# Euroopan unionin C 22/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 22 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta21. tammikuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 22

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta21. tammikuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 22/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2021/C 22/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 22/02 | Euron kurssi — 20. tammikuuta 2021 | 2 |
| | Euroopan syyttäjänvirasto |
| 2021/C 22/03 | Euroopan syyttäjänviraston työjärjestys | 3 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTAn valvontaviranomainen |
| 2021/C 22/04 | EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto EFTA-valtioissa 1. marraskuuta 2020 alkaen voimassa olevista valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista –
  Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksenN:o 195/04/KOL 10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti | 32 |
| 2021/C 22/05 | Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY – Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – 25. hakukierros | 33 |
| 2021/C 22/06 | Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea | 36 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 22/02

Euron kurssi — 20. tammikuuta 2021

2

Euroopan syyttäjänvirasto

2021/C 22/03

Euroopan syyttäjänviraston työjärjestys

3

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

2021/C 22/04

EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto EFTA-valtioissa 1. marraskuuta 2020 alkaen voimassa olevista valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista –
  Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksenN:o 195/04/KOL 10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti

Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksenN:o 195/04/KOL 10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti

32

2021/C 22/05

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY – Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – 25. hakukierros

33

2021/C 22/06

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

36

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 22/07 | Ilmoitus avoimista kilpailuista | 37 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 22/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 38 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 22/09 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 40 |
| 2021/C 22/10 | Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesta pyynnöstä – Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan kulumisen keskeyttäminen | 46 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2021/C 22/07

Ilmoitus avoimista kilpailuista

37

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2021/C 22/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

38

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2021/C 22/09

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

40

2021/C 22/10

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesta pyynnöstä – Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan kulumisen keskeyttäminen

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10073 — Vitol/Drax Generation)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 22/01)

Komissio päätti 15. tammikuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10073. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10073. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/2

---

Euron kurssi (1)

20. tammikuuta 2021

(2021/C 22/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2101 |
| JPY | Japanin jeniä | 125,62 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4382 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88563 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,1383 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0778 |
| ISK | Islannin kruunua | 157,20 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,3230 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,125 |
| HUF | Unkarin forinttia | 357,38 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5322 |
| RON | Romanian leuta | 4,8738 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,0111 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5666 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5379 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,3804 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6965 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6054 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 333,62 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,1101 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,8292 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5635 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 004,08 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8949 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,122 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 89,0850 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,315 |
| BRL | Brasilian realia | 6,4390 |
| MXN | Meksikon pesoa | 23,7719 |
| INR | Intian rupiaa | 88,3680 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2101

JPY

Japanin jeniä

125,62

DKK

Tanskan kruunua

7,4382

GBP

Englannin puntaa

0,88563

SEK

Ruotsin kruunua

10,1383

CHF

Sveitsin frangia

1,0778

ISK

Islannin kruunua

157,20

NOK

Norjan kruunua

10,3230

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,125

HUF

Unkarin forinttia

357,38

PLN

Puolan zlotya

4,5322

RON

Romanian leuta

4,8738

TRY

Turkin liiraa

9,0111

AUD

Australian dollaria

1,5666

CAD

Kanadan dollaria

1,5379

HKD

Hongkongin dollaria

9,3804

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6965

SGD

Singaporen dollaria

1,6054

KRW

Etelä-Korean wonia

1 333,62

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,1101

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,8292

HRK

Kroatian kunaa

7,5635

IDR

Indonesian rupiaa

17 004,08

MYR

Malesian ringgitiä

4,8949

PHP

Filippiinien pesoa

58,122

RUB

Venäjän ruplaa

89,0850

THB

Thaimaan bahtia

36,315

BRL

Brasilian realia

6,4390

MXN

Meksikon pesoa

23,7719

INR

Intian rupiaa

88,3680

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Euroopan syyttäjänvirasto

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/3

---

Euroopan syyttäjänviraston työjärjestys

(2021/C 22/03)

EUROOPAN SYYTTÄJÄNVIRASTON (EPPO) KOLLEGIO, joka

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12 päivänä lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (1), jäljempänä ’EPPO-asetus’, ja erityisesti sen 21 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan pääsyyttäjän laatiman ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

EPPO-asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti EPPOn työn organisoinnista määrätään sen työjärjestyksessä.

Kun EPPO on perustettu, Euroopan pääsyyttäjä laatii EPPO-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti viipymättä ehdotuksen EPPOn työjärjestykseksi, ja kollegio hyväksyy sen kahden kolmasosan enemmistöllä.

Euroopan pääsyyttäjä toimitti kollegiolle ehdotuksen EPPOn työjärjestykseksi.

Kollegio tarkasteli Euroopan pääsyyttäjän laatimaa ehdotusta kokouksissaan 29. syyskuuta 2020, 30. syyskuuta 2020, 5. lokakuuta 2020 ja 12. lokakuuta 2020,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN TYÖJÄRJESTYKSEN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tässä työjärjestyksessä määrätään Euroopan syyttäjänviraston, jäljempänä ’EPPO’, työn organisoinnista.

2.   Nämä sisäiset säännöt täydentävät asetuksen säännöksiä. Ne sitovat keskusvirastoa, EPPOn henkilöstöä ja valtuutettuja Euroopan syyttäjiä. EPPO varmistaa, että sen ohjauksessa työskentelevät EPPOn ulkopuoliset työntekijät, joita jäsenvaltiot tarjoavat sen käyttöön, jotta se voisi suorittaa asetuksen mukaisia tehtäviään, noudattavat näitä sisäisiä sääntöjä soveltuvin osin.

2 artikla

Kielijärjestelyt

1.   Operatiivisissa ja hallinnollisissa toimissa käytettävää työkieltä käytetään kaikissa EPPOn tuottamissa sisäisissä säädöksissä, päätöksissä ja asiakirjoissa, kaikessa keskusviraston sisäisessä virallisessa viestinnässä, keskusviraston ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien välisessä viestinnässä sekä eri jäsenvaltioissa toimivien valtuutettujen Euroopan syyttäjien välisessä viestinnässä.

2.   Euroopan unionin toimielimille, elimille ja laitoksille osoitetut EPPOn tiedonannot, säädökset ja päätökset laaditaan operatiivisessa ja hallinnollisessa toiminnassa käytettävällä työkielellä. Suhteissa Euroopan unionin tuomioistuimeen käytetään englannin ohella ranskaa.

3.   Viestintä rikosoikeudenkäynneissä osallisina olevien henkilöiden kanssa, kuten epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden, uhrien tai todistajien tai muiden kolmansien osapuolten kanssa, tapahtuu kansallisessa rikosprosessilainsäädännössä vaaditulla kielellä sekä tarvittaessa asiaa koskevien EU:n tai kansainvälisten rikosoikeudellista yhteistyötä koskevien oikeudellisten välineiden mukaisesti. Tiedonantoon on tarvittaessa liitettävä käännös kielellä, jota vastaanottaja ymmärtää.

4.   Valtuutettujen Euroopan syyttäjien on varmistettava, että heidän käsittelemiensä ja keskusviraston asetuksen mukaisten tehtävien suorittamiseksi olennaisten rikostutkintojen asiakirjat ovat saatavilla EPPOn työkielellä, tarvittaessa tiivistelmänä, ja että ne sisällytetään 44 artiklassa tarkoitettuun edistymisraporttiin.

3 artikla

Kääntämistä koskevat yksityiskohdat

1.   EPPO etsii asianmukaisia ratkaisuja sen varmistamiseksi, että sen 2 artiklan mukaisen toiminnan edellyttämät, tapauksia koskevat ja kiireelliset hallinnolliset käännökset ovat korkealaatuisia ja että ne toimitetaan nopeasti ja turvallisessa ympäristössä.

2.   Kiireettömät hallinnolliset käännökset tilataan EU:n elinten käännöskeskukselta.

3.   Käännösjärjestelyissä on noudatettava tietosuojavaatimuksia ja EPPOn velvollisuutta varmistaa jälkimmäisten toteutuminen.

II OSASTO

ORGANISATORISET KYSYMYKSET

ORGANISATORISET KYSYMYKSET

1 LUKU

1 LUKU

Kollegio

Kollegio

4 artikla

Puheenjohtajana toimiminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä on kollegion kokousten puheenjohtaja.

2.   Euroopan pääsyyttäjä nimeää tarvittaessa yhden Euroopan varapääsyyttäjistä johtamaan kollegion kokousta hänen poissa ollessaan.

3.   Jos Euroopan pääsyyttäjä ja kaksi varapääsyyttäjää eivät ole läsnä, iältään vanhin Euroopan syyttäjä toimii kollegion kokouksen puheenjohtajana.

5 artikla

Yleisen valvonnan harjoittaminen

1.   Asetuksen 9 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi kollegio voi milloin tahansa pyytää EPPOn toimintaa koskevia tietoja asetuksen mukaisesti toimitettavien tietojen lisäksi.

2.   Yksittäisiin tapauksiin liittyviä yleisiä kysymyksiä koskevat tiedot on toimitettava kollegiolle anonymisoituina, ja niitä tulee toimittaa ainoastaan siinä määrin, kuin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi on tarpeen.

6 artikla

Strategiset ja toimintaperiaatteita koskevat päätökset

Kollegio määrittää EPPOn toiminnan painopisteet sekä tutkinta- ja syytetoimia koskevat toimintaperiaatteet Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta.

7 artikla

Kokoukset

1.   Asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti kollegio pitää sääntömääräisen kokouksen vähintään kerran kuukaudessa, jollei kollegio toisin päätä. Euroopan pääsyyttäjä voi milloin tahansa kutsua koolle ylimääräisen kokouksen.

2.   Kun vähintään seitsemän kollegion jäsentä pyytää ylimääräistä kokousta, Euroopan pääsyyttäjän on kutsuttava se koolle viimeistään 10 päivän kuluttua pyynnön esittämisestä.

3.   Euroopan pääsyyttäjä kutsuu kollegion kokoukset koolle ja päättää kokousten päivän ja kellonajan.

4.   Kollegion kokoukset pidetään EPPOn tiloissa. Euroopan pääsyyttäjä voi olosuhteiden sitä vaatiessa kutsua kollegion koolle videoneuvottelun välityksellä. Jos yksi tai useampi kollegion jäsen ei voi osallistua EPPOn tiloihin koolle kutsuttuun kokoukseen fyysisesti, puheenjohtaja voi antaa heille luvan osallistua kokoukseen etänä.

5.   Euroopan pääsyyttäjä laatii esityslistaehdotuksen kutakin kokousta varten. Kollegion jäsenet ja hallintojohtaja voivat ehdottaa Euroopan pääsyyttäjälle kohtia sisällytettäväksi esityslistaehdotukseen. Esityslistaan on sisällytettävä kohdat, joita vähintään seitsemän kollegion jäsentä on pyytänyt, sekä pysyvän jaoston ehdottamat kysymykset 21 artiklan mukaisesti. Kollegion sihteeri toimittaa esityslistaehdotuksen mahdollisine liiteasiakirjoineen kaikille kollegion jäsenille vähintään viikkoa ennen kokousta. Asiaankuuluvat liiteasiakirjat on toimitettava myös kollegion ulkopuolisille henkilöille, jotka on kutsuttu osallistumaan tiettyjen kohtien käsittelyyn. Kun koolle kutsutaan ylimääräinen kokous, esityslistaehdotus ja liiteasiakirjat voidaan lähettää lyhyemmällä varoitusajalla.

6.   Kollegio hyväksyy kunkin kokouksen alussa esityslistan. Kokouksen puheenjohtaja tai kuka tahansa kollegion jäsen voi ehdottaa keskustelua ja äänestystä kiireellisistä asioista, jotka eivät ole mukana esityslistaehdotuksessa, ja ne voidaan sisällyttää esityslistaan edellyttäen, että kollegio ei vastusta sitä.

7.   Muiden kuin kollegion jäsenten osallistuminen kollegion kokouksiin:

| a) | hallintojohtaja osallistuu kollegion kokouksiin, joissa keskustellaan talousarvioon tai henkilöstöön liittyvistä tai muista hallinnollisista asioista, ja Euroopan pääsyyttäjä voi kutsua hänet kollegion kokouksiin, joissa käsitellään strategisia ja poliittisia kysymyksiä. |
| --- | --- |

a)

hallintojohtaja osallistuu kollegion kokouksiin, joissa keskustellaan talousarvioon tai henkilöstöön liittyvistä tai muista hallinnollisista asioista, ja Euroopan pääsyyttäjä voi kutsua hänet kollegion kokouksiin, joissa käsitellään strategisia ja poliittisia kysymyksiä.

| b) | Euroopan pääsyyttäjän kutsusta tai kenen tahansa kollegion jäsenen aloitteesta kokouksiin voivat osallistua myös muut henkilöstön jäsenet ja muut henkilöt, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. |
| --- | --- |

b)

Euroopan pääsyyttäjän kutsusta tai kenen tahansa kollegion jäsenen aloitteesta kokouksiin voivat osallistua myös muut henkilöstön jäsenet ja muut henkilöt, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä.

8 artikla

Päätösvaltaisuus ja äänestäminen

1.   Asetuksen 9 artiklan 5 kohdan soveltamiseksi kollegion kokous on päätösvaltainen, kun paikalla on kaksi kolmasosaa kollegion jäsenistä. Jos kokous ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi päättää jatkaa kokousta ilman virallisten päätösten tekemistä. Asiaankuuluvia esityslistan kohtia voidaan käsitellä seuraavassa kollegion kokouksessa tai kirjallisella tai hiljaisen hyväksynnän menettelyllä.

2.   Jos etäosallistuminen ei ole mahdollista, Euroopan syyttäjä, joka ei voi osallistua kollegion kokoukseen, voi poikkeuksellisesti valtuuttaa toisen Euroopan syyttäjän äänestämään puolestaan valtakirjalla. Valtakirjoja ei oteta huomioon 1 kohdassa tarkoitettua päätösvaltaisuutta määritettäessä.

3.   Valtakirjalla äänestävän Euroopan syyttäjän on ilmoitettava kollegion sihteerille kirjallisesti valtakirjanhaltijan henkilöllisyys, ne esityslistan kohdat, joita valtakirja koskee, ja valtakirjalla äänestämisen mahdolliset rajoitukset. Valtakirjalla voi äänestää vain niistä esityslistan kohdista, joita varten se on annettu.

4.   Puheenjohtaja pyytää äänestystä jostakin esityslistan kohdasta, jos hän katsoo, että asiaa on käsitelty riittävästi.

5.   Äänet toimitetaan kättä nostamalla tai sähköisesti tai äänityksenä, jos kädennostolla äänestäminen on kiistanalaista. Kollegion tekemiin päätöksiin ei kirjata äänten jakautumista.

6.   Yksinkertaisella enemmistöllä asetuksen mukaisesti tehdyt päätökset katsotaan hyväksytyksi, kun suurin asiasta tai kohdasta annettu äänimäärä ylittää toiseksi suurimman määrän.

9 artikla

Kirjallinen menettely kollegion päätösten hyväksymiseksi

1.   Kiireellisissä tapauksissa, joissa päätöstä ei voida lykätä ja sitä tarvitaan ennen kuin kollegio voidaan kutsua koolle, Euroopan pääsyyttäjä voi päättää kirjallisesta menettelystä.

2.   Euroopan pääsyyttäjä antaa kollegion jäsenille vastausaikaa vähintään kolme työpäivää siitä päivästä, jona päätösehdotus lähetettiin sähköisesti. Poikkeustapauksissa Euroopan pääsyyttäjä voi päättää lyhyemmästä vastausajasta, joka ei kuitenkaan saa olla lyhyempi kuin kokonainen työpäivä.

3.   Kirjallista menettelyä noudattaen tehtyä ehdotusta päätökseksi ei muuteta, vaan se hyväksytään tai hylätään kokonaisuudessaan. Jos vastausta ei ole saatu asetetussa määräajassa, asianomaisen kollegion jäsenen katsotaan pidättyneen äänestämästä.

4.   Päätös tehdään, kun vähintään kaksi kolmasosaa kollegion jäsenistä on vastannut kirjallisesti ja vaadittu ääntenenemmistö on saatu.

5.   Jos vaadittua päätösvaltaisuutta tai enemmistöä ei saavuteta, Euroopan pääsyyttäjä voi aloittaa kirjallisen menettelyn uudelleen tai siirtää asian käsiteltäväksi kollegion seuraavassa kokouksessa.

6.   Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että kirjallinen menettely on saatettu päätökseen. Asiasta lähetetään kollegion jäsenille ilmoitus, jolla vahvistetaan tehty päätös virallisesti.

10 artikla

Hiljaisen hyväksynnän menettely kollegion päätösten hyväksymiseksi

1.   Euroopan pääsyyttäjä voi pyytää hiljaisen hyväksynnän menettelyä päätöksissä, jotka tehdään yksinkertaisella enemmistöllä asetuksen mukaisesti ja joiden ei katsota olevan kovin merkittäviä.

2.   Euroopan pääsyyttäjä antaa kollegion jäsenille vastausaikaa vähintään kolme työpäivää siitä päivästä, jona päätösehdotus lähetettiin sähköisesti. Poikkeustapauksissa Euroopan pääsyyttäjä voi päättää lyhyemmästä vastausajasta, joka ei kuitenkaan saa olla lyhyempi kuin kokonainen työpäivä.

3.   Hiljaisen hyväksynnän menettelyä noudattaen tehtyä ehdotusta päätökseksi ei muuteta, vaan se hyväksytään tai hylätään kokonaisuudessaan. Jos vastausta ei ole saatu asetetussa määräajassa, asianomaisen kollegion jäsenen katsotaan äänestäneen käsiteltävänä olevan asian hyväksymisen puolesta.

4.   Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että hiljaisen hyväksynnän menettely on saatettu päätökseen. Asiasta lähetetään kollegion jäsenille ilmoitus, jolla vahvistetaan tehty päätös virallisesti.

5.   Jos yksi tai useampi kollegion jäsen vastustaa hiljaisen hyväksynnän menettelyä, katsotaan, että käsiteltävänä olevaa asiaa ei ole hyväksytty.

11 artikla

Suuntaviivojen hyväksymismenettely

1.   Asetuksen 10 artiklan 7 kohdassa, 24 artiklan 10 kohdassa, 27 artiklan 8 kohdassa, 34 artiklan 3 kohdassa ja 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen hyväksymiseksi kollegion toimesta sovelletaan seuraavia sääntöjä:

2.   Euroopan pääsyyttäjä tai vähintään seitsemän Euroopan syyttäjän ryhmä voi toimittaa kollegiolle suuntaviivojen hyväksymistä tai muuttamista koskevia ehdotuksia, joista tulee ilmoittaa kaikille kollegion jäsenille vähintään 15 päivää ennen sitä kollegion kokousta, jonka esityslistalle kyseinen kohta on otettu.

3.   Poiketen siitä, mitä 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, kollegion päätösvaltaisuus tämän artiklan mukaisten päätösten tekemisessä on neljä viidesosaa kollegion jäsenistä.

4.   Tämän artiklan mukaisesti tehtyihin päätöksiin ei sovelleta 9 ja 10 artiklaa.

5.   Tämän artiklan mukaisesti tehdyt päätökset julkaistaan EPPOn verkkosivustolla.

12 artikla

Suljetuin ovin pidetyt kokoukset ja luottamuksellisuus

Kollegion kokoukset pidetään suljetuin ovin ja keskustelut kokouksissa ovat luottamuksellisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 4 kohdan soveltamista.

13 artikla

Kollegion sihteeri

1.   Euroopan pääsyyttäjä nimittää kollegion sihteerinä toimivan henkilön EPPOn henkilöstön joukosta.

2.   Kollegion sihteeri toimii Euroopan pääsyyttäjän alaisuudessa ja avustaa häntä kollegion kokousten valmistelussa.

14 artikla

Kokousten pöytäkirjat

1.   Kollegion sihteeri jakaa luettelon kollegion tekemistä päätöksistä kahden työpäivän kuluessa kustakin kokouksesta ja puheenjohtajan annettua hyväksyntänsä.

2.   Kollegion sihteeri laatii pöytäkirjan kustakin kollegion kokouksesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

3.   Kollegion kokousten pöytäkirjoissa on oltava ainakin läsnä olevien henkilöiden nimet sekä yhteenveto keskusteluista ja tehdyistä päätöksistä, mutta äänten jakautumista ei kirjata.

4.   Euroopan pääsyyttäjä lähettää pöytäkirjaluonnoksen kollegion jäsenille myöhemmässä kollegion kokouksessa hyväksyttäväksi. Kun pöytäkirja on hyväksytty, Euroopan pääsyyttäjä ja kollegion sihteeri allekirjoittavat sen ja se liitetään asiakirjakokoelmaan.

2 LUKU

2 LUKU

Pysyvät jaostot

Pysyvät jaostot

15 artikla

Pysyviä jaostoja koskeva päätös

1.   Pysyvien jaostojen lukumäärä ja toimivallan jako pysyvien jaostojen kesken sekä asioiden jako määritetään pysyvien jaostojen perustamista ja asioiden jakamista koskevassa päätöksessä, jäljempänä ’pysyviä jaostoja koskeva päätös’, jonka kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta.

2.   Euroopan pääsyyttäjän ehdotukseen liitetään selittävä huomautus.

3.   Pysyviä jaostoja koskevassa päätöksessä vahvistetaan pysyvien jaostojen kokousten menettelytavat.

4.   Pysyviä jaostoja koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja EPPOn verkkosivustolla.

16 artikla

Kokoonpano

1.   Kunkin pysyvän jaoston kokoonpano määritetään kollegion päätöksellä, jäljempänä ’pysyvien jaostojen kokoonpanoa koskeva päätös’, Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta.

2.   Kunkin Euroopan syyttäjän on oltava vähintään yhden pysyvän jaoston pysyvä jäsen.

3.   Euroopan syyttäjän nimittäminen pysyväksi jäseneksi useampaan kuin yhteen pysyvään jaostoon on perusteltava asianmukaisesti ottaen huomioon kyseisen Euroopan syyttäjän työmäärä.

4.   Pysyvien jaostojen kokoonpanoa koskevassa päätöksessä on otettava huomioon Euroopan syyttäjien nykyinen ja odotettavissa oleva työmäärä sekä tarve varmistaa EPPOn toiminnan tehokkuus.

17 artikla

Puheenjohtajien nimeäminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä ja Euroopan varapääsyyttäjät toimivat niiden pysyvien jaostojen puheenjohtajana, joiden pysyviä jäseniä he ovat.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta puheenjohtaja nimitetään jaoston kokoonpanoa koskevalla päätöksellä.

18 artikla

Puheenjohtajan väliaikainen korvaaminen

1.   Jos pysyvän jaoston puheenjohtaja on tarpeen korvata, koska hän on väliaikaisesti kykenemätön hoitamaan tehtäviään, Euroopan pääsyyttäjä päättää Euroopan varapääsyyttäjiä kuullen asianmukaisista järjestelyistä, poiketen siitä, mitä pysyvien jaostojen kokoonpanoa koskevassa päätöksessä määrätään. Järjestelyissä on otettava huomioon tarve varmistaa pysyvien jaostojen toiminnan jatkuvuus.

2.   Euroopan pääsyyttäjä määrittää näiden väliaikaisten järjestelyjen keston, joka voi olla enintään kolme kuukautta.

3.   Näistä toimenpiteistä on ilmoitettava kollegiolle, ja ne tulevat voimaan välittömästi.

19 artikla

Asioiden jakaminen

1.   Pysyviä jaostoja koskevassa päätöksessä vahvistetaan järjestelmä, jonka pohjalta asioita jaetaan pysyvien jaostojen käsiteltäviksi. Järjestelmän on perustuttava asioiden satunnaiseen, automaattiseen ja vuorottelevaan jakautumiseen pysyvien jaostojen kesken kunkin uuden asian rekisteröintijärjestyksen mukaisesti, ja sen on varmistettava, että työmäärä jakautuu tasaisesti pysyvien jaostojen kesken.

2.   Edellä 1 kohdassa esitetty järjestelmä on suunniteltava siten, ettei asiaa voida siirtää käsiteltäväksi pysyvälle jaostolle, jossa valvova Euroopan syyttäjä on pysyvänä jäsenenä.

3.   Pysyviä jaostoja koskeva päätös voi lisäksi sisältää sääntöjä, joilla varmistetaan EPPOn tehokas toiminta ja työmäärän tasapuolinen jakautuminen pysyvien jaostojen kesken ja joiden nojalla Euroopan pääsyyttäjä voi poikkeuksellisesti toteuttaa toimenpiteitä, jos yhden pysyvän jaoston työmäärä on merkittävästi suurempi kuin muiden. Näillä toimenpiteillä voidaan muun muassa tilapäisesti keskeyttää uusien asioiden jakaminen pysyvän jaoston käsiteltäväksi ennalta määrätyksi ajaksi. Euroopan pääsyyttäjä ilmoittaa kollegiolle tällaisista toimenpiteistä.

4.   Sattumanvaraisen ja automaattisen jakamisen periaatteesta poiketen ja EPPOn tehokkaan toiminnan varmistamiseksi pysyviä jaostoja koskevassa päätöksessä voidaan säätää, että tietyt tapausluokat osoitetaan tietylle pysyvälle jaostolle erityisesti tutkittavana olevan rikoksen tyypin tai olosuhteiden perusteella.

20 artikla

Tiettyä tapausta koskeva toimivalta ja uudelleenjako

1.   Kun asia on annettu pysyvän jaoston käsiteltäväksi, se on toimivaltainen seuraamaan ja johtamaan kyseiseen asiaan liittyviä tutkinta- ja syytetoimia, kunnes tapaus on lopullisesti ratkaistu. Tämä ei vaikuta pysyvien jaostojen välistä asioiden uudelleenjakoa koskevien sääntöjen 51 artiklan mukaiseen soveltamiseen.

2.   Kuultuaan sitä pysyvää jaostoa, jolle asia oli osoitettu, Euroopan pääsyyttäjä voi siirtää asian toiselle pysyvälle jaostolle:

| a) | jos eri pysyville jaostoille osoitettujen yksittäisten asioiden välillä on yhteyksiä tai jos niiden aihe on toistuva; |
| --- | --- |

a)

jos eri pysyville jaostoille osoitettujen yksittäisten asioiden välillä on yhteyksiä tai jos niiden aihe on toistuva;

| b) | jos tarvitaan kiireellisiä päätöksiä, mukaan lukien asetuksen 27 artiklan mukaiset päätökset. |
| --- | --- |

b)

jos tarvitaan kiireellisiä päätöksiä, mukaan lukien asetuksen 27 artiklan mukaiset päätökset.

3.   Euroopan pääsyyttäjä voi myös siirtää asian 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritetylle pysyvälle jaostolle kuultuaan sitä pysyvää jaostoa, jolle asia oli alun perin osoitettu, jos kyseinen asia olisi alun perin pitänyt osoittaa erikoistuneelle pysyvälle jaostolle pysyviä jaostoja koskevan päätöksen soveltamiseksi tai jos rikosoikeudellisen menettelyn edetessä ilmenee tarve asian osoittamiselle uudelleen.

4.   Euroopan pääsyyttäjä ilmoittaa kollegiolle kaikista 2 kohdan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja niiden perusteista.

21 artikla

Tiedottaminen kollegiolle

1.   Edellä olevan 5 artiklan soveltamiseksi ja kyseisessä artiklassa kuvattujen sääntöjen mukaisesti kunkin pysyvän jaoston puheenjohtaja ilmoittaa kollegiolle kirjallisesti sellaisista jaoston työskentelyyn liittyvistä kysymyksistä, joilla voi olla merkitystä koko EPPOn työskentelyn tai sen syytetoimien johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja yhtenäisyyden kannalta.

2.   Kukin pysyvä jaosto voi puheenjohtajansa välityksellä toimittaa kollegiolle kirjallisen ehdotuksen tiettyjen EPPOn syytetoimien täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten tai muiden pysyvän jaoston työhön liittyviä erityiskysymyksiä koskevien asiaan kuuluvien suuntaviivojen käsittelystä.

22 artikla

Ilmoitusvelvoitteet

1.   Kunkin pysyvän jaoston puheenjohtaja toimittaa kollegiolle vuosittain pysyviä jäseniä kuultuaan kirjallisen kertomuksen pysyvän jaoston toiminnasta. Euroopan pääsyyttäjä vahvistaa tällaisen kertomuksen mallin ja sen toimittamisen määräajan.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | pysyvän jaoston työmäärä, mukaan lukien käsiteltäväksi tulevien asioiden määrä, tehtyjen päätösten määrä ja tyyppi sekä asioiden ratkaisemiseksi tarvittava aika; |
| --- | --- |

a)

pysyvän jaoston työmäärä, mukaan lukien käsiteltäväksi tulevien asioiden määrä, tehtyjen päätösten määrä ja tyyppi sekä asioiden ratkaisemiseksi tarvittava aika;

| b) | perusteet asioiden käsittelyn lopettamiseen asetuksen 39 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

perusteet asioiden käsittelyn lopettamiseen asetuksen 39 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti;

| c) | päätökset yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta asetuksen 40 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

päätökset yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta asetuksen 40 artiklan mukaisesti;

| d) | asetuksen 27 artiklan 8 kohdan, 34 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyt päätökset; |
| --- | --- |

d)

asetuksen 27 artiklan 8 kohdan, 34 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyt päätökset;

| e) | kirjallisen menettelyn soveltaminen 24 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

kirjallisen menettelyn soveltaminen 24 artiklan mukaisesti;

| f) | kaikki muut pysyvän jaoston toimintaan liittyvät asiat, joilla katsotaan olevan horisontaalinen vaikutus EPPOn operatiiviseen toimintaan. |
| --- | --- |

f)

kaikki muut pysyvän jaoston toimintaan liittyvät asiat, joilla katsotaan olevan horisontaalinen vaikutus EPPOn operatiiviseen toimintaan.

23 artikla

Kokousten järjestäminen

1.   Pysyvien jaostojen kokouksissa noudatetaan esityslistaa, jossa ilmoitetaan erityisesti käsiteltävät asiat, tehtävä päätös ja kysymykset, joista kunkin asian käsittelyn yhteydessä keskustellaan.

2.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja laatii esityslistan. Esityslistalle lisätään kohtia pysyvän jäsenen pyynnöstä. Puheenjohtaja toimittaa esityslistan pysyvän jaoston jäsenille ja kustakin esityslistalla olevasta tapauksesta vastaavalle valvovalle Euroopan syyttäjälle. Esityslista toimitetaan Euroopan pääsyyttäjälle.

3.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja voi pyytää asetuksen 10 artiklan 9 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä tai ketä tahansa asiaan kuuluvaa EPPOn henkilöstön jäsentä esittämään huomautuksensa kirjallisesti määrätyssä ajassa.

4.   Pysyvä jaosto voi käsitellä esityslistan kohtaa vain, jos pysyvät jäsenet ja asianomainen valvova Euroopan syyttäjä osallistuvat kokoukseen joko henkilökohtaisesti tai 7 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

5.   Poiketen siitä, mitä 4 kohdassa säädetään, jos pysyvä jäsen ei voi osallistua kokoukseen henkilökohtaisesti tai 7 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, esityslistalla olevasta kohdasta voidaan tehdä päätös, jos läsnä olevat henkilöt pääsevät yksimielisyyteen.

6.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja ilmoittaa Euroopan pääsyyttäjälle 5 kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä ja ilmoittaa perusteet, joiden vuoksi menettelyä on sovellettu.

7.   Pysyvän jaoston kokoukset pidetään EPPOn tiloissa. Puheenjohtaja voi olosuhteiden sitä vaatiessa kutsua pysyvän jaoston koolle videoneuvottelun välityksellä. Jos yksi tai useampi pysyvän jaoston jäsen tai muu kokoukseen kutsuttu henkilö ei voi osallistua EPPOn tiloihin koolle kutsuttuun kokoukseen fyysisesti, puheenjohtaja voi antaa heille luvan osallistua kokoukseen etänä.

8.   Puheenjohtaja voi nimetä pysyvän jaoston jäsenen tai valvovan Euroopan syyttäjän raportoimaan jostakin kokouksen esityslistalla olevasta asiasta.

9.   Pysyvän jaoston puheenjohtajan vastuulla on laatia kustakin pysyvän jaoston kokouksesta pöytäkirja, joka kirjataan asianhallintajärjestelmään.

24 artikla

Kirjallinen menettely

1.   Pysyvä jaosto voi noudattaa kirjallista menettelyä:

| a) | kun sitä pyydetään tekemään päätös asian käsittelyn lopettamisesta asetuksen 39 artiklan 1 kohdan a–d alakohdan mukaisesti tai siirtämään asia kansallisille viranomaisille asetuksen 34 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

kun sitä pyydetään tekemään päätös asian käsittelyn lopettamisesta asetuksen 39 artiklan 1 kohdan a–d alakohdan mukaisesti tai siirtämään asia kansallisille viranomaisille asetuksen 34 artiklan mukaisesti,

| b) | kun tehtävä päätös on melko yksinkertainen esimerkiksi sisältönsä tai toistuvuutensa vuoksi tai siksi, että se liittyy samassa asiassa tehtyihin aiempiin päätöksiin. |
| --- | --- |

b)

kun tehtävä päätös on melko yksinkertainen esimerkiksi sisältönsä tai toistuvuutensa vuoksi tai siksi, että se liittyy samassa asiassa tehtyihin aiempiin päätöksiin.

2.   Kun noudatetaan kirjallista menettelyä, päätösluonnos toimitetaan asianhallintajärjestelmän kautta kaikille pysyvän jaoston pysyville jäsenille ja valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Jos pysyvän jaoston pysyvä jäsen tai valvova Euroopan syyttäjä ei esitä vastalausetta puheenjohtajan asettamassa määräajassa, joka on vähintään kolme päivää, päätös katsotaan hyväksytyksi.

3 LUKU

3 LUKU

Euroopan pääsyyttäjä ja Euroopan varapääsyyttäjät

Euroopan pääsyyttäjä ja Euroopan varapääsyyttäjät

25 artikla

Euroopan pääsyyttäjän tehtävät

1.   Euroopan pääsyyttäjällä on hänelle asetuksen mukaisesti myönnetyt valtuudet, ja hän hoitaa tehtäviään asetuksen ja näiden sääntöjen mukaisesti.

2.   Euroopan pääsyyttäjä tekee päätöksiä asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos päätös annetaan suullisesti, vastaanottaja voi pyytää kirjallista vahvistusta.

3.   Asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan pääsyyttäjä allekirjoittaa EPPOn puolesta asiakirjoja, kuten yhteistyöjärjestelyjä ja sopimuksia.

26 artikla

Euroopan varapääsyyttäjien valinta ja nimittäminen

1.   Jos Euroopan varapääsyyttäjän toimi on avoinna tai sen on määrä vapautua seuraavien kolmen kuukauden kuluessa, Euroopan pääsyyttäjä ilmoittaa avoimesta toimesta kollegiolle viipymättä ja pyytää kiinnostuneita Euroopan syyttäjiä jättämään hakemuksensa motivaatiokirjeineen. Euroopan varapääsyyttäjä nimitetään viimeistään 3 kuukauden kuluttua siitä, kun avoimesta paikasta on ilmoitettu kollegiolle. Viimeistään 2 viikkoa ennen varapääsyyttäjän nimittämiseen tarkoitettua kollegion kokousta vastaanotetut hakemukset hyväksytään.

2.   Euroopan pääsyyttäjä esittää kollegiolle saapuneiden hakemusten joukosta ehdokasta Euroopan varapääsyyttäjäksi viimeistään viikkoa ennen kollegion kokousta, jossa varapääsyyttäjä nimitetään. Euroopan pääsyyttäjä toimittaa esittämänsä ehdokkaan hakemuksen ja motivaatiokirjeen sekä kokouksen esityslistan kollegiolle.

3.   Ehdokkaan pitämien esittelyjen jälkeen kaikki kollegion jäsenet äänestävät salaisessa äänestyksessä.

4.   Jos samanaikaisesti on nimitettävä kaksi Euroopan varapääsyyttäjää, sovelletaan vastaavasti tämän artiklan 1–3 kohdassa kuvattua menettelyä.

27 artikla

Euroopan varapääsyyttäjien tehtävät

1.   Euroopan pääsyyttäjä voi osoittaa ja/tai siirtää kullekin Euroopan varapääsyyttäjälle erityistehtäviä tai temaattisia tai organisatorisia tehtäviä tapauskohtaisesti tai yleisesti. Niistä on ilmoitettava kollegiolle.

2.   Euroopan pääsyyttäjä varmistaa laitoksen toiminnan jatkuvuuden kaikkina aikoina. Euroopan pääsyyttäjä päättää sijaisuusjärjestyksestä hänen ollessaan poissa ja/tai estynyt hoitamasta Euroopan pääsyyttäjälle osoitettuja tehtäviä.

28 artikla

Tehtävien hoitaminen

Euroopan varapääsyyttäjälle kuuluvia tehtäviä hoidetaan Euroopan pääsyyttäjän valvonnassa, ja Euroopan varapääsyyttäjä raportoi niiltä osin suoraan Euroopan pääsyyttäjälle.

29 artikla

Euroopan varapääsyyttäjän tehtävästä eroaminen ja erottaminen

1.   Jos Euroopan varapääsyyttäjä haluaa erota Euroopan varapääsyyttäjän tehtävästään, hänen on ilmoitettava siitä Euroopan pääsyyttäjälle kirjallisesti vähintään kolme kuukautta ennen suunniteltua eroamispäivää, ellei toisin sovita. Euroopan pääsyyttäjä välittää kollegiolle tiedon eroamisesta viipymättä.

2.   Jos on tapahtunut vakava luottamuksen loukkaus, kollegio voi Euroopan pääsyyttäjän pyynnöstä jäsentensä enemmistöllä päättää erottaa Euroopan varapääsyyttäjän tehtävästään Euroopan varapääsyyttäjänä. Asianomainen Euroopan varapääsyyttäjä suljetaan pois äänestyksestä. Kollegio kuulee asianomaista Euroopan varapääsyyttäjää ennen päätöksensä tekemistä.

4 LUKU

4 LUKU

Euroopan syyttäjät

Euroopan syyttäjät

30 artikla

Euroopan syyttäjien sijaisuudet

1.   Jos Euroopan syyttäjä on lyhyen ajan poissa tai kykenemätön hoitamaan tehtäviään, Euroopan pääsyyttäjä nimittää toisen Euroopan syyttäjän toimimaan sijaisena.

2.   Sijaistettava Euroopan syyttäjä voi ehdottaa Euroopan pääsyyttäjälle kirjallisesti Euroopan syyttäjää, jonka suostumus sijaisena toimimiseen on jo saatu. Euroopan pääsyyttäjä nimittää joko ehdotetun tai jonkun muun Euroopan syyttäjän.

3.   Euroopan pääsyyttäjä varmistaa, tehtävässä tarvittavan oikeusjärjestelmän tuntemuksen ja kielen sekä sijaisuuden erityisolosuhteet asianmukaisesti huomioon ottaen, että sijaisena toimiva Euroopan syyttäjä pystyy hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti. Asiasta on ilmoitettava molemmille Euroopan syyttäjille ja kollegiolle.

4.   Tämän artiklan mukaiseen sijaisena toimimiseen sisältyvät kaikki työtehtävät, jollei näissä säännöissä toisin määrätä tai jollei asetuksessa toisin säädetä.

5.   Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin Euroopan syyttäjien poissaolotapauksiin lukuun ottamatta 31 artiklassa käsiteltyjä poissaoloja.

31 artikla

Valtuutetun Euroopan syyttäjän toimiminen Euroopan syyttäjän sijaisena

1.   Kukin Euroopan syyttäjä ehdottaa – nimittämisensä yhteydessä tai aina kun hänen tilalleen tarvitaan sijainen – Euroopan pääsyyttäjälle oman jäsenvaltionsa valtuutettua Euroopan syyttäjää, jonka kollegio nimittää ja joka voi toimia väliaikaisena Euroopan syyttäjänä asetuksen 16 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

2.   Kun Euroopan syyttäjä eroaa, erotetaan tai luopuu tehtävästään asetuksen 16 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tai on muulla tavoin kykenemätön hoitamaan tehtäviään, Euroopan pääsyyttäjä pyytää viipymättä kollegiota tekemään päätöksen, jonka nojalla sijaiseksi nimitetty henkilö voi toimia väliaikaisena Euroopan syyttäjänä eroamisen, erottamisen tai lähdön voimaantulopäivästä alkaen enintään 3 kuukauden ajan.

3.   Kollegio voi viimeistään kaksi viikkoa ennen 3 kuukauden määräajan päättymistä jatkaa sijaisuutta niin kauan kuin katsoo tarpeelliseksi.

4.   Väliaikainen Euroopan syyttäjä lakkaa toimimasta tehtävässään, kun hänen jäsenvaltiotaan edustava Euroopan syyttäjä voi jatkaa tehtäviensä hoitamista tai kun uusi Euroopan syyttäjä nimitetään.

32 artikla

Tapausten siirtäminen muille Euroopan syyttäjille

1.   Euroopan syyttäjä voi sisällyttää asetuksen 12 artiklan 2 kohdan nojalla esittämiinsä pyyntöihin ehdotuksen Euroopan syyttäjästä, joka on jo suostunut ottamaan tapauksen käsiteltäväkseen.

2.   Kun pyyntö liittyy työtaakkaan, Euroopan pääsyyttäjä arvioi pyynnön esittäneen Euroopan syyttäjän työtaakan, muiden asian ratkaisemiseen soveltuviksi katsottujen toimenpiteiden saatavuuden sekä ehdotuksen vaikutuksen EPPOn tutkinta- ja syytetoimien tehokkuuteen.

3.   Jos pyyntö esitetään mahdollisen eturistiriidan perusteella, Euroopan pääsyyttäjä hyväksyy pyynnön, jos hän katsoo, että pyynnön esittäneen Euroopan syyttäjän henkilökohtaiset edut tosiasiallisesti tai mahdollisesti heikentävät hänen riippumattomuuttaan Euroopan syyttäjän tehtävien suorittamisessa asetuksen 12 artiklan mukaisesti tai että ne voidaan tulkita sellaisiksi. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan siinä määrin kuin se on mahdollista.

4.   Euroopan pääsyyttäjä tekee 2 ja 3 kohdan mukaisia pyyntöjä koskevat päätökset ilman aiheetonta viivytystä EPPOn moitteettoman ja tehokkaan toiminnan jatkumisen varmistamiseksi. Euroopan pääsyyttäjä voi siirtää tapauksen ehdotetulle tai jollekulle muulle Euroopan syyttäjälle tai hylätä pyynnön.

5.   Kun Euroopan pääsyyttäjä siirtää asian toisen syyttäjän käsiteltäväksi tämän artiklan perusteella, hän varmistaa, ettei asian käsiteltäväkseen ottava Euroopan syyttäjä ole seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen ja että hän pystyy hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti, kun otetaan asianmukaisesti huomioon tehtävässä tarvittavan oikeusjärjestelmän tuntemus ja kieli sekä asiaan liittyvät erityisolosuhteet. Asian käsiteltäväkseen ottava Euroopan syyttäjä hoitaa tehtäviään asetuksen 12 artiklan mukaisesti.

6.   Tapauksen siirrosta ilmoitetaan asianomaisille Euroopan syyttäjille ja pysyville jaostoille asianhallintajärjestelmän kautta. Euroopan pääsyyttäjä tiedottaa kollegiolle säännöllisesti tapausten siirroista.

5 LUKU

5 LUKU

Valtuutetut Euroopan syyttäjät

Valtuutetut Euroopan syyttäjät

33 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien nimeäminen

Kollegio nimeää valtuutetut Euroopan syyttäjät Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta. Ennen ehdotuksen tekemistä Euroopan pääsyyttäjä varmistaa, että ehdokkaat täyttävät asetuksen 17 artiklan 2 kohdan kriteerit ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien palvelussuhteen ehtoja koskevista säännöistä tehdyssä kollegion päätöksessä vahvistetut kelpoisuusvaatimukset.

34 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien koordinointi

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien tehtävien hoitamisen varmistamiseksi Euroopan pääsyyttäjä voi siirtää valtuutettujen Euroopan syyttäjien toiminnan koordinoinnin, mukaan lukien heidän työohjelmansa, kyseisiä jäsenvaltioita edustaville Euroopan syyttäjille.

35 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien sijaisuudet

Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä on tilapäisesti poissa esimerkiksi vuosiloman tai sairausloman vuoksi tai ei muusta syystä ole käytettävissä, saman jäsenvaltion Euroopan syyttäjä nimittää toisen valtuutetun Euroopan syyttäjän kyseisestä jäsenvaltiosta sijaistamaan poissa olevaa valtuutettua Euroopan syyttäjää tämän poissaolon ajaksi. Tämä ei vaikuta valtuutettujen Euroopan syyttäjien palvelussuhteen ehtoja koskevassa kollegion päätöksessä vahvistettuihin sääntöihin.

6 LUKU

6 LUKU

Hallintojohtaja

Hallintojohtaja

36 artikla

Hallintojohtajan valinta ja nimittäminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä esittää hallintojohtajan avointa virkaa koskevan ilmoituksen kollegion hyväksyttäväksi.

2.   Ilmoitus avoimesta toimesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja EPPOn verkkosivustolla.

3.   Euroopan pääsyyttäjä arvioi ehdokkaita avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa esitettyjen valintaperusteiden perusteella ja haastattelee riittävän määrän sopivimpia ehdokkaita. Euroopan pääsyyttäjä nimittää avukseen myös paneelin.

4.   Haastattelujen jälkeen Euroopan pääsyyttäjä laatii esivalintaluettelon, jossa on enintään 3 ehdokasta paremmuusjärjestykseen asetettuna, ja toimittaa sen sekä arvion kustakin esivalinnan läpäisseestä ehdokkaasta kollegiolle.

5.   Kollegio nimittää hallintojohtajan esivalintaluetteloon merkittyjen ehdokkaiden joukosta.

37 artikla

Hallintojohtajan työsuoritusten arviointi ja toimikauden jatkaminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä toimittaa kollegion hyväksyttäväksi hallintojohtajan työsuorituksia koskevan arvion sekä tarvittaessa huomautuksia viimeistään kuusi kuukautta ennen hallintojohtajan toimikauden päättymistä.

2.   Kollegio voi kuulla hallintojohtajaa ennen arvioinnin hyväksymistä, jos se katsotaan tarpeelliseksi tai jos hän sitä pyytää. Hallintojohtaja ei ole kokouksessa läsnä, kun kollegio hyväksyy arviointiraportin. Kollegio tekee päätöksen viimeistään 4 kuukautta ennen hallintojohtajan toimikauden päättymistä.

3.   Kollegio voi Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 2 kohdassa tarkoitettu arvio, jatkaa hallintojohtajan toimikautta kerran enintään neljäksi vuodeksi.

III OSASTO

OPERATIIVISET ASIAT

OPERATIIVISET ASIAT

1 LUKU

1 LUKU

Tietojen rekisteröinti ja todentaminen

Tietojen rekisteröinti ja todentaminen

38 artikla

Tietojen rekisteröinti

1.   Kaikki tiedot, jotka EPPO vastaanottaa asetuksen 24 artiklan mukaisesti, sekä EPPOn viran puolesta saamat tiedot, jotka liittyvät rikolliseen toimintaan, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa, on kirjattava asetuksen 44 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti pidettävään rekisteriin, jäljempänä ’rekisteri’.

2.   Rekisteröintiin on sisällytettävä tietojen vastaanottopäivä, -kellonaika ja -paikka sekä henkilö, joka avaa rekisteröintitiedoston. Lisäksi siinä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | tiedonlähde, mukaan lukien tiedot toimittaneen organisaation tai henkilön tunniste- ja yhteystiedot, paitsi jos sovellettavia tiedonantajien ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevia sääntöjä voidaan soveltaa ja niissä säädetään toisin; |
| --- | --- |

a)

tiedonlähde, mukaan lukien tiedot toimittaneen organisaation tai henkilön tunniste- ja yhteystiedot, paitsi jos sovellettavia tiedonantajien ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevia sääntöjä voidaan soveltaa ja niissä säädetään toisin;

| b) | tietojen muoto, mukaan lukien viittaukset asiakirjoihin tai muihin tietoihin, joita ei voida tallentaa alkuperäiskappaleena asianhallintajärjestelmään; |
| --- | --- |

b)

tietojen muoto, mukaan lukien viittaukset asiakirjoihin tai muihin tietoihin, joita ei voida tallentaa alkuperäiskappaleena asianhallintajärjestelmään;

| c) | tieto siitä, onko tiedoston avaamisen tarkoituksena tutkinnan aloittaminen tai vireillepano. |
| --- | --- |

c)

tieto siitä, onko tiedoston avaamisen tarkoituksena tutkinnan aloittaminen tai vireillepano.

3.   Rekisteröinnin olisi sisällettävä myös seuraavat tiedot, jos ne ovat saatavilla:

| a) | ilmoitetun rikollisen toiminnan mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä tieto siitä, onko sen tekijä järjestäytynyt ryhmä; |
| --- | --- |

a)

ilmoitetun rikollisen toiminnan mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä tieto siitä, onko sen tekijä järjestäytynyt ryhmä;

| b) | lyhyt kuvaus ilmoitetusta rikollisesta toiminnasta, mukaan lukien sen tekopäivä; |
| --- | --- |

b)

lyhyt kuvaus ilmoitetusta rikollisesta toiminnasta, mukaan lukien sen tekopäivä;

| c) | arvioidun vahingon määrä ja luonne; |
| --- | --- |

c)

arvioidun vahingon määrä ja luonne;

| d) | jäsenvaltio(t), johon/joihin rikollinen toiminta keskittyy tai jo(i)ssa suurin osa rikoksista on tehty, jos niitä on useita; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio(t), johon/joihin rikollinen toiminta keskittyy tai jo(i)ssa suurin osa rikoksista on tehty, jos niitä on useita;

| e) | muut jäsenvaltiot, joita asia voi koskea; |
| --- | --- |

e)

muut jäsenvaltiot, joita asia voi koskea;

| f) | mahdollisten epäiltyjen ja muiden asianosaisten nimet asetuksen 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekä kyseisten henkilöiden syntymäaika ja -paikka, henkilötunnus, vakinainen asuinpaikka ja/tai kansalaisuus, ammatti, epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön; |
| --- | --- |

f)

mahdollisten epäiltyjen ja muiden asianosaisten nimet asetuksen 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekä kyseisten henkilöiden syntymäaika ja -paikka, henkilötunnus, vakinainen asuinpaikka ja/tai kansalaisuus, ammatti, epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön;

| g) | tieto siitä, voidaanko erioikeuksia tai vapauksia soveltaa; |
| --- | --- |

g)

tieto siitä, voidaanko erioikeuksia tai vapauksia soveltaa;

| h) | mahdolliset uhrit (muut kuin Euroopan unioni); |
| --- | --- |

h)

mahdolliset uhrit (muut kuin Euroopan unioni);

| i) | paikka, jossa pääasiallinen taloudellinen vahinko on tapahtunut; |
| --- | --- |

i)

paikka, jossa pääasiallinen taloudellinen vahinko on tapahtunut;

| j) | erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset; |
| --- | --- |

j)

erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset;

| k) | muut lisätiedot, jos rekisteröijä katsoo ne aiheellisiksi. |
| --- | --- |

k)

muut lisätiedot, jos rekisteröijä katsoo ne aiheellisiksi.

4.   Tiedot sisältävä asiakirja ja kaikki siihen liitetyt tiedot on mahdollisuuksien mukaan muunnettava asianhallintajärjestelmässä sähköisesti tallennettavaan muotoon.

5.   Asianhallintajärjestelmä lähettää asianomaiselle Euroopan syyttäjälle tai asianomaisille Euroopan syyttäjille ilmoituksen edellä olevan 3 kohdan d alakohdan sisällön perusteella. Lisäksi asianhallintajärjestelmä ilmoittaa Euroopan pääsyyttäjälle, jos 3 kohdan g alakohdan arvioinnin tulos on positiivinen.

6.   Jos tiedot sisältävät asetuksen 55 artiklassa määriteltyjä erityisiä henkilötietoryhmiä, niitä voidaan käsitellä vain, jos asetuksen 55 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät. Erityiset henkilötietoryhmät on merkittävä sellaisiksi asianhallintajärjestelmässä, ja niiden säilyttämisen perusteet on kirjattava. Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa tällaisesta rekisteröinnistä tietosuojavastaavalle.

7.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, valtuutetun Euroopan syyttäjän tai Euroopan syyttäjän on asetuksen 24 artiklan 8 kohdan mukaisesti ilman aiheetonta viivytystä toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille yksityisten osapuolten ilmoittamat tiedot, jotka eivät selvästikään liity rikolliseen toimintaan, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa, tai palautettava tiedot ilmoittavalle osapuolelle ja/tai poistettava ne. Tästä on pidettävä asianmukaisesti kirjaa.

39 artikla

Tietojen osoittaminen todennettavaksi

1.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän on todennettava kaikki 38 artiklan 1 kohdan mukaisesti rekisteröidyt tiedot sen arvioimiseksi, onko EPPOn toimivallan käytölle perusteita.

2.   Kun Euroopan syyttäjä on saanut asianhallintajärjestelmästä 38 artiklan 5 kohdan mukaisen ilmoituksen, hän antaa tietojen todentamisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi. Euroopan syyttäjä päättää todentamistehtävän osoittamista koskevasta menettelystä, johon voi kuulua sääntöperusteinen jako, myös tapauksissa, joissa valtuutettu Euroopan syyttäjä on saanut tiedot viran puolesta.

3.   Jos asiasta on ilmoitettu useille Euroopan syyttäjille tai jos ilmoituksen saanut Euroopan syyttäjä katsoo, että toisella Euroopan syyttäjällä on paremmat edellytykset osoittaa todentamistehtävä, he neuvottelevat keskenään ja tekevät päätöksen yhdessä. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, Euroopan pääsyyttäjä tekee päätöksen.

4.   Jos EPPO on vastaanottanut tiedot asetuksen 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ne on osoitettava todennettavaksi 24 tunnin kuluessa rekisteröinnistä. Kaikki muut tiedot on osoitettava todentamista varten 3 päivän kuluessa rekisteröinnistä.

5.   Jos Euroopan syyttäjä ei osoita tehtävää asetetussa määräajassa tai jos hän ilmoittaa olevansa kykenemätön tekemään sen asetetussa määräajassa, tehtävän osoittaa Euroopan pääsyyttäjä tai Euroopan varapääsyyttäjä.

40 artikla

Tietojen todentaminen

1.   Kun tietoja todennetaan tutkinnan aloittamista varten, on arvioitava seuraavat seikat:

| a) | onko ilmoitettu toiminta rikos, joka kuuluu EPPO aineelliseen, alueelliseen, henkilökohtaiseen ja ajalliseen toimivaltaan; |
| --- | --- |

a)

onko ilmoitettu toiminta rikos, joka kuuluu EPPO aineelliseen, alueelliseen, henkilökohtaiseen ja ajalliseen toimivaltaan;

| b) | onko sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella perusteltua syytä uskoa, että rikos on tekeillä tai tehty; |
| --- | --- |

b)

onko sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella perusteltua syytä uskoa, että rikos on tekeillä tai tehty;

| c) | onko syytteeseenpanon estämiselle ilmeiset oikeudelliset perusteet; |
| --- | --- |

c)

onko syytteeseenpanon estämiselle ilmeiset oikeudelliset perusteet;

| d) | täyttyvätkö soveltuvissa tapauksissa asetuksen 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

d)

täyttyvätkö soveltuvissa tapauksissa asetuksen 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Kun tietoja todennetaan asian käsiteltäväksi ottamista koskevaa päätöstä varten, on arvioitava lisäksi seuraavat seikat:

| a) | tutkinnan edistyneisyys; |
| --- | --- |

a)

tutkinnan edistyneisyys;

| b) | tutkinnan merkityksellisyys EPPOn tutkinta- ja syytetoimien johdonmukaisuuden varmistamisen kannalta; |
| --- | --- |

b)

tutkinnan merkityksellisyys EPPOn tutkinta- ja syytetoimien johdonmukaisuuden varmistamisen kannalta;

| c) | tutkinnan rajatylittävät näkökohdat; |
| --- | --- |

c)

tutkinnan rajatylittävät näkökohdat;

| d) | muun sellaisen syyn olemassaolo, joka viittaa siihen, että EPPOlla on paremmat edellytykset jatkaa tutkintaa. |
| --- | --- |

d)

muun sellaisen syyn olemassaolo, joka viittaa siihen, että EPPOlla on paremmat edellytykset jatkaa tutkintaa.

3.   Todentamisessa on käytettävä kaikkia EPPOn käytettävissä olevia tiedonlähteitä sekä kaikkia lähteitä, jotka valtuutetulla Euroopan syyttäjällä on käytössään sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien muut hänen käytettävissään olevat lähteet hänen toimiessaan kansallisten valtuuksiensa puitteissa. Valtuutettu Euroopan syyttäjä voi hyödyntää EPPOn henkilöstöä todentamisen suorittamiseksi. EPPO voi tarvittaessa kuulla unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia sekä kansallisia viranomaisia ja jakaa tietoja niiden kanssa, jollei tarpeesta suojata mahdollisen tulevan rikostutkinnan koskemattomuutta muuta johdu.

4.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän on saatettava tutkinnan aloittamista koskevaan päätökseen liittyvä todentaminen päätökseen vähintään 2 päivää ennen asetuksen 27 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymistä. Asian käsiteltäväksi ottamiseen liittyvä todentaminen on saatettava päätökseen viimeistään 20 päivän kuluttua toimeksiannosta.

5.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä ei saata asetetussa määräajassa päätökseen tutkinnan aloittamiseen liittyvää todentamistehtävää tai jos hän ilmoittaa olevansa kykenemätön tekemään sen asetetussa määräajassa, asiasta on ilmoitettava Euroopan syyttäjälle, joka tarvittaessa pidentää käytettävissä olevaa aikaa tai antaa valtuutetulle Euroopan syyttäjälle asianmukaiset ohjeet.

6.   Kun on kyse käsiteltäväksi ottamista koskevasta päätöksestä, valtuutettu Euroopan syyttäjä voi pyytää Euroopan pääsyyttäjää pidentämään asian ottamista käsiteltäväksi koskevan päätöksen tekemiseen varattua määräaikaa enintään 5 päivällä.

7.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä ei tee päätöstä asetetussa määräajassa, sitä pidetään päätöksenä olla ottamatta asiaa käsiteltäväksi, ja 42 artiklaa sovelletaan vastaavasti.

41 artikla

Päätös tutkinnan aloittamisesta tai asian ottamisesta käsiteltäväksi

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä päättää todentamisen jälkeen käyttää EPPOn toimivaltaa aloittamalla tutkinnan tai ottamalla asian käsiteltäväkseen, avataan asiakirja-aineisto, jolle annetaan tunnistenumero asiakirja-aineistojen hakemistossa, jäljempänä ’hakemisto’. Asianhallintajärjestelmä luo automaattisesti pysyvän linkin edellä olevan 38 artiklan 1 kohdan mukaiseen asiaan liittyvään rekisteröintiin.

2.   Hakemistossa olevaan vastaavaan viittaukseen on sisällyttävä mahdollisuuksien mukaan:

| a) | EPPOn rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltynä olevien tai syytettyjen henkilöiden tai EPPOn rikosoikeudellisten menettelyjen seurauksena tuomittujen henkilöiden






  i. | sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi; |
| --- | --- | --- |

a)

EPPOn rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltynä olevien tai syytettyjen henkilöiden tai EPPOn rikosoikeudellisten menettelyjen seurauksena tuomittujen henkilöiden

i.

sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi;

| ii. | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii.

syntymäaika ja -paikka;

| iii. | kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii.

kansalaisuus;

| iv. | sukupuoli; |
| --- | --- |

iv.

sukupuoli;

| v. | asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka; |
| --- | --- |

v.

asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;

| vi. | sosiaali- ja henkilötunnukset, ajokortit, henkilöasiakirjat, passitiedot ja tulli- ja verotunnistenumerot; |
| --- | --- |

vi.

sosiaali- ja henkilötunnukset, ajokortit, henkilöasiakirjat, passitiedot ja tulli- ja verotunnistenumerot;

| vii. | väitettyjen rikosten kuvaus, mukaan lukien niiden tekopäivä; |
| --- | --- |

vii.

väitettyjen rikosten kuvaus, mukaan lukien niiden tekopäivä;

| viii. | rikosten rikosoikeudellinen määrittely, mukaan lukien erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset; |
| --- | --- |

viii.

rikosten rikosoikeudellinen määrittely, mukaan lukien erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset;

| ix. | arvioidun vahingon määrä; |
| --- | --- |

ix.

arvioidun vahingon määrä;

| x. | epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön; |
| --- | --- |

x.

epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön;

| xi. | yksityiskohtaiset tiedot pankeissa ja muissa rahoituslaitoksissa olevista tileistä; |
| --- | --- |

xi.

yksityiskohtaiset tiedot pankeissa ja muissa rahoituslaitoksissa olevista tileistä;

| xii. | puhelin- ja SIM-korttien numerot, sähköpostiosoitteet, IP-osoitteet, verkkoalustoilla käytettyjen tilien tunnukset ja käyttäjätunnukset; |
| --- | --- |

xii.

puhelin- ja SIM-korttien numerot, sähköpostiosoitteet, IP-osoitteet, verkkoalustoilla käytettyjen tilien tunnukset ja käyttäjätunnukset;

| xiii. | ajoneuvojen rekisteritiedot; |
| --- | --- |

xiii.

ajoneuvojen rekisteritiedot;

| xiv. | henkilön omistamat tai käyttämät yksilöitävissä olevat omaisuuserät, kuten kryptovarat ja kiinteistöt; |
| --- | --- |

xiv.

henkilön omistamat tai käyttämät yksilöitävissä olevat omaisuuserät, kuten kryptovarat ja kiinteistöt;

| xv. | tieto siitä, voidaanko mahdollisia erioikeuksia tai vapauksia soveltaa. |
| --- | --- |

xv.

tieto siitä, voidaanko mahdollisia erioikeuksia tai vapauksia soveltaa.

| b) | EPPOn toimivaltaan kuuluvista rikoksista ilmoituksia tehneiden luonnollisten henkilöiden tai niiden uhrien






  i. | sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi; |
| --- | --- | --- |

b)

EPPOn toimivaltaan kuuluvista rikoksista ilmoituksia tehneiden luonnollisten henkilöiden tai niiden uhrien

i.

sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi;

| ii. | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii.

syntymäaika ja -paikka;

| iii. | kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii.

kansalaisuus;

| iv. | sukupuoli; |
| --- | --- |

iv.

sukupuoli;

| v. | asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka; |
| --- | --- |

v.

asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;

| vi. | henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot; |
| --- | --- |

vi.

henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot;

| vii. | asianomaiseen henkilöön liittyvien tai hänen ilmoittamiensa rikosten kuvaus ja luonne, ajankohta, jona ne on tehty, ja niiden rikosoikeudellinen määrittely. |
| --- | --- |

vii.

asianomaiseen henkilöön liittyvien tai hänen ilmoittamiensa rikosten kuvaus ja luonne, ajankohta, jona ne on tehty, ja niiden rikosoikeudellinen määrittely.

| c) | Edellä a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kontaktien tai kumppaneiden






  i. | sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi; |
| --- | --- | --- |

c)

Edellä a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kontaktien tai kumppaneiden

i.

sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi;

| ii. | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii.

syntymäaika ja -paikka;

| iii. | kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii.

kansalaisuus;

| iv. | sukupuoli; |
| --- | --- |

iv.

sukupuoli;

| v. | asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka; |
| --- | --- |

v.

asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;

| vi. | henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot. |
| --- | --- |

vi.

henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot.

Edellä a alakohdan x-xv alakohdassa tarkoitettuja henkilötietoryhmiä tallennetaan hakemistoon vain siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista, kun otetaan huomioon operatiivinen etu ja käytettävissä olevat resurssit. Hakemistossa oleva viittaus on pidettävä ajan tasalla asiakirja-aineistoa koskevan tutkinnan ajan. Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa valtuutetulle Euroopan syyttäjälle määräajoin, jos tiettyjä tietoluokkia ei ole syötetty hakemistoon.

3.   Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja Euroopan pääsyyttäjälle ja osoittaa tutkinnan seurannan satunnaisen pysyvän jaoston tehtäväksi 19 artiklan mukaisesti.

4.   Jos asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä katsoo, että tutkinnan koskemattomuuden säilyttämiseksi on tarpeen tilapäisesti lykätä velvoitetta ilmoittaa asiasta asetuksen 25 artiklan 5 kohdassa ja 26 artiklan 2 ja 7 kohdassa artiklassa tarkoitetuille viranomaisille, hänen on ilmoitettava asiasta viipymättä seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle. Viimeksi mainittu voi vastustaa tätä päätöstä ja kehottaa valtuutettua Euroopan syyttäjää antamaan välittömästi asiaa koskevan ilmoituksen.

42 artikla

Päätös olla aloittamatta tutkintaa tai olla ottamatta asiaa käsiteltäväksi

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä päättää todentamisen jälkeen, ettei aloita tutkintaa tai ota asiaa käsiteltäväkseen, hänen on kirjattava päätöksen perusteet rekisteriin. Päätöksestä ilmoitetaan todentamistehtävän osoittaneelle Euroopan syyttäjälle, ja asianhallintajärjestelmä osoittaa päätöksen uudelleentarkastelua varten pysyvälle jaostolle, jonka pysyviin jäseniin ei kuulu valvova Euroopan syyttäjä.

2.   Jos kollegio on hyväksynyt yleiset suuntaviivat, joiden nojalla valtuutetut Euroopan syyttäjät voivat päättää riippumattomasti ja ilman aiheetonta viivytystä olla ottamatta käsiteltäväksi tietyntyyppisiä rikosasioita, valtuutetun Euroopan syyttäjän päätöksen uudelleentarkastelu suoritetaan kyseisissä suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

3.   Pysyvä jaosto voi pyytää EPPOn henkilöstöltä apua päätöksenteon tueksi, jos se katsoo sen aiheelliseksi.

4.   Pysyvä jaosto suorittaa asian käsiteltäväksi ottamatta jättämistä koskevan päätöksen uudelleentarkastelun ennen asetuksen 27 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymistä. Tutkinnan aloittamatta jättämistä koskevan päätöksen uudelleentarkastelu on saatettava päätökseen viimeistään 20 päivän kuluttua siitä, kun toimeksianto on annettu pysyvälle jaostolle. Pysyvä jaosto voi pyytää Euroopan pääsyyttäjää pidentämään uudelleentarkasteluun käytettävissä olevaa aikaa.

5.   Jos pysyvä jaosto ohjeistaa valtuutettua Euroopan syyttäjää aloittamaan tutkinnan tai ottamaan asian käsiteltäväksi, valtuutettu Euroopan syyttäjä toimii 41 artiklan mukaisesti.

6.   Jos pysyvä jaosto ei anna valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ohjeita ennen uudelleentarkastelun määräajan päättymistä, valtuutetun Euroopan syyttäjän päätös katsotaan hyväksytyksi. Päätöksestä on mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava rikollisesta toiminnasta ilmoittaneelle viranomaiselle tai henkilölle.

7.   Jos päätös olla aloittamatta tutkintaa perustuu siihen, että ilmoitettu rikollinen toiminta ei kuulu EPPOn toimivaltaan, alun perin saadut tiedot sekä EPPOn suorittaman todentamisen aikana mahdollisesti löydetyt tiedot on toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

2 LUKU

2 LUKU

Tutkinnat

Tutkinnat

43 artikla

Tutkinnan suorittamista koskevat säännöt

1.   Sen estämättä, mitä määrätään mahdollisuudesta osoittaa tutkinta uudelleen 49 artiklan mukaisesti, tutkinnan aloittamisesta tai vireillepanosta päättänyt valtuutettu Euroopan syyttäjä myös ottaa asian käsiteltäväkseen.

2.   Jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii, Euroopan syyttäjä voi nimetä yhden tai useamman valtuutetun Euroopan syyttäjän samasta jäsenvaltiosta suorittamaan tutkintaa asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän rinnalla.

3.   EPPOn asiakirja-aineistot on organisoitava ja niitä on hallinnoitava näiden sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa EPPOn moitteeton toiminta yhtenä virastona, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tapaukseen sovellettavan kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamista. Asianhallintajärjestelmään tallennetaan mahdollisuuksien mukaan sähköisessä muodossa jäljennökset kaikista asiakirja-aineistoon lisätyistä tiedoista asetuksen 44 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti.

4.   Käytännön järjestelyt, jotka koskevat valvovan Euroopan syyttäjän ja toimivaltaisen pysyvän jaoston pääsyä asiakirja-aineistoon sisältyviin tietoihin ja todisteisiin, joita ei voida tallentaa asianhallintajärjestelmään sähköisessä muodossa, on tehtävä asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän kanssa kustannustehokkaalla tavalla.

5.   Kollegio voi Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksen perusteella hyväksyä muita EPPOn asiakirja-aineistojen hallinnointia ja arkistoa koskevia sääntöjä.

44 artikla

Tutkintoja koskevat raportit

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä laatii edistymisraportin ja pitää sen ajan tasalla tutkinnan ajan. Raporttiin on sisällyttävä alustava tutkimussuunnitelma sekä kaikki tutkinnan aikana tapahtunut merkittävä edistys, mukaan lukien vähintään seuraavat:

| a) | suunnitellut ja toteutetut tutkintatoimet ja niiden tulokset; |
| --- | --- |

a)

suunnitellut ja toteutetut tutkintatoimet ja niiden tulokset;

| b) | mahdolliset muutokset tutkinnan laajuudessa epäillyn (epäiltyjen), tutkittavan rikoksen (tutkittavien rikosten), aiheutuneen vahingon ja uhrin (uhrien) osalta; |
| --- | --- |

b)

mahdolliset muutokset tutkinnan laajuudessa epäillyn (epäiltyjen), tutkittavan rikoksen (tutkittavien rikosten), aiheutuneen vahingon ja uhrin (uhrien) osalta;

| c) | tärkeiden todisteiden kerääminen; |
| --- | --- |

c)

tärkeiden todisteiden kerääminen;

| d) | tarvittaessa asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän toimen tai päätöksen uudelleentarkastelua koskevat pyynnöt; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän toimen tai päätöksen uudelleentarkastelua koskevat pyynnöt;

| e) | lyhyt kuvaus jäsenvaltiolle tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalle henkilölle osoitettujen tiedonantojen, asiakirjojen tai päätösten sisällöstä. |
| --- | --- |

e)

lyhyt kuvaus jäsenvaltiolle tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalle henkilölle osoitettujen tiedonantojen, asiakirjojen tai päätösten sisällöstä.

2.   Raporttia säilytetään asianhallintajärjestelmässä. Valvova Euroopan syyttäjä ja seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsenet saavat asianhallintajärjestelmän kautta ilmoituksen aina, kun raporttia muutetaan.

3.   Euroopan syyttäjät voivat antaa omissa jäsenvaltioissaan toimiville valtuutetuille Euroopan syyttäjille ohjeita, joissa täsmennetään ilmoitusvelvoitetta.

45 artikla

Tutkintojen seuranta

1.   Kun asia on avattu, asianhallintajärjestelmä osoittaa sen seurannan 19 artiklan mukaisesti satunnaiselle pysyvälle jaostolle, jonka pysyviin jäseniin valvova Euroopan syyttäjä ei kuulu.

2.   Seurannasta vastaavalla pysyvällä jaostolla, sen pysyvät jäsenet ja valvova Euroopan syyttäjä mukaan luettuina, on milloin tahansa oltava pääsy asiakirja-aineiston tietoihin sellaisina kuin ne on tallennettu asianhallintajärjestelmään. Jos se on välttämätöntä päätöksen tekemiseksi, pysyvä jaosto voi pyytää valvovaa Euroopan syyttäjää varmistamaan, että keskusvirastoon toimitetaan alkuperäinen asiakirja tai alkuperäiset asiakirjat, joiden jäljennöksiä ei ole vielä tallennettu tai joita ei voida tallentaa alkuperäisessä muodossaan asianhallintajärjestelmään ja joita ei säilytetä keskusvirastossa. Asiakirja(t) on palautettava ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun pysyvän jaoston pyynnön taustalla oleva tarkoitus on täytetty.

3.   Pysyvä jaosto tai valvova Euroopan syyttäjä voi milloin tahansa pyytää valtuutettua Euroopan syyttäjää toimittamaan tietoja meneillään olevasta tutkinnasta tai syytetoimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 artiklan mukaisia ilmoitusvelvoitteita.

4.   Pysyvä jaosto tarkastelee tutkintaa säännöllisesti puheenjohtajan vahvistaman aikataulun mukaisesti tai milloin tahansa, kun sen pysyvä jäsen, valvova Euroopan syyttäjä tai asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä sitä pyytää.

5.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi missä tahansa tutkinnan vaiheessa pyytää apua EPPOn henkilöstön jäseneltä.

46 artikla

Tutkintojen johtaminen

1.   Asiaa käsitteleville valtuutetuille Euroopan syyttäjille asetuksen 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti annettaviin ohjeisiin voi liittyä erityistoimenpiteiden toteuttamista tai toteuttamatta jättämistä.

2.   Ohjeissa voidaan asettaa asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle velvoite raportoida tutkintaan liittyvistä jatkotoimista.

3.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja jakaa ohjeluonnoksen tai antaa sen pysyvän jaoston jäsenen tai valvovan Euroopan syyttäjän tehtäväksi.

4.   Ohjeet tallennetaan asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta automaattisesti asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

5.   Valvova Euroopan syyttäjä varmistaa, että valtuutettu Euroopan syyttäjä noudattaa ohjeita. Jos valvova Euroopan syyttäjä katsoo, että asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä ei ole kyennyt noudattamaan ohjeita, hänen on pyydettävä lisätietoja ja ilmoitettava asiasta pysyvälle jaostolle sekä tarvittaessa esitettävä asetuksen 28 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen ehdotus.

47 artikla

Pysyvien jaostojen ohjeiden uudelleentarkastelu

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä katsoo, että seurannasta vastaavalta pysyvältä jaostolta saadun ohjeen täytäntöönpano olisi unionin oikeuden, asetus mukaan luettuna, tai sovellettavan kansallisen lainsäädännön vastaista, hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta pysyvälle jaostolle ja ehdotettava saatujen ohjeiden muuttamista tai peruuttamista. Seurannasta vastaava pysyvä jaosto tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen ilman aiheetonta viivytystä kuultuaan valvovaa Euroopan syyttäjää.

2.   Jos pysyvä jaosto epää tällaisen pyynnön, valtuutettu Euroopan syyttäjä voi lähettää uudelleentarkastelupyynnön Euroopan pääsyyttäjälle. Seurannasta vastaavan pysyvän jaoston puheenjohtaja voi esittää huomautuksia Euroopan pääsyyttäjälle. Euroopan pääsyyttäjä osoittaa pyynnön toiselle pysyvälle jaostolle, joka tekee lopullisen ohjeita koskevan päätöksen yhdessä valvovan Euroopan syyttäjän kanssa.

48 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien toimien sisäinen valvonta

1.   Kun jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetään toimien sisäisestä valvonnasta sen omassa syyttäjänvirastossa, kaikki valtuutetun Euroopan syyttäjän tekemän toimen valvontaa koskevat pyynnöt lisätään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle.

2.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä toimittaa kirjalliset huomautuksensa valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Valvovan Euroopan syyttäjän on käsiteltävä valvontaa koskeva pyyntö kansallisessa lainsäädännössä vahvistetussa määräajassa. Valvontamenettelyllä ei ole lykkäävää vaikutusta eikä se saa viivästyttää meneillään olevien tutkinta- tai syytetoimien tehokasta toteuttamista, ellei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä.

4.   Valvovan Euroopan syyttäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle pysyvälle jaostolle ennen valvontapyyntöä koskevan päätöksen tekemistä. Pysyvä jaosto voi milloin tahansa jatkaa asetuksessa säädettyjen seurantavaltuuksiensa käyttämistä.

5.   Jos kansallisessa lainsäädännössä viitataan kansallisen lainsäädännön mukaisen sisäisen valvonnan yhteydessä valvovaan/ylempään syyttäjään, tätä artiklaa sovellettaessa sillä tarkoitetaan valvovaa Euroopan syyttäjää suhteessa valtuutettuun Euroopan syyttäjään.

49 artikla

Asian käsittelyn siirtäminen toiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle

Valvova Euroopan syyttäjä voi ehdottaa asian käsittelyn siirtämistä toiselle saman jäsenvaltion valtuutetulle Euroopan syyttäjälle. Perusteltu ehdotus tallennetaan asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa siitä seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle ja asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle. Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi toimittaa kirjallisia huomautuksia 5 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta, paitsi jos Euroopan syyttäjä on asian kiireellisyyden vuoksi lyhentänyt tätä määräaikaa.

50 artikla

Asian käsittelyn siirtäminen jonkin toisen jäsenvaltion valtuutetulle Euroopan syyttäjälle

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai kuka tahansa seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen voi ehdottaa asian siirtämistä toisessa jäsenvaltiossa toimivalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle asetuksen 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

2.   Pysyvä jaosto voi kutsua kokoukseensa sen jäsenvaltion Euroopan syyttäjän, johon asian siirtämistä ehdotetaan, ja pyytää kirjallisia huomautuksia asianomaisilta valtuutetuilta Euroopan syyttäjiltä.

Jos asian siirtäminen johtaa siihen, että valvova Euroopan syyttäjä on myös seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen, 19 artiklaa sovelletaan vastaavasti.

3.   Pysyvän jaoston päätös asian siirtämisestä 1 ja 2 kohdan mukaisesti rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta asianomaisille Euroopan syyttäjille ja valtuutetuille Euroopan syyttäjille. Päätöstä ei voida tehdä kirjallisella menettelyllä.

51 artikla

Asioiden käsittelyn yhdistäminen tai jakaminen

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen voi ehdottaa pysyvälle jaostolle asetuksen 26 artiklan 5 kohdan b alakohdan ja 6 kohdan mukaiset perusteet täyttävien asioiden käsittelyn yhdistämistä tai jakamista.

2.   Kun yhdistettävien asioiden seurantaa tehdään eri pysyvissä jaostoissa, ne kuulevat toisiaan tehdäkseen päätöksen asioiden yhdistämisestä. Jos asioiden käsittely päätetään yhdistää, asianhallintajärjestelmään ensimmäisenä rekisteröidyn asian seurannasta vastaava pysyvä jaosto seuraa myös siihen yhdistettyä asiaa, elleivät asianomaiset pysyvät jaostot yhdessä päätä poiketa tästä periaatteesta. Jos pysyvien jaostojen välillä on erimielisyyttä, Euroopan pääsyyttäjä päättää asiasta.

3.   Jos seurannasta vastaava pysyvä jaosto päättää jakaa asian, se on edelleen toimivaltainen kaikissa jakamisen tuloksena syntyneissä asioissa. Jos on syytä poiketa tästä säännöstä, seurannasta vastaava pysyvä jaosto ilmoittaa asiasta Euroopan pääsyyttäjälle, joka tekee päätöksen. Jakamisen tuloksena syntyvälle/syntyville uudelle tapaukselle/uusille tapauksille annetaan uusi asianumero 41 artiklan mukaisesti.

4.   Päätös asioiden yhdistämisestä tai jakamisesta ja sen jälkeen mahdollisesti tehtävä päätös asioiden käsittelyn siirtämisestä toiselle pysyvälle jaostolle rekisteröidään asianhallintajärjestelmään.

5.   Päätös sisältää myös pysyvän jaoston valinnan valtuutetuksi Euroopan syyttäjäksi, joka ottaa yhdistetyt tai jaetut asiat käsiteltäväkseen asetuksen 26 artiklan mukaisesti. Jos pysyvien jaostojen välillä on erimielisyyttä, Euroopan pääsyyttäjä päättää asiasta.

52 artikla

Euroopan syyttäjän suorittamat tutkinnat

1.   Valvovan Euroopan syyttäjän, joka aikoo suorittaa tutkinnan henkilökohtaisesti, on pyydettävä pysyvän jaoston hyväksyntää asianhallintajärjestelmän kautta ennen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisen perustellun päätöksen tekemistä.

2.   Pyynnössä on oltava perustelut sille, miksi valvovan Euroopan syyttäjän olisi suoritettava tutkinta.

3.   Pysyvä jaosto voi pyytää asiaa käsittelevältä valtuutetulta Euroopan syyttäjältä selvennyksiä.

4.   Jos pysyvä jaosto antaa hyväksyntänsä, valvova Euroopan syyttäjä kirjaa päätöksen asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle tai valtuutetuille Euroopan syyttäjille. Päätöksestä on ilmoitettava myös kansallisille viranomaisille.

5.   Jos Euroopan syyttäjä suorittaa tutkinnan henkilökohtaisesti, sovelletaan soveltuvin osin 44 artiklaa.

53 artikla

Toimenpiteiden antaminen toisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi

1.   Kun asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä osoittaa tutkintatoimen toisessa jäsenvaltiossa toimivan avustavan valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi, tieto siitä rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta asianomaisille Euroopan syyttäjille. Euroopan syyttäjä siitä jäsenvaltiosta, jossa toimenpide on toteutettava, antaa toimenpiteen tehtäväksi asiaankuuluvalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle. Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa asiasta valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

Jos avustava valtuutettu Euroopan syyttäjä on jo määritetty, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi osoittaa toimenpiteen toteuttamisen suoraan kyseisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi. Kiireellisissä tapauksissa asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi antaa toimenpiteen toteuttamisen kenen tahansa asianomaisessa jäsenvaltiossa toimivan valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi.

2.   Päätökseen on sisällyttävä kaikki tarvittavat seikat, jotta avustava valtuutettu Euroopan syyttäjä voi toteuttaa toimenpiteen, ja siinä on ilmoitettava määräaika toimeksiannon toteuttamiselle.

3.   Jos avustava valtuutettu Euroopan syyttäjä ei voi toteuttaa toimenpidettä asetetussa määräajassa, hänen on ilmoitettava asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja kuultava asiaa käsittelevää valtuutettua Euroopan syyttäjää asian ratkaisemiseksi kahdenvälisesti.

4.   Esimerkiksi monimutkaisten rajat ylittävien tutkintojen yhteydessä voidaan järjestää koordinointikokous EPPOn keskusvirastossa, jos se katsotaan tarpeelliseksi.

54 artikla

Poikkeuksellisen kalliit tutkintatoimenpiteet

1.   Jos EPPOn puolesta toteutetaan tai voitaisiin toteuttaa poikkeuksellisen kallis tutkintatoimenpide, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi esittää asianhallintajärjestelmässä perustellun pyynnön EPPOlta saatavasta osittaisesta rahoitusosuudesta asetuksen 91 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

2.   Perustellussa pyynnössä on kerrottava yksityiskohtaisesti toimenpiteen kustannusten poikkeuksellisesta luonteesta. Pyynnössä on myös täsmennettävä EPPOlta pyydetyn rahoitusosuuden määrä.

3.   Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa pyynnöstä automaattisesti toimivaltaisen pysyvän jaoston pysyville jäsenille sekä valvovalle Euroopan syyttäjälle.

4.   Pysyvä jaosto tarkastelee pyyntöjä määräajoin. Pysyvä jaosto hyväksyy tai hylkää pyynnön niiden ohjeiden mukaisesti, jotka koskevat EPPOn osallistumista poikkeuksellisen kalliisiin tutkintatoimiin, mutta ei ilmoita myönnettävän avustuksen määrää.

5.   Pysyvän jaoston päätös annetaan asianhallintajärjestelmän kautta automaattisesti tiedoksi asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

6.   Jos pysyvä jaosto hyväksyy pyynnön, päätöksestä ja tarvittaessa myönnettäväksi ehdotetun avustuksen määrästä ilmoitetaan hallintojohtajalle. Hallintojohtaja tekee määräajoin päätöksen myönnettävän avustuksen määrästä varainhoitosääntöjen ja niiden ohjeiden mukaisesti, jotka koskevat EPPOn osallistumista poikkeuksellisen kalliisiin tutkintatoimiin. Päätös annetaan viipymättä tiedoksi asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, valvovalle Euroopan syyttäjälle, Euroopan pääsyyttäjälle ja pysyvän jaoston pysyville jäsenille.

3 LUKU

3 LUKU

Asioiden saattaminen päätökseen

Asioiden saattaminen päätökseen

55 artikla

Asian päättämistä koskevan toimivallan siirtäminen

1.   Pysyvä jaosto voi päättää siirtää päätöksentekovaltansa asetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti missä tahansa vaiheessa ennen tutkinnan päättämistä. Päätöstä ei voida tehdä kirjallisella menettelyllä. Päätös rekisteröidään asianhallintajärjestelmään ja siitä ilmoitetaan Euroopan pääsyyttäjälle. Jos Euroopan pääsyyttäjä on asianomaisen pysyvän jaoston jäsen, päätöksestä ilmoitetaan Euroopan varapääsyyttäjille.

2.   Asianhallintajärjestelmän on asetuksen 10 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaisesti ilmoitettava päätöksen uudelleentarkastelua koskevasta pyynnöstä viipymättä valvovalle Euroopan syyttäjälle ja asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, joiden on tämän jälkeen pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka voivat heikentää uudelleentarkastelun tehokkuutta.

3.   Pysyvä jaosto ratkaisee asian ilman aiheetonta viivytystä. Euroopan pääsyyttäjä tai tapauksen mukaan Euroopan varapääsyyttäjä, joka on esittänyt pyynnön, voi osallistua tätä asiaa koskevaan pysyvän jaoston kokoukseen. Pyynnöstä ja uudelleentarkastelumenettelyn tuloksesta on ilmoitettava kollegiolle.

56 artikla

Tutkinnan päättäminen

1.   Kun asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä katsoo, että tutkinta on saatettu päätökseen, hänen on toimitettava raportti, joka sisältää muun muassa seuraavat tiedot:

| a) | yhteenveto tutkimuksen kohteena olleista tosiseikoista, jotka perustuvat saatavilla olevaan näyttöön; |
| --- | --- |

a)

yhteenveto tutkimuksen kohteena olleista tosiseikoista, jotka perustuvat saatavilla olevaan näyttöön;

| b) | tosiseikkojen oikeudellinen luokittelu ja niiden soveltaminen kyseiseen tapaukseen; |
| --- | --- |

b)

tosiseikkojen oikeudellinen luokittelu ja niiden soveltaminen kyseiseen tapaukseen;

| c) | perusteltu ehdotus syytteen nostamisesta, yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta, asian käsittelyn lopettamisesta tai asian siirtämisestä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille; |
| --- | --- |

c)

perusteltu ehdotus syytteen nostamisesta, yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta, asian käsittelyn lopettamisesta tai asian siirtämisestä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille;

| d) | tarvittaessa ehdotus useiden asioiden yhdistämisestä sekä tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia olisi vietävä; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa ehdotus useiden asioiden yhdistämisestä sekä tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia olisi vietävä;

| e) | kansallisen lainsäädännön mukaisesti mahdollisesti sovellettavat määräajat. |
| --- | --- |

e)

kansallisen lainsäädännön mukaisesti mahdollisesti sovellettavat määräajat.

Tätä säännöstä sovelletaan myös Euroopan syyttäjään, joka suorittaa tutkintaa henkilökohtaisesti asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän pysyvälle jaostolle toimittama raportti ja päätösluonnos rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja kaikille seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsenille.

3.   Raportti ja päätösluonnos toimitetaan valvovalle Euroopan syyttäjälle, joka toimittaa ne ja mahdolliset omat huomautuksensa pysyvälle jaostolle 10 päivän kuluessa. Ellei valtuutetun Euroopan syyttäjän päätösluonnoksessa ehdoteta asian saattamista ratkaistavaksi tuomioistuimessa, Euroopan syyttäjä voi pyytää pysyvän jaoston puheenjohtajalta 10 päivän määräajan pidentämistä.

4.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja päättää päivän, jona raportista ja päätösluonnoksesta keskustellaan. Kun valtuutettu Euroopan syyttäjä toimittaa päätösluonnoksen asian saattamisesta tuomioistuimessa ratkaistavaksi, siitä on keskusteltava viimeistään 5 päivää ennen asetuksen 36 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymistä.

5.   Kun valtuutettu Euroopan syyttäjä toimittaa päätösluonnoksen asian saattamisesta tuomioistuimessa ratkaistavaksi tai yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta, pysyvän jaoston päätöstä ei voida hyväksyä kirjallisella menettelyllä.

6.   Pysyvä jaosto voi hyväksyä valtuutetun Euroopan syyttäjän ehdottaman päätöksen tai muuttaa sitä, antaa muun päätöksen tai antaa valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi jatkaa tutkintaa, ilmoittaen samalla toteutettavat erityistoimenpiteet 46 artiklan mukaisesti. Se voi myös tarkastella asiaa itse uudelleen asetuksen 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos katsoo sen tarpeelliseksi.

7.   Jos on tehty päätös asian käsittelyn lopettamisesta, valtuutettu Euroopan syyttäjä tekee asetuksen 39 artiklan 4 kohdassa edellytetyn ilmoituksen ja kirjaa sen asianhallintajärjestelmään.

8.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän on toimitettava raportti tavalla, jolla varmistetaan, että 3 ja 4 kohdassa säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa, ottaen huomioon mahdolliset kansallisen prosessilainsäädännön mukaisesti sovellettavat määräajat. Jos tämä ei ole mahdollista, raportissa on tuotava tämä näkökohta esiin ja perusteltava se. Valvova Euroopan syyttäjä ja pysyvä jaosto ryhtyvät tarvittaviin toimiin.

9.   Jos vastaavasti toimivaltainen pysyvä jaosto on siirtänyt päätöksentekovaltansa 55 artiklan mukaisesti, 1 kohdan mukainen raportti toimitetaan valvovalle Euroopan syyttäjälle, joka hyväksyy päätöksen ehdotetussa muodossa tai muutettuaan sitä tarpeen mukaan. Jos valvova Euroopan syyttäjä päättää lopettaa asian käsittelyn, sovelletaan 56 artiklan 7 kohtaa.

57 artikla

Asioiden siirtäminen kansallisille viranomaisille

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai kuka tahansa seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsen voi missä tahansa tutkinnan vaiheessa ehdottaa asian siirtämistä kansallisille viranomaisille asetuksen 34 artiklan 1–3 kohdan mukaisesti.

2.   Päätösluonnos tallennetaan asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa siitä pysyvän jaoston pysyville jäsenille, valvovalle Euroopan syyttäjälle ja asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

3.   Jos yksikään 2 kohdan mukaisesti ilmoituksen saaneista osapuolista ei esitä huomautuksia 5 päivän kuluessa, päätös katsotaan hyväksytyksi, käännetään ja lähetetään toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle.

4.   Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen päättää ottaa asian käsiteltäväkseen tai jos asian siirtäminen perustuu asetuksen 34 artiklan 1 ja/tai 2 kohtaan, valtuutetun Euroopan syyttäjän on siirrettävä asiakirja-aineisto ilman aiheetonta viivytystä.

5.   Jos asian siirtäminen perustuu asetuksen 34 artiklan 3 kohtaan tai toimivaltainen kansallinen viranomainen ei ota asiaa käsiteltäväksi tai ei vastaa 30 päivän kuluessa asian siirtämistä koskevan päätöksen vastaanottamisesta, valtuutettu Euroopan syyttäjä jatkaa tutkintaa tai siirtyy soveltamaan 56 artiklaa.

58 artikla

Neuvottelut kansallisten viranomaisten kanssa

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä aikoo ehdottaa asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun rikokseen liittyvän asian käsittelyn lopettamista asetuksen 39 artiklan 3 kohdan mukaisesti, hänen on ilmoitettava asiasta asianomaisen jäsenvaltion määrittämälle kansalliselle viranomaiselle asetuksen 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

2.   Valtuutettu Euroopan syyttäjä rekisteröi asiaa koskevan raportin ja päätösluonnoksen asianhallintajärjestelmään niiden huomautusten perusteella, jotka kansallinen viranomainen toimittaa 20 päivän kuluessa edellä olevan 1 kohdan mukaisen ilmoituksen tekemisestä.

59 artikla

Tutkinnan aloittaminen uudelleen

1.   Jos EPPO saa tietoja tosiseikoista, jotka eivät olleet tiedossa asian käsittelyn lopettamista koskevan päätöksen tekohetkellä ja jotka voivat vaatia lisätutkimuksia, sovelletaan seuraavia sääntöjä.

2.   Valvova Euroopan syyttäjä osoittaa todentamisen tehtäväksi samalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, joka suoritti tutkinnan, tai tarvittaessa toiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle samasta jäsenvaltiosta.

3.   Kun valtuutettu Euroopan syyttäjä on arvioinut uudet tosiseikat, hän laatii raportin niiden vaikutuksesta asian käsittelyn lopettamista koskevaan päätökseen täsmentäen ja ottaen huomioon mahdolliset asiaa koskevat kansallisen lainsäädännön säännökset ja mahdollisesti tarvittavat lisätutkintatoimet.

4.   Raportti ja asiaa koskeva päätösluonnos rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka osoittaa sen sille pysyvälle jaostolle, joka on päättänyt asian käsittelyn lopettamisesta, paitsi jos kyseinen pysyvä jaosto ei ole enää toiminnassa, jolloin asianhallintajärjestelmä osoittaa raportin 19 artiklan mukaisesti satunnaiselle pysyvälle jaostolle, jonka pysyviin jäseniin valvova Euroopan syyttäjä ei kuulu.

5.   Jos edellä olevan 4 kohdan perusteella määräytynyt pysyvä jaosto, kansallinen tuomioistuin tai Euroopan unionin tuomioistuin päättää asian käsittelyn lopettamista koskevan päätöksen uudelleentarkastelun jälkeen, että EPPOn olisi avattava asia uudelleen, valvova Euroopan syyttäjä nimittää valtuutetun Euroopan syyttäjän jatkamaan tutkintaa.

4 LUKU

4 LUKU

Oikeudenkäynnit

Oikeudenkäynnit

60 artikla

Edustus tuomioistuimessa

1.   Asetuksen 36 artiklan mukaisissa kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä oikeusmenettelyissä EPPOa edustaa periaatteessa valtuutettu Euroopan syyttäjä.

2.   Valtuutettu Euroopan syyttäjä laatii raportin menettelyjen aikana tapahtuneesta merkittävästä edistyksestä ja päivittää sitä säännöllisesti. Raportti rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, ja kaikista päivityksistä ilmoitetaan pysyvän jaoston jäsenille.

3.   Pysyvä jaosto voi antaa ohjeita valtuutetulle Euroopan syyttäjälle tai Euroopan syyttäjälle asetuksen 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, EPPOa voi edustaa myös valvova Euroopan syyttäjä asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan.

IV OSASTO

ASIANHALLINTAJÄRJESTELMÄ

ASIANHALLINTAJÄRJESTELMÄ

61 artikla

Asianhallintajärjestelmään pääsyä koskevat säännöt

1.   Euroopan pääsyyttäjä, Euroopan varapääsyyttäjät, muut Euroopan syyttäjät ja valtuutetut Euroopan syyttäjät pääsevät rekisteriin ja hakemistoon vain siltä osin kuin on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi.

2.   Euroopan pääsyyttäjä nimeää EPPOn henkilöstön jäsenet, joiden pääsy rekisteriin ja/tai hakemistoon on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi. Päätöksessä ilmoitetaan myös pääsyn taso ja edellytykset sen käyttämiselle.

3.   Poikkeustapauksissa, jos se on tarpeen luottamuksellisuuden varmistamiseksi, Euroopan pääsyyttäjä voi päättää, että tilapäisesti ainoastaan pysyvän jaoston pysyvillä jäsenillä, valvovalla Euroopan syyttäjällä, asiaa käsittelevillä valtuutetuilla Euroopan syyttäjillä ja muilla erikseen nimetyillä henkilöstön jäsenillä on pääsy tiettyihin rekisteriin sisältyviin tietoihin ja/tai tiettyyn hakemistossa olevaan asiakirja-aineistoon.

4.   Euroopan pääsyyttäjällä ja Euroopan varapääsyyttäjillä on suora pääsy asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennettuihin tietoihin tai pääsy asiakirja-aineistoon siinä määrin kuin on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi.

5.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä myöntää pääsyn asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennettuihin tietoihin tai asiakirja-aineistoon avustavalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, muille perustellun pyynnön esittäneille valtuutetuille Euroopan syyttäjille tai EPPOn henkilöstön jäsenille ainoastaan siltä osin kuin se on tarpeen heille osoitettujen tehtävien hoitamiseksi.

6.   Kun asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä tallentaa tietoja asianhallintajärjestelmään, EPPOn henkilöstön jäsenet tai muut hänen valvonnassaan toimivat hallintohenkilöstön jäsenet, jotka asianomainen EPPOn toimintaan osallistuva jäsenvaltio on antanut EPPOn käyttöön, voivat avustaa häntä vain siinä määrin kuin on tarpeen sen varmistamiseksi, että EPPO voi toimia yhtenä virastona ja että asianhallintajärjestelmässä olevien tietojen sisältö vastaa aina asiakirja-aineistoa.

7.   EPPO toteuttaa asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet asianhallintajärjestelmään tallennettujen henkilötietojen suojan varmistamiseksi.

62 artikla

Tietojen ristiintarkastus

1.   Hakemistoon syötetyt tiedot tarkistetaan automaattisesti rekisterin, hakemiston ja kaikkien asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennettujen asiakirja-aineistojen tietojen perusteella.

2.   Jos haku tuottaa osuman, siitä ilmoitetaan asiaan liittyviä tapauksia käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ja valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Jos pääsy johonkin asiaan liittyvistä tapauksista on tilapäisesti rajattu tietyille käyttäjille 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ainoastaan asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ja valvovalle Euroopan syyttäjälle ilmoitetaan asiasta.

4.   Edellä olevia 1–3 kohtaa voidaan soveltaa myös rekisteriin lisättäviin tietoihin sekä tietoihin, joita saadaan asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennetuista asiakirjoista, jotka eivät ole hakemistossa.

V OSASTO

TIETOSUOJA

TIETOSUOJA

63 artikla

Yleiset periaatteet

1.   EPPO voi käsitellä henkilötietoja ainoastaan kaikilta osin kyseiseen käsittelyyn sovellettavaa tietosuojakehystä noudattaen. EPPOn on noudatettava kaikessa henkilötietojen käsittelyssä käyttötarkoitussidonnaisuuden, lainmukaisuuden ja kohtuullisuuden, tietojen minimoinnin, täsmällisyyden, säilytyksen rajoittamisen, eheyden ja luottamuksellisuuden sekä vastuuvelvollisuuden periaatteita.

2.   EPPOn on otettava kaikilta osin huomioon sisäänrakennetun tietosuojan soveltamisesta johtuvat velvoitteensa asetuksen 67 artiklan mukaisesti ja varmistettava sen asianmukainen täytäntöönpano erityisesti henkilötietojen automaattisen käsittelyn ja siihen liittyvien järjestelmien kehittämisen osalta.

3.   EPPOn on varmistettava, että kaikki henkilötietojen vastaanottamiset ja siirrot kirjataan asianmukaisesti ja että ne ovat jäljitettävissä, mukaan lukien tarvittaessa perusteet niiden siirtämiselle näiden tai muiden täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti.

4.   Tietosuojavastaavalla on oltava pääsy kaikkia 2 kohdan mukaisia henkilötietojen siirtoja ja vastaanottamisia koskeviin tietoihin, jotta hän voi täyttää erityisesti asetuksen 79 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaiset velvollisuutensa.

5.   Mitään henkilötietoja, olivatpa ne hallinnollisia tai operatiivisia, ei saa säilyttää kauemmin kuin on tarpeen sitä tarkoitusta varten, jota varten niitä on käsitelty, tai muiden oikeudellisten velvoitteiden täyttämistä varten.

6.   Kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta muita EPPOn suorittamaa henkilötietojen käsittelyä koskevia täytäntöönpanosääntöjä jäljempänä olevan 64 artiklan mukaisesti.

7.   Kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta tietosuojavastaavaa koskevat täytäntöönpanosäännöt.

8.   EPPO-asetuksen 79 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ja kuten siinä säädetään, tietosuojavastaava huolehtii riippumattomalla tavalla siitä, että EPPO noudattaa asetuksen ja hallinnollisia henkilötietoja koskevia asetuksen (EU) 2018/1725 tietosuojasäännöksiä sekä EPPOn työjärjestyksen asiaankuuluvia tietosuojasäännöksiä.

64 artikla

Henkilötietojen käsittelyä koskevat täytäntöönpanosäännöt

1.   Kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta EPPOn suorittamaa hallinnollisten ja operatiivisten henkilötietojen käsittelyä koskevan uuden täytäntöönpanopäätöksen.

2.   Säännöissä on hahmoteltava ja määriteltävä vähintään seuraavat:

| a) | rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä koskevat käytännön näkökohdat; |
| --- | --- |

a)

rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä koskevat käytännön näkökohdat;

| b) | operatiivisten henkilötietojen säilyttämisen aikarajat; |
| --- | --- |

b)

operatiivisten henkilötietojen säilyttämisen aikarajat;

| c) | tietojenvaihtoa koskevat kriteerit ja menettelyt; |
| --- | --- |

c)

tietojenvaihtoa koskevat kriteerit ja menettelyt;

| d) | tarvittaessa muiden automaattisesti käsiteltävien tietokantojen kuin asiakirja-aineistojen luominen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä varten. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa muiden automaattisesti käsiteltävien tietokantojen kuin asiakirja-aineistojen luominen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä varten.

65 artikla

Muiden automaattisesti käsiteltävien tietokantojen kuin asiakirja-aineistojen luominen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä varten

1.   EPPO voi asetuksen 44 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä muihin kuin asiakirja-aineistoihin sisältyviä operatiivisia henkilötietoja, jos se on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi.

2.   Jos tällainen käsittely on tarpeen, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ilmoittamista koskevasta menettelystä sekä operatiivisten henkilötietojen varsinaista käsittelyä koskevasta menettelystä ja sovellettavista suojatoimista säädetään edellä olevan 64 artiklan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanosäännöissä.

VI OSASTO

KUMPPANUUSSUHTEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

KUMPPANUUSSUHTEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

66 artikla

Yhteistyöjärjestelyjä ja -sopimuksia koskevat yleiset säännöt

1.   Jos Euroopan pääsyyttäjä havaitsee tarpeen sopia yhteistyöjärjestelyistä asetuksen 99 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yksikköjen kanssa, hänen on ilmoitettava asiasta kirjallisesti kollegiolle ja annettava ohjeet neuvotteluja varten.

2.   Kollegiolle tekemänsä ilmoituksen jälkeen Euroopan pääsyyttäjä voi aloittaa neuvottelut yhteistyöjärjestelyistä ja raportoi säännöllisesti kollegiolle saavutetusta edistyksestä. Euroopan pääsyyttäjä voi pyytää kollegiolta ohjausta neuvottelujen aikana.

3.   Kollegio hyväksyy yhteistyöjärjestelyt.

4.   Asetuksen 103 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tekemiseen sovelletaan soveltuvin osin 2 ja 3 kohdan säännöksiä.

67 artikla

Kolmansien maiden yhteyspisteet

1.   Kollegio voi laatia luettelon kolmansista maista, joihin EPPO pyrkii perustamaan yhteyspisteitä asetuksen 104 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.

2.   EPPO voi nimetä yhteyspisteitä kolmansissa maissa Euroopan pääsyyttäjän ja asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välisellä virallisella kirjeenvaihdolla.

VII OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

68 artikla

Toimipaikkaa koskevan sopimuksen tekeminen

Asetuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemiseen sovelletaan soveltuvin osin 66 artiklan 2 ja 3 kohdan säännöksiä.

69 artikla

Eturistiriidat

1.   Valtuutetut Euroopan syyttäjät, Euroopan syyttäjät ja Euroopan pääsyyttäjä toimivat ilman eturistiriitoja.

2.   Jos tutkinnan yhteydessä syntyy todellinen tai mahdollinen eturistiriita, joka voi tosiasiallisesti tai mahdollisesti heikentää asianomaisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tai Euroopan syyttäjän riippumattomuutta hänen suorittaessaan tehtäviään tai joka voidaan tulkita sellaiseksi, hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta kirjallisesti toimivaltaiselle valvovalle Euroopan syyttäjälle tai Euroopan pääsyyttäjälle. Jos eturistiriita koskee Euroopan pääsyyttäjää, hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta jollekulle Euroopan varapääsyyttäjälle.

3.   Jos valvova Euroopan syyttäjä toteaa, että valtuutetulla Euroopan syyttäjällä on todellinen tai mahdollinen eturistiriita, hän ehdottaa asian siirtämistä toiselle saman jäsenvaltion valtuutetulle Euroopan syyttäjälle 49 artiklan mukaisesti tai nimeää kyseisessä jäsenvaltiossa toimivan valtuutetun Euroopan syyttäjän sijaiseksi 35 artiklan mukaisesti.

4.   Jos Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että valvovalla Euroopan syyttäjällä on todellinen tai mahdollinen eturistiriita, hän siirtää asian toiselle Euroopan syyttäjälle 32 artiklan mukaisesti.

5.   Jos Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että pysyvän jaoston pysyvällä jäsenellä on todellinen tai mahdollinen eturistiriita, hän siirtää asian toiselle pysyvälle jaostolle 20 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen pysyvän jaoston pysyvä jäsen on Euroopan pääsyyttäjä, päätöksen asian siirtämisestä toiseen pysyvään jaostoon tekee Euroopan varapääsyyttäjä.

70 artikla

Työjärjestyksen muuttaminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä ja kuka tahansa Euroopan syyttäjä voivat ehdottaa muutoksia näihin sääntöihin. Kollegiolle toimitetaan tätä varten perusteltu muutosehdotus. Euroopan pääsyyttäjä voi kuulla hallintojohtajaa.

2.   Euroopan pääsyyttäjä, kuka tahansa Euroopan syyttäjä ja hallintojohtaja voivat tarvittaessa esittää kirjallisia huomautuksia yhden kuukauden kuluessa ehdotuksen vastaanottamisesta.

3.   Äänestys näiden sääntöjen muuttamista koskevasta ehdotuksesta sisällytetään ensimmäisen mahdollisen kollegion kokouksen esityslistalle sen jälkeen, kun 2 kohdan mukainen huomautusten esittämiselle asetettu määräaika on umpeutunut.

4.   Muutokset hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

71 artikla

Menettely tapauksissa, joissa asianhallintajärjestelmä ei ole käytettävissä

Jos näissä säännöissä viitataan asianhallintajärjestelmässä tai sen kautta toteutettaviin toimiin ja asianhallintajärjestelmä ei toimi asianmukaisesti tai se ei ole käytettävissä teknisistä syistä, kyseiset toimet on toteutettava asianmukaisella tavalla, joka mahdollistaa pysyvän ja tarkistettavissa olevan tallenteen luomisen. Kun asianhallintajärjestelmä on jälleen käytettävissä, kaikki toteutetut toimet on päivitettävä järjestelmään vastaavalla tavalla.

72 artikla

Julkaiseminen ja voimaantulo

1.   Työjärjestyksen säännökset ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset tulevat voimaan päivänä, jona ne hyväksytään.

2.   Työjärjestys julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja asetetaan julkisesti saataville EPPOn verkkosivustolle.

Tehty Luxemburgissa 12 päivänä lokakuuta 2020.

Kollegion puolesta

Laura Codruța KÖVESI

Euroopan pääsyyttäjä

---

(1)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

1

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTAn valvontaviranomainen

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/32

---

EFTAn valvontaviranomaisen tiedonanto EFTA-valtioissa 1. marraskuuta 2020 alkaen voimassa olevista valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista

Julkaistu valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen VII osassa ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksenN:o 195/04/KOL (1) 10 artiklassa vahvistettujen viite- ja diskonttokorkoja koskevien sääntöjen mukaisesti

(2021/C 22/04)

Peruskorot lasketaan 17 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 788/08/KOL muutettujen valvontaviranomaisen valtiontukisuuntaviivojen viite- ja diskonttokorkojen laskentamenetelmää koskevan luvun mukaisesti. Viitekorko muodostetaan lisäämällä peruskorkoon asianmukainen marginaali valtiontukisuuntaviivojen mukaisesti.

Peruskorot ovat seuraavat:

| | Islanti | Liechtenstein | Norja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.11.2020– | 1,80 | –0,55 | 0,32 |

Islanti

Liechtenstein

Norja

1.11.2020–

1,80

–0,55

0,32

---

(1)  EUVL L 139, 25.5.2006, s. 37, ja EUVL:n ETA-täydennysosa N:o 26/2006, 25. toukokuuta 2006, s. 1.

---

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/33

---

Norjan ilmoitus, joka koskee hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/22/EY

Hakemuspyyntö Norjan mannerjalustan öljyntuotantoluvista – 25. hakukierros

(2021/C 22/05)

Norjan öljy- ja energiaministeriö pyytää öljyntuotantolupia koskevia hakemuksia hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1) 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Tuotantolupia myönnetään ainoastaan Norjassa tai Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimuksen) osapuolena olevassa muussa valtiossa rekisteröidyille osakeyhtiöille tai jossakin ETA-sopimuksen osapuolena olevassa valtiossa vakituisesti asuville luonnollisille henkilöille.

Yhtiöt, joilla ei tällä hetkellä ole tuotantolupaa Norjan mannerjalustalla, voivat saada luvan, jos ne on esivalinnassa hyväksytty mahdollisiksi luvanhaltijoiksi Norjan mannerjalustan osalta.

Ministeriö kohtelee tasapuolisesti oman hakemuksen tekeviä yrityksiä ja yrityksiä, jotka hakevat lupaa osana yritysryhmää. Tuotantoluvan hakijaksi katsotaan sekä oman hakemuksen tekevät hakijat että yritysryhmään kuuluvat yhteisen hakemuksen tekevät hakijat. Ministeriö voi määritellä yritysryhmien tai yksittäisten hakijoiden tekemien hakemusten perusteella niiden luvanhaltijaryhmien kokoonpanon, joille tuotantolupa myönnetään. Se voi myös poistaa hakijoita ryhmän tekemästä hakemuksesta ja lisätä yksittäisiä hakijoita. Ministeriö nimeää ryhmille toiminnasta vastaavan tahon.

Tuotantolupaosakkuuden myöntämisen edellytyksenä on se, että luvanhaltijat tekevät öljytoimintaa koskevan sopimuksen sekä yhteistyösopimuksen ja kirjanpitosopimuksen. Jos tuotantolupa jaetaan stratigrafisesti, näiden kahden stratigrafisesti jaetun tuotantoluvan haltijoiden on lisäksi tehtävä erityinen sopimus, jossa määritellään niiden väliset suhteet tältä osin.

Edellä mainitun öljytoimintaa koskevan sopimusten allekirjoittamisen myötä luvanhaltijat muodostavat yhteisyrityksen, josta niillä on koko ajan niiden tuotantolupaosakkuutta vastaava omistusosuus.

Lupa-asiakirjat perustuvat pääosin ennalta määritellyille alueille vuonna 2020 myönnettyjen lupien ja 24. hakukierroksen vastaaviin asiakirjoihin. Tavoitteena on kertoa potentiaalisille hakijoille tähän kehykseen mahdollisesti tehtävien muutosten pääkohdista ennen hakuajan päättymistä.

Tuotantoluvan myöntämisperusteet

Tavoitteena on edistää moitteetonta resurssienhallintaa ja öljyn nopeaa ja tehokasta etsintää ja tuotantoa Norjan mannerjalustalla sekä muodostaa luvanhaltijaryhmiä tämän varmistamiseksi. Tämän perusteella tuotantolupaosakkuuksien myöntämisessä ja toiminnasta vastaavan nimeämisessä sovelletaan seuraavia arviointiperusteita:

| a) | hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän; |
| --- | --- |

a)

hakijan tiedot kyseessä olevan maantieteellisen alueen geologisista ominaispiirteistä ja se, miten luvanhaltijat aikovat toteuttaa öljyn tehokkaan etsinnän;

| b) | hakijan tekninen asiantuntemus ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

b)

hakijan tekninen asiantuntemus ja se, miten tällä asiantuntemuksella voidaan aktiivisesti edistää öljyn kustannustehokasta etsintää ja tarvittaessa tuotantoa kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| c) | hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla; |
| --- | --- |

c)

hakijan kokemus toiminnasta Norjan mannerjalustalla tai kokemus vastaavasta toiminnasta muilla alueilla;

| d) | hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella; |
| --- | --- |

d)

hakijalla on riittävät taloudelliset valmiudet öljyn etsintään ja tarvittaessa tuotantoon kyseessä olevalla maantieteellisellä alueella;

| e) | jos hakija on tai on ollut tuotantoluvanhaltija, ministeriö voi ottaa huomioon hakijan luvanhaltijana osoittaman, missä tahansa muodossa ilmenneen tehottomuuden tai tämän puutteellisen vastuunkannon; kansalliseen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat voidaan myös ottaa huomioon, jos ministeriö katsoo tällaiset näkökohdat merkityksellisiksi; |
| --- | --- |

e)

jos hakija on tai on ollut tuotantoluvanhaltija, ministeriö voi ottaa huomioon hakijan luvanhaltijana osoittaman, missä tahansa muodossa ilmenneen tehottomuuden tai tämän puutteellisen vastuunkannon; kansalliseen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat voidaan myös ottaa huomioon, jos ministeriö katsoo tällaiset näkökohdat merkityksellisiksi;

| f) | tuotantolupia myönnetään pääsääntöisesti yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

f)

tuotantolupia myönnetään pääsääntöisesti yhteisyrityksille, joiden osakkaista ainakin yksi on suorittanut vähintään yhden porauksen Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä on kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| g) | kun tuotantolupia myönnetään pääasiassa kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava f alakohdassa tarkoitettua kokemusta; |
| --- | --- |

g)

kun tuotantolupia myönnetään pääasiassa kahdelle tai useammalle luvanhaltijalle, näistä ainakin yhdellä on oltava f alakohdassa tarkoitettua kokemusta;

| h) | Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; |
| --- | --- |

h)

Barentsinmeren tuotantolupien osalta toiminnasta vastaavaksi nimettävän on täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai sillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla;

| i) | syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että vähintään yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällä merellä toiminnasta vastaavana; |
| --- | --- |

i)

syvänmeren tuotantolupien osalta on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että vähintään yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; tuotantoluvan saamiseksi on ainakin yhden osakkaan täytynyt suorittaa porauksia syvällä merellä toiminnasta vastaavana;

| j) | jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja (HTHP), tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että vähintään yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HTHP-porauksia toiminnasta vastaavana. |
| --- | --- |

j)

jos etsintäporaukseen liittyy korkea paine ja/tai korkeita lämpötiloja (HTHP), tuotantolupien saamiseksi on sekä toiminnasta vastaavaksi nimettävän että vähintään yhden muun osakkaan täytynyt suorittaa vähintään yksi poraus Norjan mannerjalustalla toiminnasta vastaavana tai niillä täytyy olla kokemusta vastaavasta toiminnasta Norjan mannerjalustan ulkopuolisilla alueilla; tuotantoluvan saamiseksi yhden osakkaan on täytynyt suorittaa HTHP-porauksia toiminnasta vastaavana.

Hakemuspyynnön kohteena olevat lohkot

Tuotantolupahakemuksia voi jättää seuraavista Norjanmerellä ja Barentsinmerellä sijaitsevista lohkoista tai lohkon osista:

| | 6203/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

6203/1,2,3,4,5,6

| | 6204/1,2,3,4,5 |
| --- | --- |

6204/1,2,3,4,5

| | 7017/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7017/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7018/1,2 |
| --- | --- |

7018/1,2

| | 7116/1,2,3,4,5 |
| --- | --- |

7116/1,2,3,4,5

| | 7117/6,7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7117/6,7,8,9,10,11,12

| | 7118/4,5,6,7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7118/4,5,6,7,8,9,10,11,12

| | 7126/6 |
| --- | --- |

7126/6

| | 7127/4,5,6 |
| --- | --- |

7127/4,5,6

| | 7128/4,5,6 |
| --- | --- |

7128/4,5,6

| | 7215/12 |
| --- | --- |

7215/12

| | 7216/8,10,11,12 |
| --- | --- |

7216/8,10,11,12

| | 7217/10 |
| --- | --- |

7217/10

| | 7315/1,2,3,5,6,8,9 |
| --- | --- |

7315/1,2,3,5,6,8,9

| | 7316/10,11 |
| --- | --- |

7316/10,11

| | 7322/1,2 |
| --- | --- |

7322/1,2

| | 7323/2,3 |
| --- | --- |

7323/2,3

| | 7324/1,2,3,4 |
| --- | --- |

7324/1,2,3,4

| | 7325/1 |
| --- | --- |

7325/1

| | 7326/3,6 |
| --- | --- |

7326/3,6

| | 7327/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

7327/1,2,3,4,5,6

| | 7328/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

7328/1,2,3,4,5,6

| | 7329/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7329/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7330/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7330/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7332/7,8,9 |
| --- | --- |

7332/7,8,9

| | 7333/7,8,9 |
| --- | --- |

7333/7,8,9

| | 7422/12 |
| --- | --- |

7422/12

| | 7423/10,11,12 |
| --- | --- |

7423/10,11,12

| | 7424/7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7424/7,8,9,10,11,12

| | 7425/7,8,10,11,12 |
| --- | --- |

7425/7,8,10,11,12

| | 7428/9 |
| --- | --- |

7428/9

| | 7429/7,8,9 |
| --- | --- |

7429/7,8,9

| | 7430/7,8,9 |
| --- | --- |

7430/7,8,9

| | 7431/7,8 |
| --- | --- |

7431/7,8

Jokainen tuotantolupa voi kattaa yhden tai useamman lohkon tai lohkon / lohkojen osan.

Ilmoituksen koko teksti sekä yksityiskohtaisia karttoja vapaista alueista saa Norjan öljyviraston internetosoitteesta www.npd.no.

Hakemus on toimitettava Norjan öljy- ja energiaministeriöön (olje- og energidepartementet) jossakin sähköisessä muodossa, esimerkiksi L2S:n (Licence2Share) Authority Communication -osion kautta.

Osoite:

postmottak@oed.dep.no

Hakemus ja hakemuskirje on toimitettava Norjan öljyvirastoon sähköisesti L2S Authorityn kautta.

Määräaika: 23. helmikuuta 2021 klo 12.00 mennessä.

25. hakukierroksen öljyntuotantoluvat Norjan mannerjalustalla on tarkoitus myöntää vuoden 2021 ensimmäisen neljänneksen aikana.

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/36

---

Valtiontuki – päätös olla vastustamatta tukea

(2021/C 22/06)

EFTAn valvontaviranomainen ei vastusta seuraavaa valtiontukitoimenpidettä:

| Päätöksen antamispäivä | 14.10.2020 |
| --- | --- |
| Tuen numero | 85638 |
| Päätöksen numero | 117/20/COL |
| EFTA-valtio | Norja |
| Nimike | Covid-19-epidemian vuoksi peruuntuneiden tai lykkääntyneiden urheilu- tai vapaaehtoistapahtumien korvausjärjestelmä |
| Oikeusperusta | Asetus väliaikaisesta korvausjärjestelmästä urheilu- ja vapaaehtoissektorille covid-19-epidemian vuoksi |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Ohjelman tarkoituksena on korvata tukikelpoisia tappioita, joita aiheutuu urheilu- tai vapaaehtoissektorin järjestämien tapahtumien perumisesta tai lykkäämisestä covid-19-epidemian vuoksi. |
| Tuen muoto | Avustukset |
| Talousarvio | 1 miljardi Norjan kruunua |
| Kesto | 31. joulukuuta 2020 saakka |
| Toimialat | Urheilu- ja vapaaehtoissektori |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | The Norwegian Gaming and Foundation Authority |
| P.O.Box 800 |
| NO-6805 Førde |
| NORJA |

Päätöksen antamispäivä

14.10.2020

Tuen numero

85638

Päätöksen numero

117/20/COL

EFTA-valtio

Norja

Nimike

Covid-19-epidemian vuoksi peruuntuneiden tai lykkääntyneiden urheilu- tai vapaaehtoistapahtumien korvausjärjestelmä

Oikeusperusta

Asetus väliaikaisesta korvausjärjestelmästä urheilu- ja vapaaehtoissektorille covid-19-epidemian vuoksi

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Ohjelman tarkoituksena on korvata tukikelpoisia tappioita, joita aiheutuu urheilu- tai vapaaehtoissektorin järjestämien tapahtumien perumisesta tai lykkäämisestä covid-19-epidemian vuoksi.

Tuen muoto

Avustukset

Talousarvio

1 miljardi Norjan kruunua

Kesto

31. joulukuuta 2020 saakka

Toimialat

Urheilu- ja vapaaehtoissektori

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

The Norwegian Gaming and Foundation Authority

P.O.Box 800

NO-6805 Førde

NORJA

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä EFTAn valvontaviranomaisen verkkosivuilta: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/37

---

ILMOITUS AVOIMISTA KILPAILUISTA

(2021/C 22/07)

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää seuraavat avoimet kilpailut:

| | EPSO/AD/383/21 – BULGARIANKIELISET (BG) LINGVISTIJURISTIT (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/383/21 – BULGARIANKIELISET (BG) LINGVISTIJURISTIT (AD 7)

| | EPSO/AD/384/21 – TŠEKINKIELISET (CS) LINGVISTIJURISTIT (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/384/21 – TŠEKINKIELISET (CS) LINGVISTIJURISTIT (AD 7)

| | EPSO/AD/385/21 – RANSKANKIELISET (FR) LINGVISTIJURISTIT (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/385/21 – RANSKANKIELISET (FR) LINGVISTIJURISTIT (AD 7)

| | EPSO/AD/386/21 – IIRINKIELISET (GA) LINGVISTIJURISTIT (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/386/21 – IIRINKIELISET (GA) LINGVISTIJURISTIT (AD 7)

| | EPSO/AD/387/21 – UNKARINKIELISET (HU) LINGVISTIJURISTIT (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/387/21 – UNKARINKIELISET (HU) LINGVISTIJURISTIT (AD 7)

| | EPSO/AD/388/21 – PUOLANKIELISET (PL) LINGVISTIJURISTIT (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/388/21 – PUOLANKIELISET (PL) LINGVISTIJURISTIT (AD 7)

Kilpailuilmoitus julkaistaan 24 kielellä Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 22 A 21. tammikuuta 2021.

Lisätietoja on EPSO:n verkkosivuilla osoitteessa https://epso.europa.eu/

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/38

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.10100 —
  Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2021/C 22/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | TA Associates Management L.P. (TA Associates, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P. (TA Associates, Yhdysvallat)

| — | Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited (SSCP Funds, Jersey, Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

—

Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited (SSCP Funds, Jersey, Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | NBS Group (NBS, Yhdistynyt kuningaskunta). |
| --- | --- |

—

NBS Group (NBS, Yhdistynyt kuningaskunta).

TA Associates ja SSCP Funds hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä NBS.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | TA Associates: TA Associates keskittyy kohdennetusti tiettyihin teknologian ja terveydenhuollon sekä rahoitus-, kuluttaja- ja yrityspalvelujen sektoreihin. |
| --- | --- |

—

TA Associates: TA Associates keskittyy kohdennetusti tiettyihin teknologian ja terveydenhuollon sekä rahoitus-, kuluttaja- ja yrityspalvelujen sektoreihin.

| — | SSCP Funds: SSCP Funds investoi kolmen pääomasijoitusrahaston kautta muun muassa noteeraamattomiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ja osakesidonnaisiin instrumentteihin liikkeenjohdon tekemien yritysostojen ja -myyntien, kasvupääoman ja muiden yksityisten pääomasijoitusten kautta eri puolilla Eurooppaa. |
| --- | --- |

—

SSCP Funds: SSCP Funds investoi kolmen pääomasijoitusrahaston kautta muun muassa noteeraamattomiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ja osakesidonnaisiin instrumentteihin liikkeenjohdon tekemien yritysostojen ja -myyntien, kasvupääoman ja muiden yksityisten pääomasijoitusten kautta eri puolilla Eurooppaa.

| — | NBS: NBS tarjoaa arkkitehtuurin, tekniikan ja rakennusalan ammattilaisille verkkosovelluspalveluun perustuvia alustoja, joiden tarkoituksena on yhdistää käyttäjät dataan rakennussuunnitteluprosessin tulosten parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

NBS: NBS tarjoaa arkkitehtuurin, tekniikan ja rakennusalan ammattilaisille verkkosovelluspalveluun perustuvia alustoja, joiden tarkoituksena on yhdistää käyttäjät dataan rakennussuunnitteluprosessin tulosten parantamiseksi.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

Euroopan komissio

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/40

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 22/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”COTEAUX DU GIENNOIS”

PDO-FR-A0394-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 5.11.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Viittaus viralliseen geokoodiin

Tuote-eritelmään on lisätty viittaus maantieteellisen alueen ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen viralliseen geokoodiin. Kyseessä on toimituksellinen täsmennys, joka ei muuta millään tavalla näitä kahta aluetta.

Yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa on tämän vuoksi muutettu.

2.   Leikkaussäännöt

Pinot noir -lajikkeen osalta tuote-eritelmässä otetaan käyttöön matalaleikkaus (goblet- tai viuhkaleikkaus), jossa kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 12 silmua ja kannukset leikataan niin, että niihin jää enintään kaksi silmua. Matalaleikkauksella leikattavan Gamay N -lajikkeen osalta otetaan yleisesti käyttöön leikkaustapa, jossa kannuksiin jätetään enintään kaksi silmua.

Goblet-muotoisen matalaleikkauksen hyväksyminen Pinot noir -lajikkeen yhteydessä muiden jo hyväksyttyjen menetelmien lisäksi antaa mahdollisuuden hallita tuotoksia aiempaa paremmin erityisesti tästä lajikkeesta aiemmin istutettujen voimakaskasvuisten kloonien osalta. Viininviljelijöiden teknisestä osaamisesta on vankka näyttö. Tämän leikkaustavan pitäisi parantaa rypäleiden ja näin ollen viinien laatua. Sen avulla voidaan myös vähentää tuotantokustannuksia, joita aiheutuu Guyot-leikkaustavalle välttämättömistä karsimisista ja kesäleikkauksista.

Näin ollen lajikkeiden Pinot noir ja Gamay leikkaussäännöt ovat vastedes täysin samanlaiset sen seurauksena, että matalaleikkaus (goblet- tai viuhkaleikkaus) otetaan yleisesti käyttöön, jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 12 silmua ja kannukset leikataan niin, että niihin jää enintään kaksi silmua. Nämä enimmäisrajat luovat edellytykset nimityksellä varustettujen puna- ja roseeviinien laadun säilyttämiselle.

Yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa on tämän vuoksi muutettu.

3.   Rypäleiden kypsyys

Rypäleiden sokeripitoisuutta ja luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta on lisätty.

Kuivien vuosien lisääntyminen sekä sadon laatua parantavien viljelykäytäntöjen (karsiminen, ylimääräisten versojen poisto, lehtien hävittäminen, rypäleterttujen harventaminen) parantuminen johtavat siihen, että rypäleiden sokeripitoisuus nousee.

Yhtenäisen asiakirjan 3 kohtaa on tämän vuoksi muutettu.

4.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Yhteenlaskettu enimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina väkevöinnin jälkeen nostetaan 12,5 prosentista 13 prosenttiin.

Useina satovuosina vallinneiden sääolojen ja kypsymisolosuhteiden perusteella tämä enimmäispitoisuuden lisäys ei ole omiaan lisäämään väkevöimistä, jota käytetään yhä vastaisuudessa vain erityistilanteissa kosteina ja kylminä vuosina ja erittäin kuivina vuosina. Tämän lisäyksen ansiosta viininviljelijöiden työstä tulee myös teknisesti vaivattomampaa.

Yhtenäisen asiakirjan 3 ja 4 kohtaa on tämän vuoksi muutettu.

5.   Kastelu

Kastelukielto poistetaan.

Voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä kielletään kastelu 1. toukokuuta alkaen sadonkorjuuseen saakka. Viiniköynnöksiä voidaan vastedes kastella sadonkorjuun jälkeen ja ennen toukokuun 1. päivää tarpeen mukaan. Tämä koskee ennen muuta nuoria istutuksia.

Tämä muutos ei ole aiheuttanut muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei ole aiheuttanut muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Siirtymätoimenpiteet

Päättyneet siirtymätoimenpiteet on poistettu tuote-eritelmästä. Tämä muutos ei ole aiheuttanut muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimpiä tarkastettavia kohtia on tarkistettu niiden arviointimenetelmien yksinkertaistamiseksi.

Tämä muutos ei ole aiheuttanut muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Coteaux du Giennois

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat kuohumattomia valko-, puna- ja roseeviinejä, joiden pääasialliset analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 10,5 %. |
| --- | --- |

—

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 10,5 %.

| — | Kaupan pidettäväksi valmiissa pakkaamattomissa tai pakatuissa erissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on valko- ja roseeviinien osalta enintään 4 grammaa litrassa ja punaviinien osalta enintään 2,5 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

—

Kaupan pidettäväksi valmiissa pakkaamattomissa tai pakatuissa erissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on valko- ja roseeviinien osalta enintään 4 grammaa litrassa ja punaviinien osalta enintään 2,5 grammaa litrassa.

| — | Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

| — | Kaupan pidettäviksi valmiiden pakkaamattomien tai pakattujen punaviinierien omenahappopitoisuus on enintään 0,3 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

—

Kaupan pidettäviksi valmiiden pakkaamattomien tai pakattujen punaviinierien omenahappopitoisuus on enintään 0,3 grammaa litrassa.

Haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Valkoviinit ovat kuivia, ja niissä on mineraalisuutta ja raikkautta. Niissä on useimmiten kvittenin ja valkoisten kukkien aromeja.

Roseeviinit ovat herkkiä ja hienovaraisia. Niiden suutuntumassa on usein ensimmäisenä hiukan pippurimaisia vivahteita, kun taas niiden jälkimaussa vivahteet ovat hedelmäisiä ja aromeissa on aistittavissa kypsiä hedelmiä ja viinitarhapersikkaa.

Punaviineissä yhdistyvät hienostuneisuus ja hedelmäisyys. Niissä on usein sekoittuneena pienten punaisten ja tummien hedelmien aromeja sekä mausteisia vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%): | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%): | |
| Vähimmäishappopitoisuus: | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra): | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra): | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%):

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%):

Vähimmäishappopitoisuus:

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra):

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kiellettyä roseeviinien valmistuksessa. Korjatun rypälesadon kaikenlainen lämpökäsittely yli 40 °C:ssa on kiellettyä, mikäli sitä seuraa nestemäisten ja kiinteiden aineiden välitön erottaminen. Puunpalasten käyttö on kielletty. Punaviinien osalta vettä poistavat väkevöintimenetelmät ovat sallittuja, ja osittaisen väkevöinnin enimmäisasteeksi suhteessa käytettyihin määriin asetetaan 10 prosenttia. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Edellä esitetyn määräyksen lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Viljelykäytäntö

| a) | Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 700 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 1,40 metriä, ja samalla rivillä olevien köynnösten välisen etäisyyden on oltava 0,80–1,25 metriä. |
| --- | --- |

a)

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 700 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 1,40 metriä, ja samalla rivillä olevien köynnösten välisen etäisyyden on oltava 0,80–1,25 metriä.

| b) | Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla: Sauvignon B – Pinot noir N: – joko yksinkertainen Guyot-leikkaus, jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 10 silmua, joista enintään kahdeksan silmua jätetään satoversoon, ja köynnökseen jätetään yksi tai kaksi kannusta, joihin jätetään enintään kaksi silmua, – tai matalaleikkaus (Royat-leikkaus tai Pinot noir N -lajikkeella goblet- tai viuhkaleikkaus), jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 12 silmua ja kannuksiin jätetään enintään kaksi silmua. Gamay N: – joko yksinkertainen Guyot-leikkaus, jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään kahdeksan silmua, joista enintään kuusi silmua jätetään satoversoon, ja köynnökseen jätetään yksi tai kaksi kannusta, joihin jätetään enintään kaksi silmua, – tai matalaleikkaus (Royat-, goblet- tai viuhkaleikkaus), jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 10 silmua ja kannuksiin jätetään enintään kaksi silmua. |
| --- | --- |

b)

Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla: Sauvignon B – Pinot noir N: – joko yksinkertainen Guyot-leikkaus, jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 10 silmua, joista enintään kahdeksan silmua jätetään satoversoon, ja köynnökseen jätetään yksi tai kaksi kannusta, joihin jätetään enintään kaksi silmua, – tai matalaleikkaus (Royat-leikkaus tai Pinot noir N -lajikkeella goblet- tai viuhkaleikkaus), jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 12 silmua ja kannuksiin jätetään enintään kaksi silmua. Gamay N: – joko yksinkertainen Guyot-leikkaus, jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään kahdeksan silmua, joista enintään kuusi silmua jätetään satoversoon, ja köynnökseen jätetään yksi tai kaksi kannusta, joihin jätetään enintään kaksi silmua, – tai matalaleikkaus (Royat-, goblet- tai viuhkaleikkaus), jolloin kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 10 silmua ja kannuksiin jätetään enintään kaksi silmua.

Royat-kasvatustavan käyttöönotto rajataan enintään neljään vuoteen. Tänä aikana sallitaan yksin- tai kaksinkertainen Guyot-leikkaus. Satoversossa on enintään kahdeksan silmua. Royat-kasvatustavan viljelylohkoilla voidaan vuosittain uusia enintään 20 prosenttia olemassa olevista köynnöksistä. – matalaleikkaus (goblet- tai viuhkaleikkaus), kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 10 silmua ja kannukset leikataan niin, että niihin jää enintään kaksi silmua.

b.   Enimmäistuotokset

Valkoviinit

75 hehtolitraa/ha

Puna- ja roseeviinit

69 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus ja kypsytys suoritetaan seuraavien kuntien alueella (luettelo on laadittu vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella): – Loiret’n departementti: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire ja Thou. – Nièvren departementti: Alligny-Cosne, La Celle-sur-Loire, Cosne-Cours-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup ja Saint-Père.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Gamay N

Pinot noir N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”

Maantieteellinen alue rajoittuu idässä Morvanin vuoriylänköihin ja Puisayen kukkuloihin ja lännessä ja lounaassa Sancerrois’n kukkuloihin. Alueen pohjois-eteläsuuntainen pituus on jotakuinkin 45 kilometriä: Alue alkaa Gienistä ja kulkee kapean kukkulajonon lounaan puoleisilla rinteillä Loirea myötäillen Cosne-Cours-sur-Loireen saakka. Sieltä alue jatkuu kukkuloiden etelän ja kaakon puoleisilla rinteillä Loiren eräiden sivujokien partaalla Cosne-Cours-sur-Loiren itäpuolella. Rypäleiden tuotantoon tarkasti rajatut viljelylohkot keskittyvät Loirea ja sen sivujokia paikallisesti reunustavien tasankojen kukkuloille ja reunamille. Maaperä, jossa voi paikallisesti esiintyä huomattavan paljon karkeaa maa-ainesta topografisen sijainnin mukaan, on kehittynyt myöhäisjurakauden (Kimmeridge- ja Portland-vaiheen) kalkkikivikerroksille, Cenomanum- ja Turonia-vaiheen liitukivimuodostelmille tai eoseenikauden limnisille kalkkikivimuodostelmille. Alueen ilmastossa kohtaavat valtameri-ilmaston ja mannerilmaston vaikutukset. Loire toimii lämmönsäätelijänä, kuten myös laaksot, jotka vetävät kylmän ilman alas kukkuloiden rinteiltä. Alhainen noin 650 millimetrin vuotuinen sademäärä selittyy föhn-ilmiöllä, joka johtuu 434 metriin kohoavien Sancerrois’n kukkuloiden läheisyydestä. Näin ollen 180–250 metrin korkeudessa kasvavat viiniköynnökset ovat suojassa kosteilta länsituulilta.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Cosne-Cours-sur-Loiresta on löydetty 100-luvulta peräisin olevia rypäleiden siemeniä, mikä todistaa, että viininviljelyä on harjoitettu jo muinaisina aikoina Loiren laakson tällä alueella, jolla sijaitsee myös useita muita tunnettuja viininviljelyalueita. Keskiaikaiset asiakirjat vahvistavat niin ikään, että alueella on myös myöhemmin valmistettu laadukkaita viinejä, sillä asiakirjoista selviää, että Giennois’n viinejä on hankittu Kaarle VI:n hoviin. Auxerren kreivi rakennutti 1200-luvulla Cosne-Cours-sur-Loiren linnan, johon kuului iso viinitarha, jonka sato viiniytettiin suurissa kellareissa. Alueelle rakennettiin myös lukuisia luostareita, jotka edistivät niin ikään merkittävästi tämän viininviljelyalueen syntyä. Rochen sistersiläisluostari Myennesissä ja Temppeliherrain ritarikunta ovat eritoten vaikuttaneet ratkaisevasti tähän kehitykseen.

Loiren, Briaren kanavan ja myöhemmin Loiren sivukanavan vesiväylät mahdollistivat jo hyvin varhain viinien kuljetuksen pääkaupunkiin. Vesiväylien ansiosta tämä viininviljelyalue pääsi kukoistamaan ja vakiinnuttamaan maineensa. Vuonna 1827 J. NEE de la ROCHELLE totesi teoksessaan ”Mémoires pour servir à l’histoire du Nivernais et Dionzais”, että ”viiniköynnös kasvaa melko hyvin Cosnen hiukan syrjäisemmillä kukkuloilla” ja että ”– – [Cosnessa kaupataan myös viinejä, puutavaraa – –]. Sen satama on suuri ja sen laivasto on vilkas.” Juuri ennen viinikirvakriisin puhkeamista vuonna 1890 oli laskettu, että Gienin piirikunnassa oli 2 300 hehtaaria viiniköynnöksiä ja Cosne-Cours-sur-Loiren kantonissa 1 500 hehtaaria. Viinikirvakriisin aikana syntyi luontaisesti viinialan etujärjestöjä (Syndicat anti-phylloxérique de Gien perustettiin vuonna 1886 ja Syndicat anti-phylloxérique de Cosne-Cours-sur-Loire vuonna 1888), ja niiden ensimmäisenä tavoitteena oli alueen viinitarhojen pelastaminen. Nämä rakenteet valjastettiin myöhemmin työhön näiden viinien tunnettuuden edistämiseksi.

Giennois’n viinien maine vakiintui pääosin toisen maailmansodan jälkeen rypälelajikkeiden Gamay N ja Pinot noir N sekoituksesta valmistettujen punaviinien ja rypälelajikkeesta Sauvignon B valmistettujen valkoviinien tuotannon ansiosta. Ensimmäinen maantieteellinen alue, johon kuului kuusi Loiret’n departementin kuntaa, myös Gienin kunta, muodosti alkuperänimityksen ”Vin délimité de qualité supérieure” maantieteellisen alueen, joka sai hyväksynnän vuonna 1954. Alueeseen lisättiin vuosina 1964 ja 1966 kahdeksan Nièvren departementin kuntaa, jotka olivat siihen saakka käyttäneet tavanomaista nimitystä ”Cosne-sur-Loire”. Tälle viininviljelyalueelle myönnettiin vuonna 1998 tarkistettu alkuperänimitys.

Vuonna 2010 viininviljelyalueen pinta-ala oli 195 hehtaaria, alueella toimi 40 viininviljelijää ja tuotantomäärä oli noin 8 000 hehtolitraa. Tuotannosta 50 prosenttia on valkoviinejä, 30 prosenttia punaviinejä ja loput 20 prosenttia roseeviinejä.

”Tuotteen kuvaus ja syy- ja seuraussuhteet”

Valkoviinit ovat kuivia, ja niissä on mineraalisuutta ja raikkautta. Niissä on useimmiten kvittenin ja valkoisten kukkien aromeja. Roseeviinit ovat herkkiä ja hienovaraisia. Niiden suutuntumassa on usein ensimmäisenä hiukan pippurimaisia vivahteita, kun taas niiden jälkimaussa vivahteet ovat hedelmäisiä ja aromeissa on aistittavissa kypsiä hedelmiä ja viinitarhapersikkaa. Punaviineissä yhdistyvät hienostuneisuus ja hedelmäisyys. Niissä on usein sekoittuneena pienten punaisten ja tummien hedelmien aromeja sekä mausteisia vivahteita.

Kuuluisa viiniköynnösopin tuntija Louis Levadoux totesi vuonna 1973 seuraavaa: ”Tässä tapauksessa ei ole olemassa vain yhtä huomioon otettavaa luontoon liittyvää tekijää vaan joukko kumuloituvia suotuisia tekijöitä, jotka perustuvat ennen muuta maankuoren rakenteeseen ja paikallisiin topografisiin piirteisiin. [– –] Coteaux du Giennois -alue muodostuu siis itä-länsisuuntaisesta kukkulajonosta, jonka etelän, kaakon ja lounaan puoleisilla reunoilla sekä läntisellä jyrkänteellä voidaan kasvattaa ja on aina kasvatettu viiniköynnöksiä, joista tuotetaan laatuviinejä.” Tämä toteamus ilmentää hyvin maantieteellisen alueen suotuisia maantieteellisiä ja ilmastollisia olosuhteita. Aurinkoiset rinteet ja niiden kalkki- tai piipitoinen maaperä sekä erityinen ilmasto, joka liittyy Loire-joen kuivattavaan vaikutukseen ja maantieteellisen alueen länsipuolisten Sancerrois’n kukkuloiden synnyttämään föhn-ilmiöön, mahdollistavat viiniköynnösten varhaisen kehittymisen ja satojen erittäin hyvän kypsymisen.

Rypäleiden korjuuseen rajattuun viljelyalueeseen sisällytetään paikallisten perinteiden mukaisesti vain ne viljelylohkot, joiden maaperälle on luonteenomaista hyvä lämpökäyttäytyminen. Näin viiniköynnösten viljelyyn valitut viljelylohkot sekä viininviljelijäyhteisössä sukupolvien kuluessa muotoutuneiden tuotantoperinteiden sopeutuminen alueen olosuhteisiin ja niiden jatkuva vaaliminen selittävät Coteaux du Giennois -viinien laadun ja omaleimaisuuden. Alueen kukkuloiden pääosin eteläisille rinteille hyvin tiheästi istutettujen lajikkeiden Gamay N ja Pinot N sekoituksessa rypäleet pääsevät täysiin oikeuksiinsa, mikä antaa mahdollisuuden omintakeisen, hedelmäisen ja pirteän punaviinin valmistamiseen.

Sauvignon B -lajikkeen potentiaali pääsee täysipainoisesti esiin näillä kukkuloilla, lajikkeen kypsyysasteet pysyvät samankaltaisina vuodesta toiseen, ja lajike antaa edellytykset raikkaiden ja omaperäisten viinien valmistamiseen. Nämä viimeksi mainitut viinit ovat nykyään nimityksellä varustettujen viinien kärkijoukossa, ja vuonna 2010 näitä viinejä oli peräti puolet alueella tuotetuista viineistä.

Useiden vuosikymmenten aikana toteutetut yhteisponnistukset omaleimaisten viinien tuotannon kehittämiseksi tuottavat hedelmää, mikä näkyy tämän viininviljelyalueen tuotannon jatkuvana tasaisena kasvuna, ja vähitellen alue saa vakiinnutettua oman erityislaatunsa naapurialueiden vahvojen ja tunnettujen viininviljelyalueiden rinnalla.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä, viinien valmistusta ja niiden kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista kunnista (luettelo on laadittu vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella): – Cherin departementti: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny ja Vinon. – Loiret’n departementti: Saint-Brisson-sur-Loire. – Nièvren departementti: Bulcy, Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain ja Tracy-sur-Loire. – Yonnen departementti: Lavau.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Kaikki vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksinkertainen verrattuna kirjainkokoon, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

a)

Kaikki vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksinkertainen verrattuna kirjainkokoon, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| b) | Maantieteellisen nimityksen ”Val de Loire” kirjainten koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

b)

Maantieteellisen nimityksen ”Val de Loire” kirjainten koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| c) | Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: – kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka, – paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

c)

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: – kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka, – paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-969d4bf1-b8ce-4792-af8b-8fd3b96dda75

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 21.1.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 22/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 22/46

---

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan mukaisesta pyynnöstä

Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan kulumisen keskeyttäminen

(2021/C 22/10)

Komissio vastaanotti 2. lokakuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) 35 artiklan mukaisen pyynnön. Ensimmäinen pyynnön vastaanottamisen jälkeinen työpäivä oli 5. lokakuuta 2020, ja alkuperäinen määräaika, jonka kuluessa komission oli määrä tehdä pyyntöä koskeva päätös, oli 145 työpäivää.

Tämä Österreichische Postbus AG:n esittämä pyyntö koskee ei-kaupallisten linja-autoliikennepalvelujen harjoittamista Itävallassa. Asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 361, sivulla 17, 27. lokakuuta 2020. Määräaika oli alun perin 10. toukokuuta 2021.

Komissio voi direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 2 kohdan nojalla pyytää asianomaista jäsenvaltiota tai hankintayksikköä taikka riippumatonta toimivaltaista kansallista viranomaista tai muuta toimivaltaista kansallista viranomaista antamaan kaikki tarvittavat tiedot tai täydentämään tai selventämään annettuja tietoja asianmukaisen määräajan kuluessa. Komissio pyysi 11. marraskuuta 2020 Itävallan viranomaisia antamaan lisätietoja 3. joulukuuta 2020 mennessä.

Jos vastaukset annetaan myöhässä tai ne ovat puutteellisia, alkuperäisen määräajan kuluminen keskeytetään tietopyynnössä asetetun määräajan päättymisen ja täydellisten ja asianmukaisten tietojen vastaanottamisen väliseksi ajaksi.

Lopullinen määräaika päättyy sen vuoksi 102 työpäivän kuluttua täydellisten ja asianmukaisten tietojen vastaanottamisesta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

---