# Úradný vestník C 429/11.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 429 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6311. decembra 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 429

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6311. decembra 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 554. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 16. 9. 2020 – 18. 9. 2020 |
| 2020/C 429/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálny jednotný trh trendy a vyhliadky pre MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Právny štát a jeho vplyv na hospodársky rast (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ochrana maloletých migrantov bez sprievodu v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Verejné obstarávanie ako nástroj na vytváranie hodnôt a dôstojnej v práce v oblasti poskytovania upratovacích služieb a údržby budov (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna ťažba v Európe: nové riešenia na udržateľné získavanie surovín (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Integrovaný prístup pre vidiecke oblasti EÚ s osobitným dôrazom na zraniteľné regióny (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetika: ženy ako rovnocenné aktérky v 21. storočí (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Medzi transeurópskou supersieťou a miestnymi energetickými ostrovmi – správna kombinácia decentralizovaných riešení a centralizovanej štruktúry v záujme hospodársky, sociálne a ekologicky udržateľnej energetickej transformácie (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Univerzálny prístup k dôstojnému, udržateľnému a z dlhodobého hľadiska cenovo dostupnému bývaniu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Budúcnosť európskej leteckej dopravy v čase koronavírusovej krízy a po nej (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – EÚ a Afrika: zrealizovanie rovnocenného rozvojového partnerstva založeného na udržateľnosti a spoločných hodnotách (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prínos občianskej spoločnosti k zelenej agende a udržateľnému rozvoju západného Balkánu ako súčasť procesu pristúpenia k EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Trh s uhlíkom: vznik, štruktúra a výzvy pre európsky priemysel (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy (prieskumné stanovisko) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Povinná náležitá starostlivosť (prieskumné stanovisko) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Revízia Územnej agendy EÚ, Lipskej charty a Urbánnej agendy pre EÚ (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha štrukturálnej politiky a politiky súdržnosti EÚ pri podnecovaní transformácie hospodárstva inovatívnym a inteligentným spôsobom (prieskumné stanovisko) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu/Rady) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojná práca v platformovom hospodárstve (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti (prieskumné stanovisko) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode (prieskumné stanovisko) | 197 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

554. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 16. 9. 2020 – 18. 9. 2020

2020/C 429/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálny jednotný trh trendy a vyhliadky pre MSP (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

1

2020/C 429/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

6

2020/C 429/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Právny štát a jeho vplyv na hospodársky rast (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

16

2020/C 429/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ochrana maloletých migrantov bez sprievodu v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

24

2020/C 429/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Verejné obstarávanie ako nástroj na vytváranie hodnôt a dôstojnej v práce v oblasti poskytovania upratovacích služieb a údržby budov (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

30

2020/C 429/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna ťažba v Európe: nové riešenia na udržateľné získavanie surovín (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

37

2020/C 429/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

44

2020/C 429/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

51

2020/C 429/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Integrovaný prístup pre vidiecke oblasti EÚ s osobitným dôrazom na zraniteľné regióny (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

60

2020/C 429/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

66

2020/C 429/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetika: ženy ako rovnocenné aktérky v 21. storočí (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

77

2020/C 429/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Medzi transeurópskou supersieťou a miestnymi energetickými ostrovmi – správna kombinácia decentralizovaných riešení a centralizovanej štruktúry v záujme hospodársky, sociálne a ekologicky udržateľnej energetickej transformácie (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

85

2020/C 429/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Univerzálny prístup k dôstojnému, udržateľnému a z dlhodobého hľadiska cenovo dostupnému bývaniu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

93

2020/C 429/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Budúcnosť európskej leteckej dopravy v čase koronavírusovej krízy a po nej (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

99

2020/C 429/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – EÚ a Afrika: zrealizovanie rovnocenného rozvojového partnerstva založeného na udržateľnosti a spoločných hodnotách (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

105

2020/C 429/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prínos občianskej spoločnosti k zelenej agende a udržateľnému rozvoju západného Balkánu ako súčasť procesu pristúpenia k EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

114

2020/C 429/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Trh s uhlíkom: vznik, štruktúra a výzvy pre európsky priemysel (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

122

2020/C 429/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy (prieskumné stanovisko)

131

2020/C 429/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Povinná náležitá starostlivosť (prieskumné stanovisko)

136

2020/C 429/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Revízia Územnej agendy EÚ, Lipskej charty a Urbánnej agendy pre EÚ (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ)

145

2020/C 429/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha štrukturálnej politiky a politiky súdržnosti EÚ pri podnecovaní transformácie hospodárstva inovatívnym a inteligentným spôsobom (prieskumné stanovisko)

153

2020/C 429/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu/Rady)

159

2020/C 429/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojná práca v platformovom hospodárstve (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ)

173

2020/C 429/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti (prieskumné stanovisko)

status quo

187

2020/C 429/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode (prieskumné stanovisko)

197

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 554. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 16. 9. 2020 – 18. 9. 2020 |
| 2020/C 429/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu [COM(2020) 103 final] | 210 |
| 2020/C 429/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období [COM(2020) 550 final] | 219 |
| 2020/C 429/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí – Správa o uplatňovaní nariadení (EÚ) č. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 a 473/2013 a o vhodnosti smernice Rady 2011/85/EÚ [COM(2020) 55 final] | 227 |
| 2020/C 429/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza [COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde [COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)] | 236 |
| 2020/C 429/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o úverovom nástroji pre verejný sektor v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie [COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu [COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)] | 240 |
| 2020/C 429/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) [COM(2020) 447 final – 2018/0206 (COD)] | 245 |
| 2020/C 429/32 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení akčného programu Únie v oblasti zdravia na obdobie 2021 – 2027 (programu EU4Health) a o zrušení nariadenia EÚ č. 282/2014 [COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)] | 251 |
| 2020/C 429/33 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 — Prinavrátenie prírody do našich životov [COM(2020) 380 final] | 259 |
| 2020/C 429/34 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Stratégia z farmy na stôl v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu [COM(2020) 381] | 268 |
| 2020/C 429/35 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine [COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)] | 276 |
| 2020/C 429/36 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/833 z 20. mája 2019, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku [COM(2020) 215 final – 2020/95 (COD)] | 279 |
| 2020/C 429/37 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečné zavádzanie 5G v EÚ – Vykonávanie súboru nástrojov [COM(2020) 50 final] | 281 |
| 2020/C 429/38 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Európska dátová stratégia [COM(2020) 66 final] | 290 |
| 2020/C 429/39 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov [COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)] | 296 |
| 2020/C 429/40 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv [COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)] | 297 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

554. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 16. 9. 2020 – 18. 9. 2020

2020/C 429/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu [COM(2020) 103 final]

[COM(2020) 103 final]

210

2020/C 429/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období [COM(2020) 550 final]

[COM(2020) 550 final]

219

2020/C 429/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí – Správa o uplatňovaní nariadení (EÚ) č. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 a 473/2013 a o vhodnosti smernice Rady 2011/85/EÚ [COM(2020) 55 final]

[COM(2020) 55 final]

227

2020/C 429/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza [COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde [COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

236

2020/C 429/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o úverovom nástroji pre verejný sektor v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie [COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)] Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu [COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)]

[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

240

2020/C 429/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) [COM(2020) 447 final – 2018/0206 (COD)]

[COM(2020) 447 final – 2018/0206 (COD)]

245

2020/C 429/32

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení akčného programu Únie v oblasti zdravia na obdobie 2021 – 2027 (programu EU4Health) a o zrušení nariadenia EÚ č. 282/2014 [COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

251

2020/C 429/33

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 — Prinavrátenie prírody do našich životov [COM(2020) 380 final]

[COM(2020) 380 final]

259

2020/C 429/34

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Stratégia z farmy na stôl v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu [COM(2020) 381]

[COM(2020) 381]

268

2020/C 429/35

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine [COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)]

[COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)]

276

2020/C 429/36

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/833 z 20. mája 2019, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku [COM(2020) 215 final – 2020/95 (COD)]

[COM(2020) 215 final – 2020/95 (COD)]

279

2020/C 429/37

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečné zavádzanie 5G v EÚ – Vykonávanie súboru nástrojov [COM(2020) 50 final]

[COM(2020) 50 final]

281

2020/C 429/38

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Európska dátová stratégia [COM(2020) 66 final]

[COM(2020) 66 final]

290

2020/C 429/39

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov [COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)]

[COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)]

296

2020/C 429/40

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv [COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)]

[COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)]

297

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

554. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 16. 9. 2020 – 18. 9. 2020

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálny jednotný trh trendy a vyhliadky pre MSP

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/01)

| Spravodajca: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 30. 3. 2017 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 1. 18. 9. /2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

30. 3. 2017

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 9. 2020

Prijaté v pléne

1. 18. 9. /2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV venuje osobitnú pozornosť vplyvu digitálnych technológií na európske malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“). Pilierom hospodárstva EÚ je totiž 25 miliónov MSP. Zamestnávajú približne 100 miliónov ľudí, predstavujú viac ako polovicu európskeho HDP a zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní hodnoty vo všetkých odvetviach hospodárstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV počas vypočutí, ktoré sa uskutočnili v niekoľkých vybraných krajinách v súvislosti s DESI 2019 (Belgicko, Nemecko, Portugalsko a Rumunsko), skonštatoval, že mnoho európskych MSP, najmä mikropodnikov a malých podnikov (93 % podnikov v Európe) prijíma digitálne riešenia oneskorene. Podniky, ktoré sa na tento krok odhodlali, uviedli, že sa stretli s mnohými prekážkami, ktoré bránia ich zavedeniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča, aby sa vynaložilo maximálne úsilie na odstránenie prvej prekážky vyplývajúcej z chýbajúceho optimálneho pokrytia územia vysokorýchlostnou sieťou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Poznamenal, že potreby odbornej prípravy v súvislosti s digitálnymi technológiami pre MSP v oblastiach, ako je kybernetická bezpečnosť, umelá inteligencia alebo technológia blockchain, sú kľúčové, ba dokonca naliehavé. EHSV v tejto súvislosti odporúča, aby školské vzdelávanie ponúkalo povinné hodiny venované digitálnym technológiám a aby MSP mohli využívať služby v oblasti odbornej prípravy pre tieto nástroje. Okrem toho je potrebné viac podporovať a propagovať primerané a cenovo dostupné kontinuálne vzdelávanie pre samostatne zárobkovo činné osoby, manažérov MSP a ich zamestnancov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV požaduje vhodnú vnútroštátnu koordináciu v oblasti daní, pretože neexistencia takejto koordinácie vytvára pre MSP v polovici krajín zapojených do vypočutia pomerne vyššie náklady než pre veľké podniky a brzdí cezhraničné aktivity. Pre dobré fungovanie vnútorného trhu je totiž nevyhnutné zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi MSP a veľkými podnikmi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV by uvítal odstránenie legislatívnych rozdielov, inflácie regulácie, noriem a označení: toto sú hlavné prekážky cezhraničného zavádzania digitálnych technológií v MSP, pretože vytvárajú náklady na dodržiavanie predpisov, mzdové náklady a náklady na externú expertízu, ktoré bránia ich rastu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že prístup MSP k financovaniu má prvoradý význam pre podporu investícií MSP s cieľom prispôsobiť sa digitálnej transformácii spoločnosti, obchodu, spotrebiteľských modelov a internacionalizácii obchodu. Konštatuje, že európske MSP ani centrá digitálnych inovácií financované Európskou úniou v dostatočnej miere nepoznajú a nevyužívajú sieť Enterprise Europe Network (EEN). Posilnením dialógu a spolupráce medzi EEN a organizáciami MSP by sa zlepšila efektívnosť systému. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Vplyv digitálnych technológií na MSP

| 2.1. | Pri zverejnení indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti za rok 2020 11. júna 2020 výkonná podpredsedníčka Európskej komisie Marghrete Vestager uviedla, že „kríza spôsobená koronavírusom preukázala, ako je pre občanov a podniky dôležité byť prepojení a môcť komunikovať online“ (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európsky komisár pre vnútorný trh Thierry Breton poznamenal, že „zverejnené údaje (z DESI) (2)
  ukazujú, že priemysel využíva digitálne riešenia viac ako kedykoľvek predtým. Musíme zabezpečiť, aby to tak bolo aj v prípade MSP a aby sa najmodernejšie digitálne technológie zavádzali v celom hospodárstve.“ |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV tiež venuje osobitnú pozornosť vplyvu digitálnych technológií na MSP. Pilierom hospodárstva EÚ je totiž 25 miliónov MSP. Zamestnávajú približne 100 miliónov ľudí, predstavujú viac ako polovicu európskeho HDP a zohrávajú kľúčovú úlohu pri vytváraní hodnoty vo všetkých odvetviach hospodárstva (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | MSP sú hlboko previazané s hospodárskou a sociálnou štruktúrou Európy a sú veľmi rôznorodé, pokiaľ ide o ich obchodný model, veľkosť, vek, podnikateľský profil, a opierajú sa o potenciál rôznych talentov mužov a žien. Zahŕňajú slobodné povolania, hoci regulované slobodné povolania, na ktoré sa vzťahujú pravidlá týkajúce sa príslušného sektora (farmácia, justícia atď.), nie sú ako také zahrnuté do definície MSP, mikropodniky, priemyselné podniky strednej triedy, tradičné remeselné podniky a startupy so špičkovými technológiami. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV si uvedomuje vplyv digitálnych technológií na MSP, súhlasí s analýzou Komisie a domnieva sa, že tri piliere, na ktorých je založená orientácia stratégie Komisie pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (4) (budovanie kapacít a podpora prechodu na udržateľnosť a digitalizáciu, zníženie regulačného zaťaženia, zlepšenie prístupu na trh a k finančným prostriedkom), sú skutočne prioritnými oblasťami. EHSV zdôrazňuje, že MSP potrebujú okamžitú finančnú pomoc, keďže hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 ich veľmi vážne zasiahli, a ich zamestnancom preto viac hrozí, že prídu o zamestnanie.
  EHSV v tejto súvislosti ľutuje, že Plán obnovy pre Európu, ktorého cieľom je napraviť hospodárske a sociálne škody spôsobené pandémiou COVID-19 a ktorý bol prijatý na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady 17. – 21. júla 2020 sa obmedzuje len na 750 miliárd EUR a že 27 členských štátov v snahe získať súhlas tzv. „striedmych“ krajín zredukovalo svoje ambície, najmä v digitálnej oblasti, čo bude mať vplyv na finančnú podporu digitalizácie MSP. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV v tejto súvislosti ľutuje, že Plán obnovy pre Európu, ktorého cieľom je napraviť hospodárske a sociálne škody spôsobené pandémiou COVID-19 a ktorý bol prijatý na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady 17. – 21. júla 2020 sa obmedzuje len na 750 miliárd EUR a že 27 členských štátov v snahe získať súhlas tzv. „striedmych“ krajín zredukovalo svoje ambície, najmä v digitálnej oblasti, čo bude mať vplyv na finančnú podporu digitalizácie MSP.

| 2.6. | EHSV konštatuje, že tri piliere stratégie Komisie pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu spĺňajú očakávania vyjadrené zástupcami MSP počas vypočutí, ktoré vykonal EHSV v štyroch krajinách vybraných na základe DESI 2019 (Belgicko, Nemecko, Portugalsko a Rumunsko), aby sa vyhodnotil vplyv digitálnych technológií na MSP, ešte pred prerušením v dôsledku koronavírusovej krízy a opatrení na obmedzenie pohybu. EHSV preto nemohol uskutočniť vypočutia v Estónsku a Írsku, ktoré boli vybrané vzhľadom na vysoké umiestnenie v DESI 2019. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Digitalizácia je rastovým faktorom MSP (remeselníci, obchodníci, slobodné povolania, poskytovatelia služieb atď.). Internet ovplyvňuje viac ako polovicu maloobchodného predaja v Európe, či už ide o online predaj alebo o predaj uskutočnený v obchodoch po vyhľadávaní online (tzv. aktivita „ROPO“: Research Online, Purchase Offline) (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rozvoj webových sídel, sociálnych sietí, digitálneho marketingu alebo softvéru na riadenie vzťahov so zákazníkmi (CRM) podporuje rozvoj „digitalizovaných MSP“. Softvérové balíky a programy na analýzu údajov tiež pomáhajú optimalizovať obchodné procesy. EHSV v tejto súvislosti poznamenáva, že programy odbornej prípravy by mali umožniť vyškolenie používateľov vrátane manažérov MSP v používaní týchto nástrojov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Digitálne technológie môžu tiež vyviesť z miery a spôsobiť prevratné zmeny. „Disruptívne“ či „prelomové“ inovácie sú procesom transformácie trhu spôsobeným digitálnymi výzvami. Tento prelom mení trh tým, že ho otvorí čo najväčšiemu počtu ľudí a umožňuje novým subjektom zachytiť („odkloniť“) obrat v rámci tradičných hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Napríklad úzky a dôverný vzťah medzi MSP a jeho zákazníkmi môže vytvoriť dojem, že činnosť MSP je chránená pred digitálnym prienikom. Skúsenosti však ukazujú, že tento úzky vzťah so zákazníkom nie je v žiadnom prípade zárukou. Spotrebitelia sú v skutočnosti pripravení prejsť na iné ponuky, ak sa ukážu ako praktickejšie a výhodnejšie (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V digitálnom hospodárstve nemá právna ochrana spotrebiteľov žiadny vplyv na ich správanie. Ponuka digitálne predložená spotrebiteľovi, ktorý je zvyknutý na nehmotné služby, ktorá je dostupná a ľahko použiteľná a zahŕňa právnu ochranu jeho záujmov, ale ktorá sa menej pohodlne používa, nebude mať na jeho správanie žiaden vplyv (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pozitívne vyjadrenia či rétorika o digitálnom prevrate sa často týkajú veľkých spoločností s dostatočnými zdrojmi na investície do výskumu, inovácií a marketingu. V tejto diskusii sa však zabúda na to, že digitálny prevrat môže mať vplyv okrem iného napríklad na niektoré slobodné povolania, ktoré sú vo svojej podstate veľmi rôznorodé a často bez rozpočtu na výskum a inovácie. Môžu sa vybaviť iba digitálnymi riešeniami dostupnými na trhu a nemôžu ich sami vyvíjať, a preto sú zraniteľnejšie, pokiaľ ide o digitalizáciu ich činnosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Digitálny priestor tiež ničí niektoré ilúzie MSP. Skutočnosť, že služby malého rozsahu sa poskytujú v obmedzenej geografickej oblasti, kde je potenciál pre rozvoj takisto obmedzený, tak môže vyvolať ilúziu, že sa podnik nachádza mimo rozsahu transformácie vyvolanej digitálnym vekom. Realita však dokazuje opak. Napríklad hotelový sektor sa javí ako ponuka, ktorú nemožno presunúť. Rezervačné platformy však boli schopné zabrať významnú časť predmetnej hodnoty do takej miery, že predstavitelia odvetvia reštauračných a hotelových služieb potvrdzujú, že mali byť predvídaví a vytvoriť svoju vlastnú platformu, aby si udržali kontrolu nad rezerváciami a aby sa nedostali do takéhoto stavu odkázanosti na externé subjekty mimo sektora (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Digitálny prevrat navyše vedie k prerozdeleniu práce. Uvedieme niekoľko príkladov zo slobodných povolaní: v účtovníctve prácu so zadávaním účtovných údajov, ktorá je veľmi manuálna, čoraz častejšie vykonávajú samotní klienti, čo redukuje prácu účtovníkov a ich marže, nehovoriac o tom, že sa objavujú konkurenti, ktorí ponúkajú online účtovníctvo. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Riziko spojené s prerozdeľovaním práce v notárskom povolaní je napríklad nižšie, ale časť notárskych činností môžu vykonávať aj iné osoby; startupy teda napríklad ponúkajú vytvorenie právoplatných závetov za 70 eur (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Prerozdeľovanie práce ovplyvňuje aj lekársky sektor: webové sídla ponúkajú online rezerváciu vyšetrení alebo telemedicínu na pokrytie oblastí s nízkou dostupnosťou služieb. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Stáva sa tiež, že komerčné kolaboratívne platformy nie sú informované o požiadavkách, ktoré sa majú dodržiavať podľa európskeho a vnútroštátneho práva, ako je napríklad povinnosť registrácie spoločností, požiadavky týkajúce sa povinného poistenia, ochrany zdravia a bezpečnosti, ochrany pracovníkov, spotrebiteľov atď. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Vzhľadom na všetky tieto hospodárske, sociálne a spoločenské zmeny sa preto zdá, že výzvy spojené s digitalizáciou by mali byť trvalou súčasťou sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | MSP predstavujú rôznorodú skupinu hospodárskych subjektov, od pekárov po lekárnikov vrátane slobodných povolaní, z čoho vyplýva, že politika týkajúca sa budovania kapacít a podpory digitalizácie MSP musí byť inkluzívna a ľahko použiteľná týmito spoločnosťami bez toho, aby v záujme dodržiavania predpisov vznikali neprimerané dodatočné náklady alebo došlo k spomaleniu ich hlavnej činnosti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Potreby MSP sa však neobmedzujú iba na inteligentné a inkluzívne právne predpisy, ale týkajú sa aj rozvoja zručností a ďalšieho vzdelávania a sú založené na novej vízii spoločnosti. Digitálna transformácia MSP totiž ovplyvňuje aj podnikovú kultúru a organizáciu. Mnoho riadiacich pracovníkov MSP však z digitálnej transformácie nerobí stratégiu pre svoje podnikanie. Digitálna transformácia nie je len otázkou digitálnych nástrojov a procesov, je to nový spôsob vytvárania hodnoty prispôsobením obchodného modelu digitálnemu kontextu na podnet riadiaceho pracovníka. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | MSP čelia tiež mnohým prekážkam, pokiaľ ide o prístup k financovaniu, cenovo dostupnej odbornej príprave či podpore internacionalizácie. Sieť Enterprise Europe Network zameraná na inováciu a internacionalizáciu spoločností a poskytovanie informácií, poradenstva o európskom práve a súvisiacich služieb nie je v praxi známa. Centrá digitálnych inovácií financované Európskou úniou (napríklad European Digital Innovation Hubs v Bruseli, ktoré riadi Innoviris v Bruseli (10)) takisto pomáhajú podporovať digitalizáciu MSP prostredníctvom odbornej prípravy a financovania a vytvoriť kultúru digitálneho podniku. Posilnením dialógu, lepšou analýzou potrieb MSP a väčšou spoluprácou medzi EEN a organizáciami MSP by sa však zlepšila efektívnosť systému. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Toto stanovisko je čiastočne založené na záveroch vypočutí, ktoré sa konali od júla 2019 do prvého štvrťroku 2020 okrem iného so sociálnymi partnermi, s federáciami MSP, so združeniami spotrebiteľov, s orgánmi verejnej moci v štyroch členských štátoch: Nemecku, Belgicku, Portugalsku a Rumunsku. Estónsko a Írsko, ktoré boli tiež vybrané, sa nemohli zúčastniť na vypočutí v dôsledku krízy spôsobenej koronavírusom. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zdôrazňuje, že cieľom vypočutí, ktoré sa konali v uvedených krajinách, bolo doplniť svedectvami „z terénu“ európske opatrenia a politiku v súvislosti so zavádzaním digitálnych technológií malými a strednými podnikmi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | S cieľom posúdiť vplyv digitálnych technológií na MSP vybral EHSV z piatich ukazovateľov DESI (11):






  — | zavádzanie digitálnych technológií do obchodného rozmeru, čo zahŕňa tri ukazovatele, ktoré EHSV považoval za dôležité: percentuálny podiel MSP obchodujúcich online, obrat MSP dosiahnutý z online obchodu (elektronický obchod) a percentuálny podiel MSP obchodujúcich online a cezhranične. |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

zavádzanie digitálnych technológií do obchodného rozmeru, čo zahŕňa tri ukazovatele, ktoré EHSV považoval za dôležité: percentuálny podiel MSP obchodujúcich online, obrat MSP dosiahnutý z online obchodu (elektronický obchod) a percentuálny podiel MSP obchodujúcich online a cezhranične.

| 4.4. | Medzi krajinami vybranými EHSV v súvislosti s uvedeným ukazovateľom DESI 2019 sú Írsko a Estónsko na čele, pokiaľ ide o elektronický obchod a zavádzanie digitálnych technológií do obchodného rozmeru, po nich nasleduje Belgicko, ktoré má tiež nadpriemerné výsledky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Nemecko má priemerné výsledky a Portugalsko je pod priemerom. Rumunsko je na konci rebríčka. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vo väčšine vypočutí (Belgicko, Nemecko, Portugalsko) sa poukázalo na nesúrodé pokrytie vysokorýchlostnou sieťou: mestské oblasti sú dobre pokryté, zatiaľ čo vidiecke a okrajové oblasti nie, v niektorých častiach krajiny (Portugalsko) dokonca nie je k dispozícii 4G sieť. Formovanie digitálnej budúcnosti Európy a jej MSP však znamená rozvoj digitálnych riešení vo veľkom rozsahu a interoperabilitu základných digitálnych infraštruktúr. EHSV totiž poznamenáva, že pripojiteľnosť je základným pilierom digitálnej transformácie MSP. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Odbornú prípravu v oblasti digitálnych technológií uviedli ako potrebnú všetci opýtaní účastníci. Vzdelávanie a odborná príprava v oblasti digitálnych technológií zúfalo chýbajú a bránia MSP v tom, aby mohli prijímať kvalifikovaných pracovníkov v tejto oblasti (Portugalsko, Rumunsko). Odborná príprava zamestnancov MSP v oblasti digitálnych technológií tak, aby sa stali kompetentnými a mali stále aktuálne informácie v oblastiach, ako je kybernetická bezpečnosť, umelá inteligencia alebo technológia blockchain, je kľúčová, ba dokonca naliehavá. Súčasná situácia sa v skutočnosti vyznačuje povrchnými znalosťami o digitálnych nástrojoch, s ktorými sa už nemožno uspokojiť (Nemecko).
  Pracovníci tiež potrebujú digitálne zručnosti, aby si udržali prácu a uspeli na čoraz viac digitalizovanom a rýchlo sa meniacom trhu práce (Nemecko). Digitalizácia môže v niektorých vysoko automatizovaných odvetviach vyvolať strach zo straty zamestnania (Nemecko). |
| --- | --- |

4.7.

Pracovníci tiež potrebujú digitálne zručnosti, aby si udržali prácu a uspeli na čoraz viac digitalizovanom a rýchlo sa meniacom trhu práce (Nemecko). Digitalizácia môže v niektorých vysoko automatizovaných odvetviach vyvolať strach zo straty zamestnania (Nemecko).

| 4.8. | MSP nie sú dostatočne vybavené ani vyškolené na zvládanie rizík spôsobených škodlivou kybernetickou aktivitou (Belgicko, Nemecko). Niektoré tradičné MSP preto pochybujú o samotnej príležitosti na rozvoj online činnosti (Portugalsko). Tí, ktorí si zvolili digitálne technológie, majú ťažkosti s využívaním rozsiahlych úložísk údajov, ktoré sú k dispozícii najväčším spoločnostiam, a zdráhajú sa používať pokročilé nástroje a aplikácie založené napríklad na umelej inteligencii (AI), čo ich stavia do nepriaznivej konkurenčnej situácie voči veľkým spoločnostiam (Nemecko). MSP sú zároveň vo všetkých odvetviach vo veľkej miere vystavené kybernetickým hrozbám a často sa musia obrátiť na externých odborníkov, z čoho vyplývajú ďalšie náklady. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Chýbajúca vhodná vnútroštátna koordinácia v oblasti daní vytvára pre MSP pomerne vyššie náklady ako pre veľké podniky v polovici vypočutých krajín (Belgicko, Portugalsko) a brzdí cezhraničné aktivity. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Legislatívne rozdiely, inflácia regulácie, noriem a označení sú tiež prekážkami cezhraničného zavádzania digitálnych technológií v MSP (Belgicko, Portugalsko), pretože vytvárajú náklady na dodržiavanie predpisov a mzdové náklady až do takej miery, že sa určité MSP snažia presídliť (Belgicko). Nadobudnutie účinnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov napríklad prinútilo MSP, aby posilnili personál v dôsledku rozvoja vnútorných postupov na správu osobných údajov, informovanie zákazníkov atď.; niekedy sa museli uchýliť k externým konzultantom, čo ich odklonilo od priority vlastného obchodného rozvoja, vytvorilo náklady a spomalilo ich hlavnú činnosť (Belgicko). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Digitálnemu rozvoju MSP môže brániť aj nečinnosť vnútroštátnych zákonodarcov: odborná príprava a vzdelávanie v oblasti digitálnych technológií a podpora MSP pri zavádzaní digitálnych technológií sa nepovažujú za strategické priority (Rumunsko). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Vzhľadom na hospodárske, sociálne a spoločenské riziká, ktoré prináša digitálna revolúcia, sa zdá, že pre zainteresované strany vypočuté vo všetkých krajinách je nevyhnutné, aby sa sociálni partneri a zástupcovia MSP podieľali na príprave právnych predpisov, ktoré sa ich týkajú, a na sociálnom dialógu. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Tlačová správa Európskej komisie, 11. júna 2020, Brusel.

1

(2)  Index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 – 2020.

5

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Požičovne DVD, oslabené rozmachom VOD a sťahovania, môžu túto nestabilitu potvrdiť. Vznik subjektov, ako je Amazon, ktorý ponúka spoľahlivé a rýchle doručenie tovaru z katalógovej ponuky do domácnosti za rovnakú cenu, viedol mnoho spotrebiteľov k uprednostneniu online nakupovania aj keď sa vo svojom voľnom čase naďalej potulujú po kníhkupectvách.

6

(7)  Le numérique déroutant. Štúdia BPI France Le Lab, 19. februára 2015.

7

Le numérique déroutant

(8)  Vyššie uvedená štúdia BPI France Le Lab.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  Program Digitálna Európa na roky 2021 – 2027.

10

(11)  Pripojiteľnosť, ľudský kapitál, využívanie internetu, zavádzanie digitálnych technológií, digitálne verejné služby.

11

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/6

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Účinné a koordinované opatrenia EÚ na boj proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a daňovým rajom

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/02)

| Spravodajca: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Javier DOZ ORRIT

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/2/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Napriek úsiliu EÚ a mnohých vlád, nadobudnutiu účinnosti dôležitých európskych smerníc (smernica o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu – AMLD, smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam – ATAD) (1) a programu OECD proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov (BEPS) je objem daňových podvodov a únikov, prania špinavých peňazí a vyhýbania sa daňovým povinnostiam stále veľmi významný vo vzťahu k verejným financiám európskych štátov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV navrhuje, aby sa uzavrel európsky pakt zameraný na účinný boj proti daňovým podvodom a únikom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí. EHSV vyzýva Komisiu, aby iniciovala politickú iniciatívu v snahe zapojiť národné vlády a ostatné inštitúcie EÚ do realizácie tohto cieľa, pričom by sa zasadzovala za dosiahnutie potrebného konsenzu a účasť občianskej spoločnosti. Hlavným pilierom tohto paktu by mala byť spolupráca medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby zabezpečili potrebné finančné a ľudské zdroje na účinné uplatňovanie platných európskych právnych predpisov a aby sa zaviazali prijať všetky nové legislatívne a administratívne opatrenia potrebné na účinný boj proti daňovým trestným činom a nekalým praktikám, praniu špinavých peňazí a činnosti daňových rajov. V tomto záujme sa musí vykonávať nepretržité hodnotenie výsledkov uplatňovania každého opatrenia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa členské štáty zaviazali ukončiť nespravodlivé a poškodzujúce formy daňovej súťaže. Tým zároveň opätovne potvrdzuje argumenty uvedené v stanovisku EHSV na tému Zdaňovanie – hlasovanie kvalifikovanou väčšinou (2), pokiaľ ide o potrebu podporovať diskusiu o postupnom prechode z jednomyseľného hlasovania o fiškálnych záležitostiach na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aktívna účasť občianskej spoločnosti je nevyhnutná na vytvorenie povedomia občanov o daniach v záujme boja proti trestným činom a nekalým praktikám a na spravodlivé zdaňovanie. Spolupráca s ňou pomôže pri dosahovaní cieľov paktu a jeho vykonávaní. Zapojenie zamestnávateľov a ich organizácií je pre úspech tohto paktu veľmi dôležité. Treba zabezpečiť, aby prijaté legislatívne opatrenia nemali neprimeraný vplyv na spoločnosti, ktoré si plnia svoje daňové povinnosti, tým, že sa na ne uvalí nadmerná administratívna záťaž. Účinným a urýchleným konaním proti daňovej trestnej činnosti a nekalým praktikám sa získajú ďalšie verejné finančné zdroje potrebné na financovanie plánov obnovy po pandémii, ekologickej a digitálnej transformácie hospodárstva a budovania Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitalizácia hospodárstva predstavuje pre daňové orgány novú výzvu, pretože umožňuje vytvárať nové metódy agresívneho daňového plánovania, finančných trestných činov a nekalých praktík. Digitalizácia hospodárstva však prostredníctvom efektívnejšej administratívnej spolupráce a výmeny údajov poskytuje daňovým orgánom aj nové možnosti boja proti týmto praktikám. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aby sa dosiahlo zlepšenie výsledkov boja proti týmto trestným činom a nekalým praktikám, je potrebné posilniť politickú, administratívnu, policajnú a justičnú spoluprácu, a to medzi členskými štátmi navzájom, ako aj medzi členskými štátmi a EÚ, posilniť právny základ pre túto spoluprácu a zabezpečiť dostatočné hospodárske a ľudské zdroje pre finančné spravodajské jednotky (FIU), daňové orgány, európske orgány dohľadu a ostatné subjekty zapojené do tohto boja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Na zlepšenie účinnosti opatrení je potrebné vychádzať zo spoločnej vízie týchto trestných činov a nekalých praktík, vzťahov medzi nimi a ich vzťahu k hospodárskej a finančnej trestnej činnosti a politickej korupcii, ako aj nevyhnutnej úlohy daňových rajov pri ich uľahčovaní a zatajovaní. Odstránenie trestnej činnosti daňových rajov by malo byť prioritným cieľom EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Aj keď je táto politika nevyhnutná za každých okolností, EHSV sa domnieva, že v situácii spôsobenej pandémiou COVID-19 je nevyhnutné, aby sa stala politickou a etickou prioritou Únie, národných vlád a európskej občianskej spoločnosti. V čase, keď je potrebných toľko verejných finančných zdrojov na zvládnutie zdravotných, hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie, je neprípustné, že veľká časť z nich je nezákonne odklonená ako súkromný zisk pre niekoľko osôb, čo priamo poškodzuje prevažnú väčšinu pracovníkov, podnikateľov, samostatne zárobkovo činných osôb, odkázaných osôb a dôchodcov, ktorí si plnia svoje daňové povinnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje nový akčný plán v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (3), ktorý 7. mája 2020 predložila Európska komisia. Je presvedčený, že bude potrebné ho urýchlene začať uplatňovať. EHSV podporuje navrhované opatrenia na zabezpečenie účinného vykonávania súčasného právneho rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, vytvorenie jednotného súboru pravidiel EÚ, vytvorenie európskeho orgánu dohľadu a ďalšie piliere plánu. EÚ a členské štáty musia na medzinárodných fórach, ako sú Finančná akčná skupina (FATF – OECD), G20 a OSN, zastávať spoločné postoje. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že prijaté opatrenia by mali zohľadňovať európske právne predpisy o ochrane údajov a príslušnú judikatúru ESD a zabezpečiť, aby členské štáty a povinné subjekty niesli čo najmenšiu administratívnu a finančnú záťaž. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby posúdila aktuálny zoznam nespolupracujúcich jurisdikcií a zvážila možnosť vytvorenia dodatočných kritérií s cieľom zabezpečiť, aby boli do tohto zoznamu zahrnuté všetky daňové raje. Rovnako žiada, aby zaviedla vhodné opatrenia, aby spoločnosti a jednotlivci nemohli vykonávať neopodstatnené transakcie so svojimi finančnými inštitúciami. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV víta zavedenie fiškálnych ukazovateľov v európskom semestri a vyzýva členské štáty, aby dodržiavali to, čo sa v tejto súvislosti uviedlo v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny. Európskej komisii tiež navrhuje, aby do európskeho semestra začlenila postup posudzovania efektívnosti, primeranosti a efektívneho fungovania daňových systémov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV žiada, aby sa európske smernice vzťahovali na umelecké diela a iné vysokohodnotné aktíva, najmä tie, ktoré sú uložené v slobodných prístavoch a colných skladoch, a aby sa postupne zrušili systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom zavedené v niektorých členských štátoch a aby sa takisto skoncovalo s anonymitou akcií na doručiteľa. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa nazdáva, že na daňové úniky by sa mali vzťahovať ustanovenia piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí (AMLD) týkajúce sa centralizovanej a verejnej registrácie skutočných vlastníkov spoločností a trustov. Na druhej strane žiada, aby sa zaviedli primerané postupy, ktoré malým a stredným podnikom uľahčia dodržiavanie registračných požiadaviek. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV podporuje komplexné riešenie v oblasti zdaňovania podnikov s výraznou digitálnou prítomnosťou v rámci práce OECD, ale ak sa do konca roka 2020 nedospeje k riešeniu, EÚ by mala obnoviť svoju iniciatívu týkajúcu sa zdaňovania veľkých digitalizovaných spoločností. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Je potrebné prepracovať smernicu o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam (ATAD) tak, aby obsahovala pravidlá týkajúce sa daňového zaobchádzania v súvislosti s jurisdikciami s nízkym zdanením a repatriácie dividend alebo kapitálových ziskov, ktoré neboli zdanené v zahraničí. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Národným finančným spravodajským jednotkám (FIU) sa musí poskytovať finančná a technická podpora a mala by sa podporovať úzka spolupráca medzi nimi a medzi daňovými orgánmi, ako aj medzi vnútroštátnou políciou a Europolom pri stíhaní fiškálnych a finančných trestných činov. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV žiada Komisiu, aby vypracovala štúdiu o úlohe tzv. schránkových spoločností, pokiaľ ide o podvod, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a pranie špinavých peňazí, a aby sa vzhľadom na jej závery upravila smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, smernica o kapitálovej primeranosti a smernica o boji proti praniu špinavých peňazí s cieľom zabrániť páchaniu trestných činov a súvisiacemu uľahčovaniu nekalých praktík. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby preskúmali koncepciu minimálneho efektívneho zdanenia ziskov spoločností a jej možné uplatňovanie. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV navrhuje, aby obchodné alebo hospodárske dohody EÚ obsahovali v súlade so zásadami a s pravidlami WTO kapitolu s doložkami proti daňovým trestným činom, praniu špinavých peňazí a agresívnemu daňovému plánovaniu, a spoluprácu medzi daňovými správami. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Rozsah podvodov, daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam a prania špinavých peňazí v Európe a vo svete je z makroekonomického hľadiska veľmi rozsiahly. Jeho nadnárodný rozmer je jasný. Daňové raje zohrávajú v tomto procese kľúčovú úlohu, pretože prijímajú a presmerúvajú kapitál pochádzajúci z veľkých spoločností a osobného majetku, v prípade ktorého došlo k daňovému úniku alebo nezaplateniu dane, spolu s tým, ktorý pochádza z politickej a hospodárskej korupcie a zo zločineckých organizácií. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Neexistuje všeobecne akceptovaná definícia daňového raja, hoci vo všetkých je zdanenie nulové alebo veľmi nízke a štandardom je netransparentnosť, pokiaľ ide o klientov a toky. Ich identifikácia sa vykonáva prostredníctvom zoznamov, v ktorých nespolupracujúci charakter vyplýva z odmietnutia poskytnúť informácie daňovým orgánom a spolupracovať s justíciou. Uznávanými zoznamami sú zoznamy OECD (4) a EÚ: o praní špinavých peňazí a financovaní terorizmu a o daňových únikoch a vyhýbaní sa daňovým povinnostiam (5). V monografii F&D (MMF) sa odhaduje, že súkromné bohatstvo v off-shore finančných centrách sa pohybuje medzi 7 a 8,7 biliónmi USD (6) (od 8 % do 10 % svetového HDP). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | MMF odhaduje, že daňové úniky stoja vlády približne 3 bilióny USD ročne (7). Európsky parlament odhaduje, že v EÚ dosahujú úroveň 825 miliárd EUR, a deficit pri výbere DPH (8), najmä v dôsledku podvodov, dosahuje približne 147 miliárd EUR ročne, z čoho 50 miliárd EUR zodpovedá na cezhraničnému tzv. kolotočovému podvodu (podvod založený na chýbajúcom obchodnom subjekte – MTIC) (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vyhýbanie sa daňovým povinnostiam nie je vždy v rozpore s literou zákona, ale je v rozpore s jeho duchom. Daňové raje dostávajú rádovo 600 miliárd USD ročne za vyhýbanie sa dani z príjmu právnických osôb (10). Straty EÚ sa pohybujú v rozmedzí 160 až 190 miliárd EUR ročne (11). Vyhýbanie sa daňovým povinnostiam v šiestich členských štátoch predstavuje škodu 42,8 miliardy EUR na daňových príjmoch ďalších 22 štátov (12). F&D (MMF) tvrdí, že 40 % priamych zahraničných investícií na svete, teda približne 15 biliónov USD, smeruje do schránkových spoločností (bez akejkoľvek hospodárskej činnosti), často v podobe holdingových spoločností, ktoré zastrešujú prevádzkové dcérske spoločnosti. Väčšina z nich sídli v piatich európskych krajinách (13). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Podľa OSN predstavuje pranie špinavých peňazí 2 % až 5 % svetového HDP (14). Posledné prípady, napríklad prípad Danske Bank (s počiatočným odhadom približne 200 miliárd EUR) (15) alebo Swedbank (37 miliárd EUR) (16), poukazujú na nedostatky v boji proti praniu špinavých peňazí napriek smerniciam a práci orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Okrem finančného sektora existujú aj ďalšie kanály na pranie špinavých peňazí: trhy s umením, diamantmi a drahými kovmi; slobodné prístavy, colné sklady a osobitné hospodárske zóny atď. Rýchle technologické zmeny poskytujú nové možnosti prostredníctvom virtuálnych aktív a technológií blockchainu. To isté platí pre postupy daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam: oddelenie dividend a pranie kupónov transakciami cum-ex (55,2 miliardy EUR); agresívne daňové plánovanie; tajné dohody medzi štátmi a nadnárodnými spoločnosťami, ktoré podstatne znižujú ich daňové povinnosti; alebo režimy udeľovania občianstva alebo pobytu cudzincom výmenou za investície. Elektronický obchod, platformové a digitálne hospodárstvo vo všeobecnosti prinášajú nové riziká uľahčovania daňových trestných činov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ako aj nové príležitosti na sledovanie a kontrolu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Junckerova komisia podnikla veľmi intenzívne kroky proti daňovej trestnej činnosti a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam: 26 legislatívnych iniciatív a 57 iniciatív rôzneho typu. Pokiaľ ide o pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu, vynikajú dve smernice – štvrtá a piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí (2015 a 2018). Transpozícia poslednej smernice sa skončila v januári 2020 a poskytuje zlepšenia v identifikácii vlastníkov, výmene informácií a spolupráci medzi FIU, ako aj v rozšírení rozsahu povinných subjektov pri zavedení kontroly nad virtuálnymi menami. Praktické výsledky nie sú uspokojivé: pretrváva niekoľko nedostatkov a medzier, hoci Komisia je v rámci svojich obmedzených právomocí veľmi aktívna (hodnotenie z roku 2019) (17). Európsky dvor audítorov začal len nedávno audit s cieľom preskúmať efektívnosť opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí v bankovom sektore (18) a Európska komisia zažalovala na Súdnom dvore tri členské štáty za to, že v plnom rozsahu neimplementovali štvrtú smernicu o boji proti praniu špinavých peňazí (19). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európska komisia predstavila (7. mája 2020) nový akčný plán v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (20) a delegované nariadenie (21) so zoznamom krajín a jurisdikcií, ktoré v tomto smere nespolupracujú. Na základe posúdenia rozdielov pri uplatňovaní súčasného legislatívneho rámca a so zreteľom na „závažné nedostatky pri presadzovaní pravidiel“ a prejavenú vôľu zaručiť v EÚ „nulovú toleranciu voči peňažným prostriedkom pochádzajúcim z nezákonnej činnosti“, sa plán opiera o šesť pilierov:






  — | zaručiť účinné uplatňovanie súčasného rámca, počnúc úplnou transpozíciou smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

zaručiť účinné uplatňovanie súčasného rámca, počnúc úplnou transpozíciou smerníc o boji proti praniu špinavých peňazí,

| — | zaviesť jednotný súbor pravidiel EÚ prostredníctvom zmenenej smernice a nariadenia, |
| --- | --- |

—

zaviesť jednotný súbor pravidiel EÚ prostredníctvom zmenenej smernice a nariadenia,

| — | stanoviť postupy a vytvoriť orgán dohľadu EÚ prostredníctvom legislatívneho návrhu, |
| --- | --- |

—

stanoviť postupy a vytvoriť orgán dohľadu EÚ prostredníctvom legislatívneho návrhu,

| — | vytvoriť koordinačný a podporný mechanizmus pre FIU a prepojiť národné centralizované registre bankových účtov, |
| --- | --- |

—

vytvoriť koordinačný a podporný mechanizmus pre FIU a prepojiť národné centralizované registre bankových účtov,

| — | uplatňovať trestné právo a zlepšiť výmenu informácií, |
| --- | --- |

—

uplatňovať trestné právo a zlepšiť výmenu informácií,

| — | posilniť medzinárodný rozmer rámca EÚ. |
| --- | --- |

—

posilniť medzinárodný rozmer rámca EÚ.

V prvom štvrťroku 2021 budú predložené štyri legislatívne návrhy na rozvoj týchto pilierov.

| 2.9. | Druhou hlavnou oblasťou činnosti Európskej komisie je oblasť vyhýbania sa daňovým povinnostiam súvisiaca s iniciatívami v oblasti digitálneho zdaňovania a základu dane z príjmu právnických osôb. Cieľom jej stratégie je „účinné zdaňovanie“, vďaka ktorému nadnárodné spoločnosti zaplatia svoj spravodlivý podiel tam, kde vytvárajú hodnotu, a to v súlade s akčným plánom BEPS OECD, najmä obmedzením narúšania základu dane z príjmu právnických osôb odpočítaním úrokov, licenčných poplatkov a iných finančných výhod. Hlavnou normou bola smernica ATAD (2016), zmenená v roku 2017 tak, aby zahŕňala hybridné nesúlady (ATAD 2) (22). Hodnotenie jej výsledkov zatiaľ nie je možné. Existujú aj právne predpisy na uľahčenie riešenia konfliktov vyplývajúcich z dvojitého zdanenia (23). V roku 2018 bolo prijaté nové nariadenie o kontrolách peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie alebo opúšťajú Úniu (24). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Európska komisia zohľadnila vyhýbanie sa daňovým povinnostiam vo svojich legislatívnych iniciatívach týkajúcich sa digitálneho zdanenia a základu dane z príjmu právnických osôb. V roku 2018 navrhla dve smernice o dani z príjmu právnických osôb, ktoré sa vyznačujú významnou digitálnou prítomnosťou, a o dani z príjmu veľkých digitálnych spoločností. V roku 2016 navrhla ďalšie dve smernice: o spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb (CCTB) a spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB). Posledná menovaná daň je veľmi dôležitá v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. V dôsledku paralelných diskusií v rámci OECD a nesúhlasného postoja niektorých členských štátov sa prijatie týchto smerníc oneskorilo. Európska komisia vzhľadom na túto situáciu predložila oznámenie (2019), v ktorom sa navrhuje začať diskusiu, aby sa rozhodnutia o fiškálnych záležitostiach prijímali kvalifikovanou väčšinou. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Nevyhnutnými predpokladmi sú spolupráca medzi daňovými orgánmi a ostatnými inštitúciami členských štátov prostredníctvom automatickej výmeny informácií (AEOI (25)) v daňovej oblasti a transparentnosť. Bolo schválených až šesť smerníc o administratívnej spolupráci v oblasti daní. Od prvej smernice 2011/16/EÚ (26) až po poslednú smernicu (EÚ) 2018/822 (27) sa rozšírila povinnosť zverejňovať informácie o konečných vlastníkoch účtov, o finančných aktívach a transakciách a o všetkých produktoch vrátane poistenia a dividend. Pokrok sa dosiahol v súvislosti s požiadavkami na automatickú výmenu informácií o záväzných stanoviskách (tax rulings) a finančných informácií veľkých spoločností podľa jednotlivých krajín (podávanie správ podľa jednotlivých krajín alias CBCR (28)). Používanie finančných a iných informácií na stíhanie trestných činov bolo upravené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1153 (29). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Junckerova komisia bojovala proti tajným dohodám niektorých členských štátov s nadnárodnými spoločnosťami, na základe ktorých v nich tieto spoločnosti takmer neplatia dane. V európskom semestri sa jej podarilo zaviesť aj fiškálne ukazovatele. Z najnovších odporúčaní pre jednotlivé krajiny vyplýva, že v niektorých z nich je uplatňovanie právnych predpisov neuspokojivé, pokiaľ ide o agresívne daňové plánovanie alebo identifikáciu skutočných vlastníkov. V oblasti spolupráce medzi členskými štátmi existuje veľký priestor na zlepšenie. Napriek určitému pokroku nedochádza k rozsiahlemu znižovaniu úrovne podvodov, prania špinavých peňazí a daňových únikov, ktoré sa v niektorých prípadoch, ako sú toky kapitálu do schránkových spoločností, zvyšujú. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV za posledných päť rokov prijal k týmto otázkam 25 stanovísk. EHSV vo všeobecnosti podporuje opatrenia, ktoré navrhla Komisia. V niektorých prípadoch išiel so svojimi požiadavkami ešte ďalej, v súlade so stanoviskom EP. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Všeobecné pripomienky a odporúčania

| 3.1. | Kríza spôsobená pandémiou koronavírusu, ktorá je najzávažnejšou krízou od konca druhej svetovej vojny, musí byť stredobodom akýchkoľvek hospodárskych a sociálnych úvah a návrhov. V súvislosti s týmto stanoviskom sa zdá zrejmé, že drastické zníženie hospodárskeho objemu daňových trestných činov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam by poskytlo štátom a samotnej EÚ časť finančných zdrojov potrebných na zvládnutie zdravotných, hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie. EHSV sa nazdáva, že zapojenie európskych inštitúcií, národných vlád a občianskej spoločnosti do prijímania potrebných opatrení na uskutočnenie trvalých a účinných opatrení proti daňovým trestným činom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam je dnes viac ako kedykoľvek predtým nevyhnutnou politickou a morálnou požiadavkou a naliehavou záležitosťou. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hlavným cieľom tohto stanoviska je na základe prehľadu a názorov vyjadrených v predchádzajúcich stanoviskách EHSV sformulovať návrhy na zefektívnenie boja proti týmto trestným činom. Je potrebné vziať do úvahy vzťahy medzi rôznymi daňovými trestnými činmi a trestnými činmi súvisiacimi s vyhýbaním sa daňovým povinnostiam, a to prostredníctvom spoločných kanálov, ktoré sa zbiehajú v daňových rajoch. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta vôľu Európskej komisie a Európskeho parlamentu podporovať iniciatívy zamerané proti daňovej trestnej činnosti, daňovým únikom a nekalej daňovej súťaži a vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty blokujú niektoré z hlavných iniciatív, ako sú iniciatívy týkajúce sa dane z príjmu právnických osôb, podvodov s DPH a agresívneho daňového plánovania, alebo ich obmedzujú z dôvodu nedostatočnej spolupráce medzi nimi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV navrhuje, aby sa uzavrel európsky pakt zameraný na účinný boj proti daňovým podvodom a únikom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a praniu špinavých peňazí. EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala politickú iniciatívu s cieľom zapojiť národné vlády a ostatné inštitúcie EÚ do uplatňovania tohto paktu. Jedným z pilierov tohto paktu musí byť spolupráca medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Účinné uplatňovanie paktu by malo EÚ a jej členským štátom poskytnúť ďalšie zdroje na účely, ktoré zabezpečujú rast, s cieľom financovať plány obnovy po kríze spôsobenej pandémiou, zelenú a digitálnu transformáciu svojich hospodárstiev a budovanie pevného Európskeho piliera sociálnych práv. Rešpektujúc fiškálnu suverenitu členských štátov EHSV vyzýva politických lídrov EÚ a národné vlády, aby so zodpovednosťou a veľkorysosťou, ktorú si vyžaduje táto tragická situácia, ktorej čelíme, dosiahli konsenzus o obsahu paktu, ktorý navrhuje EHSV. Podľa názoru EHSV by sa vytvorenie konsenzu o dosiahnutí Európskeho paktu proti daňovým zločinom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu malo zakladať na:






  a) | záväzku členských štátov a európskych inštitúcií prijať toľko dodatočných legislatívnych a administratívnych opatrení, koľko je potrebných na účinný boj proti takýmto trestným činom a nekalým praktikám; |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

záväzku členských štátov a európskych inštitúcií prijať toľko dodatočných legislatívnych a administratívnych opatrení, koľko je potrebných na účinný boj proti takýmto trestným činom a nekalým praktikám;

| b) | posilnení politickej vôli v oblasti spolupráce medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ, ktorá povedie k zavedeniu účinných postupov administratívnej, policajnej a justičnej spolupráce na dosiahnutie cieľov paktu; |
| --- | --- |

b)

posilnení politickej vôli v oblasti spolupráce medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ, ktorá povedie k zavedeniu účinných postupov administratívnej, policajnej a justičnej spolupráce na dosiahnutie cieľov paktu;

| c) | záväzku členských štátov ukončiť nekalú daňovú súťaž a odblokovať smernice týkajúce sa cieľov paktu; |
| --- | --- |

c)

záväzku členských štátov ukončiť nekalú daňovú súťaž a odblokovať smernice týkajúce sa cieľov paktu;

| d) | zapojení organizácií občianskej spoločnosti do paktu. |
| --- | --- |

d)

zapojení organizácií občianskej spoločnosti do paktu.

| 3.6. | Účasť organizácií občianskej spoločnosti na tejto dohode a na vytváraní širšieho sociálneho povedomia v daňových záležitostiach je nevyhnutná. Európski občania majú veľký záujem na dostatočných zdrojoch na kvalitné verejné služby – v súčasnosti najmä na zdravotníctvo a výskum – a dostatočné systémy sociálnej ochrany. Podnikatelia, ktorí si plnia svoje daňové povinnosti a ktorí predstavujú väčšinu, chcú skoncovať s daňovými únikmi a vyhýbaním sa daňovým povinnostiam niektorých podnikov, ktoré so sebou prinášajú nekalú daňovú súťaž. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV súhlasí s Európskym parlamentom, ktorý tvrdí, že „(...) spravodlivé zdaňovanie a rozhodný boj proti daňovým podvodom, daňovým únikom, agresívnemu daňovému plánovaniu a praniu špinavých peňazí zohrávajú hlavnú úlohu pri formovaní spravodlivej spoločnosti a silného hospodárstva a bránia sociálnu zmluvu a právny štát“ (30). Preto so znepokojením pozoruje objem fiškálnej medzery, ktorú tieto trestné činy a nekalé praktiky vytvárajú v daňových príjmoch, ako aj nedávny vývoj v oblasti daní, keď sa presunul daňový vplyv na príjem z pracovnej činnosti a z finančného sektora na reálnu ekonomiku, v ktorej sa na MSP vyvíja väčší fiškálny tlak ako na nadnárodné spoločnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pokrokom bolo zaradenie fiškálnych ukazovateľov do správ o európskom semestri pre jednotlivé krajiny. Z hodnotenia ich výsledkov však vyplýva, že fungovanie FIU, automatická výmena informácií a spolupráca medzi daňovými orgánmi nie je v časti členských štátov EÚ uspokojivá, pokiaľ ide o pranie špinavých peňazí, daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. EHSV navrhuje Európskej komisii, aby mali fiškálne ukazovatele v rámci európskeho semestra rovnakú váhu ako ostatné ukazovatele a aby sa zaviedol postup posudzovania účinnosti, primeranosti a náležitého fungovania daňových systémov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV podporuje nový akčný plán v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a je presvedčený, že je potrebné začať ho bezodkladne uplatňovať. Výbor podporuje vytvorenie európskeho orgánu dohľadu, ktorý by maximálne posilnil spoluprácu medzi daňovými orgánmi a FIU členských štátov a mal by určité priame právomoci kontrolovať a vyšetrovať povinné subjekty vo všetkých oblastiach a s dostatočnými osobnými a technologickými prostriedkami na prispôsobenie sa neustálemu vývoju trestných činov. Vyzýva Komisiu, aby ako najvhodnejší spôsob zvážila vytvorenie európskej agentúry pre boj proti daňovým, hospodárskym a finančným trestným činom a praniu špinavých peňazí a na monitorovanie dodržiavania právnych predpisov a účinnosti administratívnych opatrení. Považuje za potrebné, aby EÚ zastávala na medzinárodných fórach, ako sú FATF (OECD), G20 a OSN, jednotný postoj. EHSV sa domnieva, že Európska komisia by mala členským štátom pomáhať vytvorením mechanizmov odbornej prípravy, ako napr. Európskej daňovej akadémie, ako sa navrhuje v stanovisku k programu Fiscalis (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Právny rámec proti praniu špinavých peňazí musí umožniť prístup k informáciám o majiteľoch účtov, spoločností a trustov pri rešpektovaní predpisov o ochrane údajov a príslušnej judikatúry Súdneho dvora EÚ. Musí sa zabezpečiť ochrana odborníkov, ktorí sú v prípade odhalenia podozrivých praktík týkajúcich sa prania špinavých peňazí povinní ich oznámiť. EHSV víta skutočnosť, že sa v akčnom pláne navrhuje nový režim ochrany informátorov, a žiada, aby sa neodložil až do decembra 2021. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že sa musí zaručiť, aby prijaté opatrenia znamenali pre členské štáty a povinné subjekty čo najmenšie dodatočné administratívne a finančné zaťaženie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kontrolné opatrenia tretích strán obsiahnuté v piatej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí budú účinné iba s realistickým zoznamom vysokorizikových krajín. EHSV sa zasadzuje za transparentnú a jasnú metodiku a kratšie lehoty na vyhodnotenie. Domnieva sa, že nový zoznam zahŕňajúci iba 20 krajín a území by sa mal čo najskôr schváliť, pričom by doň malo byť doplnených niekoľko ďalších krajín, napríklad tých, v ktorých boli nedávno zaznamenané škandály. Vyjadruje poľutovanie nad prekážkami, ktoré kladú niektoré krajiny EÚ v prístupe k informáciám o transakciách smerujúcich do daňových rajov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zoznam daňových rajov Ecofin (2017) v súvislosti s daňovými únikmi a vyhýbaním sa daňovým povinnostiam bol aktualizovaný vo februári. Na rozdiel od iných zoznamov má tento zoznam tú výhodu, že sa vzťahuje na tie daňové raje, ktoré neakceptujú automatickú výmenu informácií, a na tie, ktoré spoločnostiam ponúkajú osobitné daňové režimy. Kritizuje sa, že európsky zoznam vylučuje existenciu daňových rajov v rámci Spoločenstva. V odporúčaní pre jednotlivé krajiny v európskom semestri však Európska komisia poukázala na niektoré členské štáty, ktoré podkopávajú daňový základ svojich partnerov v Spoločenstve. Hoci hrozba zahrnutia na čiernu listinu má z hľadiska zachovania dobrej povesti odstrašujúci účinok, sankcie nie sú dostatočne účinné. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V záujme toho, aby jurisdikcie uvedené na zozname vykonali požadované reformy, EHSV navrhuje, aby sa po ďalšom hodnotení nariadenie prepracovalo tak, aby sa zakázala realizácia finančných transakcií s EÚ tým, ktorí takéto reformy nevykonali. Tieto opatrenia sa musia týkať aj spoločností, ktoré sa vyhýbajú plateniu daní. Účinným opatrením by bolo neposkytnutie verejnej pomoci v dôsledku COVID-19 spoločnostiam, ktoré vykonávajú neoprávnené transakcie v uvedených jurisdikciách, ako to schválili niektoré členské štáty. EHSV tiež žiada, aby sa zvážilo vylúčenie týchto spoločností z verejného obstarávania. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Nadnárodné spoločnosti pôsobia globálne a pod spoločným vedením, daňové pravidlá sa však prijímajú na vnútroštátnej úrovni bez toho, aby sa zohľadnila ich interakcia s režimami iných krajín, keď nie sú s nimi v otvorenej daňovej súťaži. Niektoré jurisdikcie schvaľujú daňové režimy, ktoré narúšajú daňové základy iných území. To spolu so všeobecným poklesom sadzieb viedlo krajiny k fiškálnym pretekom smerom nadol s cieľom prilákať priame zahraničné investície a k medzerám a právnym nesúladom. Mnohé nadnárodné spoločnosti reštrukturalizujú svoje podniky, aby výrazne znížili svoje daňové zaťaženie. Na tento účel sa uchyľujú k určitým operáciám v rámci skupiny, aby umelo previedli veľkú časť výdavkov na územia so stredným alebo vysokým zdanením, zatiaľ čo výhody sa priznávajú v jurisdikciách s nízkym alebo nulovým zdanením, kde uzatvoria tajné daňové dohody (tax rulings) s vládami. V tomto prostredí je prevod ziskov veľkých spoločností pôsobiacich v rámci digitálneho hospodárstva mimoriadne ľahký. EHSV dúfa, že uplatňovanie noriem BEPS a smerníc ATAD umožní zmenu tejto situácie. Je predčasné vyhodnocovať výsledky. Na dosiahnutie efektivity je nevyhnutná spolupráca všetkých členských štátov, ktorá je hlavným cieľom európskeho paktu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EÚ je zraniteľná v oblasti vyhýbania sa daňovým povinnostiam (32). Mobilita kapitálu, tovaru a osôb na vnútornom trhu je v kontraste s nedostatočnou koordináciou daňových politík. Po kríze v roku 2008 sa pokrok v správe hospodárskych záležitostí sústredil na kontrolu výdavkov. Situácia sa v posledných rokoch zmenila, ale koordinácia fiškálnych politík je stále nedostatočná. Zavedenie daňových ukazovateľov v európskom semestri je pokrok, ktorý umožnil identifikáciu daňových systémov určitých členských štátov ako škodlivých. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | V roku 2009 skupina G20 začala proces spolupráce s cieľom bojovať proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. OECD schválila nový globálny štandard pre výmenu informácií, spoločný štandard oznamovania (CRS) založený na automatickej výmene informácií (AEOI). Väčšina jurisdikcií medzinárodného spoločenstva sa ho zaviazala implementovať od januára 2018. Očakáva sa všeobecné posúdenie jeho dodržiavania. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | V EÚ je automatická výmena informácií regulovaná smernicou o administratívnej spolupráci v oblasti daní, ktorá bola niekoľkokrát zmenená tak, aby bola v súlade s CRS. Smernicou o administratívnej spolupráci v oblasti daní sa rozšírila povinnosť automatickej výmeny informácií na fyzické a právnické osoby a hlavné druhy príjmov, ale má aj nedostatky, ktoré je potrebné odstrániť. Informácie o skutočnom vlastníkovi aktív a fondov, netransparentných účelových podnikov (určitých správcoch majetku alebo trustoch, nástrojových spoločnostiach, nadáciách atď.) zostávajú nevyriešené, ako to preukázal škandál spojený s „Panama Papers“. Nebola vyriešená ani anonymita „akcií na doručiteľa“ bez verejne známeho majiteľa, ktorá je v niektorých krajinách stále povolená. Rozsah pôsobnosti smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní by sa mal rozšíriť aj na umelecké diela a iné aktíva vysokej hodnoty nachádzajúce sa v slobodných prístavoch a colných skladoch. Mal by sa tiež vyriešiť problém udeľovania občianstva alebo pobytu výmenou za investície, ktoré ponúka 19 členských štátov, a ktoré sa v mnohých prípadoch využívajú na páchanie daňových trestných činov. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Akčný plán BEPS OECD je globálna iniciatíva na boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov. Správy o pokroku každého z jeho pätnástich opatrení majú odlišnú právnu povahu. Niektoré z nich sú osvedčenými postupmi a iné majú charakter minimálnych štandardov, ktoré môžu štáty prinútiť začleniť ich obsah do právnych predpisov o spoločnostiach. Na globálnej úrovni sa čaká na vyriešenie niektorých základných otázok, ako je zdaňovanie digitalizovaného hospodárstva alebo rozdelenie daňových práv podľa krajín. Niektoré krajiny a organizácie občianskej spoločnosti kritizovali proces BEPS a požadovali, aby sa reforma medzinárodnej daňovej štruktúry preniesla na Výbor expertov OSN pre daňové záležitosti. EHSV sa domnieva, že OECD musí dokončiť svoju prácu a spolupracovať s výborom OSN, aby sa jej závery zdieľali a stali univerzálnymi. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Smernice ATAD sú stredobodom stratégie EÚ na boj proti obchádzaniu daňových povinností. Zaručujú, aby členské štáty uplatňovali správy o BEPS koordinovaným spôsobom, a posilňujú ich právnu hodnotu tým, že ich dodržiavanie podlieha kontrole Súdneho dvora Európskej únie. V niektorých prípadoch ich pravidlá proti zneužívaniu presahujú rámec BEPS, napríklad „dane pri odchode“, pravidlá týkajúce sa „kontrolovaných zahraničných spoločností“, antihybridné pravidlá alebo stanovenie všeobecnej doložky proti zneužívaniu. Investičné doložky však neboli zahrnuté pre námietku niektorých krajín napriek tomu, že Komisia a väčšina členských štátov ich obhajovali. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Vyšetrovania Európskej komisie týkajúce sa tajných daňových dohôd, ktoré podpísali niektoré veľké nadnárodné spoločnosti a vlády niektorých členských štátov EÚ, odhalili rozsah umožneného vyhýbania sa daňovým povinnostiam: sadzby dane medzi 0,05 % a 2 % zo ziskov prevedených z iných európskych krajín. EÚ na základe toho prepracovala smernicu o administratívnej spolupráci v oblasti daní tak, aby bolo povinné automatické oznamovanie cezhraničných záväzných stanovísk (tax ruling) podpísaných členským štátom. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Pri poslednom prepracovaní smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní sa rozšírila automatická výmena základných informácií o veľkých spoločnostiach (33), rozdelených podľa jednotlivých krajín (správy CBCR (34)), podľa ustanovení opatrenia č. 13 BEPS. Verejný prístup k týmto informáciám však stále nie je povolený. Európska komisia navrhla prepracovať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (35) o účtovníctve, aby sa umožnilo uverejňovanie správ podľa jednotlivých krajín. EHSV sa domnieva, že by sa mala vzťahovať aspoň na podniky, ktorým sa poskytuje verejná pomoc. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Veľmi dôležitým návrhom Európskej komisie týkajúcim sa zdaňovania podnikov je harmonizácia základu dane z príjmov právnických osôb. V prvej fáze – CCTB – by sa základ dane vypočítal podľa spoločných pravidiel. V druhej fáze – CCCTB – by sa zisky a straty, ktoré utrpeli jednotlivé dcérske spoločnosti podniku alebo nadnárodnej skupiny v každom členskom štáte, konsolidovali v celej EÚ. Výsledný čistý zostatok by sa rozdelil medzi rôzne krajiny, v ktorých spoločnosť vykonáva svoje činnosti, pričom každá z nich bude zdanená podľa vopred stanoveného vzorca (aktíva, predaj a zamestnanosť). Existuje nádej, že pri konsolidácii by bola veľká časť operácií agresívneho daňového plánovania deaktivovaná. EHSV súhlasí s tým, že zdaňovanie by malo vychádzať z vyváženého vzorca, v ktorom by sa zohľadnilo miesto predaja, zamestnanosť a imanie podniku. Hodnota práv duševného vlastníctva, údajov a iných nehmotných aktív sa musí dôkladne posúdiť. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Podľa Európskej komisie a OECD majú súčasné daňové predpisy ťažkosti zachytiť príjmy z nových obchodných modelov digitálneho hospodárstva, čo v rozdielnych situáciách a v rôznych krajinách viedlo k nedostatočnému zdaneniu digitálnych spoločností v porovnaní s tradičnými spoločnosťami. Európska komisia (v marci 2018) schválila dva návrhy smernice o zdaňovaní digitálneho hospodárstva (36) v súlade s prácou OECD, ktorá by sa mala dokončiť v roku 2020. Jeden s dočasným riešením a druhý s konečným riešením. Dočasným riešením sa zavádza 3 % daň z predaja digitálnych služieb veľkými spoločnosťami (a nie zo zisku alebo pri vytváraní hodnoty). Toto riešenie je blokované v Rade. Komisia v súčasnosti pracuje na komplexnom riešení v rámci práce OECD, ale ak sa nedosiahne dohoda do konca roku 2020, obnoví svoju iniciatívu v oblasti zdaňovania veľkých digitalizovaných spoločností. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Európska komisia aj EHSV (37) súhlasili s potrebou začať diskusiu a prediskutovať podmienky potrebné na postupný prechod z jednomyseľného hlasovania o daňových otázkach na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou. Lehoty na vykonanie tejto zmeny môžu byť kratšie alebo dlhšie v závislosti od citlivosti fiškálnych záležitostí, ktoré chcú členské štáty riešiť. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV je presvedčený, že obrovské výzvy, ktoré kríza spôsobená pandémiou COVID-19 predstavuje pre EÚ a všetky jej členské štáty, nie sú zlučiteľné s akoukoľvek laxnosťou vo vzťahu k trestným činom, ktoré narúšajú hospodársky rast a verejné financie. Tvrdí tiež, že je potrebné posilniť spoluprácu a solidaritu medzi členskými štátmi, inštitúciami EÚ a odvetviami európskej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.25.

4.   Konkrétne pripomienky a odporúčania

| 4.1. | EHSV odporúča rozšíriť riešenie uvedené v piatej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí na oblasť daňových únikov s cieľom prinútiť krajiny, aby vytvorili centralizovaný a verejný register skutočných vlastníkov spoločností a trustov. Okrem toho by sa mal zaviesť vhodný postup na identifikáciu skutočných vlastníkov spoločností so sídlom mimo EÚ. Všetky registre musia fungovať vhodným a primeraným spôsobom, aby uľahčili prácu spoločnostiam, ktoré musia spĺňať požiadavky, a najmä MSP, ktoré by mali mať podporné služby |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Potreba poznať skutočných vlastníkov všetkých spoločností a trustov by sa mala rozšíriť o potrebu poznať vlastníkov akcií na doručiteľa. EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie postupu, ktorý by to umožňoval, a v prípade, že by to nebolo možné, zakázala ich pôsobenie v EÚ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zostávajúce nedostatky v znení smernice o administratívnej spolupráci v oblasti daní sa musia odstrániť, aby sa rozšírila automatická výmena informácií na umelecké diela a iné aktíva vysokej hodnoty nachádzajúce sa v slobodných prístavoch, colných skladoch a osobitných hospodárskych zónach. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Od členských štátov by sa malo žiadať, aby postupne ukončili systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré uľahčujú daňové trestné činy. Toto je pozícia Európskeho parlamentu a EHSV v stanovisku SOC/618 (38). Pokiaľ takéto systémy existujú, mali by sa prijať potrebné kontrolné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že si investori splnia svoje daňové povinnosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Je potrebné zaviesť opatrenia dohodnuté v rámci OECD a integrovaný rámec pre technickú pomoc v súvislosti s pridelením daňových príjmov do trhových jurisdikcií, ako sú India a Čína. Smernica ATAD by sa mala zmeniť tak, aby obsahovala pravidlá zdaňovania v súvislosti s jurisdikciami s nízkym zdanením, najmä pokiaľ ide o repatriáciu dividend alebo kapitálových ziskov pochádzajúcich z dcérskych spoločností v zahraničí, ak neboli minimálne zdanené v zahraničí. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V súlade s požiadavkou uvedenou v uznesení Európskeho parlamentu (39) z marca 2019 EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali koncepciu minimálneho efektívneho zdanenia ziskov spoločností a jej možné uplatnenie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mala by sa zintenzívniť spolupráca medzi orgánmi dohľadu a daňovými orgánmi členských štátov, najmä v oblasti daňových trestných činov a prania špinavých peňazí, a ďalej by sa mala posilniť spolupráca medzi Europolom a vnútroštátnymi policajnými zložkami. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Národné FIU musia byť finančne a technicky podporované, aby mohli efektívne vykonávať svoje úlohy. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Obrovský objem kapitálu, ktorý tečie cez schránkové spoločnosti so sídlom v EÚ, si od tvorcov politiky vyžaduje rozhodnú reakciu. EHSV žiada Európsku komisiu, aby vypracovala štúdiu o úlohe „schránkových spoločností“ v súvislosti s podvodmi, daňovými únikmi a vyhýbaním sa daňovým povinnostiam (od začiatku uplatňovania smerníc ATAD 1 a 2) a praním špinavých peňazí a aby sa na základe jej záverov prijali všetky potrebné opatrenia na zabránenie páchaniu uvedených trestných činov a uplatňovaniu nekalých praktík prostredníctvom tohto typu spoločností. V prípade potreby by sa mali zmeniť smernice ATAD, smernica o kapitálovej primeranosti a smernica o boji proti praniu špinavých peňazí. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV navrhuje, aby sa do budúcich obchodných a investičných dohôd alebo dohôd o hospodárskom partnerstve EÚ alebo do revízie súčasných dohôd začlenila v súlade so zásadami a pravidlami WTO daňová kapitola, ktorá by obsahovala výsledky programu BEPS/OECD, doložky o boji proti daňovým podvodom a daňovým únikom, agresívnemu daňovému plánovaniu a praniu špinavých peňazí, ako aj o spolupráci medzi daňovými správami. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  V celom dokumente sa uvádzajú skratky z anglických názvov smerníc.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 90.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Zoznam FATF Vysokorizikové jurisdikcie zahŕňa len dva štáty (Severnú Kóreu a Irán). V zozname FATF Jurisdikcie so zvýšeným dohľadom je uvedených 18 krajín. Oba zoznamy boli aktualizované 21. februára 2020.

4

(5)  Na zozname delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/855 zo 7. mája 2020 (Ú. v. EÚ L 195, 19.6.2020, s. 1) sa nachádza 20 území s vysokým rizikom prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Revidovaný zoznam nespolupracujúcich jurisdikcií v oblasti daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam obsahuje 12 jurisdikcií, ku ktorým sa pripája ďalších 20 jurisdikcií, ktoré sú pod dohľadom.

5

(6)  Lipton, D., Shining a Light, s. 4; a Shaxson, N.: Tackling Tax Havens, s. 7, citované zo Zucman, G. (2017), MMF, F&D, september 2019.

6

Tackling Tax Havens

(7)  Bhatt, G., Editor’s Letter, MMF, tamže, s. 2.

7

Editor’s Letter

(8)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2019 o finančnej trestnej činnosti, vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch; bod 24.

8

(9)  EP, tamže, body 142 a 143.

9

(10)  Shaxson, N.: Tackling Tax Havens, MMF, tamže, s. 7.

10

Tackling Tax Havens

(11)  EP, tamže, bod 19.

11

(12)  EP, tamže, bod 328.

12

(13)  Damgaardm, J., Elkjaer, T. Johannesen, N.: The Rise of Phantom Investments, s. 11 – 13, MMF, F&D, september 2019.

13

The Rise of Phantom Investments

(14)  OSN: UNODC Money Laundering and Globalization.

14

(15)  EP, tamže, body 236 a 237.

15

(16)  EP, tamže, bod 235, Financial Times, 23. 3. 2020.

16

(17)  COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final a 372 final z 24.7.2019. Osobitne zaujímavý je dokument COM(2019) 373 final – Hodnotiaca správa o posúdení nedávnych prípadov údajného prania špinavých peňazí týkajúcich sa úverových inštitúcií EÚ.

17

(18)  11. júna 2020: https://www.eca.europa.eu/sk/Pages/DocItem.aspx?did=53979.

18

(19)  2. júla 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_20_1228.

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/855 zo 7. mája 2020.

21

(22)  Smernica Rady (EÚ) 2016/1164 (ATAD) (Ú. v. EÚ L 193, 19.7.2016, s. 1) nadobudla účinnosť 1. januára 2020 v členských štátoch, ktoré nemali vlastné právne predpisy (v ostatných v roku 2024). Smernica Rady (EÚ) 2017/952 (ATAD 2) (Ú. v. EÚ L 144, 7.6.2017, s. 1) nadobudne účinnosť 1. januára 2022.

22

(23)  Smernica Rady (EÚ) 2017/1852 (Ú. v. EÚ L 265, 14.10.2017, s. 1).

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1672 (Ú. v. EÚ L 284, 12.11.2018, s. 6).

24

(25)  Skratka z anglického Automatic exchange of information.

25

Automatic exchange of information

(26)  Smernica Rady 2011/16/EÚ (Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1).

26

(27)  Smernica Rady (EÚ) 2018/822 (Ú. v. EÚ L 139, 5.6.2018, s. 1).

27

(28)  Skratka z anglického Country by country reporting.

28

Country by country reporting

(29)  Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 122.

29

(30)  EP, tamže, bod 328.

30

(31)  Stanovisko ECO/470 na tému Program Fiscalis na roky 2021 – 2027 (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 118).

31

Program Fiscalis na roky 2021 – 2027

(32)  Cobham, A. a Garcia-Bernardo, J.: Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network, 4. apríla 2020.

32

Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network

(33)  Kde sa nachádzajú ich zamestnanci, tržby, priznané výhody a zaplatené dane.

33

(34)  Skratka z anglického Country by country reporting.

34

Country by country reporting

(35)  Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19.

35

(36)  COM(2018) 147 final, návrh smernice, ktorou sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zdaňovania príjmov právnických osôb, ktoré sa vyznačujú významnou digitálnou prítomnosťou; a COM(2018) 148 final, návrh smernice o spoločnom systéme zdanenia digitálnych služieb formou dane z výnosov z poskytovania určitých digitálnych služieb.

36

(37)  COM(2019) 8 final, Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v oblasti daňovej politiky EÚ.

37

(38)  Stanovisko SOC/618 na tému Systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom v Európskej únii (Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 81).

38

Systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom v Európskej únii

(39)  EP, tamže, body 78 a 85.

39

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Právny štát a jeho vplyv na hospodársky rast

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/03)

| Spravodajca: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jukka AHTELA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/2/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/2/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Právny štát je v poslednej dobe vystavený tlaku v rámci EÚ aj mimo nej. Tento vývoj vzbudzuje obavy, pretože môže oslabiť dodržiavanie základných práv – ako aj iných hodnôt stanovených v článku 2 ZEÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Oslabovanie právneho štátu ovplyvní fungovanie spoločnosti, základné práva, občiansku spoločnosť, ako aj hospodárstvo. Otázkou preto je, čo by takýto negatívny vývoj mohol znamenať pre EÚ a európsky hospodársky a sociálny model. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Aby mohol jednotný trh fungovať správne, musí sa opierať o transparentný a stabilný právny rámec, ktorý sa vzťahuje aj na presadzovanie spoločných pravidiel, pretože vnútroštátne súdy musia mať dôveru v to, že súdy v ostatných členských štátoch sú rovnako odhodlané presadzovať hodnoty, na ktorých je EÚ založená. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Deľba moci, a najmä nezávislé súdnictvo, ktoré má právomoc kontrolovať konanie vlády, sú kľúčové pre investície a hospodársky rast. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby sa usilovala o meranie hospodárskeho vplyvu právneho štátu. Zahŕňa to vytvorenie spoľahlivého systému merania, ktorý výslovne berie do úvahy hmotnoprávnu aj procesnú zložku zásady právneho štátu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mnohé krajiny majú zákony, ktoré sú úplne zlučiteľné so zásadou právneho štátu, ale ich presadzovanie nie je dokonalé. Je preto dôležité zamerať sa na samotné vykonávanie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta úsilie Európskej komisie a ďalších inštitúcií zamerané na vývoj vhodných nástrojov na ochranu hodnôt EÚ a podporu kultúry právneho štátu. EHSV sa však domnieva, že účinnosť existujúcich nástrojov, ako sú napríklad článok 7 ZEÚ a rámec na podporu právneho štátu a postup v prípade nesplnenia povinnosti, každoročný porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície a nový mechanizmus právneho štátu, by sa ešte mohla zlepšiť a mali by sa doplniť nástroje zamerané na právny štát, ale účinnejšie zamerané na hospodárske hľadiská. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V rámci európskeho semestra by Komisia mala urýchlene zdôrazniť význam právneho štátu ako jedného z kľúčových prvkov podporujúcich konkurencieschopné a udržateľné hospodárstvo. EHSV odporúča, aby sa vytvorili vnútroštátne postupy následného preskúmania, ktoré by zahŕňali zástupcov občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, a aby sa počas európskeho semestra zvýšilo celkové zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Proces každoročného preskúmania právneho štátu EÚ by mal byť v čo najväčšej možnej miere otvorený občianskej spoločnosti. Zistenia a odporúčania Európskej komisie by sa mali verejne prediskutovať na vnútroštátnej, ako aj na európskej úrovni, pričom na diskusiu by mali nadväzovať konkrétne opatrenia na riešenie incidentov a negatívnych trendov, a to aj pokiaľ ide o hospodárstvo. Občianska spoločnosť vrátane sociálnych partnerov by mala byť užšie zapojená a mala by sa zapojiť aj do nadväzujúcich opatrení. EHSV navrhol vytvoriť každoročné fórum organizácií občianskej spoločnosti, ktoré by svojím rôznorodým zastúpením prispelo k cyklu preskúmania. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Organizácie občianskej spoločnosti, ako aj médiá, zohrávajú zásadnú úlohu v krajinách, v ktorých sa vlády vzďaľujú od dodržiavania zásad právneho štátu. Umožňujú uplatňovanie systému bŕzd a protiváh, ktorým sa zaručuje zodpovednosť vlád. EHSV vyzýva na výraznejšiu finančnú a vecnú podporu organizácií zapojených do ochrany a presadzovania právneho štátu a základných práv. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Členstvo v EÚ má veľkú hodnotu pre všetkých členov, pokiaľ je nedodržiavanie základných pravidiel sankcionované. Ak sa neuplatňujú žiadne sankcie, hodnota členstva všetkých členov dodržiavajúcich základné pravidlá sa znižuje. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Zdá sa, že verejnosti v mnohých členských štátoch chýba povedomie o zásadnom význame právneho štátu ako základnej hodnoty, ale aj ako nástroja hospodárskeho rastu. EHSV preto žiada, aby sa realizovala trvalá stratégia na zvýšenie povedomia, ktorá by občanov EÚ upozornila na to, aký zásadný je právny štát. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Právny štát je jednou z hodnôt, na ktorých je založená Európska únia (článok 2 ZEÚ), a je predpokladom na dosiahnutie ďalších hodnôt, ktoré má Únia v úmysle presadzovať (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Právny štát však v poslednej dobe čelí tlaku v Únii aj mimo nej. Takýto vývoj je problematický, pretože by mohol znamenať zníženie miery rešpektovania ostatných hodnôt uvedených v článku 2. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tento tlak má vplyv na fungovanie súdnictva a dôveru v neho. Občianska spoločnosť pociťuje ďalšie dôsledky, keďže hrozí, že súdnictvo stratí svoju úlohu ochrancu základných práv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ako uviedol EHSV vo svojom stanovisku (2): „Dodržiavanie zásady právneho štátu takisto zabezpečuje právnu istotu a rovnaké podmienky pre podnikateľské iniciatívy, inovácie, investície a spravodlivú hospodársku súťaž na vnútornom trhu v prospech spotrebiteľov a občanov“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Otázkou preto je, čo by tento negatívny vývoj mohol znamenať pre európsky hospodársky a sociálny model. Oslabovanie právneho štátu by mohlo mať vplyv na fungovanie spoločnosti, základné práva, občiansku spoločnosť a hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ak sa nezastaví, ohrozenie právneho štátu a celkové zhoršenie základných práv môže negatívne ovplyvniť vzájomnú dôveru, ktorá je základom vnútorného trhu, a tým aj hospodársky rast v EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V oznámení (3) s názvom Posilnenie právneho štátu v Únii sa Komisia odvoláva na prácu OECD týkajúcu sa významu právneho štátu pre rozvoj a celkovú podnikateľskú a investičnú klímu. EHSV v tejto súvislosti takisto zdôraznil potrebu venovať väčšiu pozornosť hospodárskym aspektom právneho štátu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nedodržiavanie zásady právneho štátu bráni vyváženému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja (SDG) a pri dosahovaní hlavného cieľa Únie „presadzovať mier, svoje hodnoty a blaho svojich národov“ (článok 3 ZEÚ). Podpora právneho štátu je jedným zo zámerov cieľa udržateľného rozvoja č. 16. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pri riešení nedostatkov v oblasti právneho štátu v EÚ sa venovala menšia pozornosť vplyvu na hospodársky rast. Výskum sa zameriava na vplyv štátnej správy a verejnej správy vo všeobecnosti na hospodársky rast, najmä v rozvíjajúcich sa krajinách. Toto stanovisko sa preto zameriava na hospodársky vplyv na právny štát v EÚ. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Cieľom tohto stanoviska je pomôcť zainteresovaným stranám pochopiť, že európske hodnoty zakotvené v článku 2 ZEÚ predstavujú okrem svojej vnútornej hodnoty aj ekonomickú hodnotu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Vymedzenie pojmu právny štát

| 3.1. | Na európskej úrovni je zásada právneho štátu ustálenou zásadou zakotvenou v zmluve a založenou na judikatúre Súdneho dvora Európskej únie, Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) a Rady Európy, ako aj na príslušných dokumentoch Benátskej komisie. Zásada právneho štátu si vyžaduje, aby všetky subjekty verejnej moci konali v rámci obmedzení stanovených v zákone, v súlade s hodnotami demokracie a základnými právami, ako aj pod kontrolou nezávislých a nestranných súdov (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Špecifikovaním jednotlivých zložiek právneho štátu možno hmotnoprávne zložky oddeliť od procesných. Najzákladnejšou a ústrednou zložkou právneho štátu je rovnosť pred zákonom, t. j. koncepcia, že zákon pristupuje ku všetkým rovnako a odkazuje na podstatu zákona. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Procesná rovnosť pred zákonom je nevyhnutnou podmienkou dosiahnutia vysokej úrovne právneho štátu. Nestačí však, pretože je potrebná vecná aj procesná rovnosť. Na zabezpečenie vykonávania zákona je potrebných viacero procesných prvkov. Deľba moci je kľúčová, pretože pomáha zabezpečiť, aby aj vláda zostala v medziach zákona. Súdnictvo bude schopné kontrolovať výkonnú moc, len ak sudcovia aj prokurátori budú nezávislí od ostatných dvoch zložiek štátnej moci. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem toho je potrebné zabezpečiť dodržiavanie minimálnych noriem v oblasti presadzovania práva: každý musí užívať základné práva, právo na spravodlivý proces atď. Napokon musí byť presadzovanie práva nestranné, čo znamená, že nikto nesmie byť diskriminovaný a v súdnictve nebude korupcia (5). Podľa článku 2 ZEÚ sú právny štát a demokracia prepojené ako základné hodnoty. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Prečo právny štát vedie k udržateľnému hospodárskemu rastu

| 4.1. | Udržateľný hospodársky rast sa považuje za jeden z najdôležitejších ukazovateľov dobrého fungovania hospodárstva. Zvyšujúci sa hospodársky rast súvisí s rastúcim bohatstvom krajiny a jej obyvateľov. Trhové hospodárstvo nie je schopné fungovať bez základných pravidiel a postupov vrátane pravidiel týkajúcich sa súkromného vlastníctva a dobrovoľného prevodu vlastníctva (t. j. zmluvné právo). Všeobecnejšie povedané, trhovému hospodárstvu sa bude dariť iba v prostredí stabilných a predvídateľných pravidiel, čo dokazuje vnútorný trh a hospodárska a menová únia (HMÚ) ako hnacie sily európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hospodársky rast znamená, že časom bude k dispozícii viac tovaru a služieb na obyvateľa. Jediným spôsobom, ako to dosiahnuť, je zvýšenie produktivity. To zasa predpokladá investície do kapitálu aj vzdelávania (nazývaného aj „ľudský kapitál“). Pri hľadaní súvisu medzi právnym štátom a hospodárskym rastom si musíme preto klásť otázku, ako môže právny štát ovplyvniť všeobecnú tendenciu investovať. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Investície, najmä dlhodobé investície, sa realizujú iba vtedy, ak potenciálni investori očakávajú, že investičné prostredie zostane dlhodobo predvídateľné a priaznivé. Právny štát zohráva rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o schopnosť vlády ponúknuť takéto stabilné prostredie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výkonná moc, ktorá nie je obmedzená ďalšími dvoma zložkami štátnej moci – zákonodarnou a súdnou – by mohla potenciálnym investorom dať veľa sľubov, pokiaľ ide o ich slobodu stanovovať ceny podľa vlastnej vôle, nepodliehať vysokému zdaneniu (alebo zdaneniu ako takému), prevádzať zisky späť do svojej krajiny pôvodu atď. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Avšak neobmedzená štátna moc nemôže dávať záväzné sľuby, t. j. uzatvárať dôveryhodné záväzky. Kľúčový význam pre investície a hospodársky rast má deľba moci, najmä nezávislé súdnictvo, ktoré má právomoc kontrolovať konanie vlády a presadzovať súkromné zmluvy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Rovnako ako nezávislosť súdnictva je dôležitá aj jeho nestrannosť. Ak sú sudcovia podplatiteľní, nie sú nestranní, potom sa vo veciach rozhoduje skôr v prospech strany, ktorá je schopná (a/alebo ochotná) zaplatiť vyšší úplatok, než aby sa vychádzalo zo zásady právneho štátu. Preto je korupcia nezlučiteľná s právnym štátom |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ak sudcovia diskriminujú určité skupiny, zákon sa neuplatňuje rovnako. Akákoľvek zaujatosť spôsobí, že v právnom prostredí bude menej istoty, čo pravdepodobne povedie nielen k nižším celkovým úrovniam investícií, ale aj k menšiemu počtu transakcií. Zaujaté súdy preto spomaľujú hospodársky rast. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Prístupnosť súdov je ďalším kľúčovým faktorom. Ak trvá roky, kým súd vynesie rozsudok, môže to mať niekoľko škodlivých účinkov na hospodárstvo: zmluvné strany, ktoré porušujú zmluvu, by mohli súd využiť strategicky, ak je všeobecne známe, že rozhodovanie súdov trvá dlho. Uzatváranie zmlúv sa v dôsledku súdnych prieťahov – buď v dôsledku dlhého rozhodovania alebo oneskoreného vykonávania – stáva menej atraktívnym, čo vedie k menšiemu počtu transakcií a rovnakým účinkom ako sú tie, ktoré sú spôsobené absenciou nezávislého súdnictva, ako je opísané vyššie. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Ako merať právny štát

| 5.1. | Na to, aby sa zistil vplyv právneho štátu na hospodársky rast, musí byť tento vplyv v prvom rade merateľný. Nie je to však ľahké, pretože ide o viacrozmerný koncept a je potrebné prijať rôzne zložité rozhodnutia týkajúce sa kódovania, ako napríklad to, či by sa všetkým rozmerom mala prideliť rovnaká váha. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Niektoré z prvých opatrení boli založené skôr na dostupnosti údajov než na teoreticky odvodených dohadoch. Aj keď existuje veľmi vysoká korelácia medzi hmotnoprávnymi a procesnými aspektmi zásady právneho štátu (6), hmotnoprávna zložka, rovnosť pred zákonom, nie je zohľadnená vo väčšine známejších ukazovateľoch právneho štátu. Komisia by preto mala vypracovať spoľahlivý systém merania, ktorý výslovne zohľadňuje hmotnoprávnu zložku právneho štátu, ako aj procesnú zložku. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ďalšou dôležitou otázkou týkajúcou sa merania je, či sa merajú ustanovenia de jure alebo ich skutočné vykonávanie. Mnohé krajiny majú zákony, ktoré sú úplne zlučiteľné s právnym štátom, ale nemajú účinné presadzovanie. Je preto dôležité zamerať sa na vykonávanie. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Dôležitá je aj otázka, ako čo najlepšie využívať dostupné opatrenia. Na jednej strane môžu byť súhrnné opatrenia užitočné na získanie prvého dojmu o tom, čo sa deje v konkrétnej krajine. Na druhej strane, ak sa vyhľadávajú „využiteľné“ rady, t. j. analýzy, ktoré môžu mať priame politické dôsledky, súhrnné opatrenia nie sú veľmi užitočné. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV napriek týmto ťažkostiam odporúča, aby Európska komisia preskúmala možnosť merať hospodársky vplyv právneho štátu v členských štátoch a v kandidátskych krajinách a prípadne ho prepojiť s cyklom preskúmania právneho štátu. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Čo vyplýva z existujúcich údajov?

| 6.1. | V medzinárodných štúdiách, v ktorých sa analyzujú účinky právneho štátu na hospodársky rast, sa preukázalo, že v priemere krajiny, ktoré viac dodržiavajú zásady právneho štátu, rastú rýchlejšie ako krajiny, ktoré ich dodržiavajú menej (7). To neznamená, že jednotlivé krajiny, ktoré nedodržiavajú zásady právneho štátu, nemôžu dosiahnuť vysokú úroveň hospodárskeho rastu. Ekonómovia ich nazývajú „odchýlky“. Takéto prípady sú možné a vyskytujú sa, ale nevyskytujú sa často. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pri odhadovaní účinkov právneho štátu na hospodársky rast sa musia zohľadniť aj príslušné úrovne príjmov. Ak sú všetky ostatné podmienky rovnaké, krajiny, ktoré už majú vysokú úroveň príjmu na obyvateľa, majú tendenciu dosiahnuť vyššiu mieru rastu ako krajiny, ktoré začínajú na nižšej úrovni. Je to náznak tzv. „konvergenčného efektu“. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Súhrnné opatrenia v oblasti právneho štátu nie sú veľmi užitočné pri určovaní konkrétnych prenosových kanálov, prostredníctvom ktorých by právny štát mohol ovplyvniť hospodársky rast. Z tohto dôvodu sa v tejto časti zameriame na obmedzený počet základných zložiek právneho štátu. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Už bolo uvedené, že nezávislé súdnictvo sa zdá byť rozhodujúce pre zabezpečenie toho, aby vlády konali v rámci svojich ústavne vymedzených právomocí. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Samostatnou analýzou účinkov ukazovateľov nezávislosti súdnictva de jure a de facto sa ukázalo, že ustanovenia de jure nemajú žiaden vplyv na hospodársky rast. Na druhej strane, opatrenia de facto úzko súvisia s rýchlejším hospodárskym rastom (8). Zlepšenie faktickej úrovne nezávislosti súdnictva má hospodársky prínos: krajiny, ktoré tak urobili, získali ďalšiu výhodu, t. j. zaznamenali rýchlejší rast (9). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ukázalo sa, že nezávislosť a zodpovednosť súdnictva sa skôr vzájomne dopĺňajú, než aby si navzájom konkurovali (10). Viacero súdnych záruk, napríklad právo na právne poradenstvo, obmedzuje diskrečné zásahy sudcov. Ako také sa dajú považovať za zabezpečenie zodpovednosti súdnictva. Preukázala sa zaujímavá skutočnosť, že niektoré takéto záruky vedú nielen k odvodeniu zodpovednosti súdnictva a následne k uplatňovaniu zásady právneho štátu, ale aj k hospodárskemu rastu. To platí aj v prípade včasného prijímania rozhodnutí písomným postupom – na rozdiel od ústneho – a práva na právne poradenstvo (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Korupcia nie je len trestným činom, je tiež nezlučiteľná s právnym štátom. Meranie korupcie je však spojené s ťažkosťami. Keďže platiteľ a príjemca úplatku zvyčajne nemajú motiváciu ohlásiť, že došlo k poskytnutiu úplatku, nie je možné zhromaždiť objektívne údaje. Väčšina literatúry sa opiera o takzvané „vnímanie korupcie“, t. j. subjektívne hodnotenie toho, do akej miery je korupcia rozšírená v konkrétnej krajine alebo v rámci konkrétnej verejnej služby. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Napriek tomu, že dokázať negatívny vplyv korupcie na hospodársky rast je aj naďalej ťažké, mnohé doteraz realizované štúdie to naznačujú. Preukázalo sa napríklad, že znižuje investície (12). Korupcia má zároveň ďalšie negatívne dôsledky: môže napríklad viesť k zvyšovaniu vojenských rozpočtov (13). Ovplyvňuje aj štruktúru verejných výdavkov, pričom sa pozornosť odkláňa od dôležitých verejných služieb, ako je zdravotníctvo a vzdelávanie, k menej produktívnym činnostiam (14). OECD zhrnulo nedávnu štúdiu, v ktorej sa uvádza, že korupcia má jednoznačne priamy vplyv na projektové náklady súkromného aj verejného sektora. Medzi nepriame vplyvy zaraďuje poškodzovanie verejných inštitúcií, znižovanie dôvery občanov v ich vládu, čím sa znižujú stimuly pre inovácie a zvyšuje sociálna nerovnosť. Zvyšujú však aj náklady na podnikanie, daň z hospodárskych činností, ktorá sa potom prenáša na konečných používateľov alebo spotrebiteľov projektov (15). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Prokurátori, ktorí sú nezávislí a zodpovední, prispievajú k vysokej úrovni právneho štátu, pretože trestné činy sa stíhajú nezávisle od politického tlaku, konkrétnej identity podozrivého z trestnej činnosti a iných podobných faktorov. Ukázalo sa, že prokurátori, ktorí sú skutočne nezávislí, sú spájaní s nižšou úrovňou korupcie (16). Vzhľadom na to, že korupcia poškodzuje rast, možno ju interpretovať ako nepriamy dôkaz, že nezávislosť prokurátorov – ako jedna zo zložiek právneho štátu – vedie k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Nakoniec je tu otázka efektívnosti súdnictva a často citované tvrdenie, že oneskorená spravodlivosť je spravodlivosť odmietnutá. Jedna z najvýznamnejších štúdií v tejto oblasti sa zameriava na Indiu (17). Rozdiely v prieťahoch na jednotlivých súdoch sa spájajú s mierou produktivity v sektoroch poľnohospodárstva, priemyslu a služieb. Z toho vyplýva, že súdne prieťahy majú negatívny vplyv na rast produkcie vo všetkých týchto troch sektoroch hospodárstva. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Možné politické dôsledky

Existujúce nástroje EÚ

| 7.1. | EHSV žiada, aby boli nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii, vylepšené s cieľom čeliť negatívnemu spätnému vývoju, pokiaľ ide o základné hodnoty EÚ (18). EHSV víta úsilie Európskej komisie a ďalších inštitúcií v oblasti rozvoja vhodných nástrojov na ochranu hodnôt EÚ a podporu kultúry právneho štátu. EHSV sa však domnieva, že existujúce nástroje, ako sú napríklad článok 7 ZEÚ a rámec na podporu právneho štátu a postup v prípade nesplnenia povinnosti, každoročný porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície a nový mechanizmus právneho štátu, by sa ešte mohli zlepšiť a mali by sa doplniť o nástroje zamerané na právny štát, ale účinnejšie zamerané na hospodárske hľadiská. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Európska komisia v rámci európskeho semestra zohľadnila význam právneho štátu pre podnikateľské prostredie v rámci svojho úsilia o presadzovanie štrukturálnych reforiem na podporu rastu v oblastiach, ako sú účinné justičné systémy a boj proti korupcii. V súčasnosti pochádzajú príspevky do porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície najmä od poskytovateľov služieb v oblasti spravodlivosti, ako sú napríklad ministerstvá spravodlivosti, združenia sudcov, súdnych rád atď. Prekvapivo chýbajú príspevky tých, ktorí služby v oblasti spravodlivosti využívajú a môžu poskytnúť cenné návrhy na zlepšenie rôznych justičných systémov. Organizácie občianskej spoločnosti, ako aj sociálni partneri, by mohli zohrávať dôležitú úlohu pri sprostredkovaní informácií. EHSV vyzýva Komisiu, aby rýchlejšie zdôraznila význam právneho štátu ako jedného z kľúčových prvkov podporujúcich konkurencieschopné a udržateľné hospodárstvo. Ukazovatele právneho štátu by sa mali začleniť viditeľnejšie a mali by zahŕňať otázky, ako je právna istota a prístup k opravným prostriedkom pre podniky a pracovníkov. Malo by sa vyvinúť úsilie na zlepšenie ďalšieho postupu s cieľom lepšieho vykonávania odporúčaní. EHSV odporúča, aby sa vytvorili vnútroštátne postupy následného preskúmania so zapojením zástupcov občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov, a aby sa v rámci európskeho semestra zvýšilo celkové zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Proces každoročného preskúmania právneho štátu EÚ by mal byť čo najotvorenejší, aby sa zabezpečilo, že zistenia a odporúčania Európskej komisie budú verejne prediskutované na vnútroštátnej, ako aj na európskej úrovni, pričom na diskusiu by mali nadväzovať konkrétne opatrenia na riešenie incidentov a negatívnych trendov. Európska komisia by mala zvýšiť zapojenie organizácií občianskej spoločnosti, keďže tieto organizácie sú ohrozením právneho štátu zasiahnuté často ako prvé, a preto môžu slúžiť ako spúšťač poplachu (19). Európska komisia by mala tiež prijať opatrenia týkajúce sa odvetných opatrení voči organizáciám občianskej spoločnosti z dôvodu účasti na tomto procese. EHSV navrhol vytvoriť každoročné fórum organizácií občianskej spoločnosti, ktoré by prispelo k cyklu preskúmania. Je pripravený prispieť k tomuto procesu a zabezpečiť široké zastúpenie organizácií občianskej spoločnosti vrátane organizácií zastupujúcich sociálno-ekonomické záujmy, ako sú sociálni partneri. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV už privítal návrh Komisie na ochranu rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch. EHSV v tejto súvislosti podporil návrh, podľa ktorého sa vyplácanie finančných prostriedkov EÚ členským štátom podmieni dodržiavaním zásady právneho štátu, a domnieval sa, že táto podmienenosť by sa mohla rozšíriť na ostatné zásady súvisiace s právnym štátom obsiahnuté v zmluvách EÚ (20). |
| --- | --- |

7.4.

Ďalšie možné politické riešenia

| 7.5. | Vzhľadom na to, že vysoká úroveň dodržiavania zásady právneho štátu je základnou hodnotou EÚ a zároveň má pozitívny vplyv na hospodársky rast, je nevyhnutné, aby EÚ prijala opatrenia na ochranu právneho štátu. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Súdny dvor Európskej únie (SDEÚ) vydal v poslednom čase niekoľko významných rozhodnutí na ochranu nezávislosti súdnictva. Okrem právnych dôvodov, ktoré uviedol súd, existujú aj ekonomické dôvody, prečo je opodstatnená činnosť inštitúcií EÚ. Aby jednotný trh fungoval dobre, musí sa spoliehať na transparentný a stabilný právny rámec, ktorý sa vzťahuje aj na presadzovanie spoločných pravidiel, pretože vnútroštátne súdy musia mať dôveru v to, že súdy v ostatných členských štátoch sú rovnako odhodlané presadzovať hodnoty, na ktorých je EÚ založená. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Koncepcia jednotného európskeho justičného priestoru je pre podniky dôležitá, pretože umožňuje uplatňovanie súdnych rozhodnutí vydaných v jednom členskom štáte v inom členskom štáte. Aby bol tento projekt úspešný, všetky súdy v Európskej únii musia byť nezávislé. Ak to už nemožno zaručiť, jednotný európsky justičný priestor zostane nielen neúplný, ale zároveň bude upadať. Komisia musí zabezpečiť, aby sa vo všetkých členských štátoch dodržiavala zásada nezávislosti súdnictva, aby sa myšlienka jednotného európskeho justičného priestoru a voľného pohybu súdnych rozhodnutí mohla realizovať. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Každý štát chce byť dôveryhodný a ústretový voči investorom a ponúkať potenciálnym investorom dôveryhodné záväzky. Členstvo v EÚ poskytuje jasné výhody všetkým členským štátom, pretože umožňuje všetkým členským štátom, bez ohľadu na ich hospodársku alebo politickú históriu, prijímať záväzky, ktoré sú dôveryhodnejšie. V tomto zmysle môže byť členstvo v EÚ pre všetkých členov veľmi prínosné, pokiaľ je nedodržiavanie základných pravidiel sankcionované. Bez sankcií sa zníži hodnota členstva všetkých členov dodržiavajúcich základné pravidlá. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Inými slovami, členské štáty, ktoré nedodržiavajú pravidlá, vytvárajú pre členské štáty, ktoré dodržiavajú pravidlá, negatívne externality. Dôvodom je skutočnosť, že vždy, keď vláda členského štátu nesplní sľuby, ktoré prijala pri vstupe do EÚ, a takéto nedodržiavanie zostáva bez sankcie, dôveryhodnosť právnych predpisov EÚ utrpí vo všetkých členských štátoch. Hodnota členstva v EÚ by sa znížila, pretože časom by už viac nebola signálom dôveryhodnosti. Trvanie na dodržiavaní základných hodnôt EÚ je preto plne opodstatnené. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Mnohé rozhodnutia sa priamo týkajú všetkých občanov členských štátov EÚ. Ak sa nepozastavia hlasovacie práva členských štátov, v ktorých vládni predstavitelia smerujú k autokracii a systematicky porušujú zásadu právneho štátu, potom sa budú môcť títo autokrati zúčastňovať na rozhodovaní, ktoré má priamy vplyv na všetkých občanov EÚ. Toto sa vhodne nazvalo „ďalším demokratickým deficitom“ v Európe (21). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Inými slovami, ďalším dôvodom intervencie zo strany EÚ sú negatívne externality vytvorené formujúcimi sa autokratickými vládami, ktoré siahajú nielen za hranice ich štátu, ale majú dosah na každého občana členských štátov EÚ. Stručne povedané, intervencie zamerané na podporu alebo obnovenie dodržiavania zásady právneho štátu sú úplne opodstatnené. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Jedným zo spôsobov podpory a propagácie právneho štátu je podpora organizácií občianskej spoločnosti a médií. Schopnosť občanov slobodne sa združovať, stretávať a vyjadrovať sa, ako aj sloboda médií, sú kľúčovými prvkami právneho štátu v rámci systému bŕzd a protiváh, za ktoré sú vlády zodpovedné. Zmenšujúci sa občiansky priestor ovplyvňuje aj schopnosť spoločností a pracovníkov usadiť sa, slobodne sa združovať a inovovať. Organizácie občianskej spoločnosti sú tiež dôležitým hospodárskym aktérom, ktorý prispieva k takmer tretine pracovných miest v EÚ (22) a poskytuje služby, ktoré sú nevyhnutné pre hospodársky rast, napríklad v oblasti vzdelávania, zdravotníctva a sociálnej ochrany. EHSV opakuje svoju výzvu, aby EÚ aktívne podporovala sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti v EÚ, najmä vytvorením fondu EÚ na finančnú podporu súdnych sporov týkajúcich sa porušovania demokracie, zásad právneho štátu a základných práv zameraného na organizácie občianskej spoločnosti (23). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Existuje veľa dôvodov, prečo by sa mal brániť právny štát, a to v rámci členských štátov, ako aj zo strany inštitúcií EÚ. Zdá sa, že široká verejnosť v mnohých členských štátoch si musí viac uvedomiť zásadný význam právneho štátu ako základnej hodnoty a nevyhnutnej zložky hospodárskeho rastu. Jedným z nepriamych spôsobov, ako brániť právny štát, by preto mohlo byť zvýšenie povedomia verejnosti v rôznych členských štátoch o tom, aký kľúčový je jeho význam. EHSV už vyzýval na spustenie kampane na zvýšenie povedomia vo forme cielenej komunikačnej stratégie (24). EÚ musí investovať do informačných kampaní na podporu právneho štátu a bezodkladne prijať opatrenia na podporu slobodných médií. |
| --- | --- |

7.13.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Komisia sa stotožňuje s touto pozíciou a výslovne ju uvádza vo svojom rámci na podporu právneho štátu (IP/14/237).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 173.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  Akademická literatúra často rozlišuje medzi ponímaním právneho štátu v „širšom“ a „užšom“ zmysle slova. Møller, J. (2018)), The advantages of a thin view (Výhody širšieho ponímania právneho štátu) v Handbook on the Rule of Law, Edward Elgar Publishing, s. 21 – 33. a Bedner, A. (2018); The promise of a thick view (Prísľub užšieho ponímania právneho štátu), v Handbook on the Rule of Law, Edward Elgar Publishing, s. 34 – 47.

4

The advantages of a thin view

Handbook on the Rule of Law

The promise of a thick view

Handbook on the Rule of Law

(5)  Voigt, S. (2012) How to measure the rule of law, Kyklos, 65(2), s. 262 – 284.

5

How to measure the rule of law

(6)  Gutmann, J., a Voigt, S. (2018), The rule of law: Measurement and deep roots (Právny štát: meranie a hlboké zakorenenie), European Journal of Political Economy, 54, s. 68 – 82.

6

The rule of law: Measurement and deep roots

(7)  Tento príčinný vzťah je jedným z ústredných bodov podoblasti s názvom inštitucionálna ekonómia. Podrobne sa jej venuje učebnica Acemoglu, D. (2008) Introduction to Modern Economic Growth (Úvod do moderného hospodárskeho rastu), Princeton University Press a populárno náučný prístup sa uvádza v publikácii Voigt, S. (2019) Institutional Economics – An Introduction (Úvod do inštitucionálnej ekonómie), Cambridge University Press.

7

inštitucionálna ekonómia

Introduction to Modern Economic Growth (Úvod do moderného hospodárskeho rastu)

Institutional Economics – An Introduction (Úvod do inštitucionálnej ekonómie)

(8)  Feld, L. P., a Voigt, S. (2003), Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators (Hospodársky rast a nezávislosť súdnictva: dôkazy z jednotlivých krajín s využitím nových ukazovateľov), European Journal of Political Economy, 19(3), s. 497 – 527.

8

Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators

(9)  Voigt, S., Gutmann, J., a Feld, L. P. (2015), Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators (Hospodársky rast a nezávislosť súdnictva po dvanástich rokoch: dôkazy z jednotlivých krajín s využitím aktualizovaného súboru ukazovateľov). European Journal of Political Economy, 38, s. 197 – 211.

9

Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators

(10)  Voigt, S. (2008), The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence (Vplyv zodpovednosti súdnictva na hospodárstvo: dôkazy z jednotlivých krajín), European Journal of Law and Economics, 25(2), s. 95 – 123.

10

The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence

(11)  Hayo, B., a Voigt, S. (2014), The relevance of judicial procedure for economic growth (Význam súdneho konania pre hospodársky rast), CESifo Economic Studies, 60(3), s. 490 – 524.

11

The relevance of judicial procedure for economic growth

(12)  Mauro, P. (1995), Corruption and growth (Korupcia a rast), The quarterly journal of economics, 110(3), s. 681 – 712.

12

Corruption and growth

(13)  Gupta, S., De Mello, L., a Sharan, R. (2001), Corruption and military spending (Korupcia a vojenské výdavky), European journal of political economy, 17(4), s. 749 – 777.

13

Corruption and military spending

(14)  Mauro, P. (1998), Corruption and the composition of government expenditure (Korupcia a zloženie verejných výdavkov), Journal of Public economics, 69(2), s. 263 – 279.

14

Corruption and the composition of government expenditure

(15)  Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (2015), Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development (Dôsledky korupcie na odvetvovej úrovni a vplyv na hospodársky rast a rozvoj), Paríž, OECD Publishing.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P., a Voigt, S. (2010), Do independent prosecutors deter political corruption? (Chránia nezávislí prokurátori pred korupciou?) An empirical evaluation across seventy-eight countries? (Empirické posúdenie situácie v sedemdesiatich ôsmich krajinách), American Law and Economics Review, 12(1), s. 204 – 244.

16

Do independent prosecutors deter political corruption?

An empirical evaluation across seventy-eight countries?

(17)  Chemin, Matthieu (2009), Do judiciaries matter for development? (Je súdnictvo dôležité z hľadiska rozvoja?), Evidence from India (Dôkazy z Indie), Journal of Comparative Economics 37, s. 230 – 250.

17

Do judiciaries matter for development?

Evidence from India

(18)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 39.

18

(19)  Porovnanie s policajnými hliadkami a požiarnymi poplachovými zariadeniami pri činnosti kontrolných orgánov bolo použité v publikácii McCubins, M. D., a Schwartz, T. (1984), Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms (Prieskum dohľadu Kongresu: policajné hliadky a požiarne poplachové zariadenia), American journal of political science, s. 165 – 179.

19

Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms

(20)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106.

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017), Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition (Ďalší demokratický deficit Európy: národný autoritatívne režimy v Európskej demokratickej Únii – Vláda a opozícia), 52(2), s. 211 – 238.

21

Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition

(22)  Pracovný dokument č. 13/2016 The Size and Scope of the European Third Sector, s. 8.

22

The Size and Scope of the European Third Sector

(23)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 178.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 39, odporúčanie 1.11.

24

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/24

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ochrana maloletých migrantov bez sprievodu v Európe

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/04)

| Spravodajkyňa: | Özlem YILDIRIM (FR – II) |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Özlem YILDIRIM (FR – II)

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) opätovne odporúča, aby zásada „najlepšieho záujmu dieťaťa“ mala prednosť pred akýmikoľvek ostatnými ustanoveniami vnútroštátneho a medzinárodného práva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyzýva Európsku úniu, aby vypracovala koherentný a harmonizovaný prístup k ochrane maloletých osôb bez sprievodu v Európe. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyjadruje vážne znepokojenie nad situáciou maloletých osôb bez sprievodu, ktoré v kontexte migrácie patria medzi najzraniteľnejšie osoby, a preto sú vystavené zvýšenému riziku porušovania svojich základných práv. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV opakovane vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že neregulárni maloletí migranti sa budú v prvom rade považovať za deti, a teda že sa im v súlade s tým poskytne ochrana podľa vnútroštátnych systémov ochrany detí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zabránili akémukoľvek násiliu páchanému na migrujúcich deťoch vytvorením bezpečných, legálnych a regulárnych migračných ciest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV opätovne pripomína (1), že je absolútne zakázané zaisťovať deti bez ohľadu na ich administratívne postavenie. Dôrazne odsudzuje túto prax a pripomína, že je v rozpore s Medzinárodným dohovorom o právach dieťaťa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva členské štáty, aby v záujme účinnej ochrany maloletých osôb bez sprievodu vyčlenili zdroje potrebné pre verejné služby a zabezpečili vhodné služby, najmä prostredníctvom špecializovanej odbornej prípravy a rozvoja zručností odborníkov v oblasti ochrany detí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala smernicu o ochrane maloletých osôb bez sprievodu, ktorej základom by bol najlepší záujem dieťaťa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV pripomína, že každej maloletej osobe bez sprievodu musí byť až do dosiahnutia plnoletosti bezodkladne ustanovený kvalifikovaný opatrovník, ktorý musí byť informovaný o všetkých rozhodnutiach týkajúcich sa maloletej osoby a ktorý jej musí pomáhať v priebehu celého konania. Tento opatrovník musí byť vždy spôsobilý konať v najlepšom záujme dieťaťa a nesmie byť v konflikte záujmov s vnútroštátnymi orgánmi ochrany detí. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV upozorňuje, že v súlade so zásadou „domnienky maloletosti“ sa mladistvý, ktorý o sebe vyhlási, že je maloletý, musí až do vydania konečného rozhodnutia súdu považovať za maloletého. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva členské štáty, aby pri posudzovaní maloletosti vychádzali zo súboru nepriamych dôkazov, a to predovšetkým z vyhlásení dotknutej osoby, predložených dokladov o osobnom stave, rozhovorov príslušných odborníkov s dotknutou osobou a prípadne overenia pravosti dokladov o osobnom stave. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Keďže kostné testy nie sú úplne spoľahlivé, EHSV žiada, aby sa od ich používania jednoducho opustilo. EHSV sa domnieva, že pokiaľ nie je k dispozícii spoľahlivý spôsob overenia veku, nemali by sa používať metódy približnej identifikácie. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Vzhľadom na to, že je náročné pokryť v tomto stanovisku všetky otázky a zásady týkajúce sa maloletých osôb bez sprievodu, EHSV navrhuje, aby sa vypracovali viaceré nadväzné štúdie zamerané na špecifické podtémy. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Maloletou osobou bez sprievodu sa rozumie „osoba mladšia ako 18 rokov, ktorá je štátnym príslušníkom tretej krajiny, alebo osoba bez štátnej príslušnosti“. Maloletou osobou bez sprievodu je maloletý, ktorý „prichádza na územie členského štátu bez sprievodu dospelého zodpovedného za neho zo zákona alebo podľa vnútroštátnych postupov dotknutého členského štátu a pokým nie je skutočne prevzatý do starostlivosti takejto osoby; je to aj maloletý, ktorý zostal bez sprievodu po tom, ako vstúpil na územie členských štátov“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maloleté osoby bez sprievodu sú vo všetkých členských štátoch EÚ, ale v roku 2019 bolo 60 % všetkých evidovaných maloletých osôb bez sprievodu evidovaných v štyroch krajinách (v Grécku, Nemecku, Belgicku a Holandsku). V roku 2019 bolo 13 800 žiadateľov o azyl, ktorí požiadali o medzinárodnú ochranu v 27 členských štátoch Európskej únie, považovaných za maloleté osoby bez sprievodu. V EÚ tvorili maloleté osoby bez sprievodu 7 % všetkých žiadateľov o azyl vo veku do 18 rokov. Väčšinu z nich tvorili chlapci (85 %). Dve tretiny boli vo veku 16 alebo 17 rokov (9 200 osôb), 22 % maloletých osôb bez sprievodu (3 100 osôb) predstavovali osoby vo veku 14 alebo 15 rokov a napokon 11 % predstavovali osoby vo veku menej ako 14 rokov (1 500 osôb) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Migrujúce deti patria medzi najzraniteľnejšie skupiny v našich spoločnostiach. Maloleté deti bez sprievodu sa pohybujú bez svojich rodičov, čo samo osebe predstavuje veľkú neistotu a nebezpečenstvo, pričom veľmi často absolvujú dlhú, chaotickú, traumatickú a násilím poznačenú migračnú cestu. Sú naďalej vystavení rôznym nebezpečenstvám, pričom sú obzvlášť zraniteľnou obeťou zločineckých sietí, najmä pokiaľ ide o obchodovanie s deťmi na účely sexuálneho vykorisťovania a detskej práce. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV opätovne odporúča, aby zásada „najlepšieho záujmu dieťaťa“ mala prednosť pred akýmikoľvek ostatnými ustanoveniami vnútroštátneho a medzinárodného práva (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Takisto tvrdí, že rôzne a zložité situácie, ktorým maloleté osoby bez sprievodu čelia, si vyžadujú multidisciplinárny (právny, psychologický, lekársky a sociálny), komplexný a holistický prístup. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa z roku 1989 predstavuje všeobecný rámec ochrany detí v Európe. Ani tento nástroj, ani Európsky dohovor o ľudských právach (1950), ani Európsky dohovor o výkone práv detí (1996) však neobsahujú osobitné ustanovenia, ktoré sa priamo vzťahujú na maloleté osoby bez sprievodu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prvý právny nástroj, ktorý sa osobitne zaoberá otázkou maloletých migrantov bez sprievodu, bol prijatý Radou Európy až 26. júna 1997. Toto uznesenie je však nezáväzným nástrojom. Hoci v právnych predpisoch EÚ sa odkazuje na maloleté osoby bez sprievodu (napríklad v smernici o návrate alebo smernici 2003/9/ES (5)), na úrovni EÚ nebol vypracovaný žiadny osobitný nástroj. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vzhľadom na neexistenciu presného právneho rámca je pre členské štáty veľmi ťažké riešiť otázku maloletých osôb bez sprievodu koordinovaným a súdržným spôsobom. Je preto zrejmé, že v členských štátoch sa situácia maloletých bez sprievodu vyznačuje obrovskými rozdielmi v právnych predpisoch, v ktorých sa stanovujú podrobnosti o tom, ako sa s nimi musí zaobchádzať, a konania, ktoré sa na nich vzťahujú (určenie veku, ustanovenie opatrovníka, práva atď.). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Členské štáty musia preto posilniť právny rámec týkajúci sa maloletých osôb bez sprievodu. EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala smernicu o ochrane maloletých osôb bez sprievodu, ktorej základom by bol najlepší záujem dieťaťa. Táto potreba je ešte viditeľnejšia vzhľadom na žalostnú situáciu veľkého počtu maloletých osôb bez sprievodu, na ktorú upozorňujú združenia na ochranu práv detí v celej Európe. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV vyjadruje vážne znepokojenie nad situáciou maloletých osôb bez sprievodu, ktoré v kontexte migrácie patria medzi najzraniteľnejšie osoby, a preto sú vystavené zvýšenému riziku porušovania svojich základných slobôd a práv. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podľa Dohovoru OSN o právach dieťaťa majú štáty povinnosť zaobchádzať s deťmi bez dokladov totožnosti bez rozdielu a rovnako ako so „všetkými“ deťmi (6). EHSV konštatuje, že v praxi existujú rozpory medzi vnútroštátnym právnym rámcom upravujúcim kontrolu prisťahovalectva a právnym rámcom týkajúcim sa ochrany detí. EHSV opakovane vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že neregulárni maloletí migranti sa budú v prvom rade považovať za deti, a teda že sa im v súlade s tým poskytne ochrana podľa vnútroštátnych systémov ochrany detí (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vyzýva členské štáty, aby predchádzali akémukoľvek násiliu páchanému na deťoch vytvorením bezpečných, legálnych a regulárnych migračných ciest a flexibilnejších, rýchlejších a účinnejších postupov, najmä pokiaľ ide o zlúčenie rodiny, zvýšenie kvót na presídlenie migrantov alebo vydávanie humanitárnych víz, čím sa posilnia záruky pre deti a ich rodinných príslušníkov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zaviedli osobitné a účinné postupy regularizácie pobytu maloletých osôb bez sprievodu v snahe nájsť „udržateľné riešenie“, ktoré zabezpečí ich najlepší záujem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV pripomína, že je absolútne zakázané zaisťovať deti bez ohľadu na ich administratívne postavenie. Dôrazne odsudzuje túto prax a pripomína, že je v úplnom rozpore s Dohovorom OSN o ochrane práv detí (článok 3). EHSV konštatuje (8), že zaistenie môže mať veľmi závažné následky na zdravie a rozvoj detí bez ohľadu na dĺžku zaistenia. Zaistenie je vždy v rozpore s najlepším záujmom dieťaťa (9). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV vyzýva členské štáty, aby prijali vnútroštátne právne predpisy, ktoré zakazujú zaistenie a podporujú rozvoj alternatívnych riešení, prispôsobených osobitnej zraniteľnosti maloletých osôb bez sprievodu, ako je napríklad pestúnska starostlivosť a umiestnenie v zariadení so samostatnými skupinami pod dohľadom. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa rešpektovalo právo detí zúčastňovať sa na rozhodnutiach, ktoré sa ich týkajú. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV odporúča, aby členské štáty vytvorili právne záruky pre prístup maloletých osôb bez sprievodu ku konaniam o poskytovaní medzinárodnej ochrany a zabezpečili, aby im boli poskytnuté informácie primerané ich veku. Na tento účel sa zdá vhodné zriadiť v rámci týchto vnútroštátnych nástrojov špecializované azylové jednotky na pomoc migrujúcim deťom a oznamovanie informácií prispôsobených veku dieťaťa v jeho materinskom jazyku, a to najmä zohľadnením aspektov súvisiacich s rodom a transkultúrnym rozmerom v takýchto vnútroštátnych systémoch. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vyzýva členské štáty, aby v záujme ochrany maloletých osôb bez sprievodu pred všetkými formami vykorisťovania udelili deťom, ktoré sú vystavené vykorisťovaniu a násiliu, postavenie obete obchodovania s ľuďmi spolu s povolením na pobyt. EHSV tiež zdôrazňuje, že rozhodnutia týkajúce sa maloletých osôb bez sprievodu sa musia prijímať bezodkladne. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Trestné konanie sa proti maloletým osobám bez sprievodu v žiadnom prípade nesmie viesť výlučne z dôvodov súvisiacich s ich prisťahovaleckým postavením alebo keď ich účasť na trestnej činnosti vyplýva z ich vykorisťovania. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV vyzýva členské štáty a Európsku úniu, aby v záujme účinnej ochrany maloletých osôb bez sprievodu vyčlenili zdroje potrebné pre verejné služby a zabezpečili vhodné služby, najmä prostredníctvom špecializovanej odbornej prípravy a rozvoja zručností odborníkov v oblasti ochrany detí. Táto odborná príprava by sa mala zaviesť na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ochrana maloletých osôb bez sprievodu sa nekončí na európskych hraniciach. EHSV vyzýva EÚ a členské štáty, aby vo svojich vonkajších nástrojoch a opatreniach venovali prioritnú pozornosť potrebám a právam maloletých osôb bez sprievodu, a to najmä pri uzatváraní dohôd alebo programov spolupráce. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV pripomína, že každej maloletej osobe bez sprievodu musí byť až do dosiahnutia plnoletosti bezodkladne ustanovený kvalifikovaný opatrovník, ktorý musí byť informovaný o všetkých rozhodnutiach týkajúcich sa maloletej osoby a ktorý jej musí pomáhať v priebehu celého konania. Tento opatrovník musí byť vždy spôsobilý konať v najlepšom záujme dieťaťa a nesmie byť v konflikte záujmov s vnútroštátnymi orgánmi ochrany detí. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ako už EHSV zdôraznil, napriek tomu, že právne predpisy EÚ uznávajú význam zákonného opatrovníctva, nevymedzujú povinnosti zákonného opatrovníka. Zákonný opatrovník by mal byť „kvalifikovaným zástupcom“, ktorý by mal mať skúsenosti so starostlivosťou o maloletých a znalosti vnútroštátneho cudzineckého práva a právnych predpisov o ochrane dieťaťa a bol by oprávnený zastupovať dieťa vo všetkých rozhodovacích procesoch (10) za predpokladu, že dieťa s tým súhlasí (11). Príkladom môže byť postup pri určení opatrovníkov v Belgicku (12). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV pripomína, že okrem právnej pomoci musí mať maloletá osoba bez sprievodu aj prístup k sociálnej ochrane a prijímaciemu a ubytovaciemu zariadeniu na dôstojnej úrovni. Pri prijímaní by sa mala zohľadniť zraniteľnosť maloletej osoby bez sprievodu a poskytnúť asistencia pracovníkov špecializovaných na prácu s mládežou, možnosť lekárskeho alebo psychologického vyšetrenia a prístup k zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Maloleté osoby bez sprievodu musia mať tiež prístup k vzdelaniu s prihliadnutím na želania maloletej osoby a v prípade potreby jej opatrovníka. Okrem toho by aj programy Erasmus a Erasmus+ mohli uľahčiť účasť maloletých osôb bez sprievodu a maloletých osôb bez sprievodu, ktoré už dosiahli plnoletosť. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV upozorňuje na to, že je dôležité, aby každé dieťa s prihliadnutím na svoj vek bolo oboznámené o svojich právach, ktoré mu priznáva dohovor OSN, a aby tak maloletí bez primeraného opatrovníctva mali možnosť požiadať o ochranu. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Podľa článku 1 Dohovoru OSN o ochrane detí sa za dieťa považuje každá osoba mladšia ako 18 rokov. Jej osobitné právne postavenie jej zaručuje súbor práv, ktoré musia zmluvné štáty zaručiť. Táto ochrana závisí od maloletosti danej osoby, čo v praxi a vo všetkých členských štátoch nastoľuje otázku určenia jej veku. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV upozorňuje, že v súlade so zásadou „domnienky maloletosti“ sa mladistvý, ktorý o sebe vyhlási, že je maloletý, musí až do vydania konečného rozhodnutia súdu považovať za maloletého. Z tohto dôvodu mu musí byť poskytnutá ochrana v dôstojných podmienkach a spôsobom zlučiteľným s jeho osobitnou zraniteľnosťou. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV tiež pripomína, že sa musí uplatniť domnienka pravosti zahraničných dokladov o osobnom stave, ktoré predložil mladistvý na preukázanie svojej maloletosti, a že sa musia ako prvé zohľadniť pri stanovení maloletosti. Iba formálna námietka proti pravosti predloženého dokladu o osobnom stave môže vyvrátiť domnienku pravosti, ktorá je s ním spojená. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV pripomína, že podľa článku 8 Dohovoru OSN o právach dieťaťa „ak je dieťa protizákonne zbavené čiastočne alebo úplne svojej identity, zabezpečia štáty, ktoré sú zmluvnými stranami tohto Dohovoru, potrebnú pomoc a ochranu pre urýchlené obnovenie jeho totožnosti“ (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Postup overovania veku migranta by sa však mal v zásade vykonať len vtedy, ak nemá úradné administratívne doklady preukazujúce jeho vek a v prípade vážnych pochybností (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV opätovne konštatuje, že medzi členskými štátmi neexistuje konsenzus o metódach posudzovania veku maloletých osôb bez sprievodu a že žiadna z týchto metód sa nepreukázala ako spoľahlivá. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV vyzýva členské štáty, aby pri posudzovaní maloletosti vychádzali zo súboru nepriamych dôkazov, a to predovšetkým z vyhlásení dotknutej osoby, predložených dokladov o osobnom stave, rozhovorov s dotknutou osobou a prípadne overenia pravosti dokladov o osobnom stave, pričom zdôrazňuje, že lekárske vyšetrenie sa môže vykonať len v prípade pretrvávajúcich pochybností a ako posledná možnosť. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť maloletých osôb bez sprievodu EHSV pripomína princíp v pochybnostiach v prospech maloletosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV poukazuje na to, že medzinárodné inštitúcie a odborníci (15) vo veľkej miere spochybňujú vedeckú spoľahlivosť vyšetrenia na určenie kostného veku, ktoré sa používa vo veľkom počte členských štátov, a že táto metóda je kritizovaná aj z dôvodu porušovania súkromia dieťaťa, možných zdravotných rizík (pri použití röntgenového žiarenia), ako aj možných chýb. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Keďže tieto testy nie sú úplne spoľahlivé, EHSV vyzýva členské štáty, aby sa od ich používania jednoducho opustilo. EHSV sa domnieva, že pokiaľ nie je k dispozícii spoľahlivý spôsob overenia veku, nemali by sa používať metódy približnej identifikácie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV vyzýva členské štáty, aby chránili maloleté osoby bez sprievodu tým, že im poskytnú čas a skutočné prostriedky na zistenie ich totožnosti, napríklad prostredníctvom diplomatickej spolupráce (iba so súhlasom mladého človeka a pokiaľ ho to neohrozuje), a na určenie maloletosti poskytnú dôkazy (napríklad znalecký posudok z odboru psychológie a sociológie). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ak neexistujú listinné dôkazy a v prípade vážnych pochybností o veku maloletej osoby, EHSV ako poslednú možnosť navrhuje, aby sa uplatnil postup založený na multidisciplinárnom posudzovaní veku, ktorý vykonajú nezávislí odborníci s náležitými odbornými znalosťami a znalosťami o kultúrnom a etnickom pôvode maloletého. Ako model by mohli slúžiť postupy používané v Anglicku. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV vyzýva členské štáty, aby zriadili komisiu pre dohľad na európskej úrovni, ktorej úlohou bude navrhnúť holistické a jednotné posudzovanie veku vo všetkých členských štátoch a dohliadať na protokoly a metódy používané pri odhadovaní veku. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Rozhodnutie vydané v rámci každého konania musí vždy obsahovať odôvodnenie a musí byť proti nemu možné podať účinný a rýchly opravný prostriedok s odkladným účinkom. V opačnom prípade je takéto rozhodnutie neúčinné. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Osobitné pripomienky v súvislosti s ochorením COVID-19

| 5.1. | Pandémia ochorenia COVID-19 nevyhnutne zvyšuje riziká, ktorým čelia maloleté osoby bez sprievodu, ktorých zdravotný stav je už často ohrozený: patria k nim nemožnosť dodržať opatrenia v súvislosti s obmedzením pohybu, nedostatočný prístup k potravinám, hygiene a vode, nedostatok primeraných informácií o osobných ochranných opatreniach a potrebných preventívnych opatreniach a ťažkosti s prístupom k zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV vyzýva všetky európske inštitúcie, aby podnikli všetky potrebné kroky na zabezpečenie toho, že počas zdravotnej krízy súvisiacej s ochorením COVID-19 sa budú dodržiavať práva všetkých detí zaručené v medzinárodných dohovoroch a zmluvách, a že im bude poskytnutá dôstojná ochrana v súvislosti so vznikajúcou ekonomickou krízou. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV víta nedávne premiestnenie maloletých osôb bez sprievodu z Grécka do Luxemburska, Portugalska, Francúzska, Fínska a Nemecka a nalieha na členské štáty, aby priorizovali a pristúpili k okamžitému premiestneniu tých maloletých osôb, ktoré žijú najmä v Grécku v nedôstojných podmienkach (16). |
| --- | --- |

5.3.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa zrušuje rámcové rozhodnutie 2004/68/SVV, Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 138.

1

Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa zrušuje rámcové rozhodnutie 2004/68/SVV

(2)  Článok 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/ES z 13. decembra 2011 (Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 9).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

3

(4)  Pozri v tomto zmysle najmä Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa, Európsky dohovor o výkone práv detí a Stanovisko EHSV na tému Medzinárodná ochrana maloletých osôb bez sprievodu (Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 69).

4

Medzinárodná ochrana maloletých osôb bez sprievodu

(5)  Smernica 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98), tzv. smernica o návrate: „Pred rozhodnutím o vydaní rozhodnutia o návrate maloletej osoby bez sprievodu poskytnú príslušné orgány, ktoré nie sú orgánmi, ktoré vo veci návratu konajú, primeranú pomoc s náležitým prihliadaním k najlepším záujmom dieťaťa“. V smernici Rady 2003/9/ES z 27. januára 2003 (Ú. v. EÚ L 31, 6.2.2003, s. 18) sú vymedzené hlavné pojmy vrátane maloletej osoby bez sprievodu.

5

Pred rozhodnutím o vydaní rozhodnutia o návrate maloletej osoby bez sprievodu poskytnú príslušné orgány, ktoré nie sú orgánmi, ktoré vo veci návratu konajú, primeranú pomoc s náležitým prihliadaním k najlepším záujmom dieťaťa

(6)  Článok 2 Dohovoru OSN o právach dieťaťa.

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému Medzinárodná ochrana maloletých osôb bez sprievodu (Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 69).

7

Medzinárodná ochrana maloletých osôb bez sprievodu

(8)  Pozri A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children (Štúdia o imigračných zaisťovacích postupoch a využívaní alternatívnych opatrení k imigračnému zaisteniu detí), Výbor pre migráciu, utečencov a vysídlené osoby, Parlamentné zhromaždenie Rady Európy, 2017.

8

A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children

(9)  Pozičný dokument Európskej siete ombudsmanov pre deti (ENOC) s názvom Ending detention of children for immigration purposes (Skoncovať so zaisťovaním detí na imigračné účely), prijatý na 23. zasadnutí ENOC, 27. septembra 2019.

9

Ending detention of children for immigration purposes

(10)  Pozri La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe (Ochrana maloletých bez sprievodu v Európe), Nisrine Eba Nguema, 2015; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe

(11)  Haagský dohovor z roku 1996.

11

(12)  Belgicko zriadilo veľmi rýchlu službu určovania opatrovníka. Všetkým maloletým osobám bez sprievodu sa ustanovuje opatrovník, ktorým môže byť súkromná osoba (na základe výberového konania a po absolvovaní odbornej prípravy) a ktorý tieto osoby sprevádza pri všetkých konaniach: pozri https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Úlohy opatrovníka sú vymedzené nasledovne: „Ako zákonný zástupca zodpovedný za zabezpečenie všeobecného blaha maloletej osoby je opatrovník akýmsi ‚sprievodcom‘, ktorý zaručuje rozvoj schopností potrebných na aktívnu účasť v spoločnosti.“ https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

12

„Ako zákonný zástupca zodpovedný za zabezpečenie všeobecného blaha maloletej osoby je opatrovník akýmsi ‚sprievodcom‘, ktorý zaručuje rozvoj schopností potrebných na aktívnu účasť v spoločnosti.

(13)  Pozri tiež článok 24 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach z roku 1966 a článok 7 Dohovoru OSN o právach dieťaťa.

13

(14)  Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva (júl 2010) a Parlamentné zhromaždenie Rady Európy (15. apríla 2011) uviedli, že posudzovanie veku by sa malo vykonať len v prípade pochybností.

14

(15)  Vedeckú spoľahlivosť spochybnil najmä Európsky parlament (uznesenie z 12. septembra) alebo Výbor pre práva dieťaťa vo svojich odporúčaniach z 12. júna 2009. Národná lekárska komora v Belgicku (stanovisko z 20. februára 2010) a Národná akadémia medicíny vo Francúzsku spochybňujú spoľahlivosť týchto testov. Verejný ochranca práv vo Francúzsku odsudzuje používanie kostných testov (26. februára 2016). Pozri v tomto zmysle tiež správu belgickej platformy „Mineurs en Exil“ (Maloletí v exile) s názvom L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations (Odhad veku posudzovaných maloletých osôb bez sprievodu: problematika, analýza a odporúčania), september 2017.

15

L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations

(16)  Pozri https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html a https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Verejné obstarávanie ako nástroj na vytváranie hodnôt a dôstojnej v práce v oblasti poskytovania upratovacích služieb a údržby budov

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/05)

| Spravodajca: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Nicola KONSTANTINOU |

Spravodajca:

Diego DUTTO

Pomocný spravodajca:

Nicola KONSTANTINOU

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v CCMI | 2.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 192/7/18 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v CCMI

2.9.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

192/7/18

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európska komisia, Európsky parlament a členské štáty musia vytvoriť nevyhnutné podporné nástroje na propagovanie využívania strategického verejného obstarávania s cieľom presadzovať systematické využívanie udržateľných, transparentných, ambicióznych a vynútiteľných strategických kritérií na zabezpečenie prísnejších sociálnych a kvalitatívnych noriem vo verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | S cieľom zabezpečiť, aby sa upratovacie služby zameriavali na kvalitu, a nie na cenu, musí zásadu transparentnosti dodržiavať zákazník aj poskytovateľ služby. Musia sa vymedziť špecifikácie zákazky a uviesť jednotlivé položky vrátane frekvencie, času, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP) a finančných nákladov na upratovanie (1). Posudzovanie uplatňovania týchto kritérií počas celej zákazky je kľúčové na hodnotenie kvality poskytovaných upratovacích služieb. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sociálni partneri by mali byť zapojení do odbornej prípravy a profesionalizácie verejných obstarávateľov tak, ako sa uvádza v odporúčaní Európskej komisie z 3. októbra 2017 (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Európska komisia a členské štáty by mali prevziať iniciatívu v boji proti nelegálnej práci a pri ďalšom zlepšovaní podmienok zamestnávania v sektore upratovacích služieb. Posilnená regulácia a dôslednejšie mechanizmy zabezpečenia dodržiavania predpisov, ako sú mzdové kritériá a odvetvové kolektívne vyjednávanie, môžu prispieť k spravodlivej hospodárskej súťaži, prísnejším sociálnym normám a kvalitnému zamestnaniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, Európsky parlament, členské štáty a regionálne a miestne samosprávy, aby pri všetkých verejných zákazkách využívali upratovanie cez deň vždy, keď je to možné. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže možno dosiahnuť zameraním na aspekty kvality a rešpektovaním judikatúry Súdneho dvora Európskej únie a vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa možnosti podmieniť zadávanie verejných zákaziek dodržiavaním kolektívnych zmlúv. Členské štáty by mali spolu so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podporovať rozširovanie pôsobnosti kolektívnych zmlúv na sektorovej úrovni a kontrolovať, či sa tieto zmluvy v praxi dodržiavajú. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pracovnú silu v tomto odvetví tvoria prevažne ženy a štátni príslušníci tretích krajín. Tieto osoby môžu byť preto bezprostrednejšie ovplyvnené nákupnou politikou verejnej správy. EHSV sa preto domnieva, že okrem kolektívnych zmlúv by sa mali vyvinúť dodatočné záruky na dodržiavanie zásad nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi. EHSV navrhuje, aby sa v kritériách na vyhodnotenie ponúk zaviedli ďalšie body, ktorými by sa ocenili rôzne formy začlenenia, ako sú osobitné kurzy odbornej prípravy, služby na podporu rodiny, ako napríklad pomoc pre maloletých po vyučovaní a iné formy podnikových služieb sociálneho zabezpečenia so sociálnym obsahom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV v súvislosti s revíziou smerníc EÚ o verejnom obstarávaní z roku 2014 odporúča, aby sa náklady na povinnú bezpečnosť a odbornú prípravu uvádzali mimo oblasti konkurencieschopnej cenotvorby ako neredukovateľná a overiteľná položka pri členení nákladov tvoriacich ponuku. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby sa dodržiavali podmienky udržateľnosti, pracovných práv a všeobecne platných dohôd o kolektívnom vyjednávaní (na základe zachovania zodpovednosti verejného obstarávateľa, hlavného dodávateľa a subdodávateľov za svojho priameho zmluvného partnera) v celom subdodávateľskom reťazci a počas celého obdobia plnenia zmlúv. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva členské štáty, aby, ak to ešte nerobia, vo vykonávacej fáze verejného obstarávania v sektore upratovacích služieb venovali osobitnú pozornosť a účinne kontrolovali všetky zákonné a zmluvné povinnosti a aspekty BOZP týkajúce sa sociálneho a environmentálneho aspektu a aspektu udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pokiaľ ide o povinnosti členských štátov, verejných obstarávateľov a Komisie stanovené v článkoch 83 až 85 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (3), EHSV žiada všetky tieto verejné orgány, aby bezodkladne sprístupnili príslušné údaje, a najmä aby poskytli kritériá na vyhodnotenie ponúk a ich pomerné váhy v prípade zákaziek na upratovacie služby. Európska komisia sa vyzýva, aby finančne podporila nadväzné projekty a výskum sektorových sociálnych partnerov zaoberajúci sa otázkou zadávania verejných zákaziek v oblasti poskytovania upratovacích služieb a údržby budov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Európska komisia by mala posilniť legislatívnu štruktúru a vyjednávacie kapacity národných sociálnych partnerov a prideľovať na tento účel aj finančné prostriedky pre akcie zamerané na budovanie kapacít najmä v krajinách juhovýchodnej, strednej a východnej Európy (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV odporúča, aby sa v rámci revízie európskych smerníc o verejnom obstarávaní z roku 2014 v oblasti služieb s vysokým podielom práce, ako sú upratovacie služby, v smerniciach EÚ o verejnom obstarávaní mohlo žiadať alebo vyžadovať, aby členské štáty pri zadávaní zákaziek vylúčili používanie kritéria najnižšej ceny, stanovili maximálny strop 30 % bodového hodnotenia ceny v porovnaní s bodovým hodnotením kvality a prostredníctvom osobitných sociálnych doložiek zabezpečili stabilitu pracovných miest osôb zamestnávaných v rámci zákazky v súlade so smernicou 2001/23/ES (5) podľa výkladu v judikatúre EÚ, s pracovnými podmienkami spoločnosti a kolektívnym vyjednávaním. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyzýva verejných obstarávateľov, aby konzultovaním špecializovaných odvetvových nástrojov, ako je príručka Best Value Guide a príklady jednotlivých štátov, používali na primerané posúdenie trhu v tomto odvetví svoje vlastné odhady nákladov na upratovacie služby a aby časť týchto služieb vyčlenili na vyhradené zákazky tak, ako sa uvádza v článku 20 smernice 2014/24/EÚ, a ako ich členské štáty transponovali do svojich vlastných predpisov o verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Európska komisia by mala podporovať členské štáty v tom, aby začali proces akreditácie alebo zaviedli kvalifikačný systém pre poskytovateľov služieb, ktorí sa chcú uchádzať o verejné zákazky na upratovacie služby. Na tento proces by mal dohliadať hodnotiaci výbor zložený z rôznych zainteresovaných strán vrátane odborových zväzov a zástupcu dodávateľov zo sektora. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | V súvislosti s pretrvávajúcim rizikom ochorenia COVID-19 si riziko nákazy týmto ochorením alebo inou takouto chorobou vyžaduje, aby boli zamestnanci a verejnosť chránení. EHSV odporúča Komisii a členským štátom, aby s pomocou sociálnych partnerov vypracovali záväzné protokoly o BOZP. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV ďalej vyzýva členské štáty, aby podnikli kroky a spolupracovali so sociálnymi partnermi s cieľom diskutovať o praktických dočasných riešeniach pre rýchly návrat k spravodlivým a na kvalitu orientovaným postupom verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Vzhľadom na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 EHSV odporúča, aby členské štáty zlepšili odbornú prípravu a profesionalizáciu upratovacích služieb. Mali by sa sprístupniť finančné zdroje, ktoré môžu verejné orgány a obstarávacie spoločnosti investovať do odbornej prípravy a zručností. Pracovníci zamestnaní v oblasti upratovacích a hygienických služieb by mali byť nabádaní k tomu, aby získali odbornú kvalifikáciu, na základe ktorej budú mať zraniteľné osoby lepšie pracovné príležitosti. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV odporúča, aby inštitúcie EÚ, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy prijali komplexný prístup k nákupu upratovacích služieb. Takýto prístup nepredstavuje kompromis medzi environmentálnymi a pracovnými podmienkami, ale posilňuje sociálnu súdržnosť, pracovné normy, rodovú rovnosť a environmentálne ciele navrhované v Európskej zelenej dohode Komisie. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Hlavným účelom tohto stanoviska je navrhnúť odporúčania pre využívanie verejného obstarávania na skvalitnenie zamestnanosti a zvýšenie dôstojnosti pri práci v oblasti upratovacích služieb a údržby budov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mnohé z týchto odporúčaní majú všeobecný rozsah a možno ich uplatniť vo všetkých hospodárskych sektoroch. Platí to osobitne pre sektory služieb náročných na ľudskú prácu, ako sú osobná bezpečnosť a catering. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Súvislosti

| 3.1. | „Každý rok vynakladá viac ako 250 000 verejných orgánov v EÚ približne 14 % HDP (približne 2 bilióny EUR ročne) na nákup služieb, prác a dodávky tovaru“ (6). Služby, ako je upratovanie, tvoria hlavnú časť verejného obstarávania. V roku 2017 predstavovala celková hodnota zákaziek týkajúca sa sektora služieb 250 miliárd EUR (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Verejné obstarávanie môže podporiť investície do reálnej ekonomiky, vytvárať kvalitné pracovné miesta a podporovať začlenenie a lepšie podmienky pre osoby so zdravotným postihnutím a znevýhodnené osoby, ako aj migrujúcich pracovníkov (8). Takisto môže stimulovať dopyt po inovatívnych výrobkoch, sledovať ciele priemyselnej politiky, podporovať prechod na obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a energiu (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V súvislosti so smernicou 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní by mali kritériá ekonomicky najvýhodnejšej ponuky zahŕňať všetky strategické kritériá uvedené v bode 3.2. Keďže pravidlá sú naďalej nejasné, väčšina verejných zákaziek sa naďalej zadáva na základe najnižšej ponuky, niekedy dokonca uchádzačovi až s mimoriadne nízkou ponukou (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Smernice o verejnom obstarávaní sa však nevyužívajú v plnej miere a medzi členskými štátmi existujú rozdiely, pokiaľ ide o ich uplatňovanie. Verejný orgán musí následne rozhodnúť, aké sú jeho priority (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ide v prvom rade o politickú a až potom technickú otázku. Rozhodnutie o tom, ktoré služby sa nakúpia a ktoré kritériá na vyhodnotenie ponúk sa použijú a s akými pomernými váhami, je súčasťou politického rozhodovacieho procesu. Takéto rozhodnutia stanovujú rámec a základné parametre postupu zadávania zákaziek. Nezohľadňovanie práv pracovníkov a environmentálnych a sociálnych práv by vytvorilo nerovnaké podmienky. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Kríza spôsobená ochorením COVID-19, sektor upratovacích služieb a verejné obstarávanie

| 4.1. | Pandémia ochorenia COVID-19 zdôraznila zásadnú hodnotu práce upratovačov a upratovačiek ako spoločný verejný záujem. Zmluvné spoločnosti musia spĺňať požiadavky na kvalifikáciu, efektívnosť a špecializáciu. Sociálni partneri EÚ – EFCI (Európska federácia upratovacích služieb) a UNI Europa – vo svojom spoločnom vyhlásení z 22. apríla 2020 zdôrazňujú kľúčovú úlohu, ktorú zohráva sektor upratovacích služieb a jeho pracovníci pri prevencii šírenia vírusu (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V roku 2018 pracovalo v EÚ 4,11 milióna upratovačov a upratovačiek v 283 506 spoločnostiach. Obrat od polovice 10. rokov 21. storočia stabilne narastá. V roku 2017 zároveň dosiahol obrat na spoločnosť výšku 393 000 EUR. Podľa EFCI (Európska federácia upratovacích služieb) „priemerný obrat na zamestnanca dosiahol výšku 30 000 EUR“. Obrat na zamestnanca predstavuje 27 400 EUR a pracovníci dostávajú ročnú priemernú mzdu 12 200 EUR. Veľká časť pracovnej sily v európskom odvetví upratovacích služieb pracuje na čiastočný úväzok. Okrem toho marže spoločností v tomto odvetví náročnom na pracovnú silu nepresahujú 3 %. Zmluvným spoločnostiam vznikli v dôsledku pandémie COVID-19 dodatočné výdavky vyplývajúce z potreby chrániť záujmy svojich klientov aj vlastných pracovníkov. Podiel osôb zamestnaných na kratší pracovný čas, žien a osôb z radov prisťahovalcov je obzvlášť vysoký. Percentuálny podiel zamestnankýň vždy presahuje 50 % (okrem Dánska), pričom najvyšší podiel viac ako 80 % dosahuje v Litve, Luxembursku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve (13). V celej EÚ predstavujú prisťahovalci 30 % upratovačov a upratovačiek (v Belgicku 60 %). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prekážky brániace vstupu na trh s upratovacími službami a údržbou budov sú nízke alebo žiadne neexistujú. Upratovacie služby sú náročné na pracovnú silu, pričom náklady na ňu predstavujú takmer 80 % príjmov spoločností a marže poskytovateľov upratovacích služieb sú veľmi malé. Rozhodnutia verejných alebo súkromných zákazníkov o nákupe týchto služieb tak vedú k tlaku na znižovanie cien, čo znižuje sociálne normy a dôstojnosť upratovacích činností. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a po nej možno hodnotu a dodržiavanie vysokých noriem kvalitného zamestnania v prípade upratovacích služieb a služieb v oblasti údržby budov naďalej zabezpečovať iba vtedy, ak budú upratovači a upratovačky dostatočne kvalifikovaní a budú mať správne technické vybavenie a ak sa jasne vymedzia práva a povinnosti zamestnávateľov a zamestnancov. Verejné orgány by tak mohli byť donútené platiť za upratovacie služby viac. V dôsledku pozastavenia činností počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 mnohí poskytovatelia obchodných služieb čelili vážnym problémom s peňažnými tokmi a znášali zvýšené náklady na vykonávanie opatrení v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia potrebných na ochranu pracovníkov aj klientov. Tieto finančné problémy zhoršujú zlé postupy uzatvárania zmlúv používané verejnými aj súkromnými kupujúcimi. Na podporu upratovacích spoločností pri ďalšom zabezpečovaní ochrany zdravia a bezpečnosti ich zamestnancov, ako aj pri udržiavaní a zvyšovaní kvality ich pracovných podmienok, EHSV vyzýva verejných a súkromných kupujúcich, aby sa rýchlo vrátili k efektívnemu verejnému obstarávaniu, spravodlivým zmluvným praktikám a lepšiemu zohľadňovaniu kritérií kvality (14). Upratovači a upratovačky často pracujú v nebezpečných a rizikových podmienkach, ktoré môžu ohroziť ich zdravie (15). Hoci niektorí pracovníci uprednostňujú kratší pracovný čas, iní si želajú pracovať dlhšie alebo na plný úväzok. Pre zamestnávateľov môže byť niekedy ťažké dokázať ponúknuť pracovnú zmluvu na plný úväzok. Okrem toho, napriek záväzku sociálnych partnerov upratovať počas dňa, upratovacie služby často poskytujú pracovníci, ktorí pracujú počas noci sami. Častým dôvodom je požiadavka klienta. Takéto spôsoby zamestnávania prispievajú k tomu, že práca upratovačov a upratovačiek zostáva neviditeľná (16), nedostatočne ocenená a neuznaná (17). V niektorých členských štátoch žiaľ stále existujú zmluvy s nestanoveným pracovným časom. Zodpovednosť za to nesú verejné orgány, ktoré danú zákazku riadia, sledujú a posudzujú jej kvalitu. Cieľom by malo byť ponúknuť pracovníkom viac príležitostí pracovať počas dňa v rámci jedinej zmeny a byť zamestnaný na základe pracovnej zmluvy na plný úväzok v záujme zvýšenia kvality života. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uplatňovanie najnižšej ceny ako jediného kritéria na vyhodnotenie ponúk pri zadávaní verejných zákaziek znižuje kvalitu poskytovaných služieb a vedie k zhoršovaniu pracovných podmienok, zhoršovaniu kvality upratovacích služieb (nižšia kvalita) a neplneniu povinností (menšia snaha) (18). Keďže upratovanie je heterogénna úloha a nie je ľahko kvantifikovateľné, je ťažké posúdiť kvalitu počas procesu a po ňom. Preto je dôležité, aby sa kvalita zakladala na výsledku počas celého trvania zmluvy, a nie na procese. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Výraz „najnižšia cena“ bol zo znenia smernice 2014/24/EÚ vypustený, ale zadávanie zákaziek založené iba na cene je dovolené (článok 67 ods. 2 posledná veta). Znamená to, že niektorí verejní obstarávatelia naďalej zadávajú zákazky na základe ponuky s najnižšou cenou, niekedy dokonca uchádzačovi až s „mimoriadne nízkou ponukou“. Krajiny, ktoré chcú uplatňovať kritérium ekonomicky najvýhodnejšej ponuky v prípade služieb s vysokým podielom práce, budú musieť urobiť ďalší krok a svojim správnym orgánom nariadiť účinné uplatňovanie tohto kritéria tým, že stanovia strop pre závažnosť ceny a použijú vzorce, ktoré nebudú zvyšovať cenové rozdiely medzi ponukami. Na tento účel je potrebná špecifická odborná príprava na profesionalizáciu úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie. Okrem toho by sa v ďalšej revízii smerníc mali zaviesť povinné pravidlá na a) identifikáciu potenciálnych možných mimoriadne nízkych ponúk stanovením 20 % rozdielu oproti najbližšej najnižšej ponuke, aby vznikla povinnosť overiť dôvody; b) dôkladnú kontrolu toho, či má uchádzač objektívne a prijateľné dôvody na svoju nízku ponuku; a c) vylúčenie takýchto ponúk, ak uchádzač neuvedie takéto dôvody. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pre upratovacie spoločnosti a ich pracovníkov je teda kríza príležitosťou na to, aby v očiach verejnosti a svojich priamych zákazníkov vyzdvihli hodnotu a zásadný význam upratovacích činností. Príručka Best Value Guide (19) vypracovaná sociálnymi partnermi sektora upratovacích služieb EÚ v roku 2017 môže verejné a súkromné organizácie zadávajúce zákazky na upratovacie služby nasmerovať k tomu, aby uzatvárali zmluvy ponúkajúce najlepší pomer ceny a kvality. Niektorí národní sociálni partneri vyvinuli podobné nástroje. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digitalizácia vytvára príležitosti a výzvy pre nízkokvalifikovaných pracovníkov v tomto sektore a sociálni partneri EÚ sa domnievajú, že technológie možno použiť na väčšie uznanie hodnoty upratovacích prác, ako aj významu upratovania vo všeobecnosti, a vytvoriť tak vyššiu hodnotu upratovacích služieb pre tých, ktorí si tieto služby kupujú (20). Projekt EFCI SK-Clean zmapuje meniace sa potreby v tomto sektore týkajúce sa zručností a stane sa nástrojom na ďalšiu profesionalizáciu upratovačov a upratovačiek (21). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Nová núdzová situácia spôsobená ochorením COVID-19 si vyžaduje, aby príslušné orgány zabezpečili šírenie informácií o tom, ako používať osobné ochranné prostriedky, ako aj ich vhodné poskytovanie na ochranu pracovníkov a jednotlivcov. Podniky požadujú finančnú podporu na pokrytie rastúcich dodatočných nákladov na organizačné opatrenia, posudzovanie rizika, analýzu a distribúciu osobných ochranných prostriedkov pre pracovníkov (22). Zásadný význam majú aj investície zmluvných spoločností, pretože vďaka nim možno ponúknuť svojim klientom riešenia týkajúce sa upratovania, ktoré sú inovatívne a účinnejšie v dôsledku toho, že sú založené na chemickom a biologickom výskume. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Verejné obstarávanie a zelená dohoda

| 5.1. | V zelenej dohode sa navrhuje, aby sa verejné obstarávanie mohlo využívať na zníženie emisií uhlíka. Je však potrebný komplexný prístup. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Uplatňovaním environmentálnych značiek v prípade ekologických čistiacich prostriedkov, mydla, toaletného papiera, papierových utierok a dôsledným triedením odpadu môže sektor upratovacích služieb prispieť k zelenej transformácii a obehovému hospodárstvu. To je takisto cieľom environmentálnych značiek pre upratovacie služby (23) a čistiace prostriedky (24), hoci ich účinnosť v praxi nie je zjavná. Ak klient neakceptuje používanie ekologických výrobkov a postupov, môže to viesť k zvýšeniu nákladov, čo by vyvíjalo vyšší tlak na všetky nákladové položky. Takisto to môže viesť k zhoršeniu sociálnych a pracovných podmienok a podmienok BOZP. Okrem toho všetky tieto prvky môžu viesť k obmedzenejšiemu prístupu MSP k príležitostiam v oblasti verejného obstarávania (25). Preto je potrebný komplexný prístup k verejnému obstarávaniu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Z výskumu vyplýva, že environmentálne kritériá sú príliš slabé na to, aby dodávateľov skutočne motivovali k zmenám (26). Súkromní poskytovatelia služieb, ktorým záleží na životnom prostredí, nemôžu využiť svoj plný potenciál, ak verejní obstarávatelia nie sú ochotní hradiť dodatočné náklady. Je teda potrebné, aby došlo k väčšej profesionalizácii obstarávateľov. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Sociálna otázka a otázka kvality vo verejnom obstarávaní

| 6.1. | V článku 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ sa uvádza, že „členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri plnení verejných zákaziek plnili uplatniteľné povinnosti v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva ustanovené v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v prílohe X“. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V dokumente Európskej komisie z októbra 2010 s názvom „Sociálne nakupovanie – Príručka o zohľadňovaní sociálneho hľadiska pri verejnom obstarávaní“ pre verejných obstarávateľov sa uvádzajú rôzne sociálne aspekty, ako je zákaz detskej a nútenej práce, požiadavky BOZP, povinnosť minimálnej mzdy, požiadavky na sociálne zabezpečenie a vo všeobecnosti dôstojnejšie pracovné normy (27). Keďže ide o zákonné povinnosti, musia sa dodržiavať bez ohľadu na to, či sú uvedené v doložkách o plnení zákazky alebo nie. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | V súlade s odôvodnením (98) smernice 2014/24/EÚ môže byť cieľom plnenia zákazky takisto uľahčenie vykonávania opatrení na podporu rovnosti žien a mužov v práci a zosúladenie pracovného a súkromného života. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | S cieľom zabrániť tomu, aby sa náklady práce používali ako hlavný nástroj hospodárskej súťaže medzi uchádzačmi, musia všetci uchádzači (vrátane subdodávateľov) dodržiavať miestne minimálne normy stanovené zákonom alebo záväzne a všeobecne platné kolektívne zmluvy týkajúce sa nákladov práce a štandardné doložky v zmluvách o verejných zákazkách. Záväzné a všeobecne uplatniteľné odvetvové kolektívne zmluvy môžu zaručiť rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Aj keď nástroje, ako je príručka Best Value Guide, môžu zmierniť chudobu pracujúcich a prispieť k sociálnej súdržnosti v členských štátoch EÚ, neposilňujú sociálnych partnerov na odvetvovej úrovni a taktiež neprispievajú k ich schopnosti vytvoriť záväzné odvetvové systémy kolektívneho vyjednávania. Členské štáty, ktoré majú právomoc v tejto oblasti, budú musieť sprísniť pravidlá uplatňovania kolektívneho vyjednávania pri obstarávaní. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Verejné inštitúcie, ako sú materské školy, školy, opatrovateľské ústavy a nemocnice, sa stali značkami a konkurujú ďalším inštitúciám v boji o klientov. „Čistota“ a kvalita upratovacích služieb sa v rámci hospodárskej súťaže teda považujú za rozlišovací faktor, ktorý priamo prispieva k spokojnosti používateľov a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Nedostatočné využívanie kvalitatívnych a sociálnych aspektov vo verejnom obstarávaní má takisto negatívny vplyv na obrat z práce, čo predstavuje trojitú stratu pre zamestnávateľov, zákazníkov a pracovníkov (28). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Podpora vzdelávania a odbornej prípravy na pracovisku zabezpečuje vyššiu kvalitu a práva pracovníkov vo verejnom obstarávaní. K uznaniu tohto sektora prispieva odborné vzdelávanie a príprava, certifikácia a oficiálne uznávanie kvalifikácií. Uznanie ich významu vo verejnom obstarávaní by zvýšilo ich hodnotu a umožnilo lepšie pochopiť náklady, ktoré vznikajú spoločnostiam a ktoré sa musia dostatočne zohľadniť v cenách, ako aj mzdách. Za odbornú prípravu pracovníkov je zodpovedná upratovacia spoločnosť. Akceptovaním najnižšej ponuky vzniká riziko, že spoločnosti si nebudú môcť dovoliť investovať do odbornej prípravy a bezpečnosti (alebo do strojov, inovácie a súvisiacej odbornej prípravy) viac, než je zákonom stanovené minimum. |
| --- | --- |

6.8.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=EN Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1805 (Ú. v. EÚ L 259, 7.10.2017, s. 28).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01.

4

(5)  Smernica Rady 2001/23/ES (Ú. v. EÚ L 82, 22.3.2001, s. 16).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sk.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, s. 14.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_sk.

8

(9)  Komisia poskytuje celý rad podporných nástrojov pre verejných obstarávateľov a nielen nástroje pre sociálne obstarávanie. Preto by sa mali zohľadniť všetky tieto aspekty: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sk.

9

(10)  Touto otázkou sa zaoberá smernica EÚ o verejnom obstarávaní z roku 2014, článok 69.

10

(11)  Prassl, J. The Future of EU Labour Law.

11

The Future of EU Labour Law.

(12)  Spoločné vyhlásenie o vplyve ochorenia COVID-19 na sektor služieb v oblasti priemyselného upratovania a údržby budov a opatreniach, ktoré treba prijať na jeho ochranu, https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/.

12

(13)  Štúdia o reprezentatívnosti sektora služieb v oblasti priemyselného upratovania nadácie Eurofund (2019), s. 19, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf.

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf.

14

(15)  Bergfeld, M. (2020) The Insanity of Making Sick People work, Jacobin Magazine: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy.

15

The Insanity of Making Sick People work

(16)  Bergfeld, M., Ylitalo, J. Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight, Social Europe, 18. apríla 2019, https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat.

16

Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning: Volume VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining.

17

When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning

(18)  Evidence from Public Administration Review (Dôkazy získané na základe prieskumu verejnej správy), zv. 79, roč. 2, s. 193 – 202.

18

Evidence from Public Administration Review

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/.

19

(20)  Pozri EFCI: https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf a https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf.

20

(21)  Projekt SK-Clean.

21

(22)  Vyhlásenie organizácie UNI a Konfederácie európskych poskytovateľov bezpečnostných služieb (CoESS): https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf a http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims.

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning.

24

(25)  Sofia Lundberg a Per-Olov Marklund (2016) Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Vplyv zeleného verejného obstarávania na ponuky a ceny), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

25

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices

(26)  Sofia Lundberg a Per-Olov Marklund (2016) Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices (Vplyv zeleného verejného obstarávania na ponuky a ceny), https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

26

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices

(27)  Sociálne nakupovanie (pozn. pod čiarou č. 43), s. 47.

27

Sociálne nakupovanie

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work (Expozícia trhu a zmeny pracovnej sily: protichodná dynamika v riadení práce v oblasti subdodávateľských služieb).

28

Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 1.10

Vypustiť

| | „EHSV vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť a účinne kontrolovali všetky zákonné a zmluvné povinnosti týkajúce sa sociálneho a environmentálneho aspektu a aspektu udržateľnosti vo vykonávacej fáze verejného obstarávania v sektore upratovacích služieb.“ |
| --- | --- |

„EHSV vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť a účinne kontrolovali všetky zákonné a zmluvné povinnosti týkajúce sa sociálneho a environmentálneho aspektu a aspektu udržateľnosti vo vykonávacej fáze verejného obstarávania v sektore upratovacích služieb.“

Výsledok hlasovania

| Za: | 61 |
| --- | --- |
| Proti: | 105 |
| Zdržalo sa: | 9 |

Za:

61

Proti:

105

Zdržalo sa:

9

Bod 2.1

Zmeniť

| | „Hlavným účelom tohto stanoviska je navrhnúť odporúčania pre využívanie verejného obstarávania na skvalitnenie zamestnanosti a zvýšenie dôstojnosti pri práci v oblasti upratovacích služieb a údržby budov.“ |
| --- | --- |

„Hlavným účelom tohto stanoviska je navrhnúť odporúčania pre využívanie verejného obstarávania na skvalitnenie zamestnanosti a zvýšenie dôstojnosti pri práci v oblasti upratovacích služieb a údržby budov.“

Výsledok hlasovania

| Za: | 61 |
| --- | --- |
| Proti: | 107 |
| Zdržalo sa: | 9 |

Za:

61

Proti:

107

Zdržalo sa:

9

Bod 4.3

Zmeniť

| | „Prekážky brániace vstupu na trh s upratovacími službami a údržbou budov sú nízke alebo žiadne neexistujú. Upratovacie služby sú náročné na pracovnú silu, pričom náklady na ňu predstavujú takmer 80 % príjmov spoločností a marže poskytovateľov upratovacích služieb sú veľmi malé. Rozhodnutia verejných alebo súkromných zákazníkov o nákupe týchto služieb tak vedú k tlaku na znižovanie cien, čo znižuje sociálne normy a dôstojnosť upratovacích činností.“ |
| --- | --- |

„Prekážky brániace vstupu na trh s upratovacími službami a údržbou budov sú nízke alebo žiadne neexistujú. Upratovacie služby sú náročné na pracovnú silu, pričom náklady na ňu predstavujú takmer 80 % príjmov spoločností a marže poskytovateľov upratovacích služieb sú veľmi malé. Rozhodnutia verejných alebo súkromných zákazníkov o nákupe týchto služieb tak vedú k tlaku na znižovanie cien, čo znižuje sociálne normy a dôstojnosť upratovacích činností.“

Výsledok hlasovania

| Za: | 61 |
| --- | --- |
| Proti: | 108 |
| Zdržalo sa: | 8 |

Za:

61

Proti:

108

Zdržalo sa:

8

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitálna ťažba v Európe: nové riešenia na udržateľné získavanie surovín

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/06)

| Spravodajca: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Hilde VAN LAERE |

Spravodajca:

Marian KRZAKLEWSKI

Pomocná spravodajkyňa:

Hilde VAN LAERE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | CCMI |
| Prijaté v sekcii | 2. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 213/0/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

CCMI

Prijaté v sekcii

2. 9. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

213/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Digitalizácia ťažobného priemyslu v EÚ predstavuje jedinečnú príležitosť na zvýšenie odolnosti európskych priemyselných dodávateľských reťazcov, zlepšenie environmentálneho pôsobenia ťažobného priemyslu, zvýšenie transparentnosti a rozšírenie dialógu s občanmi a komunitami, ktoré sú ovplyvnené ťažobnými činnosťami. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ťažobné spoločnosti, ktoré pristúpili k digitálnej transformácii, zaznamenali zlepšenie v oblasti bezpečnosti, udržateľnosti, produktivity a marží. Kombinácia lepšej pripojiteľnosti, mobility, strojového učenia a autonómnych činností však nastoľuje etické, sociálne a regulačné otázky, ktoré by tvorcovia politiky mali vopred zvážiť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva, že digitálna transformácia ťažobného priemyslu si vyžaduje ambiciózne úsilie o uzákonenie právnych a regulačných zmien a že takéto úsilie by sa malo vynakladať pod záštitou nadnárodných organizácií či na úrovni medzinárodného práva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukazuje na význam vytvorenia globálnej komplexnej štruktúry siete informácií o nerastných surovinách s cieľom podporiť digitálnu transformáciu a informované rozhodovanie na úrovni EÚ. EHSV uznáva úsilie Spoločného výskumného centra (JRC) pri vytváraní a udržiavaní európskeho systému informácií o surovinách. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že digitálnu transformáciu surovinového odvetvia v EÚ by mali sprevádzať opatrenia na ochranu údajov a uznáva potrebu prísneho presadzovania režimov na ochranu citlivých údajov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča vypracovať regulačný plán EÚ na riešenie výzev, ktoré prináša digitálna transformácia surovinového odvetvia, zaoberajúci sa témami, ako je kybernetická bezpečnosť, umelá inteligencia, automatizácia, viacúrovňové riadenie a ťažba z morí a kozmického priestoru. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča vymedziť a prijať normy EÚ na získavanie údajov o zdrojoch nerastných surovín a naliehavo vyzýva členské štáty, aby pravidelne získavali a vymieňali si s JRC komplexné a overené údaje o ťažbe, spracovaní a recyklácii surovín. Je to dôležité z hľadiska pomoci pri vykonávaní akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča prijať primerané opatrenia sociálnej podpory zamerané na minimalizáciu negatívnych dôsledkov, ktoré bude mať digitálna transformácia na pracovnú silu v ťažobnom priemysle, a podporiť transformáciu ekonomík ťažobných spoločenstiev s cieľom zabrániť prehlbovaniu existujúcich sociálnych nerovností medzi jednotlivcami a skupinami obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča rozvíjať a podporovať cloudovú infraštruktúru EÚ s cieľom zvýšiť úroveň zabezpečenia aplikácií 5G, technológie cloud computingu a platforiem priemyselného internetu vecí. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že digitalizácia odvetvia nerastných surovín má zásadný význam pre riešenie hospodárskej krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 a pre podporu vykonávania Európskej zelenej dohody a Plánu Európskej Únie na obnovu. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité stimulovať investície do digitalizácie ťažby a spracovania primárnych (ťažba) a druhotných (recyklácia) nerastných surovín. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila zapojenie sociálnych partnerov v ťažobnom priemysle a viedla konzultácie s európskymi inštitúciami v procese tvorby politiky a o akejkoľvek iniciatíve EÚ, ktorá má vplyv na odvetvie nerastných surovín. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod

| 2.1. | Európska únia čelí technologickým, spoločenským a environmentálnym výzvam súvisiacim s dodávkami surovín, ktoré sú základom jej priemyselnej činnosti a kvality života jej obyvateľstva. EÚ produkuje menej ako 5 % svetovej produkcie nerastných surovín (1) a priemysel EÚ predstavuje približne 20 % celosvetovej spotreby nerastných surovín (2). Závislosť od dovozu je zvlášť veľká v prípade vzácnych kovov a prvkov potrebných pre technologicky vyspelé aplikácie a na prechod na ekologicky produkovanú energiu načrtnutý v európskej zelenej dohode [COM(2019) 640]. Tento stav opodstatňuje iniciatívu v oblasti surovín, ktorú Komisia začala v roku 2008 [oznámenie COM(2008) 699], a postupné úsilie o posúdenie kritického významu dodávok a zostavenie zoznamu kritických surovín [posledný zoznam bol zverejnený v roku 2017 (3); najnovší zoznam je súčasťou oznámenia o zozname surovín kritických pre EÚ, COM(2017) 490 (4)]. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Technologický pokrok, ktorý podporuje efektívne využívanie materiálov a zdrojov a presadzuje znižovanie a recykláciu odpadu v súlade s akčným plánom EÚ pre obehové hospodárstvo [oznámenie COM(2015) 614, ktoré bolo nedávno aktualizované oznámením COM(2020) 98], vonkoncom nestačí na uspokojenie spoločenských potrieb a nezodpovedá globálnemu rastu obyvateľstva. Za týchto okolností budú primárne suroviny (5) naďalej zohrávať zásadnú úlohu v rámci hospodárstva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zároveň rastie nesúhlas verejnosti s ťažobnými projektmi v mnohých krajinách EÚ a úsilie surovinového odvetvia o zmenšenie environmentálnej stopy nič nemení na jeho (zlej) povesti. Ťažobnému priemyslu sa najčastejšie pripisujú negatívne vplyvy na životné prostredie, nedostatočná transparentnosť a chýbajúci dialóg, ako aj nedostatky v distribúcii hospodárskych úžitkov na miestnej úrovni (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rast nacionalizmu v krajinách, ktoré produkujú suroviny, a pandémia ochorenia COVID-19 nedávno otriasli dôverou priemyslu EÚ v globálne dodávateľské reťazce. Vlády členských štátov EÚ a mnohí priemyselní výrobcovia si uvedomili, že závislosť od dovozu surovín by mohla zničiť spracovateľský priemysel EÚ (surovinové odvetvie poskytuje približne 350 000 pracovných miest v EÚ, ale existuje viac ako 30 miliónov pracovných miest v nadväzujúcich výrobných odvetviach, ktoré sú závislé od spoľahlivého a neobmedzovaného prístupu k nerastným surovinám (7)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokrok v oblasti technológií a komunikácie presadzuje integráciu digitálnych technológií do všetkých oblastí podnikania, čo zásadne mení spôsob fungovania spoločností a prináša hodnotu zákazníkom. Je to jedinečná príležitosť pre ťažobný priemysel EÚ: ťažobné spoločnosti, ktoré využívajú digitálne nástroje, môžu dosiahnuť novú úroveň výkonnosti v rámci celého hodnotového reťazca, čo bude mať dlhodobý kladný vplyv v sociálno-hospodárskej, environmentálnej a spoločenskej oblasti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitalizácia surovinového odvetvia v EÚ je jedinečnou príležitosťou na posilnenie odolnosti dodávateľských reťazcov, riešenie radikálne odlišnej ekonomiky vstupov, posilnenie prevádzkovej, sociálnej a environmentálnej excelentnosti v tomto odvetví a súčasné presadenie koncepcie „digitálnej bane“. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Digitalizácia získavania surovín sa týka využívania informačných technológií, ktoré zlepšujú získavanie, organizáciu a oznamovanie údajov s cieľom zlepšiť výkonnosť ťažobných prevádzok z hľadiska technických, environmentálnych a spoločenských ukazovateľov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitálne technológie využívajú všetky dostupné poznatky a umožňujú nepretržité zlepšovanie, ako aj postupné inovácie. Presné chápanie interakcií v jednotlivých krokoch získavania, vnútri hodnotových reťazcov a naprieč nimi a v rámci pracovnej sily, umožňuje okrem mnohých ďalších aspektov ťažbu, pri ktorej sa efektívne využívajú zdroje, monitorovanie a údržbu zariadení, monitorovanie zdravotných podmienok a predchádzanie rizikám, ako aj pripravenosť na núdzové situácie a reakciu na ne. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Digitálna transformácia sa uvádza v prioritnej oblasti európskeho partnerstva v oblasti inovácií (EIP) týkajúcej sa surovín [COM(2014) 297], ktorá nesie názov „Technológie na ťažbu a získavanie primárnych a druhotných surovín“, v súlade s oznámením Európskej komisie o novej priemyselnej stratégii pre Európu. Suroviny sa v ňom vymedzujú ako jeden z kľúčových predpokladov globálne konkurencieschopnej, ekologickej a digitálnej Európy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV oceňuje úlohu Európskej rady pre inováciu a Európskeho inovačného a technologického inštitútu, ktoré majú za cieľ zvýšiť objem nových služieb a výrobkov európskych inštitúcií. Významnú časť týchto iniciatív tvoria iniciatívy zahŕňajúce suroviny, ktoré sú prepojené s ďalšími cieľmi, napríklad zmenami v energetike a mobilite, modernou výrobou, bezpečnosťou, potravinami a zdravím. Súvisia najmä s digitálnym pokrokom technologických riešení. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV podporuje činnosti výskumnej skupiny EÚ pri tvorbe metódy certifikácie surovín. Uvedená metóda podporí prechod k udržateľnej ťažbe nerastov a kovov, ktoré sú potrebné na podporu prechodu Európy na čistú energiu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Identifikácia príležitostí, ktoré ťažobnému priemyslu EÚ prináša digitálna transformácia, je dôležitou súčasťou prístupu k digitálnej stratégii odporúčaného výborom. Určené príležitosti by sa mali posúdiť z hľadiska potenciálnej hodnoty pre organizácie a spoločnosť a možností skutočnej realizácie. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Sociálne aspekty

| 3.7.1. | Digitálna transformácia už ovplyvňuje tradičné úlohy pracovnej sily v ťažobnom priemysle a vznikajú také funkcie, ako sú okrem iného odborníci na nové technológie, analytici údajov a vedci, odborníci na oblasť veľkých dát (big data), umelej inteligencie a strojového učenia a inžinieri systémových sietí. V dôsledku toho sa očakáva pokles dopytu po takých funkciách, ako sú pracovníci obsluhy zariadení, analytici riadenia a organizácie a pracovníci v ťažbe (8). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Vzhľadom na digitalizáciu odvetvia a jeho transformáciu musia zamestnanci absolvovať príslušnú odbornú prípravu, aby mohli čeliť výzvam priemyslu 4.0 a budúcim technologickým zmenám. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Zmeny v povahe a zložení pracovnej sily spolu s implementáciou modelu „práca kdekoľvek a kedykoľvek“, ktorý umožňuje digitálna transformácia, bude mať významný vplyv na tradičné ťažobné spoločenstvá v Európe. Vyžaduje si to aktívny prístup založený na inkluzívnych sociálnych dialógoch s cieľom pomôcť spoločenstvám pochopiť svoje základné kapacity a podporiť prechod ich hospodárstiev na nové oblasti. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na výzvy, ktoré prináša digitalizácia v odvetví ťažby, a na hrozby pre toto odvetvie v dôsledku pandémie COVID-19, by Európska komisia mala prostredníctvom existujúceho sektorového sociálneho dialógu (ťažobný priemysel) podporovať súčasné požiadavky sociálnych partnerov v tomto odvetví na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila zapojenie sociálnych partnerov v ťažobnom priemysle a viedla konzultácie s európskymi inštitúciami v procese tvorby politiky a o akejkoľvek iniciatíve EÚ, ktorá má vplyv na toto odvetvie. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | EHSV sa preto domnieva, že je potrebné, aby Komisia spolu so sociálnymi partnermi v rámci Výboru pre medziodvetvový dialóg čo najskôr zriadili na európskej a vnútroštátnej úrovni sieť odvetvových rád pre zručnosti a zamestnanosť v ťažobnom priemysle. |
| --- | --- |

3.7.6.

4.   Prelomové koncepcie a riešenia v oblasti udržateľného prieskumu, ťažby a/alebo spracovania

| — | Prelomové koncepcie a riešenia v oblasti prieskumu, ťažby a recyklácie nerastných surovín sú nutné v záujme posilnenie postavenia Európy v celosvetovom meradle. Očakáva sa, že nové prístupy a technológie uľahčia prístup Európy k udržateľne získaným surovinám a zároveň získajú dôveru spoločnosti v čisté a bezpečné spôsoby ťažby a spracovania. |
| --- | --- |

—

Prelomové koncepcie a riešenia v oblasti prieskumu, ťažby a recyklácie nerastných surovín sú nutné v záujme posilnenie postavenia Európy v celosvetovom meradle. Očakáva sa, že nové prístupy a technológie uľahčia prístup Európy k udržateľne získaným surovinám a zároveň získajú dôveru spoločnosti v čisté a bezpečné spôsoby ťažby a spracovania.

| — | Znalosti o geologickom bohatstve, ložiskách nerastných surovín a ich využívaní sú rôznorodé a premenlivé a komplexnosť materiálových cyklov, politík, trendov na trhu, technologických trendov, environmentálnych problémov a spoločenských vplyvov si vyžaduje kombináciu mnohých odborných oblastí, aby sa využili výhody digitalizácie. |
| --- | --- |

—

Znalosti o geologickom bohatstve, ložiskách nerastných surovín a ich využívaní sú rôznorodé a premenlivé a komplexnosť materiálových cyklov, politík, trendov na trhu, technologických trendov, environmentálnych problémov a spoločenských vplyvov si vyžaduje kombináciu mnohých odborných oblastí, aby sa využili výhody digitalizácie.

4.1.   Metódy a nástroje v oblasti informácií o nerastných surovinách

4.1.1.   Zriadenie dátového centra geologických vied pre Európu

| 4.1.1.1. | Dostupnosť, prístupnosť a zužitkovateľnosť nerastov, kovov, energie a ďalších podzemných zdrojov majú pre súčasnú spoločnosť oveľa väčší význam než v minulosti. Európsky parlament, Európska komisia a viaceré iniciatívy EÚ v politických oblastiach, napr. iniciatíva v oblasti surovín (9), smernica o podzemných vodách (10) a smernica o zachytávaní a ukladaní oxidu uhličitého (11), potrebujú prístup k príslušným údajom o podzemných ložiskách. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.1.2. | Spoločné výskumné centrum Európskej komisie v súčasnosti vyvíja systém informácií o surovinách vrátane hospodárskych, sociálno-hospodárskych a environmentálnych hľadísk – RMIS 2.0 (12). Poskytnuté informácie sú však neúplné a všetky členské štáty EÚ27 nie sú pokryté s rovnakou mierou podrobnosti. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

| 4.1.1.3. | V súčasnosti sú k dispozícii len čiastočné údaje a väčšinou sa neharmonizujú, preto ich nemožno porovnávať medzi jednotlivými krajinami. Je potrebné štandardizovať formáty údajov a vyvinúť algoritmy, ktoré by poslúžili ako most medzi rôznymi systémami údajov. |
| --- | --- |

4.1.1.3.

| 4.1.1.4. | Podľa názoru EHSV má pri riešení výziev, ktorým čelí Európa, obrovský význam integrácia komplexnej štruktúry siete informácií o nerastoch s použitím harmonizovaných spoľahlivých údajov do systému RMIS Jednotného výskumného centra, keďže by Európskej komisii a členským štátom poskytla prístup k informáciám a poznatkom na podporu udržateľného využívania podzemných zdrojov EÚ. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

| 4.1.1.5. | EHSV vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby získavali a vymieňali si údaje o surovinách s cieľom pravidelne prispievať do systému RMIS Spoločného výskumného centra. EHSV sa domnieva, že v záujme predchádzania skresľovaniu údajov a chybám by sa údaje poskytnuté JRC mali pred zaradením do systému RMIS skontrolovať z hľadiska presnosti. Spoločnému výskumnému centru by sa mali poskytnúť finančné prostriedky na údržbu a pravidelné aktualizácie informačného systému. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

4.1.2.   Simulácia procesov

| 4.1.2.1. | Emisie, spätné získavanie, ochranu vodných zdrojov atď. možno simulovať: môže ísť o niekoľko súbežných simulácií s použitím rôznych predpokladov hraničných podmienok a východiskových bodov s cieľom poskytnúť pravdepodobné odhady rôznych výsledkov, ktoré by bolo možné použiť na kontrolu a pomoc pri rozhodovaní. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Vývoj výpočtových techník na simuláciu procesov a dostupnosť veľkých dát (súbory údajov s veľkosťou nad rámec schopnosti bežných softvérových nástrojov zachytiť, zorganizovať, spravovať a spracúvať v rámci prípustného časového obdobia) podstatne zlepšili presnosť simulácií, ktoré predstavujú príčinné vzťahy medzi kontrolovanými vstupmi a zodpovedajúcimi výstupmi. Simulácie procesov sa môžu mimoriadne osvedčiť pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie a bezpečnosť a mohli by uľahčiť transparentnosť a dialógy pri udeľovaní povolení. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   Diaľkové snímanie

| 4.1.3.1. | Používanie údajov z diaľkového snímania dostupných napríklad z programu Copernicus, ktoré zahŕňa analýzu priestorových údajov a integráciu so softvérom geografických informačných systémov (GIS), môže byť cenným prínosom, pokiaľ ide o pokročilé simulácie a vytváranie „digitálnych dvojčat“, ktoré umožňujú rýchlu reakciu na zmeny a spoľahlivé rozhodovanie. Kombinácia údajov z diaľkového snímania s údajmi z terénu získanými pomocou snímačov a diaľkovo pilotovaných lietadiel je v ťažobnom odvetví čoraz bežnejšia. Pri mnohých ťažobných činnostiach sa bežne vykonávajú pozemné a podmorské prieskumy využívajúce takéto lietadlá na odhad zásob a skládok odpadu. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Integrácia údajov diaľkového snímania s údajmi z terénu (z miestnych snímačov) do softvéru GIS sa môže využiť na monitorovanie úrovní podzemnej vody, pohybov pevninskej masy, kontaminácie povrchových vôd a mnohých iných údajov o životnom prostredí v reálnom čase. Ak sa tieto údaje zverejnia a ochránia pred manipuláciou (napr. prostredníctvom technológií, ako je blockchain), mohli by zvýšiť dôveru v ťažobné odvetvie a uľahčiť dialóg so zainteresovanými stranami. Mohli by sa zvážiť a ako príklad slúžiť dlhodobo zavedené postupy riadenia údajov a informácií v rozvinutých krajinách so silným ťažobným priemyslom, ako napríklad v Kanade alebo Južnej Afrike. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   Virtuálna realita

| 4.1.4.1. | Mnohé spoločnosti bežne používajú virtuálnu realitu pri interpretácii trojdimenzionálnych modelov svojich baní. V budúcnosti však môže nadobudnúť na význame rozšírená realita, v ktorej môžu geológovia alebo inžinieri používať v bani zariadenie na to, aby videli model prekrývajúci ich geologické zobrazenie alebo samotnú baňu. Rozšírená realita poskytuje moderné a účinné prostriedky na posudzovanie modelov, ako aj na kontrolu pokroku v rozvoji ťažby. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Virtuálnu realitu v čoraz väčšej miere využívajú aj vysoké školy a strediská odbornej prípravy na zoznamovanie študentov a praktikantov so súvislosťami v „reálnej“ bani. Jednou z hlavných výhod tejto technológie je možnosť spúšťať vzdelávacie simulácie určené na ľahšie získavanie praktických znalostí v takých oblastiach, ako je reakcia na nehody. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

5.   „Inteligentná baňa“

| — | Digitalizácia je katalyzátor, ktorý prispieva k tomu, aby sa ťažobné operácie stali „inteligentnejšími“: vďaka využitiu digitálnych nástrojov a postupov sú operácie vybavené prístrojmi, vzájomne prepojené a inteligentné. |
| --- | --- |

—

Digitalizácia je katalyzátor, ktorý prispieva k tomu, aby sa ťažobné operácie stali „inteligentnejšími“: vďaka využitiu digitálnych nástrojov a postupov sú operácie vybavené prístrojmi, vzájomne prepojené a inteligentné.

| — | Prostredníctvom digitálnej transformácie sa bane budú navrhovať inak, od začiatku automatizovane, pričom metódy sa prispôsobia na mieru a upravia podľa rudného telesa a automatizácia zmenší realizačné odchýlky. |
| --- | --- |

—

Prostredníctvom digitálnej transformácie sa bane budú navrhovať inak, od začiatku automatizovane, pričom metódy sa prispôsobia na mieru a upravia podľa rudného telesa a automatizácia zmenší realizačné odchýlky.

| — | Digitálna transformácia pomôže odstrániť z banského prostredia smrteľné úrazy a zranenia. Môže to viesť k postupnej zmene náročnosti na kapitál a prevádzkových nákladov, poskytnúť prístup k zdrojom z nerastných ložísk, ktoré predtým nebolo možné vyťažiť, a vytvoriť menšiu environmentálnu stopu prostredníctvom selektívnej ťažby. |
| --- | --- |

—

Digitálna transformácia pomôže odstrániť z banského prostredia smrteľné úrazy a zranenia. Môže to viesť k postupnej zmene náročnosti na kapitál a prevádzkových nákladov, poskytnúť prístup k zdrojom z nerastných ložísk, ktoré predtým nebolo možné vyťažiť, a vytvoriť menšiu environmentálnu stopu prostredníctvom selektívnej ťažby.

5.1.   Inteligentné predpovede pri ťažbe

| 5.1.1. | Prognóza okrem iného znamená predpoveď environmentálnych parametrov, v ktorých baníci pracujú, s osobitným dôrazom na nebezpečenstvá. Účinné prognostické systémy, ktoré sa už využívajú v ťažobnom priemysle, zahŕňajú prediktívnu údržbu s cieľom uprednostniť preventívne opatrenia pred opravami na základe zberu údajov o používaní strojov a parametroch procesov. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Prognóza môže zohrávať významnú úlohu pri bezpečnosti ťažobných operácií. Získavanie a integrácia údajov z monitorovania v teréne a údajov o zariadení môže poskytnúť presný obraz prevádzkového prostredia, ktoré je potrebné skontrolovať pomocou nástrojov na analýzu procesov. Tento postup by významne zlepšil pracovné podmienky, najmä v prípade podzemných baní. EHSV je presvedčený o tom, že digitalizácia môže účinne prispieť k bezpečnosti ťažobných operácií a že inteligentná baňa by mala zahŕňať predpovedné systémy. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   Internet vecí

| 5.2.1. | Vypracovanie noriem a stavebných prvkov platformy priemyselného internetu vecí (IIoT) pre ťažobný priemysel by mohlo podporiť prepojenie kybernetických a fyzických systémov v baniach EÚ s cieľom zlepšiť rozhodovacie procesy. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Platforma IIoT by sa mala venovať aspektom ochrany zdravia a bezpečnosti, environmentálnemu správaniu, efektívnemu využívaniu zdrojov a koordinácii operácií v reálnom čase. Malo by sa uprednostniť navrhnutie a propagácia európskej platformy IIoT pre ťažobný priemysel. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | EHSV v záujme prechádzania rizikám v oblasti kybernetickej bezpečnosti navrhuje koncipovanie stavebných prvkov platformy IIoT pre miestne intranety vecí prepojené buď prostredníctvom fyzického prenosu údajov, alebo prostredníctvom zabezpečeného firewallu prepojeného s internetom. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Technológia blockchainu. Transparentnosť dodávateľského reťazca

| 5.3.1. | Blockchain je inovačné riešenie, ktoré zabraňuje manipulácii s údajmi. Využívanie technológie blockchainu v dodávateľskom reťazci nerastných surovín má potenciál zlepšiť transparentnosť dodávateľského reťazca a vysledovateľnosť, ako aj znížiť administratívne náklady. EHSV poukazuje na to, že technológia blockchainu uľahčuje dodržiavanie nariadenia EÚ o zodpovednom získavaní nerastných surovín [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017 (13)]. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Medzi ďalšie možnosti uplatnenia technológie blockchainu patrí získavanie a šírenie údajov o životnom prostredí. Vďaka zväčšeniu dôveryhodnosti údajov by technológia blockchainu mohla uľahčiť verejný dosah a angažovanosť v blízkosti banských spoločenstiev. |
| --- | --- |

5.3.2.

5.4.   Siete 5G a cloud computing

| 5.4.1. | Ukladanie nespracovaných údajov v cloude sa rýchlo stáva nepraktickým (a v skutočnosti nie je potrebné), keďže objem dát sa zvyšuje na terabajty a ešte viac. V súčasnosti je jeho užitočnosť obmedzená rýchlosťou dátového prenosu. Zavedením sietí 5G sa však situácia zmení a umožní rýchle zasielanie, spracúvanie a nákladovo efektívne ukladanie a vyhľadávanie big data. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Používanie cloudovej pamäte predstavuje vážne riziko: ak ťažobná spoločnosť používa komerčnú službu cloudovej pamäte, úroveň zabezpečenia, ktorú môže dosiahnuť, závisí výlučne od jej dôvery k poskytovateľovi služby. Mnohí poskytovatelia používajú cloudové servery umiestnené mimo EÚ, čo môže ohroziť bezpečnosť systému. Európsky hospodársky a sociálny výbor je presvedčený, že zavedenie technológie 5G v EÚ by mali sprevádzať stimuly na rozšírenie ponuky poskytovateľov cloudových služieb v EÚ. |
| --- | --- |

5.4.2.

5.5.   Kybernetická bezpečnosť

| 5.5.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí s prísne presadzovanými režimami, ktoré zabraňujú tomu, aby citlivé údaje opúšťali bezpečnostné hranice. Kybernetickú bezpečnosť možno výrazne zlepšiť tak, že sa banské systémy neprepoja s internetom. V „inteligentnej bani“ možno používať všetky inteligentné technológie vrátane intranetu vecí, len nesmú byť prístupné zvonka. Všetko, čo je potrebné pripojiť k vedeniu podniku alebo vonkajšiemu svetu, by sa malo bezpečne preniesť z bane na samostatný server, ktorý je pripojený k vonkajšiemu svetu. |
| --- | --- |

5.5.1.

5.6.   Umelá inteligencia

| 5.6.1. | Umelá inteligencia zahŕňa celý rad rôznych technológií vrátane tzv. systémov hĺbkového učenia. Doteraz našla špecifické uplatnenie v takých oblastiach, ako je spracúvanie obrazu (napríklad pri prieskume nerastov) a neurónových sieťach na identifikáciu a klasifikáciu nerastných surovín. Ďalšie praktické aplikácie v ťažobnom sektore zahŕňajú analytické algoritmy a algoritmy na strojové učenie, ktoré sa používajú pri simuláciách procesov a v prognostických systémoch. |
| --- | --- |

5.6.1.

5.7.   Integrovaná automatizácia

| 5.7.1. | Technológie vozidiel bez vodiča rýchlym tempom rozvíjajú subjekty nezávislé od ťažobného priemyslu (ako sú Tesla alebo Google). Keďže bane predstavujú prostredie, ktoré je pod kontrolou, môžu sa rýchlo použiť v baniach, keď budú mať nové schopnosti. Rýchlo je možné uplatniť ďalšie formy automatizácie, zvyčajne však majú podobu operácií riadených na diaľku človekom (s pomocou počítačov), a nie úplne samostatných operácií. Vzhľadom na obavy týkajúce sa zodpovednosti (a budúce nariadenia) je otázne, či rozvoj úplnej automatizácie všetkých ťažobných postupov bude z krátkodobého až strednodobého hľadiska ekonomicky životaschopný. |
| --- | --- |

5.7.1.

6.   Budovanie udržateľných a zodpovedných strategických partnerstiev s tretími krajinami

| — | Posúdenie EÚ týkajúce sa kritického významu surovín ukazuje, že najdôležitejšia je väčšia diverzifikácia dovozu kritických surovín z tretích krajín. |
| --- | --- |

—

Posúdenie EÚ týkajúce sa kritického významu surovín ukazuje, že najdôležitejšia je väčšia diverzifikácia dovozu kritických surovín z tretích krajín.

| — | Je potrebné posilniť strategickú hospodársku diplomaciu na úrovni EÚ s cieľom diverzifikovať prístup k zdrojom na základe udržateľného obstarávania surovín. |
| --- | --- |

—

Je potrebné posilniť strategickú hospodársku diplomaciu na úrovni EÚ s cieľom diverzifikovať prístup k zdrojom na základe udržateľného obstarávania surovín.

6.1.   Výskum a inovácie

| 6.1.1. | Rámcové výskumné a inovačné programy EÚ už podporujú medzinárodnú spoluprácu s tretími krajinami v rámci výzev spojených s nerastnými surovinami. Pri budovaní prepojení by však bol potrebný normatívnejší prístup k ďalšej spolupráci s krajinami bohatými na zdroje a technologicky vyspelými krajinami v oblasti digitálnej transformácie ťažby (ako napr. v Austrálii, Kanade, Japonsku, Južnej Afrike a v Spojených štátoch), ktorý by podporil hospodársku diplomaciu EÚ. EHSV odporúča prijať takýto normatívny prístup v rámci nadchádzajúceho programu Horizont. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Aj vzdelávanie by sa malo využívať ako nástroj na podporu hospodárskej diplomacie EÚ v oblasti surovín. Účinným nástrojom hospodárskej diplomacie EÚ by sa mohli stať medzinárodne uznávané vzdelávacie programy v Európe, ktoré prinášajú prelomové a inovatívne spôsoby vzdelávania zamerané na témy súvisiace s digitalizáciou. |
| --- | --- |

6.1.2.

7.   Nové hranice

7.1.   Získavanie kovov a minerálov z morských zdrojov

| 7.1.1. | Prebieha rozsiahly výskum technologických riešení na ťažbu a spracovanie nerastných surovín a kovov z morských zdrojov vrátane odpadových vôd z odsoľovania a/alebo slaných vodných vrstiev z morského dna. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že ťažba nerastov a kovov z mora by mala podliehať prísnemu posúdeniu príslušných vplyvov na životné prostredie. |
| --- | --- |

7.1.1.

7.2.   Využívanie vesmírnych zdrojov

| 7.2.1. | Európska vesmírna agentúra plánuje do roku 2025 začať so získavaním zdrojov, ktoré môžu pomôcť udržiavať pobyty a výskum na Mesiaci. Potenciálne zdroje na Mesiaci zahŕňajú spracovateľné materiály, ako sú prchavé látky a nerasty (na výstavbu, ochranu pred žiarením a mikrometeoroidmi), spolu s geologickými štruktúrami, ako sú lávové tunely, ktoré by mohli spoločne umožniť osídlenie Mesiaca. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Ťažba v kozmickom priestore vyvoláva právne otázky, na ktoré v súčasnosti neexistuje jasná odpoveď, keďže obmedzený súbor medzinárodného práva uplatniteľný na činnosti v kozmickom priestore zaostáva za pokrokom v oblasti technológií poháňajúcich kozmický priemysel. EHSV sa domnieva, že EÚ by mala vyplniť túto medzeru a prevziať vedúcu úlohu pri vymedzení stabilného a medzinárodne uznaného právneho rámca, prostredníctvom ktorého sa zabezpečí spravodlivé, bezpečné, zodpovedné a udržateľné využívanie vesmíru. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Obdobie po kríze spôsobenej ochorením COVID-19

| 8.1. | Celosvetová pandémia COVID-19 poukazuje na význam digitálnej transformácie. V časoch rastúcej nestability a nepredvídateľnosti sa ťažobné činnosti na celom svete museli vyrovnávať s hrozbou úplnej odstávky alebo zníženým stavom pracovnej sily, ktorých pravdepodobnosť sa so šírením koronavírusu zvyšuje. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na výzvy, ktoré prináša digitalizácia a hrozby pre priemysel nerastných surovín v dôsledku pandémie COVID-19, by Európska komisia mala podporovať komplexné dialógy sociálnych partnerov prostredníctvom existujúcich odvetvových mechanizmov sociálneho dialógu (ťažobný priemysel). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Hlavnou otázkou bude, ako ťažobné spoločnosti využijú a zapoja digitálne technológie, čo súvisí s tým, koľko spoločností rieši pandémiu. Všetci pracovníci musia pracovať virtuálne a využívať nové technológie a prikázané dodržiavanie bezpečnej vzdialenosti znamenajú, že je oveľa potrebnejšie využívať monitorovanie operácií na diaľku. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Európska únia a členské štáty musia aktívne podporovať digitálnu transformáciu ťažobné odvetvie EÚ. Ide o zásadný krok na zvýšenie odolnosti priemyslu EÚ a hodnotového reťazca pre suroviny. Bane využívajúce digitálne technológie vrátane integrovanej automatizácie, kognitívnej siete a využívania analýz v reálnom čase sú efektívnejšie, čistejšie a bezpečnejšie. Zmenšenie environmentálnej stopy a bezpečnejšie prostredie sa ľahšie dosiahnu v „inteligentných baniach“, pričom uvedené má zásadný význam na získanie podpory zo strany európskej spoločnosti. |
| --- | --- |

8.4.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Do tohto hodnotenia nie sú zahrnuté poľnohospodárske (napr. uhličitan draselný) a energetické nerastné suroviny (napr. urán a uhlie).

1

(2)  Pre ďalšie informácie pozri Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (Štúdia o konkurencieschopnosti odvetví primárnych a sekundárnych surovín) (dostupné tu: http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) a 2018 EU Raw Materials Scoreboard (Porovnávací prehľad EÚ o surovinách za rok 2018), ktorý zverejnila Európska komisia (dostupné tu: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors

2018 EU Raw Materials Scoreboard

(3)  COM(2017) 490 final.

3

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Primárne suroviny sú materiály (nerasty/kovy), ktoré sa vyťažia zo zeme a spracujú. Druhotné suroviny sú materiály, ktoré sa získavajú recykláciou.

5

(6)  Ťažobný priemysel má však podporu baníckych komunít a regiónov v celej Európe.

6

(7)  Viac informácií o pridanej hodnote surovín a pracovných miest sa uvádza v publikácii 2018 EU Raw Materials Scoreboard (Porovnávací prehľad EÚ o surovinách za rok 2018) (pozri tento LINK).

7

2018 EU Raw Materials Scoreboard

(8)  McKinsey Global Institute: Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce, diskusný dokument, McKinsey & Company, 2018, https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (konzultované 3. júna 2019).

8

Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce

(9)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Iniciatíva v oblasti surovín: zabezpečovanie našich nevyhnutných potrieb pre rast a zamestnanosť v Európe, SEK(2008) 2741 – KOM(2008) 699 v konečnom znení.

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality (Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 19) .

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

11

(12)  Pozri https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

12

(13)  Ú. v. EÚ L 130, 19.5.2017, s. 1.

13

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/44

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dosiahnuť štruktúrované zapojenie mladých v oblasti klímy a udržateľnosti v rozhodovacom procese EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/07)

| Spravodajca: | Cillian LOHAN (IE – III) |
| --- | --- |

Spravodajca:

Cillian LOHAN (IE – III)

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/0/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Medzigeneračný aspekt politík v oblasti klímy a udržateľného rozvoja a vykonávacích mechanizmov sa musí odraziť v silnom zmysluplnom zapojení mladých ľudí do všetkých etáp rozhodovacích procesov EÚ, od vypracúvania legislatívnych návrhov a iniciatív až po vykonávanie, monitorovanie a následné kroky. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Realizácia cieľov udržateľného rozvoja prostredníctvom európskej zelenej dohody si vyžaduje nový prístup k inkluzívnejšiemu modelu riadenia so zapojením viacerých zainteresovaných strán, v rámci ktorého by sa mladí ľudia stali stredobodom procesu zapojenia a ktorý by prekračoval rámec stretnutí ad hoc a výziev na konzultáciu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV navrhuje vytvorenie okrúhlych stolov mládeže o klíme a udržateľnosti, ktorých usporiadateľom bude EHSV v spolupráci s Európskou komisiou a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Navrhuje tiež zaradiť zástupcu mládeže do oficiálnej delegácie EÚ na zasadaniach UNFCCC COP. EHSV okrem toho navrhuje zaradiť zástupcu mládeže ako ďalšieho člena delegácie EHSV, ktorý by mal na týchto podujatiach štatút pozorovateľa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV sa bude usilovať o posilnenie názorov mladých ľudí a mládežníckych organizácií tým, že zváži ich zapojenie do práce na stanoviskách týkajúcich sa klímy a udržateľnosti, ako aj aktívnym vyhľadávaním príspevkov zástupcov mládeže a ich pravidelným pozývaním ako prednášajúcich na podujatia EHSV; bude tiež požadovať, aby boli zástupcom mládeže poskytované rovnaké príležitosti na vypočutie v iných inštitúciách EÚ, napríklad v Európskom parlamente. |
| --- | --- |

1.5

2.   Úvod

| 2.1 | Agenda 2030 OSN pre udržateľný rozvoj a 17 cieľov udržateľného rozvoja (1) predstavujú zlom v spôsobe, akým sa medzinárodné spoločenstvo rozhodlo riešiť globálne problémy tým, že integrovaným spôsobom spája hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer. Program Agenda 2030 je projekt zameraný na ľudí, ktorého cieľom je nezabudnúť na nikoho a medzigeneračná spravodlivosť je konceptom, ktorý je súčasťou udržateľnosti. Nemalo by sa ponechať na mladú generáciu, aby sa zaoberala dôsledkami neudržateľných politík, ku ktorých formovaniu neprispela. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Svet dnes čelí núdzovej situácii v oblasti klímy. Reakcia vlád na klimatickú krízu doteraz nebola dostatočná a svet nie je na dobrej ceste k splneniu cieľa Parížskej dohody a cieľov udržateľného rozvoja. Občianska spoločnosť dôrazne požaduje, aby sa v oblasti klímy prijali ambicióznejšie a naliehavejšie opatrenia. Najvýraznejším prejavom týchto požiadaviek sú demonštrácie mladých ľudí za ochranu klímy. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Prvú polovicu roku 2020 definovala globálna pandémia vyvolaná ochorením COVID-19. Bezprecedentná reakcia na tento vírus bude mať dlhotrvajúci vplyv na krátkodobé a strednodobé hospodárske prognózy. Návrh balíkov finančnej reakcie nemožno ignorovať. Keď mladí ľudia dneška vstúpia na trh práce, budú naďalej pociťovať finančný vplyv krízy spôsobnej ochorením COVID-19. Okrem toho budú mladí ľudia naďalej pociťovať vplyv ochorenia COVID-19 na ich duševné zdravie, vzdelávanie a celkovú účasť v spoločnosti. V tejto súvislosti je ešte dôležitejší prístup zameraný na udržateľný rozvoj pri vyvažovaní finančných, spoločenských a environmentálnych potrieb. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Avizovaná finančná podpora obnovy hospodárstva bude znamenať záťaž pre budúce generácie. V spôsobe využívania zdrojov a príležitostí by mala medzi generáciami existovať spravodlivosť. Podpora poskytovaná jednotlivým sektorom v rámci plánov na obdobie po skončení pandémie COVID-19 by mala zohľadniť požiadavky mladých ľudí v súvislosti so zmenou klímy a ich právo na zdravšiu a udržateľnejšiu budúcnosť. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Plán obnovy pre Európu (2), ktorý avizovala predsedníčka Komisie von der Leyen, odráža potrebu zabezpečiť, aby sa hospodárske oživenie zakladalo na zásadách zelenej dohody EÚ, a zaistiť tak ochranu klímy, ako aj udržateľnosť. Plán obnovy má potenciál stať sa transformačným stimulačným balíkom. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Po tom, ako niekoľko vlád oznámilo plány na zníženie environmentálnych noriem alebo obmedzenie ďalších súvisiacich opatrení, ako je monitorovanie a presadzovanie environmentálnych požiadaviek, David Boyd, osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva a životné prostredie, v polovici apríla vyhlásil, že krajiny nesmú používať pandémiu ochorenia COVID-19 ako ospravedlnenie na oslabenie ochrany životného prostredia a presadzovania právnych predpisov na ochranu životného prostredia (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vzhľadom na globálnu ekologickú krízu, ktorá predchádzala pandémii ochorenia COVID-19, sú tieto kroky iracionálne a nezodpovedné a ohrozujú práva zraniteľných a marginalizovaných ľudí. Je pravdepodobné, že takéto politické rozhodnutia budú mať za následok zrýchlené zhoršovanie stavu životného prostredia a budú mať negatívny vplyv na širokú škálu ľudských práv vrátane práva na život, zdravie, vodu, kultúru a potraviny, ako aj práva žiť v zdravom životnom prostredí. Ochorenie COVID-19 zdôraznilo význam bezpečného, čistého a udržateľného prírodného prostredia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Keďže ciele udržateľného rozvoja sa teraz majú realizovať prostredníctvom európskej zelenej dohody, mala by sa tým v zásade otvoriť diskusia o posune smerom k participatívnejšiemu modelu riadenia so zapojením viacerých zainteresovaných strán v záujme udržateľného rozvoja. Mladí ľudia by mali byť súčasťou tohto nového modelu riadenia a mali by mať možnosť zapájať sa do rozhodovacieho procesu na úrovni EÚ štruktúrovaným a oficiálnym spôsobom, nielen prostredníctvom konzultácií a stretnutí ad hoc. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Mládežnícke organizácie zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu, pretože prostredníctvom svojich rozsiahlych sietí zastupujú záujmy miliónov mladých ľudí v Európe a na celom svete. Sú kľúčovými aktérmi pri zabezpečovaní toho, aby mladí ľudia neboli len prítomní v inštitúciách, ale aby mohli tiež zmysluplne prispievať k rozhodovaciemu procesu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Mládežnícke organizácie môžu zohrávať rôzne ďalšie úlohy. Práca s mládežou a neformálne učenie majú pozitívny vplyv na udržateľný rozvoj, pretože ich cieľom je posilniť mladých ľudí, ktorí aktívne prispievajú k našej spoločnosti. Mládežnícke organizácie môžu tiež pomôcť zosilniť hlasy mladých ľudí, aby kolektívne presadzovali udržateľný rozvoj na miestnej, národnej, regionálnej a globálnej úrovni a prinútili vlády a inštitúcie, aby zodpovedali za svoje záväzky. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kvalitné mechanizmy účasti a zastúpenia mladých ľudí vytvárajú príležitosť pre partnerstvo medzi tvorcami politík, mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami pri formovaní rozhodnutí, ktoré majú vplyv na životy mladých ľudí. Pri tejto príležitosti je dôležité zabezpečiť aj stabilitu a odolnosť našich demokracií, pre ktoré je účasť všetkých skupín spoločnosti na rozhodovacích procesoch nevyhnutnou podmienkou. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Všetky aspekty politiky musia zohľadniť vplyv na mladých ľudí a ich perspektívy, a to vrátane budúcich generácií. Úloha mladých ľudí je obzvlášť dôležitá pri zvažovaní sociálnych aspektov a politík týkajúcich sa zabezpečenia budúcnosti, a to od investícií v oblasti zmeny klímy až po prístup „z farmy na stôl“. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | V tomto stanovisku sa preskúmajú možnosti, ako dať zapojeniu mladých ľudí vhodnú formu na inštitucionálnej úrovni. Vytvoria sa tým základy pre nový štruktúrovaný prístup k angažovanosti mládeže na úrovni EÚ. Napokon, v stanovisku sa takisto navrhnú odporúčania, ako by mohol EHSV lepšie zapájať mladých ľudí do svojich pracovných postupov s cieľom pomôcť pretlmočiť ich názory, a tak zabezpečiť, aby posolstvo EHSV lepšie odrážalo medzigeneračný kontext. |
| --- | --- |

2.13

3.   Súvislosť medzi zmenou klímy a potrebou zapojenia mladých ľudí

| 3.1 | Mladí ľudia majú právo vyjadriť sa k veciam, ktoré sa ich týkajú. Právo na účasť je zakotvené v Agende OSN pre udržateľných rozvoj do roku 2030, v ktorej sa mladí ľudia uznávajú za „rozhodujúcich činiteľov zmeny“ tak, ako sa stanovuje v rámci cieľov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Žiadny iný problém v posledných rokoch nemobilizoval viac mladých ľudí na celom svete ako zmena klímy. Mladí ľudia vo veku od 15 do 24 rokov predstavujú 16 % svetovej populácie a do roku 2030 ich bude 1,3 miliardy. Rozhodnutia týkajúce sa zmeny klímy a ďalších environmentálnych problémov, ktoré dnes prijímajú politickí lídri, ovplyvnia budúce generácie. Tento princíp sa nazýva medzigeneračná spravodlivosť. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mladí ľudia majú energiu, tvorivosť a motiváciu čeliť súčasným neudržateľným modelom. Sociálne zmeny vedené mladými ľuďmi presahujú generačné, kultúrne a geografické hranice. Mladí ľudia sú menej viazaní ideologickými a inštitucionálnymi štruktúrami, a preto preukázali schopnosť nahliadať na problémy z inej perspektívy a vyvíjať inovatívne riešenia pre spoločnosť ako celok. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Keďže zmena klímy negatívne vplýva na základné životné potreby– prístrešie, jedlo a vodu – považuje sa za najväčšiu globálnu hrozbu pre ľudské zdravie v 21. storočí. Deti a mladí ľudia patria medzi najzraniteľnejšie skupiny, pokiaľ ide o dopady zmeny klímy, pričom podľa odhadov Svetovej zdravotníckej organizácie budú deti predstavovať viac ako 80 % prípadov chorôb, zranení a úmrtí, ktoré možno pripísať zmene klímy. Deti sú tiež citlivejšie na nepriame účinky zmeny klímy, ako je nedostatok potravín, konflikty medzi skupinami, presunutie výroby a migrácia. Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na zraniteľnosť detí, pretože sa jasne preukázalo ich vystavenie týmto účinkom ako závislej skupiny. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Psychosociálne vplyvy zmeny klímy okrem toho vyplývajú nielen z priameho prežívania jej účinkov, ale aj zo sprostredkujúcich skúseností a poznania hrozby, ktorú predstavuje pre budúcnosť. Existujú jasné dôkazy o rozsiahlych emocionálnych reakciách na zmenu klímy, a to aj v krajinách s vysokými príjmami, ktoré ešte nepociťujú jej priame účinky. Prieskumami sa zistilo, že veľa mladých ľudí prežíva strach, smútok, hnev a pocit bezmocnosti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Klimatická kríza ďalej spôsobuje rozpad našich hospodárskych a sociálnych podporných štruktúr. Mladí ľudia musia čeliť vážnym hospodárskym, sociálnym, kultúrnym, politickým a environmentálnym problémom zdedeným po predchádzajúcich generáciách. Mladí ľudia sú neúmerne postihnutí hospodárskou krízou a následnými úspornými opatreniami. Najviac znevýhodnení mladí ľudia zažívajú neistotu a žijú v pretrvávajúcej chudobe. Z dôvodu ich sociálno-ekonomického zázemia, sexuálnej orientácie, rodovej identity a rodového prejavu, etnického pôvodu alebo rasy, migračného statusu, zdravotného postihnutia a/alebo iného postavenia čelia ďalším prekážkam, ako sú ťažké životné podmienky a prekážky pri vyhľadávaní pracovných príležitostí. |
| --- | --- |

3.6

4.   Poučenie z existujúcich štruktúr a procesov

| 4.1 | Počas uplynulých osemnástich mesiacov sme videli, ako deti a mladí ľudia z celého sveta štrajkujú a nahlas požadujú zmenu. Niektorí sú inšpirovaní známymi aktivistami na globálnej alebo národnej úrovni; iní sa inšpirujú navzájom; ďalší už nemôžu tolerovať pokračujúcu podporu spoločnosti založenej na princípe „rastu za každú cenu“ alebo využívanie verejných peňazí na podporu neudržateľných praktík, ako sú napríklad dotácie na fosílne palivá a iné škodlivé dotácie. Od začiatku hnutia #FridaysForFuture v auguste 2018 sa 13 miliónov mladých ľudí pripojilo ku klimatickým štrajkom v 228 krajinách (4). |
| --- | --- |

4.1

Zapojenie mladých ľudí na vnútroštátnej úrovni

| 4.2 | Odvtedy niektoré krajiny EÚ vytvorili mechanizmy na zahrnutie hlasu zástupcov mládeže do tvorby politiky v oblasti zmeny klímy. Rada mládeže pre klímu v Dánsku je nezávislou poradnou radou ministra životného prostredia pod vedením mládeže. Zhromažďuje impulzy od mladých ľudí z celej krajiny a formuluje konkrétne návrhy politík ministrovi. Návrhy sa potom začlenia do politických procesov s cieľom poskytnúť mladým ľuďom kanál na priame ovplyvňovanie rozvoja politík v oblasti klímy. V niektorých mestách v Dánsku navyše existujú rady mládeže pre klímu na miestnej úrovni (5). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Mnoho mladých podnikateľov uvažuje o ekologických a sociálnych aspektoch svojej činnosti hneď od začiatku. Obchodné praktiky zamerané na zníženie dopadu na životné prostredie by sa mali podporovať na vnútroštátnej úrovni, napríklad oslobodením od daní, a mali by sa podporovať ako pozitívne trendy mobilizujúce energiu mladých podnikateľov na vytváranie udržateľných obchodných modelov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Iniciatívy ako Zelené študentské parlamenty v Maďarsku, ktoré poskytujú správam miest návrhy v oblasti životného prostredia, sú dôležité, pretože nielen vzdelávajú, ale tiež poskytujú školám príležitosť posilniť vzťahy s obyvateľmi miest a medzi školami a rodičmi. |
| --- | --- |

4.4

Zapojenie mladých ľudí na európskej úrovni

| 4.5 | Dialóg EÚ o mládeži je participatívnym procesom EÚ, ktorý umožňuje mladým ľuďom zapojiť sa do rozhodovania o danej téme tým, že prinesú svoje nápady a návrhy týkajúce sa tém súvisiacich s politikou v oblasti mládeže v EÚ. Podporuje vykonávanie stratégie EÚ pre mládež na roky 2019 – 2027 a je usporiadaný do 18-mesačného pracovného cyklu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Poradná rada Rady Európy pre mládež je mimovládny partner v štruktúre spoločného riadenia, ktorý stanovuje normy a pracovné priority sektora mládeže Rady Európy a vydáva odporúčania pre budúce priority, programy a rozpočty. Skladá sa z 30 zástupcov mládežníckych mimovládnych organizácií a sietí v Európe a jej hlavnou úlohou je radiť Výboru ministrov vo všetkých otázkach týkajúcich sa mladých ľudí. Podporuje systém spoločného riadenia v rozhodovacích procesoch na všetkých úrovniach ako osvedčený postup účasti mladých ľudí, demokracie a začlenenia. |
| --- | --- |

4.6

Zapojenie mladých ľudí na úrovni OSN

| 4.7 | Na úrovni OSN je Hlavná skupina pre deti a mládež (UN MGCY) oficiálnym, formálnym a samoorganizovaným mechanizmom, ktorý mladým ľuďom umožňuje zmysluplne sa angažovať v OSN. UN MGCY má pracovné a koordinačné štruktúry zodpovedné za rôzne aspekty svojej práce, ako aj niekoľko formálnych mandátnych funkcií. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Pokiaľ ide o klímu, YOUNGO je oficiálnym útvarom pre mládež podľa Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC). YOUNGO tvoria organizácie a jednotlivci, ktorí sa identifikujú ako mladí. Nie je to organizácia, ale skôr jednotný otvorený formálny mechanizmus zapojenia skupín a/alebo jednotlivcov, ktorý poskytuje vstupy do procesov UNFCCC častým, formalizovaným, demokratickým a inkluzívnym spôsobom. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Potreba väčšieho zapojenia mladých ľudí sa uznala v septembri na samite mládeže o klíme v New Yorku 21. septembra. Záväzok Kwon-Gesh, v ktorom sa mladí ľudia vyzývajú, aby vzali na zodpovednosť svoje vlády a vedúcich predstaviteľov, schválilo od samitu viac ako 50 krajín. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Stratégia OSN pre mládež do roku 2030 sa zameriava na riešenie potrieb, budovanie agentúry a presadzovanie práv mladých ľudí a na zabezpečenie ich zapojenia a účasti na vykonávaní, preskúmaní a pokračovaní Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ako aj ďalších príslušných globálnych programov a rámcov. |
| --- | --- |

4.10

Poučenie sa z iných platforiem

| 4.11 | Platforma viacerých zainteresovaných strán pre ciele udržateľného rozvoja, ktorú zriadila Komisia v roku 2017 a na ktorej sa EHSV aktívne podieľal, zohrávala dôležitú úlohu, ale ponechala aj veľa priestoru na zlepšenie, pokiaľ ide o financovanie jej činnosti, frekvenciu zasadnutí, zodpovednosť za stanovenie programu, príležitosti na rozšírenú diskusiu a zapojenie jej členov a podporu pravidelnejších, transparentnejších a prístupnejších verejných konzultácií. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Európska platforma pre obehové hospodárstvo (ECESP), ktorú spoločne prevádzkuje EHSV a Európska komisia, poskytuje širokej skupine zainteresovaných strán priestor na výmenu osvedčených postupov a nápadov a vytváranie cenných sietí. Prenechanie zodpovednosti za platformu zainteresovaným stranám je hlavným rozdielom v porovnaní s platformou viacerých zainteresovaných strán pre ciele udržateľného rozvoja a je osvedčeným postupom, ktorým sa treba riadiť pri zriaďovaní iných štruktúrovaných mechanizmov zapojenia. |
| --- | --- |

4.12

5.   Vízia zmysluplného zapojenia mladých ľudí

Zásady

| 5.1 | Je zrejmé, že mládežnícke organizácie nechcú vytvárať nové mechanizmy zapojenia do procesov, ktoré v prvom rade nepovažujú za zmysluplné. Klimatická kríza má hlbšie korene a navrhnúť jej riešenie znamená položiť si základné otázky o tom, v akej spoločnosti chceme žiť v budúcnosti a akú víziu hospodárstva chceme vytvoriť, aby sme udržali klimaticky neutrálnu spoločnosť. „Ak je cieľom zmeniť východiskový systém, nie klímu, môže byť potrebné urobiť viac, než len vzdelávať mladých ľudí v oblasti zmeny klímy a povzbudzovať ich aktivizmus. Namiesto toho môže nastať čas na rozpoznanie mnohých aspektov, foriem, priestorov a prejavov nesúhlasu mladých ľudí.“ (6) Zapojenie mladých ľudí by preto mali uľahčiť aj horizontálne otázky, ktoré úzko súvisia s účinnou politikou v oblasti zmeny klímy, napríklad menové otázky. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Aby bolo zapojenie zmysluplné, mladí ľudia by mali byť zahrnutí do celého inštitucionálneho procesu: prípravné fázy, vykonávanie, sledovanie a hodnotenie iniciatív a politických procesov. Mnoho konzultačných kanálov už stanovilo rámec a viedlo k nerovnováhe moci. Je dôležité, aby mladí ľudia prevzali zodpovednosť za svoje vlastné zapojenie a boli schopní spoluvytvárať program so zúčastnenými stranami z inštitúcií. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Na začiatku by bolo užitočné identifikovať prekážky, ktoré bránia účasti mladých ľudí, ktoré by mohli mať právny alebo administratívny charakter alebo nedostatok informovanosti alebo nedostatočný prístup k informáciám o mechanizmoch účasti a zastúpenia mladých ľudí. Mali by sa riešiť aj sociálne, hospodárske a kultúrne prekážky brániace účasti mladých ľudí. Nemala by sa podceňovať úloha neformálnych spoločenských a kultúrnych konverzácií a výmeny informácií, napríklad v rámci partnerských skupín alebo v rámci rodín. Účasť by sa mala jasne chápať tak, že je pre všetkých. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Je samozrejmé, že sú potrebné zdroje na podporu získavania potrebných vedomostí a zručností a na zabezpečenie rovnakých príležitostí pre zmysluplnú účasť, ako aj pre mladých ľudí, ktorí sa zúčastňujú na mechanizmoch účasti a zastúpenia mladých ľudí. Vlády a príslušné inštitúcie by mali poskytnúť dostatočné, štrukturálne, spoľahlivé a udržateľné zdroje a potrebnú politickú podporu mládežníckym organizáciám, aby sa mohli zapojiť do mechanizmov účasti a zastúpenia mladých ľudí. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Klimatické hnutie mládeže a jeho aktivisti majú právo na to, aby ich hlas bolo počuť v rozhodovacích procesoch, ktoré budú mať vplyv na ich životy. Je to tiež jasná súčasť medzigeneračného aspektu klimatickej spravodlivosti. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EÚ musí aj naďalej stáť na čele inovatívneho zapojenia zainteresovaných strán. Ako inštitucionálny domov občianskej spoločnosti je EHSV prirodzeným kanálom a partnerom pri dosahovaní štruktúrovaného zapojenia. |
| --- | --- |

5.6

Hmatateľný návrh

| 5.7 | Na európskej úrovni EHSV opakovane vyhlásil (7), že je potrebné štruktúrované zapojenie občianskej spoločnosti, ktorej by sa mal poskytnúť jasný mandát na rozvoj, vykonávanie a monitorovanie politík a stratégií zameraných na dosiahnutie neutrality klímy. EÚ má v súčasnosti príležitosť vytvoriť mechanizmy zapojenia prostredníctvom Európskeho klimatického paktu. Mechanizmus zapojenia mladých ľudí v oblasti klímy a udržateľnosti by mal byť neoddeliteľnou súčasťou tohto paktu a mali by ho uľahčovať mládežnícke organizácie. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Orgány EÚ s rozhodovacou právomocou by mali vytvoriť priestor pre pravidelný a zmysluplný dialóg s mladými ľuďmi o politických návrhoch a stratégiách v oblasti klímy a udržateľnosti. Okrúhle stoly mládeže o klíme a udržateľnosti, ktorých vznik umožnil prvý výkonný podpredseda Európskej komisie, by sa mali konať dvakrát ročne v Bruseli. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Tieto okrúhle stoly mládeže o klíme a udržateľnosti by mal usporiadať EHSV v spolupráci s Európskou komisiou a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Príspevky mladých ľudí prednesené na okrúhlych stoloch by sa mali porovnávať a formálne zasielať do EP a EK, pričom obe inštitúcie by mali poskytnúť písomnú odpoveď, v ktorej sa uvedie, ktoré návrhy sa môžu uplatniť a ktoré sa nemôžu uplatniť a prečo. Okrúhle stoly sa nesmú stať „diskusným klubom“, ale majú skôr preukázať zmysluplné zapojenie a reakcie tvorcov politík. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Okrem stretnutia s Európskou komisiou a Európskym parlamentom je možné pozvať aj príslušné predsedníctva. Tým sa zabezpečí, aby mladí ľudia mohli nadviazať dialóg s Radou EÚ. Okrúhle stoly by sa mohli načasovať tak, aby zodpovedali rotácii predsedníctiev, aby mladí ľudia mohli mať skutočný vplyv na program predsedníctva. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Na to, aby sa vytvoril komunikačný kanál s mladými ľuďmi, by sa mal vytvoriť „Zoznam adresátov dialógu mládeže o klíme a udržateľnosti“, ktorý by mali spravovať sprostredkovatelia okrúhleho stola mládeže o klíme a udržateľnosti a ktorý by vychádzal z príkladu organizácie útvarov OSN pre mládež. Zoznam adresátov by bol otvorený pre všetkých mladých zástupcov zainteresovaných strán v oblasti klímy a uľahčoval by dobrú komunikáciu a výmenu informácií medzi skupinou a s inštitúciami. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Orgány EÚ s rozhodovacou právomocou by mali zabezpečiť vysoko kvalitné zapojenie mládežníckych organizácií do vývoja, vykonávania a sledovania rôznych mechanizmov štruktúrovaného zapojenia mladých ľudí do otázok týkajúcich sa klímy a udržateľnosti v rozhodovacích procesoch EÚ. Pomôže sa tým vytvoriť zapojenie, ktoré podporí kreativitu a nápady mladých ľudí a súčasne zabezpečí, aby sa tieto myšlienky premietli do politík. |
| --- | --- |

5.13

6.   Praktické vykonávanie vízie všetkými inštitúciami EÚ

Inštitúcie EÚ

| 6.1 | Desiatky zapojených zástupcov mládeže z celého sveta sa zúčastňujú na výročných konferenciách o klíme s cieľom predkladať odporúčania, naliehať na delegátov, sledovať pokrok, organizovať a zúčastňovať sa na sprievodných podujatiach a budovať svoje siete. Zaradením zástupcu mládeže do klimatickej delegácie EÚ pre UNFCCC COP by sa preukázalo, že inštitúcie EÚ vážne uvažujú o zmysluplnom zapájaní mladých ľudí. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Aarhuský dohovor, ktorého zmluvnou stranou je Európska únia, by sa mal v plnej miere presadzovať a mal by poskytovať príležitosti pre mladých ľudí a mládežnícke organizácie a podporovať ich prístup k spravodlivosti pred Súdnym dvorom EÚ s cieľom zabezpečiť ich právo na prijímanie informácií o životnom prostredí od verejných orgánov alebo právo zúčastňovať sa na prijímaní rozhodnutí v oblasti životného prostredia (8). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Mladí ľudia a mládežnícke organizácie by sa mali zapájať do nepretržitej reakcie EÚ na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a usilovať sa o zásadné zmeny v našich sociálnych, ekonomických a politických systémoch, ktorých jadrom sú zásady udržateľného rozvoja. Balík opatrení v hodnote viac ako 500 miliárd EUR, ktorý bol avizovaný v apríli 2020, musí zabezpečiť, aby tieto zásady boli stredobodom jeho realizácie. Toto je príležitosť, ktorá sa vyskytne raz za generáciu, na nápravu systémových nerovností a upustenie od neudržateľných praktík. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Je dôležité, aby mládežnícke organizácie ťažili z úsilia o budovanie kapacít, ktoré im pomôžu orientovať sa v regulačnom a administratívnom prostredí. Poskytovanie budovania kapacít, politická a finančná podpora, ako aj uľahčovanie tvorby sietí a prepojení posilnia mladých ľudí a uľahčia ich zapojenie do rozhodovacích procesov. |
| --- | --- |

6.4

EHSV

| 6.5 | EHSV by mal ísť príkladom tým, že do svojej delegácie UNFCCC COP zaradí zástupcu mládeže EÚ, ktorý bude mať v rámci delegácie EÚ štatút pozorovateľa. Tento zástupca mládeže by sa zúčastňoval na dvojstranných stretnutiach a sprievodných podujatiach EHSV. Mohli by informovať o procese a výsledkoch mládežnícke organizácie a siete vrátane siete okrúhleho stola mládeže o klíme a udržateľnosti. Využívali by podporu sekretariátu, ktorú EHSV poskytuje týmto misiám. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EHSV by sa mohol zaviazať, že bude spolupracovať so zástupcom mládeže na každom stanovisku EHSV, ktoré sa týka klímy a udržateľnosti. Táto osoba by poskytla spravodajcovi príspevok o názoroch mladých ľudí a bola by pozvaná, aby predniesla príspevky na vypočutí, schôdzi študijnej skupiny alebo prípadne na schôdzi sekcie. Zástupcu mládeže by mohol vybrať spravodajca EHSV na základe odporúčania sprostredkovateľov dialógu mládeže o klíme a udržateľnosti. Túto úlohu možno opísať ako neformálne postavenie tieňového spravodajcu. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EHSV už začal poskytovať zástupcom mládeže príležitosti na pravidelné vystúpenia na verejných podujatiach zameraných na klímu a udržateľnosť. V ďalšom období by sa mal tento postup rozšíriť na všetky verejné podujatia, ktoré sa týkajú otázok zameraných na budúcnosť a pre ktoré by boli príspevky mladých ľudí prínosom. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Európsky samit mládeže o klíme, ktorý usporadúva EHSV spoločne s Európskym parlamentom, by sa mohol stať každoročným podujatím pre mladých ľudí. Táto udalosť môže pomôcť posilniť podporu mládeže, prispieť k budovaniu kapacít a posilneniu postavenia mladých ľudí a vybudovať prepojenia medzi inštitúciami EÚ, čo by bolo rozhodujúce pre zmysluplné, štruktúrované a trvalé zapojenie mladých ľudí do rozhodovacieho procesu EÚ. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | EHSV žiada, aby Európsky parlament zaviedol formálny konzultačný proces so zástupcami mládeže pri príprave svojich stanovísk k návrhom politík týkajúcich sa klímy a udržateľnosti. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EHSV by mohol do budúcnosti potvrdiť svoje členstvo, aby zabezpečil dostatočné zastúpenie mládežníckych organizácií v EHSV a tiež zabezpečil výmenu skúseností a poznatkov s mládežníckymi pobočkami členských organizácií. Mnohé členské organizácie EHSV majú mládežnícke útvary – viac členov by sa malo aktívne povzbudzovať, aby sa zapojili do spolupráce s potenciálnymi budúcimi členmi z týchto sekcií ich organizácií. EHSV naďalej využíva vynikajúce podujatie „Vaša Európa, váš názor“ s cieľom zabezpečiť zapojenie mládeže, a napriek tomu, že tento rok bolo podujatie v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 zrušené, bude pokračovať v budúcom roku so zameraním na klímu a udržateľnosť. |
| --- | --- |

6.10

7.   Prijatie pozitívnej vízie do budúcnosti

| 7.1 | Najhoršie následky klimatickej krízy sú pre väčšinu Európanov stále vzdialené niekoľko rokov. Pandémia ochorenia COVID-19 nám poskytuje praktický príklad toho, čo sa môže stať, keď sa ignorujú vedci a odborníci. Ukázalo sa tiež, že vytváranie vedecky podloženej politiky môže byť pri riešení krízy efektívne. Táto lekcia sa musí uplatniť na klimatickú krízu: stále máme čas odvrátiť niektoré z najhorších dôsledkov a pripraviť sa na ich zvyšok. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Pri navrhovaní a vykonávaní podporných programov zameraných na zotavenie sa z hospodárskeho dopadu pandémie sa musia v popredí politiky udržiavať záväzky v oblasti klímy a udržateľnosti. Agenda OSN 2030 a Parížska dohoda tvoria pri riešení týchto otázok chrbticu medzinárodného multilateralizmu a je potrebné posilniť európsku zelenú dohodu, aby sa v budúcnosti dosiahla udržateľná uhlíkovo neutrálna spoločnosť, ktorá bude dodržiavať medzigeneračné záväzky. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Hnutie mládeže preukázalo veľkú adaptabilitu v čase zákazu vychádzania počas pandémie. Ich posolstvo rezonovalo prostredníctvom online mobilizácie a inovatívnych spôsobov šírenia ich posolstva pomocou všetkých foriem komunikácie od politických požiadaviek až po humor. Treba uznať a zahrnúť tento inovatívny a ambiciózny prístup k vytváraniu našej budúcnosti. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Počas inak hrozného dopadu ochorenia COVID-19 sa objavila pozitívna vízia budúcnosti. Ukázalo sa, že zásadný význam majú pracovníci s najnižšou mzdou v našom hospodárstve. Naše pracovné sily sú flexibilnejšie ako si to ktokoľvek uvedomoval. Spojenie s rodinou a našimi bezprostrednými komunitami bolo nesmierne prínosné a cenné. Vo väčšej miere sme si uvedomili, že kontakt s prírodou môže byť prínosom pre zdravie a pohodu. Teraz máme príležitosť postarať sa o to, aby sme si vzali pozitívne ponaučenia a uplatňovali ich ako základné prvky nového normálneho stavu. |
| --- | --- |

7.4

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

1

(2)  Európska komisia: Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie COM(2020) 456 final a sprievodný dokument Rozpočet EÚ umožňujúci realizáciu plánu obnovy Európy.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772.

3

(4)  Zdroj: Fridays for future: strike statistics.

4

(5)  Zdroj: UN Youth Climate Council.

5

(6)  Zdroj: Ecology and Society: Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent (Ekológia a sociológia: Skúmanie aktivizmu mladých ľudí v súvislosti so zmenou klímy: zodpovedný, prevratný a nebezpečný disent).

6

(Ekológia a sociológia: Skúmanie aktivizmu mladých ľudí v súvislosti so zmenou klímy: zodpovedný, prevratný a nebezpečný disent)

(7)  Ref.: Stanovisko EHSV na tému Podpora opatrení v oblasti klímy zo strany neštátnych subjektov: rámec EÚ na podporu väčšieho počtu a lepších opatrení (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 35) a stanovisko EHSV na tému Európsky klimatický pakt (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 67).

7

Podpora opatrení v oblasti klímy zo strany neštátnych subjektov: rámec EÚ na podporu väčšieho počtu a lepších opatrení

Európsky klimatický pakt

(8)  Stanovisko EHSV na tému Prístup k spravodlivosti na štátnej úrovni v súvislosti s opatreniami na vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 65).

8

Prístup k spravodlivosti na štátnej úrovni v súvislosti s opatreniami na vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/08)

| Spravodajca: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Peter SCHMIDT

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 212/2/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

212/2/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia COVID-19 odhalila krehkosť dodávateľských reťazcov. Opätovné vybudovanie hospodárstva po kríze bude príležitosťou na prehodnotenie našej spoločnosti a rozvoj nového modelu prosperity. Presunutie priorít smerom k udržateľnejším spôsobom výroby, distribúcie a spotreby a zvýšenie odolnosti všetkých aktérov v dodávateľských reťazcoch voči krízam už nie je voľbou, ale nevyhnutnosťou. Odolnosť poľnohospodárov, ktorí dorábajú naše potraviny, alebo pracovníkov, ktorí vyrábajú naše oblečenie, je rovnako dôležitá ako odolnosť dovážajúcich spoločností, výrobcov, veľkoobchodníkov, MSP alebo maloobchodných reťazcov v Európe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV žiada komplexnú stratégiu EÚ pre udržateľnú spotrebu. Najudržateľnejšia voľba by mala byť najjednoduchšou voľbou pre občanov. Vyžaduje si to systémovú zmenu spôsobu, akým vyrábame a spotrebúvame. Je potrebné lepšie si uvedomiť najmä zodpovednosť výrobcov (1) za riešenie neudržateľnej spotreby. Keďže trhy neprinášajú udržateľné výsledky automaticky, je potrebná stratégia na vytvorenie regulačného kontextu a strategického smerovania tak pre súkromný sektor (aj prostredníctvom obehových a udržateľných obchodných modelov), ako aj pre verejné orgány (napr. prostredníctvom verejného obstarávania). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sociálny rozmer sa musí v plnej miere začleniť do stratégie spolu s hospodárskym a environmentálnym rozmerom, aby sa dosiahla veľmi potrebná súdržnosť politík v záujme udržateľného rozvoja. EÚ sa príliš dlho sústreďovala na trhové riešenia a zanedbala rozmer občanov a pracovníkov. Medzi kritériá udržateľnosti by sa malo zaradiť zlepšenie pracovných podmienok, minimálne mzdy, sociálna ochrana, investície do verejných služieb, inkluzívna správa vecí verejných, spravodlivé zdanenie atď. Prispelo by to k tomu, aby naše výrobné a spotrebné systémy boli z dlhodobého hľadiska spravodlivejšie a udržateľnejšie. Prispelo by to aj k vykonávaniu Agendy 2030 OSN. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V rámci stratégie EÚ pre udržateľnú spotrebu by sa mala venovať osobitná pozornosť vplyvu na zraniteľné skupiny obyvateľstva a domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré boli – a budú i naďalej – obzvlášť zasiahnuté súčasnou krízou, pričom by sa mala venovať pozornosť aj dosahu na zraniteľné subjekty v dodávateľskom reťazci vrátane poľnohospodárov a pracovníkov. Udržateľné výrobky a služby by mali byť prístupné a cenovo dostupné pre všetkých. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V krátkodobom a strednodobom horizonte by sa všetky príslušné politické nástroje (napr. verejné obstarávanie, označovanie, zdaňovanie atď.) mali lepšie koordinovať a zamerať na túto víziu. Na prekonanie súčasnej fragmentácie politík EÚ a tzv. kontajnerovému prístupu je potrebný harmonizovanejší prístup. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V súvislosti s obnovou po odznení pandémie COVID-19 EHSV žiada Komisiu, Parlament a členské štáty, aby úzko spolupracovali s EHSV na vypracovaní zásadného a koordinovaného programu integrovaných politík, ktorý pomôže Európe pri „lepšej opätovnej výstavbe“ a vytvorí podmienky pre komplexnú stratégiu EÚ pre udržateľnú spotrebu. EHSV odporúča vykonať tieto konkrétne kroky:






  — | zaviesť produktové normy a zákazy podporujúce udržateľnosť, t. j. normy podporujúce dlhšiu životnosť a udržateľnosť výrobkov, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

zaviesť produktové normy a zákazy podporujúce udržateľnosť, t. j. normy podporujúce dlhšiu životnosť a udržateľnosť výrobkov,

| — | zakázať nekalé obchodné praktiky, |
| --- | --- |

—

zakázať nekalé obchodné praktiky,

| — | zlepšiť pravidlá hospodárskej súťaže pre kolektívne iniciatívy, ktoré podporujú udržateľnosť dodávateľských reťazcov, |
| --- | --- |

—

zlepšiť pravidlá hospodárskej súťaže pre kolektívne iniciatívy, ktoré podporujú udržateľnosť dodávateľských reťazcov,

| — | zabezpečiť vymáhateľnosť sociálnych a environmentálnych doložiek v obchodných dohodách, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť vymáhateľnosť sociálnych a environmentálnych doložiek v obchodných dohodách,

| — | zlepšiť zodpovednosť podnikov a zvýšiť informovanosť podnikov o environmentálnych (napr. EMAS) a sociálnych aspektoch, |
| --- | --- |

—

zlepšiť zodpovednosť podnikov a zvýšiť informovanosť podnikov o environmentálnych (napr. EMAS) a sociálnych aspektoch,

| — | presunúť daňové zaťaženie z práce na využívanie zdrojov, |
| --- | --- |

—

presunúť daňové zaťaženie z práce na využívanie zdrojov,

| — | podporovať spravodlivé a zelené verejné obstarávanie s minimálnymi záväznými kritériami, |
| --- | --- |

—

podporovať spravodlivé a zelené verejné obstarávanie s minimálnymi záväznými kritériami,

| — | zlepšiť transparentnosť zavedením povinných pravidiel označovania pôvodu, udržateľnosti a sociálneho rozmeru, |
| --- | --- |

—

zlepšiť transparentnosť zavedením povinných pravidiel označovania pôvodu, udržateľnosti a sociálneho rozmeru,

| — | podporovať iniciatívy zdola nahor a pilotné zásahy, |
| --- | --- |

—

podporovať iniciatívy zdola nahor a pilotné zásahy,

| — | riešiť otázky reklamy a marketingu, |
| --- | --- |

—

riešiť otázky reklamy a marketingu,

| — | podporovať vzdelávanie o udržateľnej spotrebe. |
| --- | --- |

—

podporovať vzdelávanie o udržateľnej spotrebe.

2.   Úvod

| 2.1. | Pandémia COVID-19 odhalila krehkosť dodávateľských reťazcov a potrebu naliehavej a systematickej transformácie. Nedostatočné investície v sektoroch zdravotníctva a starostlivosti, nadmerné spoliehanie sa na globálne dodávateľské reťazce a hospodárske systémy závislé od lineárnych procesov výroby a spotreby nezlučiteľné s hranicami možností našej planéty ohrozili schopnosť vlád rýchlo a rozhodne konať na ochranu verejného zdravia. Presunutie priorít smerom k udržateľnejším spôsobom výroby, distribúcie a spotreby a zvýšenie odolnosti všetkých aktérov v dodávateľských reťazcoch voči krízam už nie je voľbou, ale nevyhnutnosťou (2). Pandémia spôsobila, že stredobodom mediálnej a politickej diskusie sa stala sociálna ochrana, verejné služby, pracovníci s nízkou kvalifikáciou, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, ako aj pracovné podmienky. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EÚ sa zaviazala v plnej miere vykonávať Agendu 2030 OSN a jej 17 cieľov udržateľného rozvoja. Vykonávanie cieľa udržateľného rozvoja č. 12 týkajúceho sa udržateľnej spotreby a výroby je v Európe stále náročné (3), pričom má zásadný význam pre realizáciu Agendy 2030 ako celku. V skutočnosti spôsob, akým väčšina ľudí v súčasnosti konzumuje, nie je udržateľný – veľké objemy vo vysokej miere, pozdĺž lineárnej dráhy a so značným plytvaním (vyťažiť – vyrobiť – vyhodiť). Občania boli navyše považovaní predovšetkým za individuálnych spotrebiteľov, a preto sa na ľudí preniesla zodpovednosť za ich rozhodnutia bez toho, aby sa im poskytli prístupné alebo cenovo dostupné alternatívy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV už v minulosti vyzval EÚ, aby navrhla novú víziu prosperity pre ľudí a planétu založenú na zásadách environmentálnej udržateľnosti, práva na dôstojný život a ochrany sociálnych hodnôt (4). Systémový prístup EÚ k udržateľnej spotrebe je jedným zo základných stavebných prvkov strategickej vízie EHSV o udržateľnom hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, v rámci ktorého sa na nikoho nesmie zabudnúť. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Politická dynamika vedie k tomu, aby EÚ podnikla rozhodné kroky smerom k tejto vízii. Európska zelená – a sociálna – dohoda má obrovský potenciál obnoviť hospodárstvo po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 na udržateľnejšom základe, prispieť k vytvoreniu nového modelu prosperity a zabezpečiť spravodlivú transformáciu (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo obsahuje najmä konkrétne opatrenia zamerané na posilnenie postavenia spotrebiteľov v rámci zelenej transformácie a niekoľko iniciatív, ktoré by mohli pomôcť preukázať zodpovednosť regulačných orgánov a spoločností. Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo by mal rozšíriť rozsah pôsobnosti „Novej dohody pre spotrebiteľov“ z roku 2018, ktorá bola zameraná skôr na ochranu a presadzovanie ako na posilnenie postavenia. Implementácia stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie biodiverzity je takisto dvojnásobne dôležitá, pretože kríza v dôsledku pandémie COVID-19 spôsobila, že je naliehavejšie než kedykoľvek predtým zvýšiť odolnosť a udržateľnosť európskych a globálnych potravinových systémov. Nadchádzajúci 8. environmentálny akčný program by mal byť príležitosťou na rozhodnejšie riešenie udržateľnej spotreby. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Toto stanovisko prispeje k úvahám o obnove po odznení pandémie COVID-19 poskytnutím konkrétnych odporúčaní pre komplexnú stratégiu EÚ pre udržateľnú spotrebu, ako súčasti európskej zelenej dohody a doplnku k novému akčnému plánu EÚ pre obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Výzvy – analýza súčasnej situácie

| 3.1. | Európa ešte zďaleka nežije v hraniciach možností planéty. K rovnakému záveru (6) sa dospelo v rôznych štúdiách, ktoré používajú rôzne metodiky na hodnotenie spotrebiteľských modelov v EÚ, vrátane nedávnej správy Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a Švajčiarskeho federálneho úradu pre životné prostredie (FOEN) (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Spotreba výrobkov a služieb je priamou a nepriamou hybnou silou tlakov, ako sú zmeny využívania pôdy, emisie a uvoľňovanie toxických chemikálií do životného prostredia, čo zase vedie k množstvu environmentálnych vplyvov vrátane zmeny klímy, vyčerpania a znečistenia sladkej vody a straty biodiverzity. Táto „ekologická stopa“ spotreby je v Európe veľká; v skutočnosti je jednou z najväčších na svete. Údaje naznačujú, že na udržanie svetového hospodárstva by sme potrebovali takmer tri Zeme, keby každý na tejto planéte konzumoval rovnako ako priemerný Európan (8), (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aby si Európa udržala vysokú úroveň spotreby, je závislá od zdrojov získaných inde. Európa tak vo zvýšenej miere externalizuje svoje tlaky na kľúčové environmentálne otázky do iných častí sveta (10). Celkovo už tento model nie je kompatibilný s bezpečnou a udržateľnou budúcnosťou (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aj keď export environmentálnej stopy EÚ prostredníctvom obchodu nemožno považovať za udržateľný, treba tiež uznať, že obchod s EÚ zohráva dôležitú úlohu v sociálno-ekonomickom rozvoji mnohých krajín, najmä najmenej rozvinutých krajín. EÚ v skutočnosti aktívne podporuje obchod ako nástroj na podporu udržateľnosti na celom svete a v rámci krajín, ktoré sú jej obchodnými partnermi. Zásady spravodlivosti, obehovosti a udržateľnejšej spotreby je preto potrebné dôkladne zosúladiť s obchodom, čím sa vytvoria príležitosti pre EÚ a jej obchodných partnerov (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Súčasné európske modely spotreby tiež vyvolávajú niekoľko otázok týkajúcich sa sociálnej spravodlivosti. Zatiaľ čo časti Európy majú jedny z najvyšších surovinových stôp na svete (13), iné regióny v Európe si nemôžu dovoliť životnú úroveň, ktorá sa všeobecne považuje za prijateľnú. Úroveň materiálnej deprivácie sa v rámci EÚ veľmi líši, rovnako ako úroveň ekonomického zaťaženia (14). Spotreba je teda úzko spojená s politickými programami, napr. v oblasti výživy, chudoby a nerovnosti (15). Udržateľnejšia spotreba v Európe ako celku môže u niektorých znamenať zvýšenie využívania zdrojov, ako aj zníženie využívania zdrojov inými – celkovo lepšiu rovnováhu v prístupe k zdrojom a posilnenie spravodlivosti v oblasti zdrojov (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Neudržateľná spotreba je poháňaná zložitou súhrou celého radu rôznych faktorov. Dominantný obchodný model je lineárny, pričom rast väčšiny spoločností je stále založený na tom, že viac ľudí nakupuje viac vecí. Skutočná životnosť mnohých spotrebiteľských výrobkov sa znižuje (17), zatiaľ čo ich oprava je stále (často úmyselne) náročná (18). Alternatívy k lineárnemu hospodárskemu modelu založenému na prístupe „vezmi, použi, zahoď“, ako sú modely založené na obehovosti surovín, opravách alebo spoločnom využívaní, by mohli prispieť k zníženiu celkovej spotreby surovín, ale zostávajú okrajové a za súčasných podmienok často nie sú schopné konkurovať lineárnym riešeniam (19). V skutočnosti sa sekundárne (opätovne použité/repasované/recyklované) výrobky často predávajú okrem primárnych (nových) výrobkov, čo má za následok environmentálne vplyvy primárnej, ako aj sekundárnej výroby (20). Podpora obehovosti bez podpory širších systémových zmien vo výrobe (najmä v dizajne výrobkov), spotrebe a predchádzaní vzniku odpadu by sa preto zaoberala iba časťou problému. Spotrebitelia by mali mať prospech zo skutočného „práva na opravu“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Cena je jedným z najdôležitejších determinantov a hnacích síl dopytu (21), a pokiaľ cena produktov a služieb neodráža presnejšie ich skutočné náklady, nebude možný celkový posun k udržateľným modelom spotreby. Ekonomické náklady na environmentálne a sociálne externality výroby a spotreby v súčasnosti znášajú zvyčajne daňovníci a budúce generácie, a nie spoločnosti, ktoré uvádzajú príslušné výrobky a služby na trh. Prístup k produktom a službám, ktoré ponúkajú alternatívne riešenia s nižšími vplyvmi, je stále drahší a ťažkopádny, a to aj napriek dokázaným vplyvom menej negatívnych externalít prostredníctvom udržateľnejších možností spotreby, ako sú ekologické výrobky a výrobky spravodlivého obchodu (22). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Medzičasom sa venuje zvýšená pozornosť metódam vykazovania skutočných nákladov a rozširujú sa štúdie, odkedy ekonóm A.C.Pigou zaviedol pojem náklady na „externality“ (23). Komisia uverejnila v roku 2008 stratégiu internalizácie externých nákladov (24), pričom za hlavné ekonomické nástroje na internalizáciu externých nákladov označila zdaňovanie, mýto (alebo užívateľské poplatky) a za určitých okolností obchodovanie s emisiami. Dlhodobým trendom v Európe je však to, že podiel príjmov z „environmentálnych“ daní na celkových daňových príjmoch klesá (25). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ďalšou výzvou je v súčasnosti dominantný výklad právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže, ktorým sa prijíma veľmi úzka koncepcia dobrých životných podmienok spotrebiteľov, ktorá uprednostňuje nízke maloobchodné ceny pre spotrebiteľa pred udržateľnosťou výrobkov a ich výrobou. V roku 2013 holandský orgán pre hospodársku súťaž (ACM) v prípade „Energetická dohoda“ rozhodol, že viacstranná dohoda o energetike pre udržateľný rast so zamestnávateľmi, odborovými zväzmi, environmentálnymi organizáciami a ďalšími subjektmi v oblasti úspory energie, zvyšujúca podiel energie z obnoviteľných zdrojov a tvorbu pracovných miest nebola v súlade s požiadavkami práva hospodárskej súťaže. V roku 2014 spoločnosť ACM v prípade „Kura zajtrajška“ zistil, že dohoda viacerých zainteresovaných strán o zvýšení úrovne dobrých životných podmienok kurčiat, ako je menej antibiotík a viac priestoru a ďalšie environmentálne opatrenia, obmedzuje hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V usmerneniach Komisie k článku 101 ods. 3 sa uvádza, že cieľom článku 101 je chrániť hospodársku súťaž na trhu „ako prostriedok zvyšovania prosperity zákazníkov a zabezpečenia efektívneho prideľovania zdrojov“, a to bez uvedenia, či a ako sa môžu zohľadniť nehospodárske dôvody. Mnoho prevádzkovateľov by chcelo zintenzívniť svoje projekty udržateľnosti, ale investície sú príliš vysoké na to, aby sa na to podujali sami. Usmernenia v oblasti práva hospodárskej súťaže by mali prevádzkovateľom poskytovať jasnejšie informácie o tom, ako sa zapojiť do spolupráce v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Nedávna štúdia nadácie Fairtrade Foundation uvádza dôkaz, že nejasné právne prostredie týkajúce sa možnej spolupráce v súvislosti s nízkymi vstupnými cenami na farme obmedzuje pokrok smerom k spolupráci pri zabezpečení životných miezd a príjmov v dodávateľských reťazcoch. V správe sa uvádza, že ďalšiemu pokroku by výrazne pomohlo ďalšie objasnenie orgánov hospodárskej súťaže o tom, ako by sa predkonkurenčná spolupráca v oblasti nízkych vstupných cien na farme posudzovala podľa právnych predpisov o hospodárskej súťaži (26). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Prekážkou koherentného prístupu k trvalo udržateľnej spotrebe je súčasná fragmentácia politík EÚ. Napríklad, pokiaľ ide o vykonávanie smernice EÚ o verejnom obstarávaní z roku 2014 (27), niekoľko generálnych riaditeľstiev Komisie pracuje osobitne na poskytovaní usmernení pre verejných obstarávateľov (Príručka „Buying Green“ vypracovaná GR pre životné prostredie (28), „Sociálne nakupovanie“ vypracovaná GR GROW (29) – v súčasnosti prebieha jej aktualizácia), zatiaľ čo existuje samostatné oznámenie Komisie s názvom „Usmernenie k inovačnému obstarávaniu“ (30). To môže byť veľmi mätúce pre verejných obstarávateľov v EÚ, ktorí si želajú integrovaný prístup k udržateľnému obstarávaniu, ako je stanovené v cieli udržateľného rozvoja č. 12.3. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Vízia – Vytvoriť komplexnú európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu

| 4.1. | Politiky zamerané na udržateľnosť výrobných procesov (napr. ekodizajn), výrobkov a služieb a nakladania so surovinami, ktoré sa stávajú odpadom, sú už dlho základom politiky EÚ a existuje relatívne dobre zavedený politický rámec. Tento prístup však už nestačí na dosiahnutie rozsahu zmien požadovaných v dostupnom čase – je potrebné venovať väčšiu pozornosť úlohe spotreby pri presadzovaní trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Politiky zamerané na spotrebu na úrovni EÚ sa doteraz zameriavali na úlohy občanov ako spotrebiteľov a na využívanie nástrojov politiky založených na informáciách na pokus ovplyvniť spotrebiteľské správanie. Medzi kľúčové príklady patrí environmentálne označovanie výrobkov, kampane na zvýšenie informovanosti a dobrovoľné kritériá ekologického verejného obstarávania. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tieto nástroje politiky mali obmedzený vplyv na neudržateľnú spotrebu. V skutočnosti existuje len málo dôkazov, ktoré by naznačovali, že zlepšená informovanosť o environmentálnych vlastnostiach výrobkov, ako sú environmentálne značky, vedie k skutočným zmenám v nákupnom správaní, nieto v požadovanom rozsahu. Je to z dôvodu rôznych odrazových efektov, podvedomých rutín a zvykov (31). Naše voľby ako spotrebiteľov (či už ide o domácnosť, súkromný sektor alebo verejnosť) naďalej do veľkej miery vychádzajú z ceny a pohodlia (32). Je však dôležité zdôrazniť, že za takúto možnosť v existujúcom systéme nenesú zodpovednosť spotrebitelia, ale skôr výrobcovia (33). Je to kapitalistická logika a nerovnováha moci v dodávateľskom reťazci, ktorá vedie k „pretekom ku dnu“, pričom uprednostňuje cenu pred udržateľnosťou. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Je tiež problematické považovať občanov za zodpovedných za dosiahnutie udržateľnejšej spotreby, zatiaľ čo väčšina výrobkov a služieb neodhaľuje svoje skutočné náklady a trhové a spoločenské páky zostávajú nastavené na podporu zvýšenej spotreby surovín. Je potrebné lepšie si uvedomiť zodpovednosť súkromného a verejného sektora za riešenie neudržateľnej spotreby a prijať nástroje, ktoré pomôžu vyváženým a transparentným spôsobom zabezpečiť, aby zdravšia, udržateľnejšia a bezpečnejšia voľba bola pre občanov ľahšou a dostupnejšou voľbou. EK by mala naďalej podporovať celoeurópske kampane zamerané na udržateľnú spotrebu pod vedením občianskej spoločnosti so zameraním nielen na individuálne rozhodnutia spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Súčasťou doterajšieho charakteru politiky na úrovni EÚ je rovnováha politických povinností medzi EÚ a jej členskými štátmi. Nástroje politiky, ktoré sa môžu použiť na pokus o reguláciu dopytu, napríklad dane, patria do veľkej miery do právomoci členských štátov. EÚ napriek tomu zohráva ústrednú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby Európa žila v rámci hraníc možností planéty, a má niekoľko prostriedkov, ako konať v prípade neudržateľnej spotreby. Niektoré členské štáty by tiež mohli využívať ďalšie usmernenia (súbor nástrojov) EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jednotlivé prístupy, napr. spravodlivé alebo obehové, sú dôležité, ale nepostačujú na dosiahnutie udržateľnosti. Okrem toho existuje riziko, že vypracovanie politických reakcií na neudržateľnú spotrebu izolovane od seba môže spôsobiť reťazovú reakciu nepredvídaných problémov. Potrebný je komplexný a koordinovaný prístup, ktorý odráža zložitosť danej problematiky a poskytuje jednotný príspevok z rôznych oblastí politiky, od výskumných, inovačných, odvetvových a priemyselných politík po vzdelávanie, sociálnu starostlivosť, obchod a zamestnanosť (34). Je dôležité, aby stratégia EÚ v prípade potreby dopĺňala – nie oslabovala – ambiciózne regulačné zásahy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Stratégia udržateľnej spotreby na úrovni EÚ by mala pre členské štáty a pre súkromný sektor vytvoriť ambiciózny rámec s cieľom riešiť spotrebu domácností a spotrebu vo verejnom sektore. Trhy neprinesú udržateľné výsledky automaticky. Potrebná je stratégia na vytvorenie regulačného kontextu a strategického smerovania, ktoré vedie k ambicióznym priekopníckym iniciatívam v oblasti výrobkov, ako aj služieb (keďže ekonomika služieb nemusí byť nevyhnutne udržateľná). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Stratégia EÚ by tiež bola v súlade so žiadosťami európskych spotrebiteľov, aby EÚ zabezpečila štrukturálne zmeny a vytvorenie nových infraštruktúr, ktoré by spotrebiteľom umožnili prijať udržateľnejší životný štýl (35). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Začlenenie úlohy spotreby na úrovni EÚ môže tiež pomôcť vyhnúť sa odrazovým efektom a iným nepredvídaným účinkom revidovanej a/alebo novej politiky a podporiť dlhodobejší kultúrny posun v tom, ako vnímame koncepciu dostatočnosti a úlohu spotreby pri realizácii Agendy 2030. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Stratégia EÚ pre udržateľnú spotrebu by mala obsahovať ciele absolútneho zníženia surovinovej stopy európskej spotreby. Ciele na úrovni EÚ môžu poskytnúť smer, dynamiku a súdržnosť tak pre ostatné úrovne riadenia, ako aj pre súkromných a verejných inovátorov, aby pomohli zabezpečiť hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky (36). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ďalej je rozhodujúci aspekt spravodlivosti pri využívaní zdrojov, ktorý sa v politike EÚ už dlho prehliada (37). Stratégia pre udržateľnú spotrebu musí byť stratégiou zameranou na ľudí, ktorej cieľom je sprístupnenie, cenová dostupnosť a príťažlivosť pre všetkých z hľadiska udržateľnej voľby spotrebiteľa. V rámci stratégie by sa mala venovať osobitná pozornosť vplyvu na zraniteľné skupiny obyvateľstva a domácnosti s nízkymi príjmami. V súlade s tým by sa mali riešiť aj sociálne skupiny s vysokými výdavkami. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pracovníci a poľnohospodári zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore udržateľnej spotreby, pretože sú spotrebiteľmi na konci reťazca, ale aj výrobcami na začiatku dodávateľského reťazca. Je preto dôležité, aby politiky udržateľnej spotreby zahŕňali vyvážený prístup k rozdeleniu vytvárania hodnoty v celom hodnotovom reťazci a naprieč ním, ako je napríklad podpora životného minima pre pracovníkov a minimálneho príjmu pre poľnohospodárov v EÚ aj na globálnom juhu, a nielen zameranie sa na krátkodobé nízke ceny pre spotrebiteľov. Pracovníci, odborové zväzy, skupiny poľnohospodárov a organizácie občianskej spoločnosti môžu tiež zohrávať kľúčovú úlohu pri monitorovaní dodržiavania noriem udržateľnosti a ľudských práv v globálnych hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Maloobchod môže tiež zohrávať dôležitú úlohu pri podpore udržateľnej spotreby tým, že bude spotrebiteľov nabádať k zdravším a udržateľnejším voľbám. V rámci tohto sektora je obzvlášť dôležité spomenúť obchodný model spotrebiteľských družstiev, a to z dôvodu ich špecifickej podnikateľskej formy, ktorá stavia postavu člena-spotrebiteľa do jadra jeho obchodnej a demokratickej riadiacej štruktúry. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Stratégia EÚ by mala zahŕňať iniciatívy na zabezpečenie transparentných a spoľahlivých tokov informácií na podporu udržateľnej spotreby a využitie príležitostí vytvorených novými a vznikajúcimi digitálnymi riešeniami. Mohli by sa tým podporiť aj spoločnosti, ktoré sú ochotné inovovať, ale v súčasnosti nemajú metriky a údaje, ktoré by umožnili spoľahlivé hodnotenie ekologických a sociálnych vplyvov každodennej spotreby. Tejto výzve čelia najmä MSP, startupy a družstvá, ktoré sú nevyhnutnými inovátormi a pilotnými platformami. EÚ zohráva dôležitú úlohu najmä pri harmonizácii a overovaní ekologických tvrdení na vnútornom trhu. V súčasnosti vysoký objem takýchto tvrdení s rôznymi stupňami dôkazov na ich podporu vytvára zmätok a pravdepodobne narúša dôveru spotrebiteľov v legitimitu ktoréhokoľvek z týchto tvrdení. EHSV preto víta ambíciu Komisie v rámci vykonávania nového akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo vypracovať legislatívny návrh zameraný na zabezpečenie toho, aby spoločnosti zdôvodnili svoje ekologické tvrdenia. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | V rámci stratégie pre udržateľnú spotrebu na úrovni EÚ by sa mali uznať a podporovať synergie s ostatnými oblasťami politiky. Napríklad 45 % celkových emisií uhlíka v Európe pochádza z toho, ako vyrábame a používame výrobky a ako vyrábame potraviny (38). Ak sa potraviny pestujú, spracúvajú a konzumujú iným spôsobom, môžu potravinové systémy podporovať zdravie a budovať odolnosť. To takmer určite znamená, že hospodárske zvieratá sú kŕmené primerane potrebám jednotlivých živočíšnych druhov a spotrebitelia konzumujú vyváženú stravu s menším objemom mäsa, čo je prínosné z hľadiska klímy aj zdravia (39). Spotreba a dopyt zohrávajú kľúčovú úlohu v našej schopnosti znižovať emisie skleníkových plynov. Podobne hlavnou výzvou pri riešení straty biodiverzity a zhoršovania ekosystémov v Európe je náš životný štýl, akoby sme mali k dispozícii viacero planét (40) EHSV opakuje svoju požiadavku, aby sa uznali práva prírody a postavili sa na rovnakú úroveň s právami jednotlivcov a korporácií (41) |
| --- | --- |

4.15.

5.   Od vízie k vykonávaniu – príležitosti na opatrenia na úrovni EÚ a členských štátov

| 5.1. | V súvislosti s obnovou po odznení pandémie COVID-19 EHSV žiada Komisiu, Parlament a členské štáty, aby úzko spolupracovali s EHSV na vypracovaní zásadného a koordinovaného programu integrovaných politík, ktorý pomôže Európe pri „lepšej opätovnej výstavbe“ a vytvorí podmienky pre komplexnú stratégiu EÚ pre udržateľnú spotrebu. Plány ekologickej obnovy by mali naštartovať potrebné systémové zmeny v oblasti mobility, výživy, bývania, voľného času, energetických systémov a skupín výrobkov s výrazným vplyvom (42) a prihliadať na vplyv spotreby EÚ v EÚ aj na globálnom juhu. Nasledujúce návrhy sa ponúkajú ako východiskový bod pre tento proces. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Právne a regulačné nástroje

| 5.2.1. | Zaviesť normy pre výrobky (regulácia) a zákazy výrobkov (zákazy) podporujúce udržateľnosť, t. j. normy propagujúce dlhšiu životnosť výrobkov. EHSV bol priekopníkom a už vo svojom stanovisku z roku 2013 o životnosti výrobkov a informáciách pre spotrebiteľov (43), ako aj v neskorších stanoviskách požadoval úplný zákaz plánovaného zastarávania. Zdôraznil, že by bolo užitočné zaviesť systém zaručujúci minimálnu životnosť predávaných výrobkov. Nedávna správa, ktorú pripravil výbor EP IMCO, sa uberá rovnakým smerom (44). V tejto súvislosti by sa malo prihliadať aj na dôsledky zvyšujúceho sa podielu elektronického obchodu, napr. počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Zakázať nekalé obchodné praktiky, a to nielen v potravinových dodávateľských reťazcoch, ako to robí nová smernica proti nekalým obchodným praktikám v potravinových dodávateľských reťazcoch (45), ale aj v iných odvetviach, ako je textil, pričom je potrebné počítať s vysoko rozšírenými nekalými obchodnými praktikami, ktoré sa zhoršujú v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 (46). EHSV žiada vyvážené vykonávanie smernice o nekalých obchodných praktikách, aby sa zabránilo ochrane veľkých výrobcov so značkou, ktorí zneužívajú svoju vyjednávaciu silu na vytváranie veľkorysých ziskových marží. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Právo hospodárskej súťaže. Umožniť kolektívne vyjednávanie medzi dodávateľmi a kupujúcimi o cene (a dodacích podmienkach) základných komodít, najmä na rozhraniach, ktoré vykazujú veľké rozdiely v úrovniach koncentrácie po sebe nasledujúcich prvkov v hodnotovom reťazci (napr. rozdrobení dodávatelia verzus koncentrovaní kupujúci). Pri prebiehajúcej revízii usmernení horizontálnej dohody zo strany EK by sa mala opätovne zaviesť časť o odvetvových dohodách o udržateľnosti podľa vzoru uvedeného v oddiele o environmentálnych dohodách v predchádzajúcich usmerneniach z roku 2001 (47), a mala by sa prispôsobiť súčasnému kontextu vrátane zohľadnenia európskej zelenej dohody, Parížskej dohody a cieľa udržateľného rozvoja č. 12. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Obchodné pravidlá. Zabezpečiť vymáhateľnosť sociálnych a environmentálnych doložiek v obchodných dohodách sankciami (napríklad cielené zvýšenie ciel zamerané na strategické odvetvia, s výnimkou sektorov, v ktorých by uloženie ciel mohlo viesť k zvýšeniu chudoby v najmenej rozvinutých krajinách) v prípade ich nedodržania. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Zodpovednosť podnikov. Povinnosť ostražitosti pre kupujúcich v celom ich dodávateľskom reťazci (vytvára povinnosť) pre udržateľné dodávateľské reťazce ako súčasť zabezpečenia zodpovednosti podnikov. Namiesto prístupu založeného na „kontrolnom zozname“ by spoločnosti mali prehodnotiť svoje nákupné praktiky podľa pokynov OECD (48) a mali by byť viazané prísnejšími zákonmi o kontrole lobovania. Mali by sa podniknúť kroky proti environmentálne klamlivej reklame. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Povinné používanie štandardného nástroja na sledovanie informácií týkajúcich sa operácií vykonávaných v hodnotovom reťazci – kto, kedy, kde, za akých sociálnych a environmentálnych podmienok (poskytuje technické prostriedky na splnenie povinnosti). Do rozvoja a monitorovania environmentálnych a sociálnych noriem by sa mala zapájať občianska spoločnosť a odborové zväzy. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Ekonomické a finančné nástroje

| 5.3.1. | Presun daňového zaťaženia z práce na využívanie zdrojov. Využiť prebiehajúcu revíziu nariadenia o DPH na stanovenie jasných kritérií toho, ako môžu členské štáty zaviesť znížené sadzby DPH pre výrobky vyrábané udržateľným spôsobom a pre služby, ktoré môžu znížiť negatívne vplyvy spotreby, ako sú služby súvisiace s opravou alebo spoločným využívaním. Podporovať opatrenia na zamedzenie fiškálnej konkurencie a „pretekov ku dnu“ medzi členskými štátmi a na spravodlivejšie zdanenie najziskovejších sektorov a kapitálu. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Zásada „znečisťovateľ platí“. EK začala brať prístup internalizácie vonkajších vplyvov vážnejšie, t. j. uznala napríklad, že energie z obnoviteľných zdrojov sú znevýhodnené, pokiaľ sa externé náklady spojené s fosílnymi zdrojmi plne neodrážajú v trhovej cene, a v odvetví dopravy sa usiluje uplatňovať zásadu „znečisťovateľ platí“. Medzitým by sa malo uznať, že tieto prístupy zosúlaďujú ekologický a ekonomický rozmer udržateľnosti, nezahŕňajú však sociálny rozmer (49). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Spravodlivé a zelené verejné obstarávanie. V zámere cieľa udržateľného rozvoja č. 12.7 je zmienka o dôležitosti predloženia akčných plánov udržateľného verejného obstarávania. Verejné obstarávanie sa týka rôznych vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa hlavných zásad OSN týkajúcich sa plánov v oblasti ľudských práv a na vnútroštátnej úrovni existuje niekoľko osvedčených postupov. Napríklad Dánsko zaznamenalo vo svojich verejných kuchyniach prechod k vysokej úrovni ekologických výrobkov, pri ktorých sa zohľadňujú rozpočtové obmedzenia. ICLEI v súčasnosti podporuje iniciatívu na presadzovanie povinného, progresívneho udržateľného obstarávania potravín vo všetkých európskych školách a materských školách. V novom akčnom pláne EÚ pre obehové hospodárstvo EK oznámila, že verejní obstarávatelia budú nabádaní, aby sa zapojili do pripravovanej iniciatívy „Verejní obstarávatelia za klímu a životné prostredie“, ktorá spojí kupujúcich odhodlaných uplatňovať zelené verejné obstarávanie. EHSV žiada Komisiu, aby zahrnula širšie kritériá udržateľnosti, ako sú sociálne aspekty a aspekty spravodlivého obchodu. EHSV tiež podporuje plány EK navrhnúť minimálne záväzné kritériá a ciele v oblasti zeleného verejného obstarávania v sektorových právnych predpisoch a postupne zaviesť povinné podávanie správ s cieľom monitorovať využívanie zeleného verejného obstarávania. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Politiky rozvojovej spolupráce podporujúce drobné poľnohospodárstvo, malé a stredné podniky a spotrebiteľské družstvá. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   
  Dobrovoľný nástroj alebo nástroj založený na informáciách

| 5.4.1. | Označovanie výrobkov môže pomôcť zvýšiť úsilie určitých spoločností o udržateľnosť, ale označovanie by sa nikdy nemalo používať ako ospravedlnenie na neregulovanie správania a praktík, ktoré nie sú prijateľné. Napr. jednou z možností, ktoré EK zvažuje v nadväznosti na oznámenie EÚ o posilnení opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov, je zavedenie značky „bez odlesňovania“. Mohlo by to však viesť k pocitu, že EÚ v skutočnosti toleruje výrobky na trhu EÚ, ktoré nie sú šetrné k lesu, čo by bolo veľmi mätúce. EHSV žiada Európsku komisiu, aby ďalej rozvíjala existujúce značky environmentálnej excelentnosti, ktoré pokrývajú celý životný cyklus, napríklad environmentálnu značku EÚ, a rozšírila ich tak, aby sa vzťahovali aj na sociálny rozmer. Konkrétne zavedenie jasného systému označovania pôvodu a výrobných prostriedkov by uľahčilo spotrebiteľom voľbu (50). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Iniciatívy zdola nahor a viacúrovňové riadenie. Decentralizácia akcie na miestnej úrovni prostredníctvom dôveryhodných aktérov, ako sú mestské správy a združenia, je účinným spôsobom navrhovania miestnych opatrení, priblíženia sa občanom a ich zmysluplného zapojenia. Rastie počet miestnych orgánov, ktoré majú vypracované seriózne stratégie pre udržateľnosť, ktoré EK motivuje udeľovaním takých ocenení, ako sú „Európske hlavné zelené mesto“, „Green City Accord“ alebo „Mestá EÚ pre spravodlivý a etický obchod“. Tieto vzorce a trendy budú pravdepodobne ovplyvnené súčasnými reakciami na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19. Pilotné zásahy v kontexte skutočného života môžu byť veľmi užitočné pri informovaní o návrhu a vykonávaní stratégie EÚ pre udržateľnú spotrebu, a preto by sa mali podporovať. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Reklama a marketing. Mala by sa riešiť aj úloha reklamy a marketingu s cieľom odkloniť sa od ich vysoko konzumnej orientácie a zamerať sa na trvanlivosť výrobkov a nové možnosti použitia, pričom treba zakázať klamlivú reklamu. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Vzdelávanie. Mali by sa predložiť návrhy na začlenenie vzdelávania o udržateľnej spotrebe do školských osnov od útleho veku a na podporu vzdelávacích iniciatív súkromného sektora (napr. tých, ktoré propagujú spotrebiteľské družstvá) s cieľom podporiť zapojenie občanov a kultúrne zmeny. |
| --- | --- |

5.4.4.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Zodpovednosť výrobcov platí v rámci všetkých odvetví, ale musí sa uznať osobitná situácia poľnohospodárov.

1

(2)  Uznesenie EHSV o obnove hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19.

2

(3)  Eurostat, Sustainable development in the EU, 2020.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 106, 31.3.2020, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 30.

5

(6)  EEA SOER 2020.

6

(7)  EEA.

7

(8)  Global Footprint Network.

8

(9)  Vandermaesen, T. a ďalší (2019) EU overshoot day – Living beyond nature's limits. WWF.

9

(10)  SOER 2020.

10

(11)  Steffen, W. a ďalší, 2015.

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. a Monteville, M. (2019). EU circular economy and trade, IEEP Brusel/Londýn.

12

(13)  EEA.

13

(14)  Eurostat.

14

(15)  EHK OSN (2018).

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018). Necessities for a Resource Efficient Europe.

16

(17)  EEA (2018) Waste prevention in Europe.

17

(18)  EEB (2019) Cool products don't cost the earth.

18

(19)  OECD (2019).

19

(20)  Zink, T. a Geyer, R. (2017).

20

(21)  Prieskum Eurobarometra, bezpečnosť potravín, jún 2019.

21

(22)  The external costs of banana production.

22

(23)  Pigou, A. C. (1920). The Economics of Welfare.

23

(24)  EK Stratégia implementácie internalizácie externých nákladov, COM(2008) 435 final.

24

(25)  Eurostat.

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector – Fairtrade Foundation. Londýn, Spojené kráľovstvo, Apríl 2019.

26

(27)  Smernica 2014/24/EÚ.

27

(28)  EC Buying Green Handbook.

28

(29)  EK Sociálne nakupovanie.

29

(30)  Oznámenie Komisie – Usmernenie k inovačnému obstarávaniu (2018).

30

(31)  t. j. konkrétne zmeny v správaní, na rozdiel od deklarovanej ochoty ľudí zmeniť správanie (výskum na túto tému zhrnul LE Europe a ďalší (2018)).

31

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy and Trinomics (2018).

32

(33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

33

(34)  EEA.

34

(35)  BEUC (2020).

35

(36)  Ú. v. EÚ C 106, 31.3.2020, s. 1.

36

(37)  Rijnhout, Stoczkiewicz, Bolger (2018).

37

(38)  Ellen MacArthur Foundation (2019).

38

(39)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9.

39

(40)  Gerritsen, E. a Underwood, E. (2019) What the Green Deal means for Europe's biodiversity. Allen, B. a Charveriat, C. (2018)

40

A meaty challenge. IEEP, Brusel.

(41)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 22.

41

(42)  IEEP & FEPS.

42

(43)  Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 23.

43

(44)  Správa IMCO.

44

(45)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165.

45

(46)  Správy OECD, občianskej spoločnosti a odborových zväzov.

46

(47)  Ú. v. ES C 3, 6.1.2001, s. 2.

47

(48)  OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains in the Garment and Footwear Sector.

48

(49)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 30.

49

(50)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9.

50

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/60

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Integrovaný prístup pre vidiecke oblasti EÚ s osobitným dôrazom na zraniteľné regióny

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/09)

| Spravodajca: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Diľana SLAVOVA |

Spravodajca:

Josep PUXEU ROCAMORA

Pomocná spravodajkyňa:

Diľana SLAVOVA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 31. 8. 2020 |
| Prijaté v pléne | 17. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 212/0/4 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

31. 8. 2020

Prijaté v pléne

17. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

212/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európske politiky by mali podporovať harmonický rozvoj Únie ako celku s osobitným dôrazom na vidiecke oblasti, priemyselné zóny v procese transformácie a oblasti so závažnými a trvalými znevýhodneniami, ako sú ostrovy a horské a arktické regióny. Ide o horizontálnu zásadu, o ktorú sa musia opierať všetky činnosti EÚ a ktorá bola začlenená do stratégie Európa 2020 (1) vychádzajúcej z presvedčenia, že nevyhnutné územné členenie je predpokladom inkluzívneho hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV bezvýhradne súhlasí s deviatimi cieľmi, ktoré navrhla Európska komisia pre spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP) na roky 2021 – 2027: zabezpečenie spravodlivého príjmu pre poľnohospodárov, zvýšenie konkurencieschopnosti, obnovenie rovnováhy v potravinovom reťazci, opatrenia v oblasti zmeny klímy, ochrana životného prostredia, zachovanie krajiny a biodiverzity, podpora generačnej obnovy, dynamické vidiecke oblasti, ochrana kvality potravín a zdravia. SPP musí tiež zaručiť zachovanie poľnohospodárskej výroby v zraniteľných oblastiach. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV bezvýhradne súhlasí s Európskou zelenou dohodou na podporu efektívneho využívania zdrojov, obnovy biodiverzity a zníženia znečistenia. Práve z tohto dôvodu EHSV trvá na tom, že zhoršovanie životného prostredia má dve podoby, ktoré sú rovnako škodlivé: nadmerný tlak na ovzdušie, vodu a pôdu v dôsledku koncentrácie hospodárskej činnosti v mestských oblastiach a opustenie veľkých plôch územia, na ktorých nevyhnutne dochádza k úpadku biologickej a krajinnej rozmanitosti bez obozretného riadenia, ktoré by ju udržiavalo a obohacovalo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Európska únia musí poskytnúť rozhodujúcu časť potrebných finančných prostriedkov a zabezpečiť, aby ich vynakladanie bolo v súlade s dostupnými najlepšími postupmi. SPP musí pôsobiť v úzkej súčinnosti s regionálnou politikou a politikou súdržnosti, aby sa zabezpečil vyvážený územný rozvoj ako hľadisko a požiadavka pri všetkých politických rozhodnutiach, ktorých vplyv má miestny rozmer. Komplexná stratégia pre tieto územia si vyžaduje väčšie finančné prostriedky a inštitúcie, ktoré nefungujú izolovane, takže koordinácia, integrácia a zosúladenie politík majú kľúčový význam. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Príležitosti na sociálny a profesijný rozvoj sa sústreďujú v mestách, v dôsledku čoho dochádza k vytláčaniu najzraniteľnejších skupín obyvateľstva do vidieckych oblastí. EHSV uznáva inovačný potenciál území a potrebu upevňovať miestne silné stránky, znižovať rozdiely v rozvoji a zvyšovať konkurencieschopnosť. Preto je nevyhnutné budovať ekosystémy na podporu inovácií stimulujúcich diverzifikáciu hospodárstva a umožňujúcich existenciu živých, kreatívnych a inteligentných území, ktoré sú reakcieschopné a poskytujú možnosť zvoliť si miesto na dôstojný život a dôstojnú prácu, a to v mestských, ako aj vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zvyšujúci sa počet miest prepuknutia nákazy je ďalším argumentom pre vyváženejší územný rozvoj. Rýchle šírenie nákazy spolu s nevyhnutnou vysokou koncentráciou ľudí v mestských dopravných prostriedkoch počas dopravnej špičky, na čo poukázala tragickým spôsobom pandémia ochorenia COVID-19, by malo vyvolať reflexiu na najvyššej úrovni v súvislosti s cieľom, ktorý sa snažíme dosiahnuť pre naše spoločnosti, a zmenou smerovania na účely dosiahnutia tohto cieľa. Väčšia odolnosť vidieckych oblastí musí v tomto prípade slúžiť ako zdroj inšpirácie a nesmie sa žiadnym spôsobom využívať na odôvodnenie nedostatočnej ponuky zdravotníckych služieb, ktorej čelia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Po prudkom náraste práce na diaľku v dôsledku obmedzenia pohybu ponúkajú plány obnovy po pandémii COVID-19 príležitosť na konsolidáciu realistickej zmeny paradigmy, v rámci ktorej sa dematerializované pracovné miesta s vysokou pridanou hodnotou presunú do vidieckych a horských oblastí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ak chce byť EHSV súčasťou tohto procesu a ísť príkladom, musí systematicky uplatňovať holistickú víziu vo všetkých svojich budúcich stanoviskách k územnej, mestskej a vidieckej politike. Na tento účel by sa mala vytvoriť administratívna štruktúra ad hoc s rovnomerným zastúpením členov sekcií ECO a NAT. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod

| 2.1. | Hospodárska, sociálna, environmentálna a územná súdržnosť je jedným z hlavných pilierov, na ktorých je vybudovaná EÚ. Napriek minulým a súčasným snahám o zaistenie územnej súdržnosti a úspechom, ktoré sa v tejto súvislosti dosiahli v rôznych etapách a časových kontextoch, však európske územné celky v súčasnosti zaznamenávajú rôznu mieru a veľmi rozmanité druhy územnej nerovnováhy. Napríklad vo vidieckych oblastiach Bulharska, Rumunska, Španielska, Maďarska alebo Poľska existujú početné a výrazné nerovnováhy, pokiaľ ide o príjmy, komunikáciu, zdravie, prístup k službám atď. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z faktov vyplýva, že európske územia sa nevyvíjajú homogénnym spôsobom. Oblasti charakterizované hospodárskym rastom, sociálnou súdržnosťou a environmentálnou udržateľnosťou existujú popri iných oblastiach ohrozených stagnáciou, vyľudňovaním alebo rozširovaním púští. Nerovnováhy možno badať nielen medzi regiónmi NUTS 3 (2), ale boli zaznamenané aj medzi rôznymi časťami toho istého regiónu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zmeny klímy, technologické, regulačné a inštitucionálne zmeny, ako aj prírodné, priemyselné alebo epidemiologické katastrofy majú osobitný vplyv na vidiecke územia. Napriek skutočnosti, že znevýhodnené a prechodné oblasti preukázali počas poslednej finančnej krízy väčšiu odolnosť, majú práve mestá najbližšie k dosiahnutiu cieľov v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a znižovania chudoby stanovených v stratégii Európa 2020. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Najzraniteľnejšie sú najodľahlejšie vidiecke a horské oblasti a okrajové, najvzdialenejšie a arktické regióny. Tieto oblasti sú vystavené objektívnym reštriktívnym faktorom, ako je nedostatok kritického množstva (demografického alebo ekonomického), ťažká dostupnosť atď. Na druhej strane sa zároveň zvyšuje preťaženie mestských oblastí a tlak na ich prírodné zdroje (vzduch, voda, pôda). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Význam vidieckych oblastí pre Úniu ako celok nespočíva iba v ich kvantitatívnom rozmere (predstavujú 55 % obyvateľstva, vytvárajú okolo 45 % hrubej pridanej hodnoty a 50 % zamestnanosti), ale aj v ich spojení s kultúrou a identitou každej krajiny. Účelom tohto stanoviska je položiť základy holistického prístupu, ktorý by umožnil pokrok smerom k vyrovnanejšiemu územnému rozvoju. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Návrhy opatrení

| 3.1. | Územná dohoda medzi mestami a ich rozsiahlymi susednými vidieckymi oblasťami je najlepším, ak nie jediným spôsobom ako dosiahnuť harmonický hospodársky rozvoj, ktorý umožní vyhnúť sa dvom problémom – preťaženiu a vyľudňovaniu. Hoci počiatočný politický impulz prichádza od regionálnych orgánov, rozhodnutia sa musia vždy prijímať zdola, pričom na tomto území musia byť stále štruktúry účasti, ktoré zahŕňajú všetky verejné a súkromné subjekty a subjekty organizovanej občianskej spoločnosti. Kľúčovým aspektom odstraňovania nesúladu je spoločné navrhovanie a spoločná implementácia. EHSV sa zasadzuje za financovanie pilotného programu na testovanie riešení prispôsobených osobitostiam každého územia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V snahe ovplyvniť vidiecke oblasti EÚ, s osobitným dôrazom na zraniteľné regióny, je potrebné zohľadniť päť rozmerov:






  — | územný rozmer: podpora vyváženého rozvoja, ktorý racionalizuje toky medzi vidieckymi a mestskými pólmi každého územia, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

územný rozmer: podpora vyváženého rozvoja, ktorý racionalizuje toky medzi vidieckymi a mestskými pólmi každého územia,

| — | hospodársky rozmer: podpora decentralizácie a diverzifikácie ako hnacích prvkov opätovného vyváženia príjmov, |
| --- | --- |

—

hospodársky rozmer: podpora decentralizácie a diverzifikácie ako hnacích prvkov opätovného vyváženia príjmov,

| — | sociálny rozmer: zaručenie prístupu k základným službám v oblasti vzdelávania, zdravotníctva, dopravy, kultúry atď., |
| --- | --- |

—

sociálny rozmer: zaručenie prístupu k základným službám v oblasti vzdelávania, zdravotníctva, dopravy, kultúry atď.,

| — | environmentálny rozmer: agroekológia ako horizont (3) a kladenie dôrazu na ochranu biodiverzity v EÚ, |
| --- | --- |

—

environmentálny rozmer: agroekológia ako horizont (3) a kladenie dôrazu na ochranu biodiverzity v EÚ,

| — | inštitucionálny rozmer: vytvorenie sprievodného ekosystému uľahčujúceho pokrok v ostatných rozmeroch. |
| --- | --- |

—

inštitucionálny rozmer: vytvorenie sprievodného ekosystému uľahčujúceho pokrok v ostatných rozmeroch.

| 3.3. | Je potrebné zvážiť riadenie rizík, scenáre neistoty, návrh pohotovostných plánov, mechanizmy na zahrnutie protichodných záujmov alebo vytvorenie synergií medzi globálnymi a miestnymi víziami. Ide o základné mechanizmy pri navrhovaní a riadení stratégie, ktorej cieľom je znížiť územnú zraniteľnosť. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Spoločný strategický rámec zaručuje spoločnú činnosť rôznych EŠIF (4). Na regionálnej a subregionálnej úrovni sa vďaka integrovaným územným investíciám z viacerých fondov môžu intervencie prispôsobiť charakteristikám každého konkrétneho územia a môžu stavať na miestnych špecifikách, aby sa využili synergie medzi jednotlivými odvetviami, ako je zachovanie biodiverzity, hospodárenie s pôdou (najmä poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo) a cestovný ruch. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Navrhujú sa flexibilnejšie politické možnosti pre členské štáty a regióny, aby mohli zosúladiť politiku so svojimi konkrétnymi potrebami a zamerať ju na ne, a to aj vo vzťahu k navrhovaniu a realizácii intervencií. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Navrhuje sa vypracovať komplexná stratégia, podľa ktorej by politiky a inštitúcie nemali fungovať izolovane a pre ktorú majú inštitucionálna koordinácia, integrácia a zosúladenie kľúčový význam. Pri navrhovaní stratégií a intervencií sa budú nevyhnutne brať do úvahy príležitosti vyplývajúce zo súčasného inštitucionálneho kontextu vrátane Agendy 2030 a cieľov udržateľného rozvoja ako globálneho rámca. Pokiaľ ide o európsky rámec, je to:






  — | Európska zelená dohoda obsahujúca celý rad stratégií, ktoré budú referenčným bodom na nadchádzajúce roky, pričom niektoré z nich (stratégia „z farmy na stôl“, stratégia v oblasti biodiverzity) budú mať zásadný vplyv na vidiecke prostredie, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Európska zelená dohoda obsahujúca celý rad stratégií, ktoré budú referenčným bodom na nadchádzajúce roky, pričom niektoré z nich (stratégia „z farmy na stôl“, stratégia v oblasti biodiverzity) budú mať zásadný vplyv na vidiecke prostredie,

| — | viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2021 – 2027 a Nástroj EÚ na obnovu, ktorými sa stanoví disponibilný rozpočet, |
| --- | --- |

—

viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2021 – 2027 a Nástroj EÚ na obnovu, ktorými sa stanoví disponibilný rozpočet,

| — | záväzok EÚ posunúť sa k uhlíkovej neutralite v druhej polovici 21. storočia, |
| --- | --- |

—

záväzok EÚ posunúť sa k uhlíkovej neutralite v druhej polovici 21. storočia,

| — | nový akčný plán obehového hospodárstva, |
| --- | --- |

—

nový akčný plán obehového hospodárstva,

| — | stratégie pre inteligentnú špecializáciu, politika súdržnosti, digitálny jednotný trh atď. |
| --- | --- |

—

stratégie pre inteligentnú špecializáciu, politika súdržnosti, digitálny jednotný trh atď.

| 3.7. | Z istorického hľadiska bol vidiek pri využívaní zdrojov „obehový“, hoci to by nemalo brániť rozvoju nových, ekonomicky a environmentálne udržateľnejších energetických modelov a podpore obehového hospodárstva vo vidieckych oblastiach. EHSV tiež podporuje krátke dodávateľské reťazce a zintenzívnenie obchodu medzi mestami a vidiekom. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Z historického hľadiska umožňovalo poľnohospodárstvo integrovať zraniteľných ľudí, ktorí mali ťažkosti pri hľadaní práce, najmä so súvisiacou požiadavkou na ubytovanie a personalizovanú starostlivosť. V súčasnosti môžu túto úlohu zohrávať sociálne farmy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Procesy digitalizácie umožňujú nové pracovné a podnikateľské príležitosti. Zlepšenie komunikácií vo vidieckych oblastiach by malo byť prepojené s územím, a nie výlučne s obyvateľstvom, pričom by sa mali využívať iniciatívy založené na satelitnej technológii a rozvoji prepojovacích sietí na miestnej úrovni, aby sa dali realizovať vo väčšine vidieckych centier a aby sa miestam, kde sa vykonáva poľnohospodárska činnosť, mohla poskytnúť kapacita na zlepšenie nových technológií. Digitalizácia vytvára vyhliadky pre mládež a spôsobuje zmenu v trende vyľudňovania. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV uznáva opatrenia EÚ pre inteligentné obce ako nástroj, ktorý umožňuje výmenu inovatívnych spôsobov vytvárania živších, udržateľnejších a atraktívnejších vidieckych oblastí a preskúmanie možností lepšieho využívania programov rozvoja vidieka, politiky súdržnosti EÚ a ďalších finančných nástrojov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV uznáva dôležitú úlohu miestnych akčných skupín a ich sietí pri podpore procesov rozvoja vidieka na celom území EÚ, vytváraní nových mechanizmov riadenia, diverzifikácii hospodárstva vidieckych oblastí, zachovaní historického a kultúrneho dedičstva a sprievodného podnikania. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Je nevyhnutné vyhodnotiť a monitorovať vývoj území, a preto treba stanoviť pre každú z vymedzených oblastí ukazovatele, ktoré umožnia prijímanie rozhodnutí zameraných na budúcnosť. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Rôzne politiky uplatňované na danom území musia byť v súlade s cieľom kombinovať oblasti s rôznymi možnosťami využitia, a to vždy so zreteľom na existujúce subjekty. Tieto politiky sa pritom musia uplatňovať na primeranej úrovni, t. j. na úrovni regiónov pod úrovňou NUTS 3, aby sa zohľadnili subregionálne špecifiká. Mohli by sa zvážiť tieto opatrenia:






  — | uzatváranie územných dohôd, ktoré obsahujú povinnosť vymedziť verejné a súkromné záväzky a rozvíjať mechanizmy medziinštitucionálnej spolupráce, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

uzatváranie územných dohôd, ktoré obsahujú povinnosť vymedziť verejné a súkromné záväzky a rozvíjať mechanizmy medziinštitucionálnej spolupráce,

| — | identifikácia inovačného potenciálu a zameranie na miestne silné stránky, |
| --- | --- |

—

identifikácia inovačného potenciálu a zameranie na miestne silné stránky,

| — | podpora inteligentných území systémom vytvárania sietí, ktorý zvyšuje hospodársku a politickú efektívnosť, |
| --- | --- |

—

podpora inteligentných území systémom vytvárania sietí, ktorý zvyšuje hospodársku a politickú efektívnosť,

| — | podpora subjektu fungujúceho ako katalyzátor, ktorý by prepojil organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti územného rozvoja, |
| --- | --- |

—

podpora subjektu fungujúceho ako katalyzátor, ktorý by prepojil organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti územného rozvoja,

| — | vypracovanie opatrení na boj proti vyľudňovaniu, ktoré by podporili skutočnú zmenu trendu v štruktúre územnej zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

vypracovanie opatrení na boj proti vyľudňovaniu, ktoré by podporili skutočnú zmenu trendu v štruktúre územnej zamestnanosti,

| — | zlepšenie kvality života v aspektoch relevantných pre mladých ľudí (vzdelávanie, voľný čas). |
| --- | --- |

—

zlepšenie kvality života v aspektoch relevantných pre mladých ľudí (vzdelávanie, voľný čas).

| 3.14. | Zvrátenie súčasného demografického trendu si vyžaduje, aby sa všetci mladí ľudia na vidieku individuálne rozhodli, že nebudú migrovať do miest. Hlavným, aj keď nie jediným faktorom, ktorý toto rozhodnutie ovplyvňuje, je možnosť vykonávať slušne platenú profesionálnu činnosť s vyhliadkami do budúcnosti. Atraktívny a zaujímavý obraz života mladých ľudí vo vidieckych oblastiach šírený prostredníctvom médií a audiovizuálnej produkcie s podporou verejnosti by pomohol upevniť legitímnu hrdosť týchto ľudí na svoj pôvod. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Dvojnásobne to platí v prípade žien. Neoceniteľný prínos vidieckych žien k poľnohospodárskej a nepoľnohospodárskej ekonomickej činnosti sa musí primerane uznať a oceniť predovšetkým dôsledne rovnakým odmeňovaním a prípadne prístupom k spoluvlastníctvu fariem. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Vidiecke oblasti zahŕňajú všetky druhy spoločností, aj keď prevažujú tie, ktoré sa venujú spracovaniu poľnohospodárskych výrobkov. V prípade ľahkej dostupnosti potrebnej telekomunikačnej, dopravnej, energetickej a inej infraštruktúry, sú vidiecke oblasti často najvýhodnejšou možnosťou pri výbere umiestnenia nových podnikateľských projektov. Dostatočné daňové stimuly môžu mať rozhodujúci význam pre voľbu tejto možnosti. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Vo väčšine obcí je najväčším podnikom poľnohospodárske družstvo, ktoré môže okrem priamej výrobnej činnosti poskytovať aj služby týkajúce sa skladovania alebo úverov. Vzhľadom na sociálny charakter družstiev je potrebné vždy zachovať rozdielne daňové zaobchádzanie v ich prospech a rôznymi spôsobmi ich podporovať zo strany verejnej správy. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Poľnohospodárstvo je často základným kameňom miestneho hospodárstva, ktoré umožňuje rozvoj ďalších odvetví, napríklad agropotravinárskeho priemyslu a cestovného ruchu. Naopak, opustenie pôdy má za následok stratu krajiny a environmentálnych služieb, ktoré umožňujú aktívne obhospodarovanie územia. Poľnohospodárske a lesnícke činnosti pomáhajú udržať obyvateľstvo, bojovať proti erózii, znižovať frekvenciu a rozsah požiarov a zabraňovať rozširovaniu púští. Je nevyhnutné, aby SPP zabezpečila zachovanie poľnohospodárskej výroby v zraniteľných oblastiach |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V horských oblastiach umožňuje extenzívny chov dobytka využívať okrajové plochy bez agronomickej hodnoty. Dobre riadená pastva poskytuje viacnásobné výhody: environmentálne (zvýšenie biodiverzity), kultúrne (ochrana hmotného a nehmotného dedičstva) a krajinné (otvorenie oblastí cestovnému ruchu). Zabraňuje tiež prírodným rizikám, ako sú lesné požiare, zosuvy pôdy a povodne. Živočíšna výroba v horských oblastiach je však stále viac ohrozovaná extrémne nízkou ziskovosťou mliečnych a mäsových výrobkov, čo si vyžaduje osobitné podporné opatrenia. Výrobné náklady ešte viac zvyšuje reintrodukcia veľkých mäsožravcov (vlkov a medveďov). Koexistencia je možná len v určitých oblastiach, musí byť dobre premyslená a k dispozícii musia byť dostatočné a okamžité kompenzácie. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 4.1. | Je potrebné vypracovať podrobné pokyny s opatreniami, ktoré treba vykonať. V územných dohodách sa musia stanoviť konkrétne, hmatateľné a kontrolovateľné ciele, ako aj časový horizont predpokladaný na ich realizáciu. Mal by sa dôkladne monitorovať pozitívny vývoj určitých kritických ukazovateľov, ktorých neúplný zoznam je uvedený nižšie: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | V súvislosti s dynamikou obyvateľstva:






  — | kvalitatívna a kvantitatívna charakteristika emigračných a imigračných pohybov, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

kvalitatívna a kvantitatívna charakteristika emigračných a imigračných pohybov,

| — | charakteristika pyramídy obyvateľstva na jednotlivých územných úrovniach. |
| --- | --- |

—

charakteristika pyramídy obyvateľstva na jednotlivých územných úrovniach.

| 4.1.2. | V súvislosti s kvalitou života:






  — | prístup k potravinám: zachovanie a rozvoj miestnych obchodov a účinných distribučných kanálov s cieľom zabezpečiť stály prístup všetkých občanov ku kvalitným potravinám a vyhnúť sa vzniku oblastí s problematickou dostupnosťou k potravinám, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

prístup k potravinám: zachovanie a rozvoj miestnych obchodov a účinných distribučných kanálov s cieľom zabezpečiť stály prístup všetkých občanov ku kvalitným potravinám a vyhnúť sa vzniku oblastí s problematickou dostupnosťou k potravinám,

| — | prístup k financovaniu: predĺženie úradných hodín bankových inštitúcií a ich zástupcov a dostupnosť bankomatov, |
| --- | --- |

—

prístup k financovaniu: predĺženie úradných hodín bankových inštitúcií a ich zástupcov a dostupnosť bankomatov,

| — | prístup k vzdelaniu: skrátenie času cesty do najbližších základných a stredných škôl, |
| --- | --- |

—

prístup k vzdelaniu: skrátenie času cesty do najbližších základných a stredných škôl,

| — | prístup k zdraviu: skrátenie času cesty na najbližšiu pohotovosť a do najbližšej nemocnice, |
| --- | --- |

—

prístup k zdraviu: skrátenie času cesty na najbližšiu pohotovosť a do najbližšej nemocnice,

| — | využitie telematických prostriedkov na domácu a zdravotnú starostlivosť, |
| --- | --- |

—

využitie telematických prostriedkov na domácu a zdravotnú starostlivosť,

| — | zlepšenie prístupu ku komunikácii: telefón, širokopásmové pripojenie, |
| --- | --- |

—

zlepšenie prístupu ku komunikácii: telefón, širokopásmové pripojenie,

| — | zachovanie historického a prírodného dedičstva (chránené oblasti) a lepší prístup ku kultúre. |
| --- | --- |

—

zachovanie historického a prírodného dedičstva (chránené oblasti) a lepší prístup ku kultúre.

| 4.1.3. | V súvislosti s dostupnosťou rozpočtu:






  — | vyššie bežné rozpočtové prostriedky pridelené miestnym subjektom: čiastka na obyvateľa, čiastka na kilometer štvorcový, |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

vyššie bežné rozpočtové prostriedky pridelené miestnym subjektom: čiastka na obyvateľa, čiastka na kilometer štvorcový,

| — | vyššie rozpočtové prostriedky pridelené súkromným a verejným partnerstvám a prípadne sprostredkovateľským správam, |
| --- | --- |

—

vyššie rozpočtové prostriedky pridelené súkromným a verejným partnerstvám a prípadne sprostredkovateľským správam,

| — | podmienenosť dotácií overením prínosu pre spoločnosť. |
| --- | --- |

—

podmienenosť dotácií overením prínosu pre spoločnosť.

| 4.1.4. | V súvislosti s príjmami:






  — | postupné znižovanie rozdielov vo vidieckych/mestských oblastiach nielen z hľadiska celkového príjmu, ale aj z hľadiska príjmu za odpracovanú hodinu, |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

postupné znižovanie rozdielov vo vidieckych/mestských oblastiach nielen z hľadiska celkového príjmu, ale aj z hľadiska príjmu za odpracovanú hodinu,

| — | začlenenie rodového a vekového hľadiska. |
| --- | --- |

—

začlenenie rodového a vekového hľadiska.

| 4.1.5. | V súvislosti so zamestnanosťou:






  — | zníženie miery nezamestnanosti, najmä u mladých ľudí, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

zníženie miery nezamestnanosti, najmä u mladých ľudí,

| — | zvýšenie miery zamestnanosti, najmä žien, |
| --- | --- |

—

zvýšenie miery zamestnanosti, najmä žien,

| — | poskytovanie stimulov na vytváranie pracovných miest v obciach s nízkou hustotou obyvateľstva, |
| --- | --- |

—

poskytovanie stimulov na vytváranie pracovných miest v obciach s nízkou hustotou obyvateľstva,

| — | vytváranie pracovných miest s flexibilnou alebo alternatívnou pracovnou dobou, |
| --- | --- |

—

vytváranie pracovných miest s flexibilnou alebo alternatívnou pracovnou dobou,

| — | vytváranie pracovných miest, ktoré by uľahčovali sociálnu integráciu. |
| --- | --- |

—

vytváranie pracovných miest, ktoré by uľahčovali sociálnu integráciu.

| 4.1.6. | V súvislosti s verejnou zamestnanosťou:






  — | zachovanie služieb zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, verejného poriadku, prístupu k spravodlivosti atď. a ich rozširovanie prostredníctvom mobilných služieb na celom území. |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

—

zachovanie služieb zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, verejného poriadku, prístupu k spravodlivosti atď. a ich rozširovanie prostredníctvom mobilných služieb na celom území.

| — | územná decentralizácia orgánov, subjektov a verejnej zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

územná decentralizácia orgánov, subjektov a verejnej zamestnanosti,

| — | stimuly pre úradníkov, aby sa usadili so svojimi rodinami v meste, v ktorom pracujú, čím by sa obmedzilo každodenné dochádzanie do práce. |
| --- | --- |

—

stimuly pre úradníkov, aby sa usadili so svojimi rodinami v meste, v ktorom pracujú, čím by sa obmedzilo každodenné dochádzanie do práce.

| 4.1.7. | V súvislosti s verejnými investíciami:






  — | zvýšenie celkových verejných investícií na obyvateľa a na kilometer štvorcový, |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

—

zvýšenie celkových verejných investícií na obyvateľa a na kilometer štvorcový,

| — | zlepšenie dostupnosti efektívne prístupných dopravných infraštruktúr: priemerná vzdialenosť od populačných centier k vjazdom na diaľnicu a výjazdom z diaľnice a na železničné stanice, |
| --- | --- |

—

zlepšenie dostupnosti efektívne prístupných dopravných infraštruktúr: priemerná vzdialenosť od populačných centier k vjazdom na diaľnicu a výjazdom z diaľnice a na železničné stanice,

| — | zvýšenie využívania železnice a intermodálnych stratégií. |
| --- | --- |

—

zvýšenie využívania železnice a intermodálnych stratégií.

| 4.1.8. | V súvislosti so súkromnými investíciami:






  — | zvýšenie celkových súkromných investícií na obyvateľa a na kilometer štvorcový, |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

—

zvýšenie celkových súkromných investícií na obyvateľa a na kilometer štvorcový,

| — | daňové alebo iné stimuly pre investície v obciach s nízkou hustotou obyvateľstva, |
| --- | --- |

—

daňové alebo iné stimuly pre investície v obciach s nízkou hustotou obyvateľstva,

| — | daňové zaobchádzanie priaznivé pre poskytovanie služieb osobnej dopravy vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

—

daňové zaobchádzanie priaznivé pre poskytovanie služieb osobnej dopravy vo vidieckych oblastiach.

V Bruseli 17. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  Z francúzskeho nomenclature des unités territoriales statistiques, nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely.

2

nomenclature des unités territoriales statistiques

(3)  „EHSV sa domnieva, že agroekológia predstavuje horizont, ku ktorému musí smerovať európske poľnohospodárstvo, ktorého rozvoj úzko závisí od zachovania prírodných zdrojov“(Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 65).

3

(4)  Európske štrukturálne a investičné fondy.

4

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zlučiteľnosť obchodnej politiky EÚ s európskou zelenou dohodou

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/10)

| Spravodajca: | John BRYAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

John BRYAN

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/1/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta európsku zelenú dohodu, najmä stratégiu „z farmy na stôl“ (Farm to Fork) a stratégiu v oblasti biodiverzity, ktoré sú ambiciózne, budú mať výrazný vplyv na poľnohospodársky a agropotravinársky sektor EÚ a budú zohrávať ústrednú úlohu v budúcich obchodných dohodách. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zastáva názor, že EÚ musí na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 reagovať okamžitým vykonávaním európskeho plánu na oživenie hospodárstva, aby sa hospodárstvo EÚ čo najrýchlejšie zotavilo a opäť riadne fungovalo, a to pri zohľadnení zdravotných a environmentálnych rizík. Zelená dohoda by sa mala stať neoddeliteľnou súčasťou obnovy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vzhľadom na to, že svetové hospodárstvo čelí v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 bezprecedentnej výzve v súvislosti s recesiou, spravodlivý obchod založený na rovnakých zásadách podliehajúci pravidlám nebol pre oživenie hospodárstva nikdy tak dôležitý ako dnes. Nevyhnutnosťou je dobre fungujúci, otvorený jednotný trh EÚ a medzinárodný obchod. EHSV zastáva názor, že EÚ nemôže dovoliť, aby sa jej obchodná politika dostala do obrannej pozície. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Medzi základné ponaučenia, ktoré si musí EÚ vziať z krízy spôsobenej ochorením COVID-19, patria:






  1. | kľúčový význam koncepcie „jedno zdravie“, potravinovej bezpečnosti a potravinovej sebestačnosti pre Európu; |
| --- | --- | --- |

1.4.

1.

kľúčový význam koncepcie „jedno zdravie“, potravinovej bezpečnosti a potravinovej sebestačnosti pre Európu;

| 2. | potreba silnej SPP a udržateľného a odolného potravinového dodávateľského reťazca a základných produktov súvisiacich so zdravím; |
| --- | --- |

2.

potreba silnej SPP a udržateľného a odolného potravinového dodávateľského reťazca a základných produktov súvisiacich so zdravím;

| 3. | potreba, aby EÚ mala silný, dobre financovaný rozpočet z vlastných zdrojov na riešenie krízy; |
| --- | --- |

3.

potreba, aby EÚ mala silný, dobre financovaný rozpočet z vlastných zdrojov na riešenie krízy;

| 4. | význam obchodu a ochrany jednotného trhu EÚ s cieľom zabrániť opätovnej nacionalizácii a opakovaniu vývoja, ako je brexit. |
| --- | --- |

4.

význam obchodu a ochrany jednotného trhu EÚ s cieľom zabrániť opätovnej nacionalizácii a opakovaniu vývoja, ako je brexit.

| 1.5. | EHSV žiada, aby sa v plnej miere posúdil vplyv stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, na obchodné dohody, poľnohospodárstvo a agropotravinársky sektor EÚ prostredníctvom dôkladného posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Je dobre známe, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami zohráva kľúčovú úlohu pri realizácii väčšiny, ak nie všetkých cieľov udržateľného rozvoja, že WTO musí zohrávať významnú úlohu pri plnení cieľov udržateľného rozvoja a že by to bolo oveľa náročnejšie bez účinného multilaterálneho obchodného mechanizmu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje, aby všetky budúce obchodné dohody EÚ zahŕňali stratégiu „z farmy na stôl“ a stratégiu v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, ako globálne normy udržateľnosti, pričom uznáva, že zahrnutie cieľov udržateľného rozvoja a vyšších noriem do multilaterálnych obchodných dohôd a ich vykonávanie v rámci takýchto dohôd je mimoriadne náročné. V dvojstranných obchodných dohodách sa v krátkodobom horizonte javí ako možné dosiahnuť väčší pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a základných environmentálnych a sociálnych noriem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EÚ musí zaručiť, že obchodné dohody nebudú externalizovať tento problém a zintenzívňovať odlesňovanie v iných krajinách. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby životaschopnosť a konkurencieschopnosť poľnohospodárstva a agropotravinárskeho sektora EÚ neboli narušené stanovením vyšších nákladov a noriem prostredníctvom stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, ktoré môžu konkurenti odmietnuť prijať a vykonať. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že medzi politikami EÚ, ako je stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, SPP, obchodná politika a sociálna politika, ako aj v rámci nich musí existovať oveľa väčšia súdržnosť a koordinácia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Poľnohospodárstvo musí v súlade s modelom rodinných poľnohospodárskych podnikov EÚ zohrávať zásadnú úlohu pri vykonávaní stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, pričom je nevyhnutné, aby bol na pokrytie dodatočných požiadaviek na poľnohospodárov k dispozícii primeraný rozpočet SPP. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pokiaľ ide o konverziu pôdy na ekologickú poľnohospodársku výrobu, musí sa posúdiť vplyv výsledného poklesu výroby. Musí sa zintenzívniť výskum s cieľom lepšie definovať pojem „ekologický“ a vyhodnotiť skutočný čistý príspevok „ekologického“ poľnohospodárstva ku globálnej udržateľnosti vrátane biodiverzity. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Všetky obchodné dohody EÚ musia rešpektovať ustanovenia týkajúce sa sanitárnych a fytosanitárnych noriem EÚ a dodržiavať zásadu predbežnej opatrnosti. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Súvislosti

Európska zelená dohoda

| 2.1. | Európska zelená dohoda (1) je ambicióznym oznámením a záväzkom zaoberať sa klimatickými a environmentálnymi výzvami. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zelená dohoda je nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom zelenej dohody je ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia však musí byť spravodlivá a inkluzívna. Musí klásť dôraz na ľudí a venovať pozornosť regiónom, priemyselným odvetviam a pracovníkom. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európska komisia uviedla, že zelená dohoda je neoddeliteľnou súčasťou stratégie Komisie pre obchodnú politiku na plnenie Agendy 2030 a cieľov udržateľného rozvoja formulovaných OSN (2). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Hlavné ciele stanovené v európskej zelenej dohode sú uvedené na nasledujúcom obrázku (3): |
| --- | --- |

2.5.

Image 1

Stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity

| 2.6. | V zelenej dohode je cieľom stratégie „z farmy na stôl“ (4) urobiť z potravinového systému EÚ celosvetový štandard udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity (5) je zvrátiť stratu biodiverzity a obnoviť prírodu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Medzi kľúčové ciele stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity patrí:






  — | zníženie používania chemických pesticídov o 50 % do roku 2030, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

zníženie používania chemických pesticídov o 50 % do roku 2030,

| — | zníženie úniku živín o 50 % a používania hnojív o 20 % do roku 2030, |
| --- | --- |

—

zníženie úniku živín o 50 % a používania hnojív o 20 % do roku 2030,

| — | zníženie predaja antimikrobík pre hospodárske zvieratá o 50 % do roku 2030, |
| --- | --- |

—

zníženie predaja antimikrobík pre hospodárske zvieratá o 50 % do roku 2030,

| — | revízia a zlepšenie právnych predpisov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat na základe vedeckých dôkazov, |
| --- | --- |

—

revízia a zlepšenie právnych predpisov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat na základe vedeckých dôkazov,

| — | zvýšenie ekologického poľnohospodárstva na 25 % rozlohy EÚ do roku 2030, |
| --- | --- |

—

zvýšenie ekologického poľnohospodárstva na 25 % rozlohy EÚ do roku 2030,

| — | objasnenie pravidiel hospodárskej súťaže pre kolektívne iniciatívy na posilnenie postavenia poľnohospodárov v dodávateľskom reťazci, |
| --- | --- |

—

objasnenie pravidiel hospodárskej súťaže pre kolektívne iniciatívy na posilnenie postavenia poľnohospodárov v dodávateľskom reťazci,

| — | vývoj ekologického modelu odmeňovania poľnohospodárov za zachytávanie uhlíka prostredníctvom SPP alebo trhu, |
| --- | --- |

—

vývoj ekologického modelu odmeňovania poľnohospodárov za zachytávanie uhlíka prostredníctvom SPP alebo trhu,

| — | výsadba 3 miliárd stromov do roku 2030, |
| --- | --- |

—

výsadba 3 miliárd stromov do roku 2030,

| — | zvrátenie úbytku opeľovačov, |
| --- | --- |

—

zvrátenie úbytku opeľovačov,

| — | obnovenie 25 000 km voľne tečúcich riek v EÚ, |
| --- | --- |

—

obnovenie 25 000 km voľne tečúcich riek v EÚ,

| — | ochrana 30 % suchozemských a morských oblastí EÚ, |
| --- | --- |

—

ochrana 30 % suchozemských a morských oblastí EÚ,

| — | stimulácia udržateľnej spotreby potravín a propagácia dostupných zdravých potravín pre všetkých. |
| --- | --- |

—

stimulácia udržateľnej spotreby potravín a propagácia dostupných zdravých potravín pre všetkých.

| 2.9. | Stručne povedané, cieľom týchto stratégií je zabezpečiť dostupné a udržateľné potraviny pre Európanov, bojovať proti zmene klímy, chrániť životné prostredie a zachovať biodiverzitu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV víta stratégiu „z farmy na stôl“ a stratégiu v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, a stanovené ciele (6). |
| --- | --- |

2.10.

Obchodná politika EÚ

| 2.11. | V poverovacom liste predsedníčky Komisie adresovanom komisárovi pre obchod Philovi Hoganovi z decembra 2019 sú rovnaké podmienky pre všetkých kľúčovým odkazom týkajúcim sa obchodnej politiky EÚ a postavenia Európy v centre mnohostranného systému založeného na pravidlách (7). Predsedníčka uvádza, že komisár pre obchod zabezpečí plnenie cieľov udržateľného rozvoja v oblasti obchodnej politiky prostredníctvom požiadavky, aby každá nová obchodná dohoda mala osobitnú kapitolu o udržateľnom rozvoji. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EÚ zdôrazňuje, že bude podporovať celosvetový prechod na udržateľné agropotravinové systémy v súlade s cieľmi stratégie „z farmy na stôl“ a cieľmi udržateľného rozvoja. Prostredníctvom svojich vonkajších politík vrátane obchodnej politiky sa EÚ bude venovať rozvíjaniu ekologických aliancií zameraných na udržateľné potravinové systémy so všetkými svojimi partnermi v kontexte dvojstranných, regionálnych i viacstranných fór. Zabezpečí úplné vykonávanie a presadzovanie ustanovení o obchode a udržateľnom rozvoji zakotvených vo všetkých jej obchodných dohodách, a to aj prostredníctvom hlavného úradníka EÚ pre presadzovanie práva v oblasti obchodu. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Hlavné oblasti diskusie

Význam a hodnota obchodu

| 3.1. | EÚ je najväčším hospodárstvom na svete s HDP na obyvateľa vo výške 25 000 EUR pre svojich 450 miliónov spotrebiteľov (8). Je to najväčší obchodný blok na svete. EÚ je najväčším obchodným partnerom pre 80 krajín. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Obchod a investície majú pre EÚ zásadný význam. V oznámení Obchod pre všetkých bolo zdôraznené, že viac ako 36 miliónov pracovných miest v EÚ, t. j. jedno zo siedmich, závisí od vývozu do krajín mimo EÚ, a že sa očakáva, že 90 % celosvetového hospodárskeho rastu sa bude v nasledujúcich 15 rokoch dosahovať mimo Európy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vnútorný a vonkajší obchod fungujúci na jednotnom trhu EÚ a na základe slobodnej, spravodlivej politiky založenej na pravidlách na svetovom trhu je mimoriadne dôležitý pre EÚ a jej 450 miliónov občanov (9). Obchod EÚ s tovarom so zvyškom sveta dosiahol v roku 2018 hodnotu 3 936 miliárd EUR. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Zo štatistík agropotravinárskeho obchodu EÚ (10) vyplýva, že rok 2019 bol rekordným rokom. Vývozná hodnota agropotravinárskych výrobkov dosiahla spolu 151,2 miliardy EUR, zatiaľ čo dovoz predstavoval 119,3 miliardy EUR, takže celková hodnota obchodu sa za rok zvýšila na 270,5 miliardy EUR. Prebytok obchodnej bilancie vzrástol od roku 2018 o 10,9 miliárd EUR na historicky najvyššiu hodnotu 31,9 miliárd EUR. Potravinársky spracovateľský priemysel zohráva významnú úlohu v obchode a vo vývoze. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV už zdôraznil význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a poľnohospodárskej ekonomiky v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV prijal stanovisko na tému Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi (12). V stanovisku sa tvrdí, že WTO zostáva vhodným a účinným fórom obchodných rokovaní, hlavne o poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Neúspech WTO pri dosahovaní pokroku v oblasti multilaterálneho obchodu a kríza mechanizmu urovnávania sporov predstavujú vážne ohrozenie multilateralizmu a obchodu založeného na pravidlách. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | To by však nemalo oslabiť úlohu riadne fungujúcej WTO v kontexte svetového obchodu a význam multilaterálneho systému založeného na pravidlách, ktorý podporuje EÚ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V stanovisku na tému Reforma WTO s cieľom prispôsobiť sa vývoju svetového obchodu EHSV vyjadril presvedčenie nielen o tom, že neodkladné reformy by sa mali vykonať čo najskôr, najmä pokiaľ ide o fungovanie Odvolacieho orgánu v rámci orgánu na urovnávanie sporov, ale aj o tom, že členovia WTO by sa mali zaviazať k ambicióznejším a systematickým zmenám. Tieto návrhy, ktoré podporuje EHSV, sa týkajú najmä týchto troch oblastí: pracovných noriem a dôstojnej práce, cieľov v oblasti zmeny klímy a plnenia cieľov udržateľného rozvoja OSN do roku 2030 (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV zastáva názor, že EÚ nemôže dovoliť, aby sa jej obchodná politika dostala do obrannej pozície. Význam a hodnota obchodu neboli nikdy zásadnejšie ako teraz v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a snahy o hospodárske oživenie v EÚ a vo svete. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV sa domnieva, že EÚ musí prijať ambiciózny prístup k podpore a uľahčeniu hospodárskeho oživenia prostredníctvom zelenej dohody a európskeho plánu na oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zelená dohoda musí vytvoriť rovnováhu medzi udržaním silného obchodu s ochranou pracovných miest a životného prostredia a tiež zachovaním európskej konkurencieschopnosti. Stratégia nemôže viesť ani ku konkurenčnej výhode pre dovoz na trh EÚ z krajín mimo EÚ vrátane produktov ekologickej výroby z krajín mimo EÚ, ktoré sa majú dovážať do EÚ. Tieto produkty sa musia vyrábať podľa rovnakých predpisov EÚ, ktoré sa uplatňujú na výrobcov EÚ (14). Bolo by potrebné zaviesť systém certifikácie EÚ pre vysledovateľnosť a ekologickú kvalitu a v čitateľnej veľkosti osobitne označovať produkty vyrobené v EÚ ako „ekologické produkty EÚ“ a výrobky vyrobené v medzinárodnom meradle ako „ekologické produkty z krajín mimo EÚ“. Nezávislý a dynamický akreditačný systém na úrovni EÚ, ktorý v súčasnosti vykonáva jediný vnútroštátny akreditačný orgán konajúci v rámci verejného orgánu, by bol potrebný aj v prípade záležitostí týkajúcich sa akreditácie súkromných inšpekčných organizácií a predchádzania ekologickým podvodom pri obchodovaní a aktivitách v odvetví ekologickej výroby. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Prvoradé je efektívne a riadne fungovanie jednotného trhu EÚ. EHSV je pevne presvedčený, že nesmie dôjsť k žiadnej opätovnej nacionalizácii trhov EÚ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV uznáva význam a hodnotu obchodu založeného na pravidlách, ktorý funguje za rovnakých podmienok, a hlavný prínos, ktorý bude mať pre oživenie hospodárstva po skončení pandémie ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

3.14.

Obchod a udržateľný rozvoj

| 3.15. | Udržateľný rozvoj znamená uspokojovať súčasné potreby a zároveň zabezpečiť, aby budúce generácie mohli uspokojiť vlastné potreby. V Agende 2030 OSN sa stanovuje 17 kľúčových cieľov udržateľného rozvoja a 169 čiastkových cieľov. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity ďaleko prekračujú ciele udržateľného rozvoja a stanovuje sa v nich celý nový súbor kritérií s cieľom vytvoriť „nový globálny štandard udržateľnosti“. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Podľa právnych predpisov EÚ musia všetky príslušné politiky EÚ vrátane obchodnej politiky a politiky hospodárskej súťaže podporovať udržateľný rozvoj. Cieľom obchodnej politiky EÚ je zabezpečiť, aby bol hospodársky rozvoj spojený: so sociálnou spravodlivosťou; s dodržiavaním ľudských práv; vysokými pracovnými normami a vysokými environmentálnymi normami. Zároveň je potrebné chrániť fytosanitárne ustanovenia EÚ a dodržiavať zásadu predbežnej opatrnosti. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV v priebehu rokov vypracoval niekoľko stanovísk o rôznych aspektoch obchodu a udržateľného rozvoja vrátane stanoviska o kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (15) a stanoviska o kľúčovej úlohe obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja (16). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | V prvom uvedenom stanovisku EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby bola ambicióznejšia, pokiaľ ide o posilnenie efektívneho presadzovania záväzkov v kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji, a upozorňuje na úzky prístup k obchodu a udržateľnému rozvoju, pokiaľ ide o záujmy spotrebiteľov. Zdôrazňuje sa v ňom aj otázka financovania a zdrojov v súvislosti s fungovaním domácich poradných skupín a využívanie sankcií. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Výbor sa v druhom uvedenom stanovisku domnieva, že ciele udržateľného rozvoja, ako aj Parížska dohoda zásadne zmenia program svetového obchodu, najmä v oblasti obchodu s priemyselným tovarom a poľnohospodárstvom. EHSV však poukazuje na to, že ciele udržateľného rozvoja nie sú právne záväzné a že neexistuje žiadny mechanizmus riešenia sporov. V stanovisku sa zdôrazňuje úloha zodpovedného obchodného správania pri pomoci plniť ciele udržateľného rozvoja, ako aj to, že vplyv súkromného sektora bude kľúčový. Okrem toho sa v ňom vyzýva na úplné posúdenie vplyvu pravdepodobných účinkov, ktoré bude mať plnenie cieľov udržateľného rozvoja a Parížska dohoda na obchodnú hospodárska súťaž politiku EÚ vrátane poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Je dobre známe, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami zohráva kľúčovú úlohu pri realizácii väčšiny, ak nie všetkých cieľov udržateľného rozvoja, že WTO musí zohrávať významnú úlohu pri plnení týchto cieľov a že by to bolo oveľa náročnejšie bez účinného multilaterálneho obchodného mechanizmu (17). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | V súvislosti so stratégiou „z farmy na stôl“ a stratégiou v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, obchodnou politikou EÚ a udržateľným rozvojom vyvstávajú kľúčové otázky, napríklad: Aké reálne je, že EÚ stanoví a vykoná nový súbor vyšších noriem nad rámec cieľov udržateľného rozvoja? Môže EÚ prinútiť svojich obchodných partnerov, aby sa zapojili do realizácie obchodu a udržateľného rozvoja? Môže EÚ urobiť ďalší krok a prinútiť obchodných partnerov alebo dokonca členské štáty EÚ, aby sa prostredníctvom zelenej dohody zapojili do inej, vyššej úrovne udržateľného rozvoja? Do akej miery bude EÚ v budúcich obchodných rokovaniach presadzovať ciele udržateľného rozvoja a/alebo stratégiu „z farmy na srtôl“ a stratégiu v oblasti biodiverzity? Aké náklady prinesie zelená dohoda európskym poľnohospodárom a poľnohospodárstvu? Aký to bude mať vplyv na konkurencieschopnosť obchodu EÚ? |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EHSV zastáva názor, že EÚ by mala vykonávať právne predpisy, ktorými sa spoločnostiam v celom ich dodávateľskom reťazci ukladá povinnosť náležitej starostlivosti s cieľom identifikovať environmentálne a sociálne riziká, ako aj prípady porušovania ľudských práv, predchádzať im a zmierňovať ich. |
| --- | --- |

3.23.

Presadzovanie

| 3.24. | EÚ musí zintenzívniť svoje zameranie na presadzovanie a vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja a noriem v dohodách o voľnom obchode. Správne a dôkladné monitorovanie, vykonávanie a presadzovanie všetkých aspektov obchodných dohôd je veľmi dôležité vzhľadom na to, že sa stávajú podrobnejšími a inkluzívnejšími, a najmä, že zasahujú do oblastí ekonomicky nehmotného udržateľného rozvoja, ako sú životné prostredie a zmena klímy. Na monitorovanie kľúčových otázok, ako je odlesňovanie, by sa mali používať najnovšie technológie, aké má k dispozícii Spoločné výskumné centrum (JRC) (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Postupy monitorovania a presadzovania musia byť jasné, rýchle, efektívne a finančne transparentné; náklady sa musia rozdeliť spravodlivo, pričom sa musí zohľadniť to, čo je pre malých poľnohospodárov cenovo dostupné. |
| --- | --- |

3.25.

Doprava a energetika

| 3.26. | Zelená dohoda by sa mala v oveľa väčšej miere zameriavať na dopravnú a energetickú politiku. Doprava predstavuje 24 % celosvetových emisií CO2, pričom podľa prognóz by mali do roku 2030 dosiahnuť 40 % z celkového objemu emisií (19). Širšie využívanie energie bude tiež podrobené intenzívnej kontrole a budú potrebné väčšie stimuly pre energiu z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

3.26.

Stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity v rámci zelenej dohody

| 3.27. | Stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, musia výrazne podporovať hospodársku udržateľnosť európskych poľnohospodárov a poľnohospodárskeho sektora a zlepšiť fungovanie trhov, pričom zároveň prispejú k udržateľnejšiemu agropotravinárskemu sektoru z ekonomického, environmentálneho a sociálneho hľadiska. Je to v súlade s víziou EHSV pre „udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme“ (20). |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | EHSV vo svojom stanovisku o vytvorení komplexnej potravinovej politiky v EÚ (21) vyzýva na udržateľnejšiu potravinovú politiku, ktorá by umožňovala zdravé stravovanie na základe udržateľných potravinových systémov, prepojenie poľnohospodárstva s výživou a ekosystémovými službami a zabezpečenie dodávateľských reťazcov, ktoré by chránili zdravie všetkých vrstiev európskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Stratégia „z farmy na stôl“ odráža množstvo myšlienok uvedených v týchto stanoviskách a EHSV prispel k vytvoreniu tohto impulzu. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Pokiaľ ide o konkrétny návrh na zníženie používania pesticídov, poľnohospodári musia byť schopní nahradiť tieto výrobky bezpečnými a udržateľnými alternatívami, ktoré chránia výnosy a pred všetkými hrozbami pre potravinovú bezpečnosť. Výskum a inovácie založené na spoľahlivých vedeckých poznatkoch sú kľúčom k zavádzaniu alternatívnych riešení udržateľnej ochrany proti škodcom. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Obmedzenie používania hnojív musí byť založené na spoľahlivých vedeckých poznatkoch týkajúcich sa plánov hospodárenia so živinami, testovania pôdy, splnenia potrieb plodiny týkajúcich sa živín, uplatňovania presnosti a udržiavania rovnováhy živín v pôde. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Obmedzenie používania antimikrobiálnych látok je z hľadiska zdravia a bezpečnosti ľudí mimoriadne dôležité (prístup „jedno zdravie“ (22)). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Zlepšenie zdravia a dobrých životných podmienok zvierat je dôležitým a želaným cieľom, ale na trhu nie je vždy odmenené a súvisiace náklady sa často nevrátia. SPP má veľmi silnú politiku, ktorá zaručuje, že európske zvieratá sú chované v súlade s najprísnejšími normami vysledovateľnosti, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat a environmentálnymi normami na svete. Pokiaľ ide o medzinárodný obchod, reciprocita v oblasti noriem dobrých životných podmienok zvierat by mala byť jednou z hlavných požiadaviek obchodných dohôd s tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | V súvislosti s cieľmi znižovania emisií antimikrobiálnych látok, pesticídov a hnojív, ktoré sú stanovené v stratégii „z farmy na stôl“, treba na základe referenčného porovnávania zohľadniť pokrok, ktorý sa v posledných rokoch dosiahol v mnohých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Pokiaľ ide o konverziu väčšieho množstva pôdy na ekologickú poľnohospodársku výrobu, musí sa posúdiť vplyv výsledného poklesu výroby. Musí sa zintenzívniť výskum s cieľom lepšie definovať pojem „ekologický“ a vyhodnotiť skutočný čistý príspevok „ekologického“ poľnohospodárstva ku globálnej udržateľnosti. Okrem toho náklady na výrobu môžu byť pri ekologickom poľnohospodárstve vyššie, čo sa opäť nemusí odraziť na maloobchodnej úrovni. To môže viesť k tomu, že ekologické poľnohospodárstvo s vyššími nákladmi bude neudržateľné. EÚ musí tiež posúdiť vplyv na trh z hľadiska cenovej prirážky/realizovateľnosti štvornásobného zvýšenia ekologickej výroby. |
| --- | --- |

3.35.

SPP, stratégia „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity v rámci zelenej dohody

| 3.36. | Súčasný proces reformy SPP sa začal v roku 2018, keď boli v júni 2018 predložené legislatívne návrhy (23). V novej SPP sa načrtávajú vyššie ambície, najmä pokiaľ ide o životné prostredie a zmenu klímy. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | V nových návrhoch SPP sú stanovené tieto špecifické ciele:






  — | podporovať životaschopné príjmy a odolnosť poľnohospodárskych podnikov na území EÚ na podporu potravinovej bezpečnosti, |
| --- | --- | --- |

3.37.

—

podporovať životaschopné príjmy a odolnosť poľnohospodárskych podnikov na území EÚ na podporu potravinovej bezpečnosti,

| — | posilniť trhovú orientáciu a zvýšiť konkurencieschopnosť vrátane intenzívnejšieho zamerania sa na výskum, technológie a digitalizáciu, |
| --- | --- |

—

posilniť trhovú orientáciu a zvýšiť konkurencieschopnosť vrátane intenzívnejšieho zamerania sa na výskum, technológie a digitalizáciu,

| — | zlepšiť postavenie poľnohospodárov v hodnotovom reťazci, |
| --- | --- |

—

zlepšiť postavenie poľnohospodárov v hodnotovom reťazci,

| — | prispieť k zmierneniu zmeny klímy a k adaptácii na ňu, ako aj k využívaniu udržateľnej energie, |
| --- | --- |

—

prispieť k zmierneniu zmeny klímy a k adaptácii na ňu, ako aj k využívaniu udržateľnej energie,

| — | podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch, |
| --- | --- |

—

podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch,

| — | prispieť k ochrane biodiverzity, zlepšiť ekosystémové služby a zachovať biotopy a krajinné oblasti, |
| --- | --- |

—

prispieť k ochrane biodiverzity, zlepšiť ekosystémové služby a zachovať biotopy a krajinné oblasti,

| — | pritiahnuť mladých poľnohospodárov a uľahčiť rozvoj podnikateľskej činnosti vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

—

pritiahnuť mladých poľnohospodárov a uľahčiť rozvoj podnikateľskej činnosti vo vidieckych oblastiach,

| — | podporovať zamestnanosť, rast, sociálne začlenenie a miestny rozvoj vo vidieckych oblastiach vrátane biohospodárstva a udržateľného lesného hospodárstva, |
| --- | --- |

—

podporovať zamestnanosť, rast, sociálne začlenenie a miestny rozvoj vo vidieckych oblastiach vrátane biohospodárstva a udržateľného lesného hospodárstva,

| — | zlepšiť reakciu poľnohospodárstva EÚ na požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane bezpečnosti, výživnosti a udržateľnosti potravín, ako aj dobrých životných podmienok zvierat. |
| --- | --- |

—

zlepšiť reakciu poľnohospodárstva EÚ na požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane bezpečnosti, výživnosti a udržateľnosti potravín, ako aj dobrých životných podmienok zvierat.

| 3.38. | Osobitnou požiadavkou podľa novej SPP je, aby priame platby boli podmienené zvýšenými požiadavkami v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Členské štáty budú musieť ponúknuť ekologické režimy, ktoré budú slúžiť na podporu poľnohospodárov pri presahovaní rámca povinných požiadaviek. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | V nových návrhoch SPP sa stanovuje, že aspoň 30 % každého národného prídelu na rozvoj vidieka sa vyčlení na opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy. Očakáva sa, že 40 % z celkového rozpočtu SPP sa prispeje na opatrenia v oblasti klímy (24). |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | V rámci SPP sú členské štáty povinné vypracovať strategické plány, v ktorých sa stanoví, ako dosiahnuť konkrétne ciele SPP. Členské štáty stanovia cieľové hodnoty, ktoré chcú dosiahnuť v programovom období, s použitím spoločne vymedzených ukazovateľov výsledku. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Inštitúcie EÚ už v posledných dvoch rokoch dosiahli značný pokrok pri presadzovaní návrhov SPP a je veľmi dôležité, aby návrhy v rámci zelenej dohody tento pokrok nezvrátili. Zosúladenie strategických plánov SPP s európskou zelenou dohodou bude ťažké, ale musí sa uskutočniť. |
| --- | --- |

3.41.

Smerovanie trhu EÚ a spravodlivé ceny

| 3.42. | V stratégii „z farmy na stôl“ a stratégii v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody, sa veľmi jasne uvádza, že priemerný poľnohospodár v EÚ v súčasnosti zarába približne polovicu mzdy priemerného pracovníka v hospodárstve ako celku. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Na dosiahnutie udržateľného príjmu je dôležité, aby európski poľnohospodári dostávali na trhu spravodlivú cenu za potraviny, a to vyššiu, ako sú výrobné náklady. Stratégia „z farmy na stôl“ musí priniesť také usmernenia pre trh, aby bolo jasné, že vysoké normy európskych poľnohospodárov týkajúce sa výroby potravín sú dôležité a že sa za ne musí zaplatiť. Stratégia „z farmy na stôl“ to musí dosiahnuť prostredníctvom iniciatív smerujúcich k zákazu nekalých obchodných praktík (25), zabráneniu predaja pod cenu a zabezpečeniu spravodlivého rozdelenia trhovej ceny v celom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

3.43.

Rozpočet

| 3.44. | Návrhy viacročného finančného rámca (VFR) vrátane skutočného zníženia rozpočtu SPP o 9 % nie sú zlučiteľné s ambíciami stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré sú súčasťou zelenej dohody. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Na dosiahnutie cieľov stratégií nesmie dôjsť k zníženiu rozpočtu SPP. Rozpočet sa musí zvýšiť, aby sa zohľadnili ďalšie požiadavky na poľnohospodárov a aby sa zohľadnila inflácia a chránili základné platby poľnohospodárov a poľnohospodárske režimy v rámci programu rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Akékoľvek zníženie výroby a príjmu poľnohospodárov vyplývajúce z vykonávania tejto stratégie sa musí kompenzovať. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | EHSV opätovne potvrdzuje svoju podporu tomu, aby sa rozpočet EÚ zvýšil, aby sa ním zabezpečilo primerané financovanie SPP a plnenie nových politických cieľov, ako aj riešenia zistených problémov (26). |
| --- | --- |

3.47.

Vedecký základ

| 3.48. | Opatrenia v oblasti klímy musia byť založené na presnom meraní poľnohospodárskej činnosti. Spôsob započítavania metánu v súčasnosti neodráža najmodernejšie vedecké poznatky (27) a poľnohospodárom sa neuznáva uhlík zachytávaný na ich pastvinách a v živých plotoch. Tieto otázky sa musia riešiť v stratégii „z farmy na stôl“ a v stratégii v oblasti biodiverzity, aby sa zabezpečilo, že všetky emisie vypúšťané a zachytávané týmto odvetvím budú spravodlivo a presne započítané. |
| --- | --- |

3.48.

Spravodlivá transformácia

| 3.49. | Spravodlivá transformácia pre všetkých má v rámci novej ekologickej politiky prvoradý význam. Náklady na vykonávanie novej politiky musia znášať všetci, od poľnohospodárov a spracovateľov až po maloobchodníkov a spotrebiteľov. Musíme zaviesť koncepciu „na nikoho nezabudnúť“ (28) a chrániť najzraniteľnejšie osoby pred neplánovanými dôsledkami novej politiky. |
| --- | --- |

3.49.

Zabezpečenie rovnocennosti noriem

| 3.50. | Dohoda WTO o sanitárnych a fytosanitárnych normách (SPS) z roku 1995 zahŕňa uplatňovanie predpisov o bezpečnosti potravín a zdraví zvierat a rastlín. V článku 5 ods. 7 je zahrnutá zásada obozretnosti, ktorá je zakotvená v Lisabonskej zmluve. Akákoľvek snaha zmeniť to na inej ako mnohostrannej úrovni by mala zásadný vplyv na usporiadanie svetového obchodu a budúcu kredibilitu samotnej dohody (29). |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | EÚ musí trvať na oveľa prísnejších rovnocenných sociálnych a environmentálnych normách, normách v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a fytosanitárnych normách v tretích krajinách vyvážajúcich do EÚ, ktoré sú podobné tým, ktoré tieto krajiny požadujú od európskych poľnohospodárov. Dovoz podradných výrobkov do EÚ sa nemôže použiť na vytlačenie európskych výrobkov s vysokým štandardom, ktoré sa vyrábajú podľa prísnejšej stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity. Európa takisto nemôže externalizovať svoje ambície dosiahnuť ciele v oblasti zmeny klímy prostredníctvom úniku uhlíka. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | EÚ musí odolať pokušeniu robiť väčšie ústupky v oblasti poľnohospodárstva, ktoré by ohrozili domácu produkciu. EÚ musí zrušiť aj používanie dvojakých noriem v poľnohospodárstve, konkrétne v súvislosti s dohodou o SPS a dohodou o technických prekážkach obchodu (TBT) v partnerských krajinách. |
| --- | --- |

3.52.

Práca

| 3.53. | Z výskumu vyplýva, že dohody o voľnom obchode sú vhodným nástrojom na zlepšenie pracovnej situácie v partnerských krajinách (30). MOP v štúdii o pracovných ustanoveniach v 76 dohodách z viac ako 260 dohôd o voľnom obchode v roku 2016 dospela k záveru, že kombinácia technickej spolupráce, mechanizmov overovania a účasti občianskej spoločnosti prispela k zlepšeniu situácie v oblasti pracovných práv v rôznych odvetviach. |
| --- | --- |

3.53.

Posúdenie vplyvu

| 3.54. | Dobré právne predpisy sú tie, ktoré boli pred zavedením riadne preskúmané. Akékoľvek opatrenia navrhnuté ako súčasť stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity v rámci zelenej dohody musia pred prijatím akýchkoľvek politických alebo regulačných rozhodnutí zahŕňať podrobné posúdenie vplyvu regulácie (RIA) vrátane referenčného porovnávania. |
| --- | --- |

3.54.

Lesné hospodárstvo a odlesňovanie

| 3.55. | Zväčšenie oblasti lesného hospodárstva v EÚ je pozitívnym krokom a bude mať veľmi priaznivý vplyv na zmenu klímy. Musí byť spojené so silným financovaním, aby poľnohospodárom nehrozila strata príjmov vzhľadom na dĺžku investícií. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | EÚ musí vo svojej obchodnej politike v súlade s dosiahnutím cieľov stanovených v zelenej dohode a stratégii „z farmy na stôl“ dôkladne zabezpečiť, aby dovoz EÚ nezvyšoval odlesňovanie v obchodných partnerských krajinách mimo EÚ. Problematický je napríklad dovoz hovädzieho mäsa a sóje z krajín Mercosuru (Brazília), dovoz hovädzieho a ovčieho mäsa z Austrálie a palmového oleja z Indonézie. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | EHSV vyzýva Komisiu, aby lepšie informovala a zvyšovala povedomie európskych spotrebiteľov o výzvach spojených s odlesňovaním, a to zlepšením environmentálneho označovania výrobkov a vytvorením európskeho strediska na monitorovanie odlesňovania a mechanizmu včasného varovania. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | EHSV žiada Komisiu, aby spolu s miestnym obyvateľstvom podporovala obnovu lesa v odlesnených oblastiach a zalesňovanie, najmä v Latinskej Amerike, subsaharskej Afrike a rozvíjajúcich sa krajinách. Komisia musí tiež poskytnúť finančnú podporu a technickú pomoc tretím krajinám (vrátane štátnych a neštátnych subjektov), najmä na ochranu pralesných ekosystémov. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | EHSV žiada Komisiu, aby zlepšila kvalitu a kredibilitu označenia „nulové odlesňovanie z dovozu“ tým, že podporí zbližovanie nástrojov a rozšírenie existujúcich osvedčení, bude sa opierať o mapovanie využívania pôdy diaľkovým snímaním a podporí výrobcov prostredníctvom vykonávania a sprísňovania kontrol v celom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

3.59.

4.   Vplyvy ochorenia COVID-19

| 4.1. | Koronavírusová kríza poukazuje na našu zraniteľnosť voči globalizovaným výrobným reťazcom a medzinárodnému obchodu realizovanému na základe systému presne načasovaných dodávok („just in time“), ktorý nám bráni v tom, aby sme v prípade otrasov mali v zásobe základný tovar: rúška, základné lieky atď. Podobné krízy sa budú opakovať. Premiestnenie činností v priemysle, poľnohospodárstve a službách by malo umožniť lepšiu autonómiu vo vzťahu k medzinárodným trhom, opätovne získať kontrolu nad výrobnými metódami a začať proces environmentálnej a sociálnej transformácie činností. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pandémia nám pripomenula našu silnú väzbu na prírodu a potrebu chrániť biodiverzitu a predchádzať odlesňovaniu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vplyv prebiehajúcej krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na svetovú ekonomiku je taký závažný, že Medzinárodný menový fond (MMF) varoval, že svet čelí najhoršej hospodárskej recesii od veľkej hospodárskej krízy v 30. rokoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MMF predpovedá, že svetový HDP sa v roku 2020 zníži o 3 %, pričom podľa ostatných dôjde k spomaleniu svetovej ekonomiky na úrovni 2,3 % až 4,8 % a k nákladom 2 až 4 bilióny USD. MMF predpovedal, že v USA dôjde v roku 2020 k poklesu o 5,9 % a v eurozóne o 7,5 % (31). HDP EÚ v druhom štvrťroku 2020 klesol o 15 % a celkovo sa v roku 2020 očakáva pokles hospodárstva o 7 % (32). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jedným z hlavných dôsledkov veľkej hospodárskej krízy v 30. rokoch 20. storočia bola nedostatočná potravinová bezpečnosť a sebestačnosť, ktoré v niektorých európskych krajinách a štátoch USA spôsobili nedostatok potravín a hladomor, čo následne viedlo k občianskym nepokojom a vzniku extrémistických politických skupín. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Hlavným ponaučením z núdzovej situácie spôsobenej ochorením COVID-19 je význam potravinovej bezpečnosti a potravinovej sebestačnosti pre EÚ a opätovne sa zdôrazňuje zásadný význam dobre financovanej SPP pre EÚ. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Núdzová situácia spôsobená ochorením COVID-19 by mala posilniť význam SPP pre EÚ (33) a posilniť pôvodné politické ciele SPP stanovené v článku 39 ZFEÚ, najmä:






  — | zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve, |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve,

| — | zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny.

| 4.8. | Význam ráznej hospodárskej reakcie EÚ na núdzovú situáciu spôsobenú ochorením COVID-19 sa nedá dostatočne zdôrazniť. Reakcia Komisie v oblasti poľnohospodárstva je zatiaľ sklamaním, pokiaľ ide o núdzové trhové opatrenia, ktoré zahŕňajú financovanie vo výške iba 78 miliónov EUR. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pokiaľ ide o oživenie európskeho hospodárstva v nadväznosti na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, EÚ spustila plán obnovy s názvom Next Generation, ktorý zahŕňa ďalších 750 miliárd EUR a spolu s rozpočtom EÚ na roky 2021 – 2027 dosiahne výšku 1,85 bilióna EUR. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Význam ráznej hospodárskej reakcie EÚ na núdzovú situáciu spôsobenú ochorením COVID-19 sa nedá dostatočne zdôrazniť. Reakcia Európskej komisie musí pomôcť pri obnove a posilňovaní hospodárstva, potravinovej bezpečnosti, udržateľných dodávateľských reťazcov, poskytovania a – v nadväznosti na prístup „jedno zdravie“ – dostupnosti zdravotníckych pomôcok, poľnohospodárskeho a agropotravinárskeho sektora, ako aj ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  Ciele udržateľného rozvoja.

2

(3)  COM(2019) 640 final – Obrázok 1.

3

(4)  Stratégia „z farmy na stôl“.

4

(5)  Stratégia v oblasti biodiverzity.

5

(6)  Pozri stanoviská EHSV o stratégii „z farmy na stôl“ (From farm to fork": a sustainable food strategy) a o biodiverzite (2030 biodiversity strategy) (pozri stranu 51 a 259 tohto úradného vestníka).

6

From farm to fork": a sustainable food strategy

2030 biodiversity strategy

(7)  Pozri list (v angličtine).

7

v angličtine

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/.

8

(9)  Eurostat.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo.

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti (Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 97).

11

Význam obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre budúci rozvoj poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat v EÚ v kontexte celosvetovej potravinovej bezpečnosti

(12)  Stanovisko EHSV na tému Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi, (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 20).

12

Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi

(13)  https://www.eesc.europa.eu/sk/node/63550.

13

(14)  Pozri právne predpisy EÚ pre sektor ekologickej výroby: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_sk.

14

(15)  Stanovisko EHSV zo 14. februára 2018 na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27).

15

Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode

(16)  Stanovisko EHSV na tému Kľúčová úloha obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 27).

16

Kľúčová úloha obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_sk.

18

(19)  Stanovisko EHSV na tému Úloha obchodnej a investičnej politiky EÚ pri zvyšovaní hospodárskej výkonnosti EÚ (Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38) – najmä kapitola 5, ktorá sa týka obchodu a udržateľného rozvoja, zvlášť pokiaľ ide o ciele udržateľného rozvoj a Parížsku dohodu.

19

Úloha obchodnej a investičnej politiky EÚ pri zvyšovaní hospodárskej výkonnosti EÚ

(20)  Stanovisko EHSV na tému Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme (Ú. v. EÚ C 106, 31.3.2020, s. 1).

20

Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme

(21)  Stanovisko EHSV na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18).

21

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

(22)  https://onehealthejp.eu/about/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_sk.pdf.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_18_3985.

24

(25)  Stanovisko EHSV o zlepšení potravinového dodávateľského reťazca (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165).

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/sk/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. a Macey, A.H., (2018) A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation (Riešenie problému skresľovania údajov emisií ekvivalentu CO2 znečisťujúcich látok s krátkou životnosťou ovplyvňujúcich klímu v rámci úsilia o zmierňovanie. npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), s. 16.

27

A solution to the misrepresentations of CO2

2

(28)  Stanovisko EHSV na tému Na nikoho nezabudnúť (Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 30).

28

Na nikoho nezabudnúť

(29)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

29

(30)  Innovation in the social pillars of sustainable development (Inovácia v sociálnych pilieroch trvalo udržateľného rozvoja), Dr. Evita Schmieg, Stiftung Wissenschaft und Politik – SWP (Nemecký inštitút pre medzinárodné a bezpečnostné záležitosti – SWP).

30

(Inovácia v sociálnych pilieroch trvalo udržateľného rozvoja)

(Nemecký inštitút pre medzinárodné a bezpečnostné záležitosti – SWP)

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456.

32

(33)  Stanovisko EHSV na tému Legislatívne návrhy týkajúce sa SPP (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 214).

33

Legislatívne návrhy týkajúce sa SPP

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/77

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Energetika: ženy ako rovnocenné aktérky v 21. storočí

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/11)

| Spravodajkyňa: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Evangelia KEKELEKI |

Spravodajkyňa:

Laure BATUT

Pomocná spravodajkyňa:

Evangelia KEKELEKI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 23. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 208/4/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

23. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/4/2

1.   Závery a odporúčania

EHSV odporúča Komisii, aby nabádala všetky rozhodovacie orgány, aby:

| 1.1. | Vytvorili podmienky pre prístup k energii pre všetkých, znížili energetickú chudobu a zhromažďovali kvalitatívne a rodové údaje spolu s vhodnými ukazovateľmi. |
| --- | --- |

1.1.

Vytvorili podmienky pre prístup k energii pre všetkých, znížili energetickú chudobu a zhromažďovali kvalitatívne a rodové údaje spolu s vhodnými ukazovateľmi.

| 1.2. | Posilnili a zabezpečili uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti rovnosti tak na európskej, ako aj národnej úrovni. |
| --- | --- |

1.2.

Posilnili a zabezpečili uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti rovnosti tak na európskej, ako aj národnej úrovni.

| 1.3. | Pripravili cielenú politiku rodovej rovnosti v povolaniach v energetike, pretože „Women’s talents matter!“ („Na talente žien záleží!“). |
| --- | --- |

1.3.

Pripravili cielenú politiku rodovej rovnosti v povolaniach v energetike, pretože „Women’s talents matter!“ („Na talente žien záleží!“).

| 1.4. | Vytvorili rovnaké podmienky pre odbornú prípravu na povolania v oblasti energetiky v členských štátoch a na európskej úrovni – Vytvorili európsku akadémiu v oblasti STEM. |
| --- | --- |

1.4.

Vytvorili rovnaké podmienky pre odbornú prípravu na povolania v oblasti energetiky v členských štátoch a na európskej úrovni – Vytvorili európsku akadémiu v oblasti STEM.

| 1.4.1. | Vyzvali členské štáty, aby pre deti vytvorili „malé polytechnické školy“ s cieľom oboznámiť ich so STEM. |
| --- | --- |

1.4.1.

Vyzvali členské štáty, aby pre deti vytvorili „malé polytechnické školy“ s cieľom oboznámiť ich so STEM.

| 1.5. | Vytvorili rovnaké podmienky na trhu práce v odvetví energetiky: |
| --- | --- |

1.5.

Vytvorili rovnaké podmienky na trhu práce v odvetví energetiky:

| 1.5.1. | Prezentovali údaje všetkých zložiek odvetvia vrátane energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj údaje v súvislosti s energetickou chudobou podľa pohlavia. Zvážili, aké sú možnosti pre ženy, ale zabránili tomu, aby sa energetická a digitálna transformácia stali pascou pre kariéru a mzdu žien. |
| --- | --- |

1.5.1.

Prezentovali údaje všetkých zložiek odvetvia vrátane energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj údaje v súvislosti s energetickou chudobou podľa pohlavia. Zvážili, aké sú možnosti pre ženy, ale zabránili tomu, aby sa energetická a digitálna transformácia stali pascou pre kariéru a mzdu žien.

| 1.5.2. | Zaviedli záväzné opatrenia týkajúce sa transparentnosti miezd a odmeňovania žien, keďže ide o nevyhnutný predpoklad skutočnej rovnosti v odmeňovaní na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

1.5.2.

Zaviedli záväzné opatrenia týkajúce sa transparentnosti miezd a odmeňovania žien, keďže ide o nevyhnutný predpoklad skutočnej rovnosti v odmeňovaní na všetkých úrovniach.

| 1.5.3. | Presadzovali rovnosť vo vrcholových orgánoch spoločností. |
| --- | --- |

1.5.3.

Presadzovali rovnosť vo vrcholových orgánoch spoločností.

| 1.6. | Rozvíjali sociálny dialóg a kolektívne zmluvy v celej Európe o rovnosti v energetických podnikoch. |
| --- | --- |

1.6.

Rozvíjali sociálny dialóg a kolektívne zmluvy v celej Európe o rovnosti v energetických podnikoch.

| 1.7. | Zmenili zmýšľanie samotných žien prostredníctvom vzorov a vytvorili európsku sieť „Teams-Europe“. |
| --- | --- |

1.7.

Zmenili zmýšľanie samotných žien prostredníctvom vzorov a vytvorili európsku sieť „Teams-Europe“.

| 1.8. | Zmenili zmýšľanie mužov a manažérske vzdelávanie. |
| --- | --- |

1.8.

Zmenili zmýšľanie mužov a manažérske vzdelávanie.

2.   Úvod: Odvetvie energetiky a ženy

| 2.1. | Rovnosť je základnou hodnotou EÚ, základným právom a zásadou Európskeho piliera sociálnych práv. Je súčasťou cieľov udržateľného rozvoja OSN. Podľa článku 8 ZFEÚ ide o horizontálnu doložku, ktorá podporuje uplatňovanie rovnosti vo všetkých politikách. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V roku 2020 pri príležitosti 25. výročia Pekinskej deklarácie (1) sa Únia snaží odstrániť nerovnosti a podporovať rovnosť medzi mužmi a ženami prostredníctvom novej stratégie. Nedávno sa objavilo množstvo dokumentov na túto tému, ktoré EHSV nemá v úmysle ani duplikovať, ani parafrázovať, podporuje však ich závery. Ide napríklad o závery, ktoré boli vypracované na žiadosť Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (FEMM) pre Európsky parlament o úlohe žien v energetickej transformácii (2), závery z nedávneho oznámenia Komisie o stratégii pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (3) [COM(2020) 152 final], ako aj závery štúdií, ktoré vypracoval Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE) (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia zastáva názor, že „v podnikaní, politike a spoločnosti ako celku môžeme dosiahnuť svoj plný potenciál len vtedy, ak v plnej miere využijeme svoj talent a rozmanitosť. Rodová rovnosť prináša viac pracovných miest a vyššiu produktivitu, čo je potenciál, ktorý musíme využiť, keďže prechádzame ekologickou transformáciou a digitalizáciou a čelíme demografickým výzvam.“
  V tomto odseku sa uvádzajú všetky výzvy pre odvetvie energetiky: potenciál a produktivita, zamestnateľnosť, a teda aj kvalifikácie a rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, rodová rovnosť, demografia, šok spôsobený ekologickou a digitálnou transformáciou. |
| --- | --- |

2.3.

V tomto odseku sa uvádzajú všetky výzvy pre odvetvie energetiky: potenciál a produktivita, zamestnateľnosť, a teda aj kvalifikácie a rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, rodová rovnosť, demografia, šok spôsobený ekologickou a digitálnou transformáciou.

| 2.4. | Miera zamestnanosti žien pred následkami vyvolanými krízou spôsobenou koronavírusom bola vyššia než kedykoľvek predtým v EÚ, avšak mnoho žien sa naďalej stretáva s prekážkami, pokiaľ ide o prístup na trh práce a zotrvanie na ňom. Otázka „Kde sú ženy?“ sa stáva bežným javom vo všetkých oblastiach činnosti, čo je pokrok v porovnaní s predchádzajúcou dobou, keď znela sarkasticky: „Ach, ženy?“. To však neznamená, že priepasť medzi mužmi a ženami vo svete práce bola preklenutá. Ako v mnohých odvetviach, ktorých súčasťou je istý technický rozmer, aj energetika zaostáva v snahe o paritné zastúpenie. V Európe je v energetickom odvetví zamestnaných v priemere len 22 % žien. Je to tak napríklad v Chorvátsku (5). Údaje týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov by sa tiež mali zhromažďovať podľa pohlavia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Energetika je rozsiahly segment hospodárstva, ktorý sa týka surovín, hotových výrobkov a služieb, ako aj ťažby, výroby, uvádzania na trh, dopravy a distribúcie, diplomacie, fyzickej a geopolitickej bezpečnosti, čím zabezpečuje využívanie uhlia, dreva, ropy, plynu, jadrovej energie, vetra, slnka, vody atď., a to s cieľom zaručiť občanom, spotrebiteľom a podnikom prístup k elektrickej energii, vykurovaniu, vlastnej doprave. Osobitosťou tohto segmentu je, že plní funkciu hlavného nástroja pre ďalšie odvetvia hospodárstva, a preto potrebuje všetky talenty. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Odvetvie energetiky je vo všetkých svojich aspektoch veľmi stereotypné, pokiaľ ide pohlavie. Muži v ňom majú dominantné postavenie, čo vedie k veľkej nerovnováhe v zamestnaní medzi mužmi a ženami v súkromnom aj vo verejnom sektore energetiky bez akejkoľvek skutočnej vôle konať v prospech rodovej rovnováhy v celom hodnotovom reťazci (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Počet žien v riadiacich funkciách v odvetví energetiky je veľmi nízky. Už v roku 2012 sa v štúdii inštitútu EIGE ukázalo, že v Nemecku, Španielsku a vo Švédsku 64 % z 295 podnikov v tomto odvetví nemalo vo vedení žiadnu ženu. Situácia bola lepšia v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a ropy a o niečo lepšia v severných krajinách, ale vo všetkých členských štátoch ženy chýbajú v riadiacich funkciách v oblasti technológií súvisiacich s energetikou. V roku 2019 pretrvávajú obavy týkajúce sa rodovej nerovnosti v tomto odvetví (51,9 indexových bodov (7)), hoci inštitút EIGE uvádza, že v posledných rokoch takmer všetky členské štáty dosiahli pokrok. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky: potreba zmierniť rozdiel

| 3.1. | S cieľom urýchliť zmenu je potrebné konať naraz na rôznych osiach a preklenúť priepasti, ktoré sa nahromadili a vzájomne na seba pôsobia. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Priepasť v prístupe k energii

| 3.2.1. | Je zrejmé, že transformácia energetického systému nie je iba čisto technickou otázkou, ale aj hlboko sociálnou otázkou. V tejto súvislosti treba venovať osobitnú pozornosť prístupu k energii pre všetkých. V Európskej únii stále existujú domácnosti, ktoré majú problémy s prístupom k energii (8) buď z dôvodu svojej polohy vzhľadom na siete, alebo z dôvodu svojej chudoby. Ako prvé sú postihnuté ženy, ktoré sú zodpovedné za vedenie domácnosti, a ktoré často stoja pred ťažkou voľbou, a to, či nakŕmiť seba a svoje deti alebo sa zohriať („heat or eat“). Energetické politiky nie sú citlivé na problémy týkajúce sa rozdelenia zodpovednosti v domácnostiach, a preto by sa energetická chudoba mala vnímať z rodového hľadiska (9). Nedostatočný prístup k energii im bráni aj v prístupe k digitálnej technológii, čo im značne komplikuje život a izoluje ich od sociálneho, pracovného, vzdelávacieho a kultúrneho prostredia. Nedostatočný prístup k energii teda sprevádza digitálna priepasť, ktorá sa niekedy zhoršuje vekom. Treba uznať všetky jeho aspekty a osobitne zohľadniť najviac znevýhodnené pohlavie. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Zhromažďovanie kvalitatívnych údajov o používaní energie v domácnostiach by poskytlo presnejší obraz o ich skutočnej chudobe, ktorú treba riešiť komplexne. Riešenia energetickej chudoby sa okrem spravodlivej predajnej ceny energie spájajú s mestskými politikami, politikou bývania, prístupom k práci, úrovňou miezd a predajnými praktikami podnikov voči koncovým používateľom. Podľa štúdií OECD sa ženy ako spotrebiteľky zaujímajú o udržateľný rozvoj. Sú kľúčovými aktérkami pri meniacej sa štruktúre správania vzhľadom na svoju zodpovednosť v domácnostiach a úlohu vychovávateliek a iniciátoriek zvyšovania povedomia o racionálnom využívaní energie a recyklovaní (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Politická priepasť

| 3.3.1. | Európska energetická politika vychádza z piatich úzko prepojených prvkov:






  — | bezpečnosť dodávok energie, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

—

bezpečnosť dodávok energie,

| — | plne integrovaný trh, |
| --- | --- |

—

plne integrovaný trh,

| — | energetická účinnosť na zníženie dopytu, |
| --- | --- |

—

energetická účinnosť na zníženie dopytu,

| — | dekarbonizácia hospodárstva, |
| --- | --- |

—

dekarbonizácia hospodárstva,

| — | výskum a inovácia v prospech konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

—

výskum a inovácia v prospech konkurencieschopnosti.

S cieľom dosiahnuť tieto ciele má Komisia v úmysle:

| — | predvídať zmenu a zároveň zabezpečiť transformácie, |
| --- | --- |

—

predvídať zmenu a zároveň zabezpečiť transformácie,

| — | podporovať mobilitu, |
| --- | --- |

—

podporovať mobilitu,

| — | rozvíjať tvorbu pracovných miest, |
| --- | --- |

—

rozvíjať tvorbu pracovných miest,

| — | zvýšiť kvalitu údajov, |
| --- | --- |

—

zvýšiť kvalitu údajov,

| — | a zvýšiť kvalifikácie. |
| --- | --- |

—

a zvýšiť kvalifikácie.

| 3.3.2. | Postavenie žien ako také sa nikdy nezohľadňuje. V tomto odvetví však nemajú dominantné postavenie a sú vždy ako prvé vystavené prepúšťaniu v prípade krízy bez ohľadu na to, o akú krízu ide. Politickú priepasť nemožno preklenúť bez osobitných opatrení v ich prospech, ktoré treba prijať v každej oblasti politiky, najmä preto, že ide o súčasť cieľov udržateľného rozvoja OSN (11). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV zdôrazňuje, že politiky zavádzané v odvetví energetiky už od svojej koncepcie doplácajú na to, že sa v nich nedostatočne uplatňuje rodové hľadisko. Želá si, aby sa metodika„Definovať, plánovať, konať, kontrolovať“, ktorú vypracoval inštitút EIGE vo svojej publikácii Le genre et l’énergie (12) (Rod a energetika), v širokej miere rozšírila v podobe odporúčania vládam členských štátov a manažérskym školám v odvetví energetiky a jeho podnikoch. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV sa rovnako ako EIGE domnieva, že rodové hľadisko sa môže začleniť do všetkých fáz politiky v oblasti energetiky. Po analýze situácie, konzultácii so zainteresovanými stranami a vykonaní rozpočtovej štúdie by sa vykonávacia fáza mala začať zvyšovaním úrovne informovanosti a posilnením kapacít, a teda aj kvalifikácií; súbor nástrojov pre rodovú rovnosť „gender toolkit“, ktorý pozostáva z modulu odbornej prípravy v oblasti energetiky (financovaný v rámci 7. RP), poukázal na význam rodového rozmeru v odvetví energetiky a na to, ako túto otázku možno riešiť prostredníctvom výskumu v tejto oblasti (13); napokon, po zavedení politík a programov sa musí uskutočniť ich hodnotenie. Výbor víta ochotu uberať sa týmto smerom, ktorú Komisia prejavuje vo svojom poslednom oznámení o rovnosti. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Rozdiely na trhu práce

3.4.1.   Zamestnanosť

| 3.4.1.1 | Francúzska spoločnosť Électricité de France (EDF) sa pýši tým, že 25 % jej pracovnej sily tvoria ženy a v jej správnych radách ich je 27 %. Spoločnosť napriek tomu uskutočnila digitálnu kampaň, aby našla námety s cieľom diskutovať, usmerňovať, presviedčať, podporovať a „rozvíjať priemysel v ženskom podaní“ (14). V súčasnej situácii sa často samotné ženy snažia o to, aby bolo počuť ich názory. Napríklad v Španielsku v roku 2018 vydalo 57 združení v odvetví energetiky spoločný manifest „En Energia NO sin Mujeres“ (15), v ktorom sa vyjadrili, že je načase, aby medzi odborníkmi vo verejnej sfére boli zastúpené ženy s cieľom zabezpečiť udržateľnejšiu a spravodlivejšiu energetickú transformáciu. Európska komisia opätovne potvrdzuje, že „podpora rovnosti medzi ženami a mužmi je úlohou Únie vo všetkých jej činnostiach“, a teda všetkých členských štátov, ktorých index rodovej rovnosti dosahuje v priemere len 67,4 bodov zo 100. Aj v Rakúsku energetické distribučné spoločnosti vypracovali programy, aby vzbudili záujem žien, často v spolupráci s gymnáziami a univerzitami (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | V odvetví jadrovej energie je vylúčenie žien vnímané s určitou legitimitou „vzhľadom na to, že v týchto vedeckých a technických povolaniach sú ešte málo zastúpené“. Podiel žien v Komisariáte pre atómovú energiu a energiu z alternatívnych zdrojov (CEA, Francúzsko) napreduje pomalým tempom: v roku 2018 predstavoval 33,8 % z celkového počtu zamestnancov v porovnaní s 30 % v roku 2008; 30,3 % riadiacich pracovníkov (26,5 % medzi vedeckými riadiacimi pracovníkmi) a 39,4 % v prípade ostatných zamestnancov. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | V ropnom a plynárenskom priemysle sú ženy stále nedostatočne zastúpené. Predstavujú len 20 % zamestnancov, 17 % riadiacich pracovníkov a 1 % generálnych riaditeľov podnikov (17). Postupne sa ženy začínajú vnímať ako „nevyužité rezervy“. Rodová rozmanitosť by jedného dňa mohla byť výhodou pre kreativitu v technických povolaniach a riešením generačných a demografických rozdielov. Od stereotypov, ktoré sa ťažko prekonávajú, musíme upustiť v prospech obnovenia rovnováhy v zamestnaní. Úsilie musia stále vyvíjať ženy, ktoré sa najskôr musia zapojiť do technických odborov vzdelávania. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | Ženy majú v odvetví energetiky rovnako ako ostatní pracovníci rôzne postavenie. Dostávajú tiež nižšiu mzdu než muži a sú skôr vystavené prepúšťaniu. V Európskej únii sú naďalej znevýhodňované skutočnosťou, že spoločnosť je organizovaná tak, že sa stále spolieha na to, že ženy venujú súkromný čas na zabezpečovanie neprofesionalizovaných sociálnych a emocionálnych funkcií(starostlivosť o deti, o staršie osoby atď.). |
| --- | --- |

3.4.1.4

3.4.2.   Kvalifikácie

| 3.4.2.1 | V EÚ územný faktor a sociálny tlak ešte stále bránia dievčatám v prístupe k vysokoškolskému vzdelávaniu. Vo vidieckych oblastiach južnej Európy sa niektoré skupiny obyvateľstva stále domnievajú, že dievčatá majú byť doma. Ich digitálna negramotnosť ich natrvalo vzďaľuje od povolaní v odvetví energetiky, čo predstavuje celkovú stratu zručností pre spoločnosť. |
| --- | --- |

3.4.2.1

| 3.4.2.2 | Všetko začína vzdelávaním a kvalifikáciou. Podľa inštitútu EIGE navyše pretrváva horizontálna segregácia medzi chlapcami a dievčatami počas štúdia. Chlapci sa dobrovoľnejšie orientujú na vedecké odbory a keď dievčatá získajú diplom vo vedeckom odbore, niekoľko rokov po absolvovaní štúdia nevykonávajú technické povolanie. Ich príchod do podniku môže byť problematický: „Počas môjho inžinierskeho štúdia so mnou zaobchádzali ako s ostatnými. Všetko sa zmenilo, keď som začala pracovať. Centrála nebola postavená s myšlienkou, že v nej raz budú pracovať ženy. Nebol tam ani ochranný odev, ani šatne pre ženy,“ (18) hovorí jedna zo žien, ktorá sa podelila o skúsenosti z jadrovej elektrárne na začiatku svojej kariéry. Táto skúsenosť je mnohým známa. Napriek tomu, že v roku 2017 60 % chorvátskych žien získalo magisterský titul vo vednom odbore a 55 % ukončilo doktorandské štúdium, stále znášali dôsledky skleného stropu v pracovnom živote v odvetví energetiky, kde ich prítomnosť v riadiacich štruktúrach zostala v rozmedzí od 13 do 16 % a 19 % v kótovaných spoločnostiach. |
| --- | --- |

3.4.2.2

| 3.4.2.3 | Vo Francúzsku študuje na technických školách menej ako 30 % žien a rodovú rozmanitosť je ťažké dosiahnuť v odbornom odvetví elektrárenského a plynárenského priemyslu (IEG) (19). V roku 2017 bolo v čisto technickom sektore tohto odvetvia len 14 % žien, zatiaľ čo v komerčných a terciárnych odvetviach predstavujú väčšinu! Aká je pridaná hodnota žien? Byť spoločenské, ľudské, schopné ukladať spisy a pripravovať kávu? Alebo byť technickými pracovníčkami, inžinierkami, výskumníčkami? Ženy potrebujú skutočnú rovnosť príležitostí, aby vstúpili do energetického priemyslu, a uznanie svojich schopností, aby tam zotrvali a rozvíjali svoju kariéru. V Španielsku možno pozorovať, že napriek opatreniam na otvorenie príležitostí pre ženy, niektoré z nich nesmerujú do technických sektorov (20). Stereotypy, podľa ktorých je vyučovanie matematiky a fyziky vyhradené chlapcom, sa musia zrušiť prostredníctvom štruktúry štúdií, prístupom učiteľov a výchovou rodičov hneď, ako deti začnú navštevovať základnú školu, aby sa zmenil prístup žien k sebe samým. Príklady sú inšpirujúce: v Poľsku sa v rámci projektu „Little Polytechnics for Children“ organizujú stretnutia medzi žiakmi (dievčatá a chlapci), na ktorých sa oboznamujú s technickými témami, aby nemali strach zo STEM. |
| --- | --- |

3.4.2.3

3.5.   Kariéra a mzdy

| 3.5.1. | Pre ženy nie je vždy jednoduché dosiahnuť uspokojivú rovnováhu medzi ich rodinným a pracovným životom v týchto náročných povolaniach. Pre nedostatok vzorov to ženy často vzdajú samy od seba. Potrebujú solidaritu patróniek, mentoriek, výnimočných žien, ktoré im ukážu cestu a preukážu svoju dôveru. EHSV sa domnieva, že odborná príprava vedúcich pracovníkov v oblasti ľudských zdrojov v podnikoch v tomto odvetví by ich mala pripraviť na to, aby boli vnímavejší a vynaliezavejší ku všetkým, mužom i ženám, pri riadení ich práce a ich kariéry tak, aby sa povolania považované za výnimočné stali banálnymi. V roku 2019 založili ženy v Chorvátsku sieť inšpirovanú svetovým spoločenstvom spolupráce CIGRE, aby si pomáhali pri rozvíjaní svojej kariéry v oblasti energetiky (21). Výbor sa domnieva, že zavedenie kvót na dosiahnutie parity v správnych radách podnikov je nevyhnutným signálom. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Pri kariérnom rozvoji v oblasti STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) v energetickom priemysle ženy v podnikoch stále narážajú na príliš mnoho vnútorných prekážok, a to tak vo verejnom, ako aj v súkromnom sektore. Komisia sa zasadzuje za to, aby všetci, muži i ženy, mohli slobodne a rovnocenne realizovať svoj zvolený životný smer. Musí zabezpečiť dostatočné zdroje pre ženy v odvetví, kde fyzická sila už nie je to najdôležitejšie, ale zostáva ukazovateľom schopnosti. Rovnosť musí byť možné merať prostredníctvom kvalitatívnych ukazovateľov o dosiahnutých kariérnych príležitostiach a prostredníctvom úrovní odmeňovania za tú istú kvalifikáciu a platovú triedu. Platí to pre základné platy a príplatky. EHSV plne podporuje v tejto súvislosti ciele Medzinárodnej koalície za rovnaké odmeňovanie (22). Odporúča, aby sa zaviedli záväzné opatrenia týkajúce sa transparentnosti miezd a odmeňovania žien, keďže ide o nevyhnutný predpoklad skutočnej rovnosti v odmeňovaní. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Úloha sociálneho dialógu na vnútroštátnej a európskej úrovni

EHSV sa domnieva, že dosiahnuté dohody by sa mali zahrnúť do sektorového a podnikového riadenia.

3.6.1.   Kolektívne zmluvy a dohody

Úloha sociálneho dialógu má kľúčový význam pre rozvoj primeraných pracovných podmienok a zabezpečenie bezpečnosti pri práci a istoty zamestnania žien v odvetví energetiky. Sektory elektrárenského a plynárenského priemyslu vo Francúzsku podpísali s odbormi sektorovú dohodu na 4 roky pokrývajúcu všetky oblasti, v ktorých treba prijať kroky v záujme dosiahnutia rovnosti v zamestnaní (23). Komisariát CEA má podnikovú dohodu. Vo všetkých členských štátoch by bolo dôležité, aby kolektívne zmluvy obsahovali takéto opatrenia schválené sociálnymi partnermi s cieľom zabezpečiť ich úplnú právnu vymožiteľnosť.

3.6.2.   Sociálna zodpovednosť podnikov a „soft law“

Spoločnosť ako Electricité de France podpísala v roku 2018 so svojimi odborovými zväzmi dohodu o sociálnej zodpovednosti podnikov, ktorej cieľom je zabezpečiť rodovú rozmanitosť na všetkých úrovniach spoločnosti, a zaviazala sa podporovať ženy v kľúčových pozíciách. Dohoda sa opiera o zvýšenie príťažlivosti technických povolaní medzi mladými ženami a o rešpektovanie záruky rovnakých príležitostí pre ženy a mužov v skupine počas celej ich profesionálnej kariéry. Ide o pozitívny záväzok, ktorý však patrí do tzv. soft law alebo medzi právne nezáväzné nástroje. Jeho vykonávanie si vyžaduje neustálu obozretnosť najmä zo strany žien, aby sa overilo, či je v súlade s právnymi predpismi, ktoré sú aj naďalej potrebné.

4.   Energetická transformácia – príležitosť alebo riziko pre ženy?

| 4.1. | Posun k dekarbonizovanému hospodárstvu mení spôsoby výroby smerom k menším subjektom a krátkym dodávateľským reťazcom a vytvára rovnováhu medzi využívaním fosílnych palív alebo jadrovej energie a energiou z obnoviteľných zdrojov. Inteligentné budovy, ktoré dokážu skladovať energiu, inteligentné siete atď. využívajú techniky, špičkové informačné technológie a umelú inteligenciu. V období vysokých cien ropy pred pandémiou ochorenia COVID-19 spoločnosti vedené ženami mali tendenciu investovať do energie z obnoviteľných zdrojov a zohľadňovať hrozby pre životné prostredie (24). Miera ich aktivity v tomto sektore sa zvýšila, hoci v inžinierstve je stále nízka (28 % podľa agentúry IRENA). Destabilizácia trhov s energiou v dôsledku straty hodnoty energie s emisiami oxidu uhličitého spôsobenej krízou pravdepodobne ovplyvní tento trend. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Energetický svet vidí v týchto nových, menej „ťažkých“ činnostiach veľkú potrebu rozmanitosti, inovačných zručností, ako aj profilov zastupujúcich spoločnosť ako celok. Treba pripustiť, že spoločnosť musí prevziať zodpovednosť za transformácie s ich príležitosťami, a najmä nákladmi na pracovné miesta a reštrukturalizáciu (25), pričom energetická transformácia sa opiera o digitálnu transformáciu. A na to by bolo treba ženy. Zatiaľ ich je v tejto sfére málo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V odvetví energie z obnoviteľných zdrojov ešte nie sú vypracované hlavné profily kariéry. Výbor chce varovať pred dvoma pokušeniami, a to:






  1. | spôsobiť opačnú nerovnosť s väčším zastúpením žien než mužov v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

4.3.

1.

spôsobiť opačnú nerovnosť s väčším zastúpením žien než mužov v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov;

| 2. | využiť energetickú a digitálnu transformáciu na vytvorenie pascí s nízkym platom v prefeminizovanom odvetví a pasce pre kariéru žien, ktorým by sa už neposkytovali príležitosti na rozvoj kariéry v tradičných sektorov energetického odvetvia. |
| --- | --- |

2.

využiť energetickú a digitálnu transformáciu na vytvorenie pascí s nízkym platom v prefeminizovanom odvetví a pasce pre kariéru žien, ktorým by sa už neposkytovali príležitosti na rozvoj kariéry v tradičných sektorov energetického odvetvia.

Opäť sa zasadzuje za to, aby sektorové a podnikové dohody o rovnosti boli súčasťou záväzného zmluvného práva.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Využitie potenciálu je individuálnou a kolektívnou výzvou pre starnúcu európsku spoločnosť, ktorej do veľkej miery konkurujú talenty ďalších obchodných mocností. Muži a ženy musia spojiť veľmi rozmanité zručnosti v horizontálnejšom energetickom kontexte, ktorý využíva platformy a siete. Menia sa tým aj spôsoby riadenia. Pretrváva však digitálna negramotnosť a treba vynaložiť úsilie na jej odstránenie v celej Únii. Aktuálne opatrenia sa vykonávajú v rámci platných práv. Mali by rýchlo priniesť výsledky. Women’s talents matter! (Na talente žien záleží!). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kde sa realizovať?„Ženy by rozšírili súbor dostupných zručností“ a „rozmanitosť je kľúčovým prvkom konkurencieschopnosti“ (26). Majú umelá inteligencia a využívanie veľkých dát pohlavie? Táto oblasť je do značnej miery otvorená, nie sú známe všetky jej použitia a ide o nevyhnutnú oblasť z hľadiska medzinárodnej konkurencieschopnosti Európy, tak pre ženy, ako i mužov. Ženy treba vyškoliť a motivovať, aby sa zapájali do tohto odvetvia, a to tak, že sa medzi dievčatami na druhom stupni základných škôl a na stredných školách a na pracoviskách budú propagovať povolania energetického odvetvia, kde sa tieto oblasti uplatňujú. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Poskytnúť ženám energiu a prostriedky na to, aby mohli rozhodovať. V malých i veľkých podnikoch sa čoraz viac vyžadujú etické štandardy. Aj z tohto dôvodu sa s radosťou obraciame na ženy, pretože vznikajúce štruktúry, ktoré sa orientujú na decentralizované systémy výroby energie, majú pri prijímaní rozhodnutí tendenciu zvyšovať rodovú rovnosť. Uznáva sa, že ich motivácia je odlišná od motivácie mužov a že netechnické zručnosti by boli prínosom pre podnik. Podľa názoru EHSV toto uznanie môže byť pozitívne, ale môže byť aj pascou, ktorá umožní zachovať pôvodný stav. Ženy musia byť opatrné. V každom prípade rovnosť je právo, ktoré sa musí prejaviť v ich kariérach a odmeňovaní, a to nezávisle od krízových situácií alebo demografických problémov. |
| --- | --- |

5.3.

5.4.   Vytvoriť podľa vzoru z Brúgg „Európsku akadémiu v oblasti STEM“ avšak s vyvíjajúcimi sa kvótami

EHSV nalieha na Komisiu, aby čo najskôr v Bruseli zriadila akadémiu postgraduálneho štúdia s názvom „Európska akadémia v oblasti STEM“ (27), ktorá by zahŕňala odbor „energetika“, pričom pri jeho otvorení by kvóta pre študentky zodpovedala 80 % a po niekoľkých rokoch by sa dosiahla parita. Navrhuje, že by sme nemali čakať na to, kým sa objaví taký nezlomný tím, aký tvorili Madriaga, Churchill, Spaak a De Gasperi, ktorí prišli s myšlienkou Collège d’Europe v Bruggách. Odporúča však, aby sa tento návrh predložil Rade čo najskôr.

| 5.4.1. | Rovnako ako v prípade Collège d’Europe v Bruggách by členské štáty zabezpečili prvý výber študentiek a študentov a ich financovanie prostredníctvom štipendií. Čo by však Rade nebránilo v tom, aby tejto škole excelentnosti pridelila prevádzkový rozpočet. Odborná príprava, ktorá by sa tam poskytovala, by sa mala zameriavať takmer výlučne na výuku vedomostí a know-how charakteristické pre činnosti v oblasti STEM s aplikovanými odbormi a programami, ktoré môžu byť multidisciplinárne vrátane jedného venovaného energetike.
  Táto vlajková akadémia by priniesla európsky obraz excelentnosti v energetických povolaniach „bez rodových rozdielov“, európsku pridanú hodnotu všetkým dôležitým národným školám a mohla by byť dôležitou hybnou silou feminizácie povolaní v energetike a pre zhromažďovanie všetkých talentov. |
| --- | --- |

5.4.1.

Táto vlajková akadémia by priniesla európsky obraz excelentnosti v energetických povolaniach „bez rodových rozdielov“, európsku pridanú hodnotu všetkým dôležitým národným školám a mohla by byť dôležitou hybnou silou feminizácie povolaní v energetike a pre zhromažďovanie všetkých talentov.

| 5.4.2. | Podobne ako Collège d’Europe, ktoré má jedno sídlo v Bruggách a jedno v Natoline (Poľsko), Európska akadémia v oblasti STEM by mala mať niekoľko sídiel v Únii, ktoré by boli navzájom prepojené s už existujúcimi štruktúrami na európskej úrovni, ako sú vedecké klastre a napríklad mimovládna organizácia EURO-CASE (28), ktorá spája vnútroštátne akadémie inžinierstva, aplikovaných vied a technológií z 21 európskych krajín, alebo EIT-InnoEnergy (29), Európsky inovačný a technologický inštitút, ktorý je zahrnutý do programu Horizont 2020 a venuje sa podpore inovácií, podnikania a vzdelávania v oblasti energetickej transformácie a udržateľnej energie a spája akademickú obec, podnikateľov a výskumné ústavy (30) v celom hodnotovom reťazci. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | V spojení s Portálom otvorených dát EÚ (31), ktoré sú bezplatné a môžu byť opätovne použité, by EÚ mala k dispozícii silný a závideniahodný nástroj, ktorý by integroval ženy a mužov a zabezpečil prepojenie s priemyselnými odvetviami a výskumnými centrami. Všetky školy excelentnosti sú prínosom pre regióny, v ktorých sa nachádzajú. Európska pridaná hodnota znamená ešte väčší prínos. |
| --- | --- |

5.4.3.

5.5.   Vytvoriť sieť „Teams-Europe v energetike“

Niektoré združenia (32) už aktívne pracujú na zmene myslenia mladých žien, aby si samy seba predstavili v povolaniach v energetike. Ženy v riadiacich funkciách v tomto odvetví sa stretávajú a organizujú aktivity medzi stredoškoláčkami a vysokoškoláčkami, aby im predstavili svoje povolania a profesijné možnosti v energetike. V Poľsku dosiahli veľmi dobré výsledky v rámci experimentu Girl at the Polytechnic (33). Cieľom bolo povzbudiť ženy, aby študovali na technických školách, a rozbiť stereotypy rôznymi podujatiami, najmä prostredníctvom dní otvorených dverí v týchto zariadeniach. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné systematizovať tento prístup priamou výmenou na európskej úrovni prostredníctvom siete „Teams-Europe v energetike“. Vo všetkých členských štátoch pri zavádzaní eura chodili tímy dobrovoľníkov, za ktoré zodpovedali miestne zastúpenia Komisie, dobrovoľne diskutovať s občanmi, aby im vysvetlili zmeny, ktoré mala priniesť jednotná mena.

| 5.5.1. | V rámci siete „Teams-Europe v energetike“ by sa mohlo rovnakým spôsobom komunikovať so študentkami, aby sa im vysvetlilo, ako funguje výskum, technológia, dodávky, transeurópske siete, stanovovanie cien, regulačné systémy, trhy s energiou a aké pracovné miesta by tam mohli nájsť. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Tieto tímy, ktorých úlohou by bolo oboznámiť študentky druhého stupňa základných škôl, stredných škôl a vysokých škôl s inžinierskym a technickým povolaním a vyvolať u nich o ne záujem, by mali tvoriť ženy, ktoré by boli vzormi a ukázali by, že tieto povolania (označované ako mužské) sú prístupné aj pre dievčatá. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Na profesionálnej úrovni by si tieto tímy mohli vymieňať osvedčené postupy a podporovať prepojenia a výmeny s ostatnými sieťami a združeniami v Únii. Zapoja sa aj muži. Zabezpečia najmä mentorstvo a patronát. Ženy tu však majú väčší vplyv ako vzory. Mohla by sa vytvoriť európska sieť žien, ktorá by bola súčasťou projektu financovaného z prostriedkov EÚ a pôsobila by ako sprostredkovateľ pre Európsku akadémiu v oblasti STEM. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.6. | Na úrovni európskych inštitúcií a orgánov by bolo potrebné posilniť už nastolený vývoj a zvýšiť účasť žien, kým sa nedosiahne rovnosť v regulačných orgánoch v oblasti energetiky (34). |
| --- | --- |

5.6.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about.

1

(2)  Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU (Ženy, rodová rovnosť a energetická transformácia v EÚ), štúdia na žiadosť výboru FEMM (máj 2019), https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU

(3)  COM(2020) 152 final, 5. 3. 2020, Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025.

3

Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025

(4)  Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), Vilnius, Gender and Energy (Rodová príslušnosť a energetika).

4

Gender and Energy

(5)  Chorvátsky štatistický úrad, odvetvie energetiky (okrem ropného priemyslu). https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  OSN – ciele udržateľného rozvoja 5, 7 a 8; Joy Clancy, Univerzita v Twente, Give women a chance: engendering the energy supply chain (Dajte ženám šancu: vniesť rodový rozmer do reťazca dodávok energie).

6

Give women a chance: engendering the energy supply chain

(7)  EIGE, Index rodovej rovnosti.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 341, 21.11.2013, s. 21.

8

(9)  Pozri stanovisko EHSV TEN/707 (pozri stranu 93 tohto úradného vestníku).

9

(10)  Pozri informačnú správu EHSV na tému Hodnotenie európskej energetickej únie – sociálny a spoločenský rozmer energetickej transformácie, spravodajca C. Quarez, júl 2020.

10

Hodnotenie európskej energetickej únie – sociálny a spoločenský rozmer energetickej transformácie

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

11

(12)  Pozri s. 10, (2016), Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf.

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/.

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, manifest, ktorý podpísalo 57 združení v Španielsku.

15

(16)  Pozri štúdiu Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche (Rovnosť príležitostí medzi ženami a mužmi), ktorú vypracovala rakúska spoločnosť pre životné prostredie a technológie (ÖGUT) pre rakúske spolkové ministerstvo poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, životného prostredia a vodného hospodárstva, október 2016.

16

Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche

(17)  Štúdia vypracovaná konzultačnou spoločnosťou Boston consulting group (BCG) a predstavená na Svetovom kongrese o rope v Istanbule v roku 2017.

17

Boston consulting group

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event.

18

(19)  IEG: Industries Électriques et Gazières (elektrárenský a plynárenský priemysel).

19

Industries Électriques et Gazières

(20)  Iniciatíva „Steel women“.

20

Steel women

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering.

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 26; Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 101)

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023.

23

(24)  https://escholarship.org/.

24

(25)  Tieto vety napísané uprostred koronavírusovej krízy už po nej možno nebudú relevantné.

25

(26)  Cercle InterElles.

26

Cercle InterElles

(27)  Po anglicky European College of STEM, STEM: Sciences, Technologies, Engineering & Mathematics (veda, technológia, inžinierstvo a matematika), pozri Energie, l’Europe en réseaux (Energetika, Európa v sieťach), Michel Derdevet prednášajúci na Inštitúte politických štúdií v Paríži.

27

European College of STEM

Energie, l’Europe en réseaux

(28)  Euro-Case, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering (Európska rada aplikovaných vied, technológií a inžinierstva) www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/.

28

European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering

(29)  EIT-InnoEnergy, innoenergy.com.

29

(30)  Pozri Energie, l’Europe en réseaux (Energetika, Európa a jej siete) Michel Derdevet, prednášajúci na Inštitúte politických vied v Paríži, generálny tajomník (2013 – 2019) a člen riaditeľstva Enedis.

30

Energie, l’Europe en réseaux

(31)  data.europa.eu: Portál otvorených dát Európskej únie.

31

(32)  Énergies de femmes pour EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, vykonáva Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: konferencia na tému L’IA a-t-elle un sexe? (Má umelá inteligencia nejaké pohlavie?).

32

Énergies de femmes pour EDF

L’IA a-t-elle un sexe?

(33)  Program sa začal v roku 2007; podiel dievčat na polytechnických školách sa zvýšil z 30,6 % na 36 %. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  Stanovisko EHSV na tému Stratégia pre rodovú rovnosť (SOC/633), spravodajkyňa: Giulia Barbucci, pomocná spravodajkyňa: Indre Vareikyté, júl 2020 (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 77).

34

Stratégia pre rodovú rovnosť

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/85

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Medzi transeurópskou supersieťou a miestnymi energetickými ostrovmi – správna kombinácia decentralizovaných riešení a centralizovanej štruktúry v záujme hospodársky, sociálne a ekologicky udržateľnej energetickej transformácie

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/12)

| Spravodajca: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Thomas KATTNIG |

Spravodajca:

Lutz RIBBE

Pomocný spravodajca:

Thomas KATTNIG

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/2/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

3. 9. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Otázka, či bude budúci energetický systém EÚ centralizovaný alebo decentralizovaný, je z politického hľadiska nevyjasnená. Ani Komisia, ani členské štáty sa v tejto súvislosti nikdy jasne nevyjadrili. Jednoznačné je len to, že decentralizované štruktúry umožnili príchod energií z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) už v mnohých stanoviskách poukázal na to, že je dôležité pochopiť, že transformácia energetiky nie je len technologickou otázkou, ale aj výsostne sociálnou a politickou výzvou. Treba zabezpečiť politikmi prisľúbené zapojenie pracovníkov a odborov, ako aj spotrebiteľov do tejto energetickej transformácie a EHSV to dôrazne žiada. Komisia a členské štáty však aj v tomto prípade ponechávajú viac otázok otvorených než zodpovedaných. A navyše v súčasnosti zavádzané opatrenia v oblasti energetickej politiky budú skôr brániť širokej účasti občanov než ju podporovať. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že v budúcom európskom energetickom systéme sa budú nachádzať centralizované ako aj decentralizované prvky. Nesmie to však viesť k svojvoľnosti. Treba stanoviť jasný cieľ, či by sa malo predovšetkým usilovať o decentralizáciu alebo centralizáciu. Európska energetická transformácia totiž potrebuje predovšetkým bezpečnosť investícií, a to tak pre verejných, ako aj pre súkromných aktérov. Toto sa dá dosiahnuť len prostredníctvom jasných zásadných rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Systémové náklady v decentralizovanom energetickom systéme sú podobne vysoké ako v centralizovanom systéme. Vznikajú však náklady na rozdielne prvky systému: v centralizovanom systéme sú to väčšinou veľké zariadenia a prenosové sústavy; v decentralizovanom systéme existujú popri menších výrobných zariadeniach predovšetkým možnosti flexibility, ktoré sú dostupné aj spotrebiteľom. Okrem toho zohrávajú významnejšiu úlohu distribučné siete, najmä inteligentné siete, ktoré sú predpokladom inteligentných trhov a tým aj pre správanie jednotlivých aktérov, ktoré je užitočné pre systém. Tento technický vývoj umožňuje väčšiu autonómiu a samoregulačné decentralizované sieťové jednotky. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je to sprevádzané rozdielmi v rozdeľovaní pridanej hodnoty, a teda aj rôznymi dôsledkami na hospodársku a sociálnu politiku. V centralizovanom systéme sa pridaná hodnota zvyčajne sústreďuje iba na niekoľko aktérov. V decentralizovanom systéme sa môžu na hodnotovom reťazci podieľať spotrebitelia, ako sú aktívni zákazníci, energetické spoločenstvá občanov, poľnohospodári, MSP a obecné podniky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Otázka, ako bude nový energetický systém organizovaný, preto nie je len technickou, ale skôr vysoko politickou otázkou: v prípade „just and fair transition“ ide totiž o to, kto môže (a mal by) zohrávať akú úlohu, a tým aj o to, stručne povedané, kto v budúcnosti môže a smie zarábať na energii a kto sa následne môže ekonomicky zúčastniť na energetickej transformácii. A táto otázka rozhodne aj o tom, do akej miery bude energetická transformácia podporovať inovácie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dôležité informácie o smere, ktorým by sa mal vývoj skutočne uberať, sú uvedené v balíku opatrení v oblasti čistej energie. Hovorí sa o energetickej únii, ktorej cieľom je (okrem iného) znížiť dovoz energie a „v ktorej srdci je občan. V ktorej občania preberajú zodpovednosť za prerod energetického systému, vďaka novým technológiám platia menej za energie a aktívne sa zúčastňujú na trhu“ a z ktorých sa stávajú aktívni výrobcovia-spotrebitelia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa však nazdáva, že Komisia a takmer všetky členské štáty za posledných päť rokov nedokázali skutočne objasniť budúce štruktúry a rozdelenie zodpovednosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Aj Rada však doteraz len málo prispela k dostatočne jasnej energetickej politike. V tejto súvislosti EHSV s poľutovaním konštatuje, že nemecké predsedníctvo Rady sa jednostranne zameriava na technológie (ako „veterná energia na mori“ alebo „vodík z obnoviteľných zdrojov energie“), dôležité súvisiace štrukturálne otázky však zostávajú úplne vylúčené. EHSV chce jasne zdôrazniť, že treba vidieť aj dôsledky takéhoto preferovania technológií: napr. koncentrácia výrobcov na trhu na malý počet aktérov, ako aj značné investície do prepravných kapacít, t. j. do prirodzených monopolov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Predpokladom na plnú účasť nových účastníkov trhu je to, že majú prístup na všetky príslušné trhy s elektrinou, najmä na flexibilné trhy. Takmer vo všetkých členských štátoch to tak však nie je. Členské štáty sa preto naliehavo vyzývajú, aby upravili svoje regulačné rámce tak, aby sa v plnej miere uplatňovali základné myšlienky balíka opatrení v oblasti čistej energie a dosiahli rovnaké možnosti pre všetkých. Potom môžu aj regionálne trhy vďaka digitalizácii dosiahnuť vysoko efektívne riešenia, a ak sú inteligentne prepojené, môžu prispieť k stabilnej a odolnej bezpečnosti dodávok energie. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pokiaľ ide o dôsledky na hospodársku a sociálnu politiku, EHSV opakuje svoj postoj, že decentralizované energetické systémy môžu dávať dôležité impulzy pre regionálny rozvoj a mať účinok na vytváranie nových, vysokokvalitných a kvalifikovaných pracovných miest v regiónoch (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Politika sa síce sčasti zaoberá aj problémom zraniteľných spotrebiteľov a energetickej chudoby, nenaznačujú sa však žiadne možné riešenia, ani sa tento problém neprepája s budúcou štruktúrou energetického systému. EHSV žiada Komisiu, aby s cieľom lepšie merať energetickú chudobu navrhla zavedenie prvkov na vymedzenie energetickej chudoby a spoločných ukazovateľov na európskej úrovni. Členské štáty musia vyvinúť viac štatistických nástrojov, ktoré umožnia efektívnejšie sa zamerať na domácnosti v neistej situácii. Zároveň je potrebné dbať na to, aby domácnosti s nízkymi príjmami mali možnosť uplatňovať opatrenia energetickej účinnosti na zníženie svojej spotreby energie. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Natíska sa zásadná otázka, či by kritická infraštruktúra „elektrizačnej sústavy“ ako prirodzený monopol a v zmysle udržateľnej bezpečnosti dodávok nemala byť vo verejnej správe, keďže bola vybudovaná a rozširovaná prostredníctvom masívnych verejných prostriedkov. Táto otázka by sa mala objasniť v nejakom ďalšom stanovisku EHSV. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Prostredníctvom plánu na obnovu a VFR na roky 2021 – 2028 sa teraz budú do energetických infraštruktúr a technológií investovať stovky miliónov eur. Treba zabezpečiť, aby sa tieto investície naozaj využili v zmysle energetickej transformácie, ktorá sa zameriava na občanov, a nie na doterajších aktérov fosílneho energetického systému. EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby sa čo najskôr zapojili do širokého štruktúrovaného dialógu s občianskou spoločnosťou a územnými samosprávnymi celkami s cieľom objasniť otázky nastolené v tomto stanovisku z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy

| 2.1. | Európa je uprostred náročného procesu transformácie na klimatickú neutrálnosť, ktorá sa má dosiahnuť v roku 2050. Vyžaduje si to vážne prepracovanie energetického systému. Pôjde pri tom okrem iného o základné technické zmeny, ale aj o štrukturálne otázky pri výrobe, obchode a uvádzaní na trh, ako aj o procesy spoločensko-politickej zmeny. Ako presne však budú zmeny vyzerať a ako ďaleko by mali siahať, ešte nebolo úplne objasnené. Nevyhnutne treba uznať, že energetická transformácia nie je len technologickou otázkou, ale aj veľkou sociálnou výzvou. Musí sa zaručiť účasť pracovníkov a odborov, ako aj spotrebiteľov na tejto energetickej transformácii. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia vydala v posledných rokoch veľké množstvo politických vyhlásení o zámeroch a nových pravidiel. EHSV sa k nim vyjadril a vo väčšine prípadov ich privítal a podporil. Zároveň však kritizoval skutočnosť, že mnohé z týchto vyhlásení sú príliš nejasné a nekonkrétne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedno je jasné – diskusiu o otázke centralizovaných alebo decentralizovaných štruktúr v energetickom sektore umožnil až príchod energií z obnoviteľných zdrojov. Energie z obnoviteľných zdrojov (slnko, vietor a biomasa) sú decentralizované, sú k dispozícii plošne, investície sú pomerne nízke, zatiaľ čo jadrové alebo uhoľné elektrárne sú centralizované veľké štruktúry. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nie je jasné, ako sa vysporiadať s energiami z obnoviteľných zdrojov. Nejasné zostáva najmä to, či sa Komisia snaží integrovať energie z obnoviteľných zdrojov do existujúceho systému alebo transformovať trh. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV upozornil na skutočnosť, že podľa jeho názoru nemôže ísť v prvom rade o „integráciu“ energií z obnoviteľných zdrojov do existujúceho systému zásobovania energiou a že „zásadná zmena“ znamená oveľa viac než len jednoduché prepojenie vnútroštátnych systémov do európskej siete a výrazné zvýšenie podielu energií z obnoviteľných zdrojov; znamená to tiež, že súčasné tradičné zdroje energie (vrátane zemného plynu) budú hrať iba premosťujúcu úlohu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Úplne nový energetický systém si vyžaduje oveľa väčšiu škálu aktérov. Oveľa väčší význam nadobúdajú predovšetkým distribučné siete, musia sa v každom prípade stať „inteligentnými sieťami“ – informácie o relevantnej situácii týkajúcej sa siete sa musia účastníkom trhu sprístupňovať v spoľahlivej, jasne zrozumiteľnej a aj vo veľmi presnej forme, pokiaľ ide o čas, prípadne miesto. V tejto koncepcii sú inteligentné siete predpokladom pre inteligentné trhy, ktoré poskytujú účinné stimuly na správanie, ktoré je užitočné pre systém. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vo svojom balíku pre energetickú úniu Komisia hovorí o novej úlohe dovtedajšieho „pasívneho“ spotrebiteľa: „Čo je však najpodstatnejšie, máme víziu energetickej únie, v ktorej srdci je občan. V ktorej občania preberajú zodpovednosť za prerod energetického systému, vďaka novým technológiám platia menej za energie a aktívne sa zúčastňujú na trhu. Úniu, ktorá chráni zraniteľných odberateľov (2).“ |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Čo to ale konkrétne znamená, zostáva otvorené. Dôvodom je aj skutočnosť, že sa nerozlišuje medzi priemyselnými a obchodnými spotrebiteľmi, ako aj súkromnými domácnosťami, a opäť ani medzi sociálnymi, a teda aj technicky lepšie vybavenými súkromnými spotrebiteľmi a menej dobre vybavenými domácnosťami. Prinajmenšom z toho možno odvodiť, že spotrebiteľ by už nemal byť v budúcnosti iba (platiacim) príjemcom energie. Mal by byť schopný nielen jednoduchšie zmeniť poskytovateľa a/alebo flexibilnejšie reagovať na signály trhu, ale mal by dostať prístup na všetky príslušné trhy s elektrinou. Boli vytvorené pojmy ako „aktívny“ zákazník, samospotrebiteľ, energetické spoločenstvo občanov a „spoločenstvo pre energiu z obnoviteľných zdrojov“ a títo noví aktéri dostali určité práva, nie je však jasné, v akej forme by sa v skutočnosti mali zúčastňovať na trhu, teda aký otvorený a liberálny by mal trh skutočne byť a ako sa vysporiadať s tými spotrebiteľmi, ktorí nemajú finančné prostriedky ani zákonné možnosti na účasť na trhu (pozri bod 5.6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Rieši sa aj problém zraniteľných spotrebiteľov a energetickej chudoby, neuvádzajú sa však žiadne skutočné možnosti riešenia. EHSV ďalej žiada Komisiu, aby navrhla zavedenie prvkov na vymedzenie energetickej chudoby a spoločných ukazovateľov na európskej úrovni, čo by bolo prvým krokom k lepšiemu meraniu tohto javu. S cieľom prispôsobiť túto definíciu rôznym vnútroštátnym podmienkam musia členské štáty vyvinúť viac štatistických nástrojov na efektívne zameranie sa na chudobné domácnosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV sa však nazdáva, že Komisia za posledných päť rokov dokázala len veľmi málo objasniť budúce štruktúry a rozdelenie zodpovednosti. Predovšetkým však aj členské štáty veľmi váhali alebo vôbec neprispôsobili svoj regulačný rámec. V mnohých členských štátoch nemajú spotrebitelia, ale ani malé podniky a energetické spoločenstvá občanov stále prístup na trhy s elektrinou. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Keďže Komisia zaradila prostredníctvom zelenej dohody „klimatickú neutralitu“ medzi hlavné body programu a prostredníctvom plánu pre obnovu sa investujú stovky miliárd eur do obnovy hospodárstva a hospodárskej štruktúry, ako aj do vytvárania a zabezpečenia vysoko kvalitných pracovných miest v Európe, EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa krátkodobo(!) iniciovala rozsiahla spoločenská diskusia na objasnenie otázky, koľko je potrebných „centralizovaných štruktúr“, a prípadne koľko je možných a užitočných tých decentralizovaných. Účelom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je poskytnúť návrhy. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Z krízy COVID-19 sa možno poučiť, že pred tým, než dôjde k eskalácii, je potrebné konať primerane rýchlo. Podľa odhadov Komisie si dosiahnutie súčasných cieľov v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 bude vyžadovať dodatočné investície až do výšky 260 miliárd EUR ročne. Bez masívneho rozšírenia verejných investícií do rozvoja energií z obnoviteľných zdrojov, úložísk, tepelnej obnovy, verejnej dopravy, výskumu a vývoja atď., a to v sociálne spravodlivej forme, to nebude možné. Kríza COVID-19 nám ukazuje nové spôsoby. Dočasné pozastavenie európskych pravidiel dlhu a deficitu sa musí vzťahovať aj na riešenie klimatickej krízy. Tieto prostriedky však treba využiť tak, aby sa dosiahol cieľ zamerať energetickú transformáciu na občanov a tým stimulovať regionálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Aby sa predišlo nesprávnym a chýbajúcim investíciám, treba bezodkladne objasniť existujúce nejednoznačnosti a nezrovnalosti týkajúce sa základných štruktúr nového energetického systému, štruktúry trhu, trhových úloh a trhových pravidiel a predovšetkým treba zohľadniť sociálny vplyv na zamestnancov a spotrebiteľov. Centrálnu úlohu tu zohráva spravodlivé rozdelenie investičného zaťaženia; to isté platí pre spravodlivé rozdelenie možných ziskov. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Význam jednoznačného uprednostňovania alebo odmietnutia decentralizácie na účely zabezpečenia investícií

| 3.1. | Nový energetický systém bude pravdepodobne mať centralizované aj decentralizované prvky, a to nielen preto, že kategorizácia ako centralizovaný alebo decentralizovaný prvok nie je vždy jednoznačná. Napríklad nie je jasné, či sa veterná elektráreň na pevnine s inštalovanou kapacitou viac ako 30 megawattov môže stále považovať za „decentralizovanú“. Otázka, či by sa mal nový energetický systém navrhnúť podľa zásad decentralizácie alebo skôr podľa zásad centralizácie, má však pre efektívny návrh transformácie energetického systému veľký význam. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V závislosti od otázky uvedenej v bode 3.1 je totiž potrebné uprednostniť a prijať rôzne investičné rozhodnutia zo strany subjektov verejného sektora, súkromných poskytovateľov kapitálu a investorov. Nebezpečenstvu „uviaznutých investícií“ sa dá predísť len vtedy, ak sa včas a jednoznačne prijme zásadné rozhodnutie o tom, či by mala byť energetická transformácia primárne centralizovaná alebo primárne decentralizovaná. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Základnou myšlienkou doteraz centralizovaného energetického systému je, že pri preprave elektriny by nemali existovať prekážky a že všetci účastníci trhu by mali môcť konať tak, ako keby bola preprava v rámci systému možná neobmedzene. Tým získavajú prenosové sústavy zásadný význam pre systém. Okrem myšlienky európskej „medenej platne“, teda celoeurópskej elektrickej siete bez fyzických obmedzení, sa objavila dokonca aj úvaha o možnosti napojiť európsku prepojenú sieť na juho- alebo východoázijské siete. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Natíska sa zásadná otázka, či by kritická infraštruktúra „elektrizačnej sústavy“ ako prirodzený monopol a v zmysle udržateľnej bezpečnosti dodávok nemala byť vo verejnej správe, keďže bola vybudovaná a rozširovaná prostredníctvom masívnych verejných prostriedkov. Táto otázka by sa mala objasniť v nejakom ďalšom stanovisku EHSV. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V centralizovanom systéme by preto miesto výroby ani umiestnenie možností flexibility nemali pri samotnej situácii na trhu hrať žiadnu úlohu. Miesto výroby, ani miesto spotreby by sa v žiadnom prípade nemali odvíjať od dopravnej infraštruktúry. Dopravná infraštruktúra skôr sleduje štruktúru a miesta výroby a spotreby. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Decentralizovaný energetický systém je zase systém, v ktorom sa výroba (a skladovanie) elektrickej energie používanej na elektrické, vykurovacie a mobilné zariadenia nachádza čo najbližšie k spotrebe; umožňujú to obnoviteľné zdroje energie. Výsledkom je do značnej miery minimalizovaná preprava elektrickej energie, ktorá je súčasťou systému, a tým aj menšie straty pri preprave. Nestálosť výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje pre elektrizačné sústavy nové výzvy. V dôsledku decentralizácie zohrávajú distribučné siete čoraz dôležitejšiu úlohu pri udržiavaní stability a bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V decentralizovanom systéme sa prekážky v sieťovej infraštruktúre spravidla nepovažujú za problémy, ktoré je potrebné prednostne odstrániť. Decentralizovaný systém sa skôr spolieha na možnosti flexibility na mieste, ktoré pomáhajú priamo kompenzovať výkyvy vo výrobe. Tieto možnosti flexibility zahŕňajú okrem skladovania a presúvania zaťaženia z časov s vysokou spotrebou na časy s nízkou spotrebou aj výrobu tepla pomocou elektriny a elektronickú mobilitu. Prepojenie sektorov zohráva v decentralizovanom systéme oveľa väčšiu úlohu než v centralizovanom systéme. Okrem toho budú mať takzvané trhy flexibility oveľa dôležitejšiu úlohu ako v centralizovanej elektrickej sieti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V decentralizovanom energetickom systéme je nezávislosť od sieťovej infraštruktúry vyššia, čo podľa štúdií vedie k vyššej odolnosti proti útokom zvonku, napríklad proti počítačovej kriminalite, aspoň pokiaľ daná oblasť dokáže fungovať ako energetický ostrov. Zvýšené investície do distribučných sietí preto zabezpečujú stabilné dodávky a väčšiu odolnosť voči počítačovej kriminalite. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Európska energetická politika musí preto zodpovedať tieto otázky:






  — | Mali by investori vychádzať z toho, že nový energetický systém je vybudovaný zdola nahor? To znamená, že miestny prebytok elektrickej energie a miestny nedostatok sú v prvom rade kompenzované možnosťami flexibility na mieste. Len v prípade, že to nebude z hospodárskych alebo technických dôvodov možné, sa bude elektrina prepravovať aj na väčšie vzdialenosti. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Mali by investori vychádzať z toho, že nový energetický systém je vybudovaný zdola nahor? To znamená, že miestny prebytok elektrickej energie a miestny nedostatok sú v prvom rade kompenzované možnosťami flexibility na mieste. Len v prípade, že to nebude z hospodárskych alebo technických dôvodov možné, sa bude elektrina prepravovať aj na väčšie vzdialenosti.

| — | Alebo by mali investori vychádzať zo štruktúry zhora nadol? To znamená, že rozvoj prenosových sústav bude prioritou. Podľa tohto modelu musí byť možné prepraviť prakticky každú vyrobenú kilowatthodinu. Ak sa vôbec musia kompenzovať fluktuácie, sieťová infraštruktúra určuje umiestnenie možností flexibility. V podstate to znamená pokračovať v existujúcej politike rozvoja siete pri súčasnom nahradení fosílnych a jadrových elektrární, pokiaľ možno veľkými alternatívnymi elektrárňami (príklady: Desertec, veterné elektrárne na otvorenom mori, veľmi veľké veterné elektrárne na pevnine). |
| --- | --- |

—

Alebo by mali investori vychádzať zo štruktúry zhora nadol? To znamená, že rozvoj prenosových sústav bude prioritou. Podľa tohto modelu musí byť možné prepraviť prakticky každú vyrobenú kilowatthodinu. Ak sa vôbec musia kompenzovať fluktuácie, sieťová infraštruktúra určuje umiestnenie možností flexibility. V podstate to znamená pokračovať v existujúcej politike rozvoja siete pri súčasnom nahradení fosílnych a jadrových elektrární, pokiaľ možno veľkými alternatívnymi elektrárňami (príklady: Desertec, veterné elektrárne na otvorenom mori, veľmi veľké veterné elektrárne na pevnine).

Túto otázku je naliehavo potrebné objasniť, pretože hoci sú pri oboch prístupoch potrebné obrovské objemy investícií, ide vždy o iné oblasti: v centrálnom systéme idú peniaze primárne do prenosových sústav, v decentralizovanom systéme skôr do menších, oddelených možnosti flexibility.

| 3.10. | Štruktúra a dizajn nového trhu s energiou sa implicitne týkajú otázok uvedených v bode 3.9. Konštatuje sa to aj v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (3) o vnútornom trhu s elektrinou. V tejto súvislosti sa však neprijíma rozhodnutie, ale ponecháva sa na členské štáty.
  Je veľmi otázne, či je to pre cielenú európsku energetickú transformáciu dostatočné. V mnohých členských štátoch doteraz právny rámec jednoznačne nezodpovedá cieľom, na ktorých je založený balík opatrení v oblasti čistej energie. |
| --- | --- |

3.10.

Je veľmi otázne, či je to pre cielenú európsku energetickú transformáciu dostatočné. V mnohých členských štátoch doteraz právny rámec jednoznačne nezodpovedá cieľom, na ktorých je založený balík opatrení v oblasti čistej energie.

| 3.11. | Za otázkami spomenutými v bode 3.9 totiž stojí vysoko politická otázka – ide o to, kto môže a smie v budúcnosti zarábať v novom energetickom systéme a kto sa môže následne ekonomicky podieľať na energetickej transformácii. Napríklad nemecké predsedníctvo Rady sa jednostranne zameriava na technológie (konkrétne na veternú energiu na mori a vodík z obnoviteľných zdrojov energie). Nepovšimnutým faktom zostáva, že tieto technológie povedú ku koncentrácii výrobcov na trhu na malý počet aktérov, vyžiadajú si značné investície do prepravných kapacít, t. j. do prirodzených monopolov, a prípadne dokonca zachovajú alebo ešte prehĺbia energetickú závislosť Európy. Otázka, ako sa občania môžu stať stredobodom energetickej politiky, však nie je na programe. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Rozhodovacie kritériá v prospech alebo neprospech centralizácie alebo decentralizácie

| 4.1. | Tvrdenie v bode 3.10 má zásadný význam pre spoločensko-politické rozhodovanie. Nie je však predmetom otvorenej a úprimnej politickej diskusie, ale vždy ustupuje do pozadia pred zdanlivo „racionálnymi“ argumentmi: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Energetická transformácia si vyžaduje, aby veľké dodávateľské podniky zmenili svoj obchodný model. Je však zrejmé, že pre mnohé dodávateľské podniky je ľahšie nahradiť svoje staré (centralizované) elektrárne obnoviteľnými systémami, ktoré sú však rovnako centralizované a niekedy majú o niečo menší výkon. Potom sa už môžu zachovať aj pridružené distribučné štruktúry. Decentralizácia by na druhej strane podliehala mnohým radikálnym zmenám, takže pre veľké dodávateľské podniky, na rozdiel od MSP a mestských podnikov služieb, by nastali oveľa ťažšie časy. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Podobne to platí pre prevádzkovateľov prenosových sústav – nemajú záujem prepravovať menej elektrickej energie po celej Európe, pretože z toho nakoniec žijú. |
| --- | --- |

4.1.2.

Argument týkajúci sa nákladov

| 4.2. | Za základné kritérium sa právom považuje spôsob, ako možno dosiahnuť čo najvyššiu bezpečnosť dodávok pri najnižších nákladoch. Možno ho odvodiť vierohodným spôsobom a na modeloch sa dá ukázať, že náklady na dopravu v centralizovanom systéme sú vyššie než v decentralizovanom systéme. Na rozdiel od toho sú náklady na výrobu, skladovanie a presúvanie zaťaženia, ako aj redispečing v centralizovanom systéme nižšie ako v decentralizovanom systéme. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V niekoľkých štúdiách sa porovnali tieto rozdiely v nákladoch. Neprinášajú však žiadne jasné výsledky, pretože rozdiely medzi nákladovými výhodami v decentralizovanom systéme a v centralizovanom systéme nie sú nijako zvlášť veľké a v podrobnostiach závisia od základných predpokladov. Malo by sa pripomenúť, že Spoločné výskumné centrum EÚ v roku 2016 zistilo, že približne 80 % Európanov by mohlo využívať vlastnú elektrinu vyrobenú fotovoltikou lacnejšie než elektrinu získanú zo siete; a odvtedy ceny fotovoltickej energie naďalej masívne klesajú. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Jednoduchým pohľadom na systémové náklady preto nemožno rozhodnúť o základnej otázke, či by investície mali smerovať predovšetkým do projektov centralizovaného energetického systému alebo do projektov decentralizovaného energetického systému a ktoré usmernenia by mali regulačné orgány zodpovedajúcim spôsobom stanoviť. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Otázka teda je, ktoré alternatívne kritériá sa môžu použiť, ohliadnuc od úspory nákladov, aby bolo možné urobiť základné nevyhnutné rozhodnutie z pohľadu investora pre primárne decentralizovaný charakter alebo pre primárne centralizovaný charakter nového energetického systému. |
| --- | --- |

4.5.

Rôzna pridaná hodnota

| 4.6. | Pridaná hodnota sa štrukturálne líši – v centralizovanom systéme má tendenciu ťažiť z väčších zariadení a prirodzených monopolov. V decentralizovanom systéme väčšinou spočíva v menších zariadeniach a predovšetkým možnostiach flexibility, ktoré sa v decentralizovanom systéme často používajú, napr. batériové akumulátory, tepelné čerpadlá, malé teplárne a elektrické vozidlá s obojsmerným nabíjaním (tzv. vehicle-to-grid). Možnosti flexibility sa preto často využívajú v súkromných domácnostiach. Aj zariadenia na výrobu elektrickej energie sú často v rukách súkromných osôb, poľnohospodárov, novozaložených MSP, energetických družstiev, obecných podnikov, mestských služieb atď. V decentralizovanom energetickom systéme sa teda tí, ktorí sa podieľajú na pridanej hodnote, líšia od centralizovaného systému – aktívni spotrebitelia tu zohrávajú oveľa väčšiu úlohu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Decentralizovaný energetický systém sa dá ťažko predstaviť bez takejto rozsiahlej spoločenskej účasti. Aktívnejšia úloha spotrebiteľa až výrobcu-spotrebiteľa je preto charakteristická pre decentralizovaný systém a má zmysel aj z dôvodu akceptácie a z dôvodu regionálneho posilnenia hospodárstva. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Keďže Komisia chce vytvoriť energetickú úniu, ktorej stredobodom je občan, lebo chce, aby vznikali nové regionálne pracovné miesta a podnietiť hospodárske impulzy energetickou transformáciou v mnohých regiónoch Európy, musí staviť na decentralizovaný energetický systém. To je dôležité aj pre zvládnutie krízy COVID-19. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Dôsledky hospodárskej a sociálnej politiky na otázku centralizácie oproti decentralizácii

| 5.1. | Decentralizovaný systém z hľadiska pridanej hodnoty znamená, že spotrebitelia sa menia z platcu na aktéra, ktorý sa podieľa na pridanej hodnote energetického priemyslu, t. j. zarába alebo šetrí peniaze, a preto treba otvorene a čestne prerokovať otázku položenú v bode 3.11, kto v budúcnosti smie zarábať peniaze na energiách.
  S rastúcim porozumením koncepcii výrobca-spotrebiteľ sa v balíku opatrení v oblasti čistej energie táto koncepcia rozširuje, pokiaľ ide o pojem a vymedzenie – odteraz sa výrobcom-spotrebiteľom môžu stať nielen spotrebitelia, ktorí majú svoj vlastný majetok a nehnuteľnosť. Výroba-spotreba sa stane témou napríklad aj pre nájomcov alebo obyvateľov bytových domov, ako aj pre zásobovanie nehnuteľností a bytov až po komerčné oblasti alebo priemyselné parky. Najmä v týchto prípadoch je nevyhnutná inteligentná sieť jednotlivých výrobných a skladovacích kapacít, ako aj individuálnych spotrebiteľov vo virtuálnej elektrárni alebo prostredníctvom inteligentnej mikrosiete. V dôsledku toho sa požiadavky kladené na miestnych a regionálnych prevádzkovateľov distribučných sietí neustále zvyšujú. |
| --- | --- |

5.1.

S rastúcim porozumením koncepcii výrobca-spotrebiteľ sa v balíku opatrení v oblasti čistej energie táto koncepcia rozširuje, pokiaľ ide o pojem a vymedzenie – odteraz sa výrobcom-spotrebiteľom môžu stať nielen spotrebitelia, ktorí majú svoj vlastný majetok a nehnuteľnosť. Výroba-spotreba sa stane témou napríklad aj pre nájomcov alebo obyvateľov bytových domov, ako aj pre zásobovanie nehnuteľností a bytov až po komerčné oblasti alebo priemyselné parky. Najmä v týchto prípadoch je nevyhnutná inteligentná sieť jednotlivých výrobných a skladovacích kapacít, ako aj individuálnych spotrebiteľov vo virtuálnej elektrárni alebo prostredníctvom inteligentnej mikrosiete. V dôsledku toho sa požiadavky kladené na miestnych a regionálnych prevádzkovateľov distribučných sietí neustále zvyšujú.

| 5.2. | Neoddeliteľnou súčasťou energetického systému sa stane výrobca-spotrebiteľ len vtedy, ak má skutočne prístup na všetky príslušné trhy s elektrinou. Aktívni spotrebitelia musia byť schopní poskytnúť systému flexibilitu, ktorú získajú prostredníctvom batériových akumulátorov, riadenia zaťaženia, elektrických vozidiel, tepelných čerpadiel atď. Vyžaduje si to špeciálne nakonfigurované trhy, ktoré ešte vo väčšine členských štátov nie sú dostupné. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Energetická transformácia, ktorá vedie k decentralizovanému energetickému systému, sa často označuje nielen ako ekologická transformácia, ale aj ako sociálno-ekologická transformácia. Decentralizovaná energetická transformácia je sprevádzaná dôležitými impulzmi pre miestne a regionálne hospodárstvo, pracovné miesta v MSP a posilňovanie miestnej kúpnej sily. O to dôležitejšie je, že mnohé členské štáty sa vo svojich energetických systémoch nechcú vzdať štruktúr, ktoré týmto pozitívnym účinkom bránia. Zároveň je potrebné zabezpečiť, aby vytvorené pracovné miesta viedli k vysokokvalitným pracovným miestam s vysokou úrovňou sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Aby sa zabezpečilo, že tieto impulzy budú skutočne prínosom pre všetkých ľudí v príslušných regiónoch a nielen v tých, ktoré sú bohaté na zdroje, musia sa uprednostniť projekty, ktoré vedú k spoločenstvám spotrebiteľov energie, na ktorých sa môžu zúčastňovať ľudia s nízkym kapitálom, príjmom alebo malým majetkom (pozri aj stanovisko EHSV TEN/660 (4)). Koncepcie sú už k dispozícii. Ich vykonávanie v členských štátoch sa však musí presadzovať oveľa rozhodnejšie ako doteraz. Je to veľmi naliehavé, pretože decentralizácia nesmie viesť k dvojúrovňovému energetickému spoločenstvu. Pokiaľ je ľuďom s nízkymi príjmami a nízkymi zdrojmi umožnený prístup k spoločenstvám spotrebiteľov energie aj prostredníctvom priamej podpory, účasť môže byť účinným spôsobom boja proti energetickej chudobe, pretože tým, ktorí predtým trpeli v dôsledku vysokých nákladov na energiu, by klesajúce náklady na energiu z obnoviteľných zdrojov priniesli značnú úľavu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Zraniteľní spotrebitelia a energetická chudoba sú vážnym problémom a je nepravdepodobné, že sa dajú vyriešiť v centralizovanom či decentralizovanom energetickom systéme. Vzhľadom na klesajúce náklady na zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a elektrické akumulátory sa však môžu tieto problémy zmierniť skôr v decentralizovanom systéme než v centralizovanom systéme. Využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a skladovanie v kontexte riešení pre nehnuteľnosti môže viesť k trvalému znižovaniu účtov za energie a zbavovať spotrebiteľov cenovej závislosti od spoločností poskytujúcich energetické služby a prevádzkovateľov sietí. Vyžaduje si to však aktívnu politiku, ktorá podporuje rozvoj vhodných koncepcií. Zároveň je potrebné dbať na to, aby domácnosti s nízkymi príjmami mali možnosť uplatňovať opatrenia energetickej účinnosti na zníženie svojej spotreby energie. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Okrem toho sa rozšírené možnosti účasti nemôžu použiť ako ospravedlnenie oslabenia práv spotrebiteľov. Musia sa posilniť a podľa potreby prispôsobiť novým obchodným modelom. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Na záver treba vziať do úvahy spotrebiteľské centrá – veľké mestá a veľkých priemyselných spotrebiteľov elektrickej energie. Aby sa zabezpečilo, že sa im môže bezpečne a nákladovo efektívne dodávať energia, musia byť zoskupené spolu s okolitou oblasťou v energetických regiónoch. Podobne to platí pre energetické ostrovy. Energetické regióny budú mať formu sústredných kruhov okolo spotrebiteľských centier. Aby okolité oblasti naplno využívali svoj potenciál na využívanie energií z obnoviteľných zdrojov, sú potrebné cielené stimuly. Môžu pozostávať napríklad zo znížených sieťových poplatkov, ktoré sa uplatňujú, keď je energetický región sebestačný. Pozitívnym dôsledkom tejto štruktúry systému je posilnenie regionálnych ekonomických štruktúr – aspekt, ktorý by mohol byť zvlášť dôležitý práve pre hospodárske usporiadanie po kríze COVID-19. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Energetický systém budúcnosti

| 6.1. | Nový energetický systém by už nemal byť systémom „zhora nadol“ (od veľkých elektrární k spotrebiteľom), ale (v zmysle „zdola nahor“) štruktúrovaný ako sieť mnohých výrobných a zásobovacích ostrovov pre elektrinu a teplo (energia pre budovy) z obnoviteľných zdrojov, v ktorých hlavnú úlohu zohráva distribúcia elektriny a tepla, ako aj riadenie vyťaženia (vrátane ukladania). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Týmto spôsobom je možné dosiahnuť dostatočné a bezpečné dodávky pre všetky regióny v Európe (5). V spojení so žiadanou novou rozmanitosťou aktérov to teda bude znamenať, že popri etablovaných (veľko)obchodných štruktúrach sa budú musieť etablovať aj úplne nové decentralizované formy odbytu a systémy riadenia energetiky. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Rozvoj inovácií v IT, vo výrobných a akumulačných technológiách, v distribučnom systéme či v technických zariadeniach budov už prispel k vzniku takýchto „výrobných a zásobovacích ostrovov“, ktoré sa pred niekoľkými rokmi zdali nemysliteľné. Jednotlivci, podniky, združenia (ako sú energetické družstvá) alebo obce (mestské podniky služieb) si vytvorili niekoľko sebestačných resp. čiastočne sebestačných riešení, v dôsledku čoho sú oveľa menej odkázaní na tradičné ponuky a obchodné toky. Je dôležité všímať si tieto paralely medzi technickým a sociálnym vývojom. Oba idú rovnakým smerom, a to k väčšej nezávislosti a samoregulačným decentralizovaným jednotkám siete. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Preto treba privítať posilnenú miestnu výrobu a priamy odbyt, nakoľko týmto spôsobom možno zredukovať prenosové straty. Nemecká Spolková agentúra pre siete v tejto súvislosti uviedla (6), že je zrejmé, že transformácia systému zásobovania energiou sa najlepšie vydarí vtedy, ak budú úzko spolupracovať všetky zainteresované strany. (...) Treba uvítať prístupy, podľa ktorých sa čo najviac energie spotrebuje priamo tam, kde sa vyrába, keďže to môže minimalizovať straty vo vedení. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Je potrebné, aby Komisia premyslela systém obchodovania na základe žiadanej energetickej infraštruktúry a nesnažila sa o vykonanie nevyhnutných zmien energetickej infraštruktúry tak, aby boli kompatibilné s terajším systémom obchodovania. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Mali by sa však zohľadniť aj skúsenosti z mnohých krajín, v ktorých si niektorí účastníci trhu, napríklad strategickí investori, vybrali najlukratívnejšie segmenty trhu, aby maximalizovali zisky, a zároveň odmietajú investovať do zabezpečenia dodávok, inovácie a údržby, v dôsledku čoho sa tieto náklady prenášajú na zákazníkov. |
| --- | --- |

6.6.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 1.

1

(2)  COM(2015) 80 final, 25.2.2015, s. 2.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 1.

4

(5)  Pozri Ú. v. EÚ C 82, 3.3.2016, s. 13, Ú. v. EÚ C 82, 3.3.2016, s. 22.

5

(6)  Smart grids, smart markets – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems, december 2011, s. 42.

6

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/93

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Univerzálny prístup k dôstojnému, udržateľnému a z dlhodobého hľadiska cenovo dostupnému bývaniu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/13)

| Spravodajca: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | András EDELÉNYI |

Spravodajca:

Raymond HENCKS

Pomocný spravodajca:

András EDELÉNYI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 16. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/1/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

3. 9. 2020

Prijaté v pléne

16. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V dôsledku zdravotnej, hospodárskej a sociálnej krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 sa do popredia opäť dostala pálčivá otázka nedostatku cenovo dostupného bývania, s ktorou členské štáty zápasia už roky (1). Ide najmä o bývanie pre bezdomovcov, rodiny žijúce v preplnených bytoch, obyvateľov chudobnejších štvrtí, sezónnych pracovníkov a prisťahovalcov, ktorí žijú v zlých podmienkach bývania, čo priamo ovplyvňuje mieru nákazy v spoločnosti. Hoci bytová politika zostáva v právomoci členských štátov, nedostatok dôstojného a cenovo dostupného bývania v Európskej únii (EÚ) si vyžaduje európsky akčný plán pre bývanie s uceleným súborom opatrení, ktoré budú pre európskych občanov koherentné a jasné a členským štátom a európskym regiónom a mestám pomôžu udržateľne posilniť ponuku sociálneho a cenovo dostupného bývania a účinne bojovať proti bezdomovstvu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EÚ musí v prvom rade zabezpečiť, aby sa ustanovilo skutočné univerzálne právo na bývanie, najmä prostredníctvom odvetvovej regulácie v súlade s riadnym legislatívnym postupom, ktorým sa vymedzia zásady a stanovia podmienky poskytovania, výstavby a financovania cenovo dostupných a dôstojných bytov v súlade s článkom 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta v tejto súvislosti iniciatívu Komisie vytvoriť prepojenie medzi Európskym pilierom sociálnych práv a európskym semestrom, čo by malo v oblasti bytovej politiky zabezpečiť lepšie monitorovanie reformy sociálneho bývania, prístupnosti a cenovej dostupnosti bytov, ako aj účinnosti príspevkov na bývanie. Trvá na tom, aby sa odporúčania pre jednotlivé krajiny v súvislosti s bytovou politikou prijímané v rámci európskeho semestra konzultovali pred prijatím so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti EHSV sa zasadzuje za širší manévrovací priestor na podporu dlhodobých investícií do sociálnej infraštruktúry a za to, aby boli tieto investície vyňaté z účtov verejnej správy pri výpočte deficitu verejných financií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vytvorenie „európskeho fondu pre investície do cenovo dostupného, dôstojného a primeraného bývania“, ktorý by podporoval vytváranie a zachovanie bytov za nižšie ceny, by umožnilo, aby sa opatrenia a politiky EÚ stali pre európskych občanov jasnejšími a koherentnejšími, a to najmä v kontexte budúceho plánu pre stavebníctvo v rámci zelenej dohody a budúceho akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je mimoriadne dôležité už v ranom štádiu identifikovať zraniteľné miesta, ktoré môžu viesť k finančným, hospodárskym a sociálnym krízam, a primerane reagovať. Malo by sa pri tom vychádzať zo správy, ktorú budú musieť členské štáty predložiť v roku 2020 Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB), pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa potenciálneho nadhodnotenia cien nehnuteľností a opatrenia prijaté v reakcii na odporúčania ESRB alebo o dôvody, pre ktoré sa takéto opatrenia neprijali. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Európska komisia bude musieť čo najskôr zrevidovať rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide o cieľovú skupinu sociálneho bývania, a spresniť, že bytová politika sa nemôže obmedzovať len na cieľ pomáhať osobám, ktoré oscilujú na hranici chudoby, ale musí zaručiť dôstojné, cenovo dostupné a z dlhodobého hľadiska finančne únosné bývanie všetkým občanom, a najmä bezdomovcom, mladým párom, rodinám s jedným rodičom alebo mnohopočetným rodinám, zamestnancom a všeobecnejšie príslušníkom strednej vrstvy, ktorých zasiahla európska bytová kríza. Komisia by mala v tejto súvislosti navrhnúť spoločnú definíciu pojmu „nadmerné náklady na bývanie“, harmonizovanú metodiku na posudzovanie neprimerane vysokých nákladov na bývanie, právne predpisy zamedzujúce špekulatívnemu zadržiavaniu prázdnych bytov a stavebných pozemkov a rámec, ktorý by reguloval prax využívania cenovo dostupných bytov na krátkodobý prenájom turistom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV napokon vyzýva Komisiu, aby každoročne organizovala európsky summit o cenovo dostupnom bývaní, na ktorom by sa stretli všetky zainteresované strany, aby na základe výročnej správy o stave bývania v EÚ posúdili vykonávanie a monitorovanie tohto európskeho akčného plánu pre cenovo dostupné bývanie. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Hoci je prístup k pomoci pri bývaní zakotvený v Charte základných práv Európskej únie a prístup ku kvalitnému sociálnemu bývaniu a kvalitnej pomoci pri bývaní je súčasťou Európskeho piliera sociálnych práv, právo na dôstojné bývanie nie je v textoch EÚ úplne uznané, pretože napriek všetkému nemá skutočné účinky v praxi. Svedčí o tom skutočnosť, že prudko vzrástol počet bezdomovcov a osôb, ktoré bývajú v nevhodných podmienkach, alebo domácností, ktoré zápasia s nadmernými nákladmi na bývanie. V praxi to znamená, že európsky občan nemá skutočné právo na dôstojné a cenovo dostupné bývanie. Toto právo sa preňho obmedzuje len na príspevok na bývanie, poskytnutie sociálneho bývania alebo dočasného núdzového ubytovania, ak je v súlade s právnymi predpismi a praxou členských štátov považovaný za osobu v núdzi a v závislosti od dostupnosti vhodného bývania. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kapacity trhu s bytmi nedokážu zabezpečiť všetky potreby. V dôsledku nepretržitého nárastu cien bytov sa všade v Európe prehĺbili nerovnosti. Čoraz viac domácností vynaloží na bývanie viac ako 40 % svojho rozpočtu, čo predstavuje nadmerné náklady na bývanie. 11 % európskych občanov sa nachádza v situácii, keď viac ako 40 % svojho osobného príjmu (čistý príjem bez príspevku na bývanie) minie na bývanie, a každý dvadsiaty občan žije v preľudnenom byte bez základného vybavenia (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hospodárske a demografické štruktúry, ako aj úroveň cien sú v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišné. Navyše existujú veľké rozdiely v cenách v hlavných mestách, menej významných mestách a ostatných oblastiach. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Trhy s bytmi v mnohých metropolách, veľkých mestách a prímestských oblastiach v EÚ charakterizuje silný rast dopytu spojený s mobilitou domácností, ktorých členovia hľadajú prácu, pričom ponuka bývania je obmedzená vzhľadom na nedostatok pôdy, čoraz vyššie stavebné náklady, náklady spojené s hustotou bývania a špekulatívne postupy investorov. Pôda je vzácny zdroj, ktorého využívanie je späté s rastúcou súťažou medzi rôznymi spôsobmi využitia: bývanie, verejná infraštruktúra, poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, obchodné a priemyselné využitie, doprava. biodiverzita, zavlažovacie oblasti, voľnočasové aktivity atď. Táto súťaž nadobúda také rozmery, že práve cena pôdy je často najviac cenovo nedostupným faktorom bývania. V dôsledku nárastu cien bytov v metropolách a prímestských oblastiach sa rozširuje vylúčenie z bývania, bezdomovectvo a bývanie v nevyhovujúcich podmienkach, čo sa týka už aj mladých ľudí, rodín s jedným rodičom alebo mnohopočetných rodín, pracujúcich a príslušníkov strednej vrstvy, ktorých nadmerné náklady na bývanie vyhnali z európskych veľkomiest a ktorí sa museli presťahovať do vidieckych oblastí.
  Toto sťahovanie zase vedie k zvýšeniu nákladov na bývanie vo vidieckych oblastiach, v rôznej miere, čo má za následok okrem iného sociálnu segregáciu, vznik výlučne obytných zón (kam ľudia chodia len spávať), zvýšenú mobilitu, zásahy do krajiny, zaberanie pôdy a tiež rozširovanie infraštruktúry a zvýšenie nákladov pre komunitu. |
| --- | --- |

2.4.

Toto sťahovanie zase vedie k zvýšeniu nákladov na bývanie vo vidieckych oblastiach, v rôznej miere, čo má za následok okrem iného sociálnu segregáciu, vznik výlučne obytných zón (kam ľudia chodia len spávať), zvýšenú mobilitu, zásahy do krajiny, zaberanie pôdy a tiež rozširovanie infraštruktúry a zvýšenie nákladov pre komunitu.

| 2.5. | Členské štáty majú široký priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o vymedzenie, organizáciu a financovanie svojich verejnoprospešných sociálnych služieb vrátane bývania. Táto právomoc ich však nezbavuje povinnosti rešpektovať hodnoty Únie (ľudskú dôstojnosť, rovnosť, nediskrimináciu, ľudské práva atď.) a dodržiavať jej pravidlá pre oblasť bývania, najmä Protokol (č. 26) o službách všeobecného záujmu pripojený k ZFEÚ, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby dbali na „vysokú úroveň kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovnaký prístup a presadzovanie všeobecného prístupu a práv užívateľov“. Komisia ako strážkyňa zmlúv má teda v tejto súvislosti dôležitú úlohu a keď si členské štáty neplnia svoje povinnosti, musí zasiahnuť.
  V rámci pravidiel štátnej pomoci však Komisia radikálne redukuje právomoci členských štátov, keď stanovuje, že sociálne bývanie musí byť vyhradené výlučne pre najodkázanejšie domácnosti, hoci bytová kríza v oblasti bývania zasahuje oveľa širšiu skupinu obyvateľstva. Navyše verejné orgány môžu v rámci programu vytvárania cenovo dostupných bytov predávať stavebné pozemky len za trhovú cenu a až po tom, ako sa táto cena určí na základe komplexného postupu. |
| --- | --- |

2.5.

V rámci pravidiel štátnej pomoci však Komisia radikálne redukuje právomoci členských štátov, keď stanovuje, že sociálne bývanie musí byť vyhradené výlučne pre najodkázanejšie domácnosti, hoci bytová kríza v oblasti bývania zasahuje oveľa širšiu skupinu obyvateľstva. Navyše verejné orgány môžu v rámci programu vytvárania cenovo dostupných bytov predávať stavebné pozemky len za trhovú cenu a až po tom, ako sa táto cena určí na základe komplexného postupu.

| 2.6. | Okrem toho vzhľadom na výrazný pokles verejných investícií do sociálneho a cenovo dostupného bývania v členských štátoch v dôsledku toho, že komerčné banky prestali tieto investície financovať, ako aj v dôsledku hospodárskej a rozpočtovej krízy a Paktu stability a rastu, nie je možné uspokojiť rastúci dopyt ponukou bývania, ktorá by dopĺňala trh, a to najmä preto, že v niektorých členských štátoch sa stáva pravidlom privatizácia existujúceho fondu sociálneho bývania. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Toto napätie na miestnych trhoch s bytmi zvyšujú aj internetové platformy koncentráciou dopytu v súvislosti s medzinárodnou migráciou a rozvojom globálnych platforiem ponúkajúcich ubytovanie pre turistov, ktorý spôsobil, že v najatraktívnejších metropolách sa cenovo dostupné byty premenili na krátkodobé ubytovacie kapacity. Prispievajú k nemu taktiež stratégie fondov medzinárodných kapitálových spoločností (dôchodkových fondov, poisťovní, fondov súkromného kapitálu atď.), ktoré vzhľadom na veľmi nízke finančné výnosy (úrokové sadzby, dividendy atď.) investujú vo veľkom do nehnuteľností, čo vedie k ďalšiemu nárastu cien. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) vo svojich odporúčaniach z 31. októbra 2016 (3) konštatuje, že predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážne dôsledky pre stabilitu finančného systému a hospodárstva ako celku. V roku 2019 adresoval ESRB deviatim členským štátom varovanie v súvislosti so slabinami v strednodobom horizonte v oblasti nehnuteľností určených na bývanie. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pandémia COVID-19 paralyzovala trh s nehnuteľnosťami. Môže sa stať, že po skončení zdravotnej krízy sa v sektore bývania prejavia vážne následky. Na strane ponuky hrozí, že vzhľadom na hospodárske a sociálne výdavky vynaložené na boj proti dôsledkom pandémie a výrazne zaťažujúce budúce verejné rozpočty sa pomoc domácnostiam a investície verejných orgánov a organizácií do sociálneho bývania podstatne znížia. Na strane dopytu sa s nárastom nezamestnanosti a neistoty proporčne zvýši počet domácností, ktoré už nebudú mať dostatočný príjem na to, aby si mohli zaobstarať bývanie na trhu s nehnuteľnosťami. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Plán pre stavebníctvo v rámci zelenej dohody a Európsky pilier sociálnych práv musia byť príležitosťou, aby sa so zreteľom na politiky a postupy členských štátov skonkretizovali a vyjasnili bytové politiky EÚ, a to najmä tým, že všetky jej finančné inštitúcie (ECB, EIB, EIF) a mechanizmus InvestEU budú vyzvané, aby znovu naštartovali verejné investície a podstatne zvýšili výhodné dlhodobé úvery a záruky pre investorov a sektor stavebníctva v prospech konečného spotrebiteľa. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Nadmerné náklady na bývanie

| 3.1. | Je nepopierateľné, že mnohé domácnosti musia vynakladať nadmerné náklady na svoje bývanie, ktoré pre ne predstavuje hlavný spotrebný výdavok a neprimeranú záťaž na úkor iných základných potrieb, v dôsledku čoho sú mnohí európski občania vystavení veľkému riziku nadmerného zadlženia, sociálnej degradácie alebo sociálneho vylúčenia (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na úrovni EÚ neexistuje jednotné vymedzenie pojmu „nadmerné náklady na bývanie“ a jeho rôznych aspektov. Podľa Eurostatu ide o nadmerné náklady, ak sú výdavky na bývanie vyššie ako 40 % disponibilného príjmu, zatiaľ čo v rôznych dokumentoch Komisie sa táto hranica stanovuje na jednu tretinu disponibilného príjmu. Okrem toho táto zdravotná kríza núti domácnosti so skromným príjmom čerpať pri platení nájomného zo svojich rezerv, čím sa ešte viac vystavujú riziku nadmerného zadlženia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Navyše vymedzenie pojmu „nadmerné náklady na bývanie“ je v rámci samotnej EÚ pravidelne predmetom diskusií z hľadiska metodiky. Nie všetky národné štatistické úrady používajú rovnaké hodnotiace metódy. Pri vypracúvaní spoločných usmernení je nevyhnutné zohľadniť sociálnoekonomickú situáciu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nadmerné náklady na bývanie sa už netýkajú len najodkázanejších skupín obyvateľstva, ktoré oscilujú na hranici chudoby, ale aj osôb, ktorých príjem je na jednej strane príliš vysoký na to, aby mohli dostať sociálne bývanie, a na druhej strane príliš nízky na to, aby si mohli nájsť bývanie za podmienok súkromného trhu. Dôstojné bývanie v meste alebo na periférii v blízkosti ich pracoviska je pre ne často finančne nedostupné. Preto sú tieto osoby nútené bývať v oblastiach ďaleko od miesta, kde pracujú. Takže hoci profitujú z nižších nákladov na bývanie mimo veľkých aglomerácií, musia čeliť iným nákladom, problémom s mobilitou, environmentálnym požiadavkám a ďalším dodatočným obmedzeniam. Vytláčanie strednej vrstvy z mestských centier vedie k funkčnej nerovnováhe, nárastu dopytu po bytoch a zvyšovaniu nájomného a tiež k nadmernému nárastu znečistenia v dôsledku pravidelného cestovania z miesta bydliska do práce a späť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Bytové politiky členských štátov sa preto nemôžu obmedzovať len na cieľ pomáhať zraniteľným osobám nájsť strechu nad hlavou, ale musia sa usilovať prispôsobiť bývanie rodinnej situácii, podporovať kvalitné podmienky bývania, najmä zlepšovaním dostupného bývania, t. j. musia zaručiť dôstojné a cenovo dostupné bývanie všetkým občanom tam, kde sa preukážu kvantitatívne, ako aj kvalitatívne potreby. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Sociálne bývanie

| 4.1. | Vzhľadom na rozmanité prístupy a koncepcie, ktoré uplatňujú členské štáty, neexistuje európsky model sociálneho bývania. Vo väčšine z nich však možno pozorovať rovnaké tendencie: decentralizáciu v prospech regionálnych a miestnych samospráv, presmerovanie dôrazu na najzraniteľnejšie skupiny, znižovanie verejných investícií do ponuky sociálnych bytov a valorizáciu existujúceho bytového fondu predajom sociálnych nájomných bytov, niekedy preto, lebo vlastníci týchto bytov, ktorí ich prenajímajú, už nemôžu zabezpečiť ich súlad s normami ani ich renováciu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sociálne bývanie a bývanie za nižšie ceny je v EÚ konkretizáciou práva na bývanie, ktoré má každému zaručiť prístup k dôstojnému bývaniu za dostupnú cenu alebo nájomné, a zaistiť splnenie povinností, ktoré členským štátom a EÚ v tejto súvislosti vyplývajú z mnohých dohovorov, vyhlásení, chárt a zmlúv podpísaných na európskej, ako aj na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisia ako európsky orgán pre hospodársku súťaž vydala rozhodnutie, v ktorom vymedzuje svoju koncepciu sociálneho bývania veľmi reštriktívne (5). Stanovuje totiž, že sociálne byty, ktoré sú vyňaté z oznamovania štátnej pomoci, musia byť vyhradené výlučne „pre znevýhodnených občanov alebo sociálne slabšie skupiny, ktoré vzhľadom na obmedzenú platobnú schopnosť nie sú schopné získať bývanie za trhových podmienok“, Táto obmedzujúca definícia sociálneho bývania dnes už nezodpovedá rozsahu európskej bytovej krízy ani záväzkom vyplývajúcim zo služby vo verejnom záujme, ktoré členské štáty uložili prenajímateľom sociálnych bytov, t. j. od zaistenia bývania pre bezdomovcov na prvom mieste až po cenovo dostupné bývanie alebo bývanie za stredne vysokú cenu pre strednú vrstvu v európskych metropolách. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V oznámení z roku 2006 (6) zaradila Komisia sociálne bývanie medzi verejnoprospešné sociálne služby, na ktoré sa uplatňuje zásada subsidiarity a v súvislosti s ktorými sa (v zásade) ponecháva členským štátom široký priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o ich vymedzenie, organizáciu a financovanie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pri využívaní tejto slobody musia však členské štáty prihliadať na judikatúru Súdneho dvora EÚ, podľa ktorej sa takmer všetky služby poskytované v sociálnej sfére (s výnimkou systémov sociálneho zabezpečenia založených na solidarite) považujú za hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Keďže teda pre sociálne bývanie neexistuje osobitný právny rámec, uplatňujú sa naň ustanovenia Spoločenstva týkajúce sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä článok 14 ZFEÚ a protokol č. 26 pripojený k Lisabonskej zmluve. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Z toho vyplýva, že Únia a členské štáty musia v medziach svojich právomocí a v rámci rozsahu pôsobnosti zmlúv dbať na to, aby sa sociálne byty poskytovali na základe určitých zásad a podmienok, najmä ekonomických a finančných, ktoré im umožnia plniť si svoje úlohy. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Prevádzkovatelia sociálneho bývania majú prístup k značným európskym finančným prostriedkom na spolufinancovanie výstavby alebo zatepľovania sociálnych bytov vhodných pre marginalizované komunity, a to najmä prostredníctvom európskych fondov (7), Európskej investičnej banky (EIB), Rozvojovej banky Rady Európy, druhého Junckerovho plánu pre strategické investície a investičného fondu, ktorý sa má vytvoriť v rámci európskej zelenej dohody, ako aj prostredníctvom plánu obnovy Next generation EU, najmä Fondu na spravodlivú transformáciu a nástrojov REACT-EU a InvestEU.
  EIB a Európsky investičný fond (EIF) poskytujú teda dlhodobé pôžičky na pomoc poskytovateľom sociálnych bytov, ako aj na podporu verejno-súkromných partnerstiev, agregačných štruktúr, sprostredkovateľských bánk a projektových spoločností. V niektorých prípadoch si väčšie riskovanie vyžaduje podporu z Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). Tieto dlhodobé investície do sociálnej infraštruktúry by sa preto mali lepšie objasniť európskym občanom. |
| --- | --- |

4.8.

EIB a Európsky investičný fond (EIF) poskytujú teda dlhodobé pôžičky na pomoc poskytovateľom sociálnych bytov, ako aj na podporu verejno-súkromných partnerstiev, agregačných štruktúr, sprostredkovateľských bánk a projektových spoločností. V niektorých prípadoch si väčšie riskovanie vyžaduje podporu z Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). Tieto dlhodobé investície do sociálnej infraštruktúry by sa preto mali lepšie objasniť európskym občanom.

| 4.9. | Návrh plánu pre stavebníctvo v rámci zelenej dohody a jeho cieľ „vlny (tepelnej) obnovy“ budov, a najmä sociálnych a súkromných bytov, musí sprevádzať aj osobitný investičný fond a pomoc pri formovaní miestnych reťazcov tepelnej renovácie, ktoré vytvárajú pracovné miesta a sú zdrojom úspor z rozsahu, ako napríklad projekt EnergieSprong spolufinancovaný z prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Na úrovni členských štátov existuje celý rad opatrení na podporu udržateľného bývania okrem iného prostredníctvom výstavby nízkonákladových bytov, ako aj prostredníctvom individuálnych príspevkov, ktoré pomáhajú vytvoriť potrebný počiatočný kapitál na získanie hypotekárneho úveru, umožňujú znížiť mesačné splátky hypotekárneho úveru, pomáhajú najviac znevýhodneným domácnostiam prenajať si vhodné dôstojné bývanie alebo podporujú udržateľnú energetickú obnovu obytných budov a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Lenže stimulačné alebo daňové politiky na úrovni členských štátov nie sú skoordinované a nie vždy podporujú sociálnu rozmanitosť bývania. Okrem toho by mal každý členský štát poskytovať nezávislú službu, ktorá by ponúkala čo najkompletnejšie informácie a poradenstvo v súvislosti so všetkými možnosťami príspevkov na bývanie určených pre jednotlivcov, ako aj štátnej pomoci pre verejných a súkromných investorov v rámci výstavby dotovaných obytných komplexov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Všetky tieto iniciatívy a príspevky však nedokážu vyriešiť nedostatok dôstojného a cenovo dostupného bývania. EHSV sa preto domnieva, že Komisia by mala v rámci uplatňovania zásady č. 19 Európskeho piliera sociálnych práv a budúceho plánu pre stavebníctvo zahrnutého do európskej zelenej dohody navrhnúť európsky akčný plán pre dôstojné a cenovo dostupné bývanie. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Európsky akčný plán pre dôstojné a cenovo dostupné bývanie: dlhodobá investícia pre Európu, ktorá bude mať bližšie k svojim občanom a regiónom

| 5.1. | Hoci bytová politika zostáva v právomoci členských štátov, nedostatok primeraných bytov, s ktorým EÚ zápasí, si vyžaduje európsky akčný plán pre dôstojné a cenovo dostupné bývanie s koherentným a jasným súborom opatrení, ktoré členským štátom a európskym regiónom a mestám pomôžu udržateľne posilniť ponuku cenovo dostupných sociálnych bytov na príslušných miestnych trhoch a súčasne umožnia zvýšiť ich energetickú hospodárnosť. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Na európskej úrovni neexistuje univerzálna definícia skutočného práva na dostupné bývanie, keďže každá osoba alebo rodina, ktorá zápasí s mimoriadnymi ťažkosťami, má právo len na pomoc od územnej samosprávy, aby sa dostala k dôstojnému bývaniu alebo aby si ho udržala. Navyše pokiaľ neexistuje primeraná ponuka bývania, právo na bývanie, ktorým síce možno argumentovať, zostáva len teoretické. EHSV preto žiada, aby sa v právnych predpisoch Únie ustanovilo skutočné právo na bývanie. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisia musí zabezpečiť, aby toto právo sprevádzala proaktívna politika na podporu dlhodobých investícií potrebných na verejné plánovanie ponuky cenovo dostupných sociálnych bytov, ktorej všeobecným pravidlom by mala byť sociálna rozmanitosť a minimálne normy kvality. EHSV žiada Európsky parlament a Radu Európskej únie, aby prostredníctvom odvetvovej regulácie v súlade s riadnym legislatívnym postupom stanovili zásady a podmienky poskytovania, výstavby a financovania cenovo dostupných bytov v súlade s článkom 14 ZFEÚ. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisia bude musieť zrevidovať rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ ide o cieľovú skupinu osôb, ktoré majú právo na sociálne bývanie, a spresniť, že bytová politika sa nemôže obmedzovať len na cieľ pomáhať osobám, ktoré oscilujú na hranici chudoby, ale musí zaručiť dôstojné, cenovo dostupné a z dlhodobého hľadiska finančne únosné bývanie všetkým občanom, a najmä bezdomovcom a všetkým osobám, ktoré zasiahol nedostatok primeraných bytov v EÚ. Okrem toho by sa mali zaviesť opatrenia na reguláciu špekulatívneho zadržiavania prázdnych bytov a stavebných pozemkov a rámec pre praktiky, keď sa byty ponechávajú bez nájomníkov, pričom vlastníctvo bytu by sa malo oddeliť od jeho využívania, ktoré je otázkou verejného blaha a verejného záujmu. Preto by sa mal vytvoriť osobitný rámec, aby sa takáto možnosť mohla využívať v praxi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisia by takisto mala navrhnúť spoločnú definíciu pojmov „cenovo dostupné bývanie“ a „nadmerné náklady na bývanie“ a harmonizovanú metodiku na posudzovanie neprimerane vysokých nákladov na bývanie. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Je mimoriadne dôležité už v ranom štádiu identifikovať zraniteľné miesta, ktoré môžu viesť k finančným krízam. Malo by sa pri tom vychádzať zo správy, ktorú budú musieť členské štáty predložiť v roku 2020 Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB), pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa potenciálneho nadhodenia cien nehnuteľností a opatrenia prijaté v reakcii na odporúčania ESRB alebo o dôvody, pre ktoré sa takéto opatrenia neprijali. EHSV sa domnieva, že táto správa sa bude musieť v roku 2021 pozmeniť ďalšou správou, ktorá ju doplní so zreteľom na prípadné dôsledky krízy COVID-19. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V tejto súvislosti EHSV víta iniciatívu Komisie vytvoriť prepojenie medzi Európskym pilierom sociálnych práv a európskym semestrom, čo by malo v oblasti bytovej politiky zabezpečiť lepšie monitorovanie reformy sociálneho bývania, prístupnosti a cenovej dostupnosti bytov, ako aj účinnosti príspevkov na bývanie. Trvá však na tom, že skôr než sa v rámci európskeho semestra prijmú odporúčania pre jednotlivé krajiny v súvislosti s bytovou politikou, mali by sa uskutočniť konzultácie so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Návrh revízie európskej politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, o ktorom sa v súčasnosti rokuje v Rade Európskej únie a Európskom parlamente, má okrem iného za cieľ zvýšiť rozpočet na sociálne bývanie z 2,2 miliardy EUR na 4 miliardy EUR. EHSV sa zasadzuje za širší manévrovací priestor na podporu dlhodobých investícií do sociálnej infraštruktúry a za to, aby boli tieto investície vyňaté z účtov verejnej správy pri výpočte deficitu verejných financií. EÚ nemôže na jednej strane nabádať členské štáty, aby zabezpečili požadovanú úroveň opätovného investovania do sociálnej infraštruktúry, a na druhej strane obmedziť tieto investície v mene Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Vytvorenie „európskeho fondu pre investície do cenovo dostupného bývania“, ktorý by podporoval vytváranie a zachovanie cenovo dostupných bytov, by umožnilo, aby sa opatrenia a politiky EÚ stali pre európskych občanov jasnejšími a koherentnejšími, a to najmä v kontexte budúceho plánu pre stavebníctvo v rámci zelenej dohody a budúceho akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV vyzýva Komisiu, aby každoročne organizovala európsky summit o cenovo dostupnom bývaní, na ktorom by sa stretli všetky zainteresované strany, aby na základe výročnej správy o stave bývania v EÚ posúdili vykonávanie a monitorovanie tohto európskeho akčného plánu pre cenovo dostupné bývanie. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EHSV sa napokon domnieva, že „sociálne bývanie“ sa často spája s predsudkami, ak sa nevníma v spojení s úlohou všeobecného záujmu zabezpečiť rozmanitosť, rôznorodosť a sociálne začlenenie. Treba tiež pripomenúť prínos investícií do sociálneho bývania k rozvoju zamestnanosti a ekologickej transformácii. |
| --- | --- |

5.11.

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri správu Housing Europe State of Housing in the EU 2019.

1

State of Housing in the EU 2019

(2)  Eurostat housing cost/marec 2017.

2

housing cost

(3)  CERS/2016/14.

3

(4)  Eurostat (housing cost/marec 2017).

4

housing cost

(5)  Rozhodnutie Komisie z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

5

(6)  Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii, KOM(2006) 177 v konečnom znení.

6

Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii

(7)  EFRR, ESF, Interreg.

7

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/99

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Budúcnosť európskej leteckej dopravy v čase koronavírusovej krízy a po nej

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/14)

| Spravodajca: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Spravodajca:

Thomas KROPP

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 16. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 217/1/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

3. 9. 2020

Prijaté v pléne

16. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

217/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Letectvo patrí medzi odvetvia, ktoré koronavírusová kríza zasiahla najviac. Len od marca do mája 2020 klesol objem trhu osobnej leteckej dopravy o 90 %, čo malo dramatické následky na príjmy všetkých zainteresovaných strán a ich zamestnancov v hodnotovom reťazci letectva.
  Letectvo zohráva rozhodujúcu úlohu v obchode a cestovnom ruchu, ako aj pri spojeniach v rámci Európy a s krajinami mimo EÚ. V mnohých krajinách je odvetvie cestovného ruchu hlavným prispievateľom do národného HDP, pričom teraz utrpelo extrémne straty. Tieto straty majú vplyv na krajiny EÚ, ale ich dosah je ešte väčší v rozvojových krajinách, kde má toto odvetvie významný podiel na HDP. V týchto krajinách hrozí, že zastavenie činností cestovného ruchu naruší dôležitý pokrok v humanitárnej oblasti (štúdia inštitútu Institut der deutschen Wirtschaft, august 2015: Entwicklungsfaktor Tourismus. Len samotní nemeckí turisti minú v turistických destináciách v rozvojových krajinách 13,5 miliardy EUR. To predstavuje 5 % celkových výdavkov turistov v týchto krajinách a 78 000 pracovných miest.).
  EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala cestovný ruch ako jeden zo základov jej rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

1.1.

Letectvo zohráva rozhodujúcu úlohu v obchode a cestovnom ruchu, ako aj pri spojeniach v rámci Európy a s krajinami mimo EÚ. V mnohých krajinách je odvetvie cestovného ruchu hlavným prispievateľom do národného HDP, pričom teraz utrpelo extrémne straty. Tieto straty majú vplyv na krajiny EÚ, ale ich dosah je ešte väčší v rozvojových krajinách, kde má toto odvetvie významný podiel na HDP. V týchto krajinách hrozí, že zastavenie činností cestovného ruchu naruší dôležitý pokrok v humanitárnej oblasti (štúdia inštitútu Institut der deutschen Wirtschaft, august 2015: Entwicklungsfaktor Tourismus. Len samotní nemeckí turisti minú v turistických destináciách v rozvojových krajinách 13,5 miliardy EUR. To predstavuje 5 % celkových výdavkov turistov v týchto krajinách a 78 000 pracovných miest.).

EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala cestovný ruch ako jeden zo základov jej rozvojovej spolupráce.

| 1.2. | Členské štáty EÚ sú ochotné pomôcť všetkým hospodárskym odvetviam v procese obnovy. V dôsledku bezprecedentnej celosvetovej recesie, ako aj neistého trvania pandémie je však nepravdepodobné, že globálne hospodárske činnosti sa v blízkej budúcnosti obnovia na úrovne spred pandémie koronavírusu. Z tohto dôvodu EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexný plán na obnovu celého európskeho leteckého odvetvia. Takýto akčný plán by mal obsahovať vyčlenené zdroje na podporu všetkých pododvetví a ich pracovnej sily. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Všetky zainteresované strany a sociálni partneri potrebujú stabilitu pri plánovaní. Koronavírusová kríza si vyžaduje jasné odlíšenie fázy obnovy odvetvia letectva z krátkodobého hľadiska, pričom treba zabezpečiť medzinárodnú konkurencieschopnosť a rovnaké podmienky zo strednodobého až dlhodobého hľadiska.
  V tejto súvislosti sú zachovanie kvalitných pracovných miest a vhodné pracovné podmienky kľúčovými požiadavkami na udržanie kvalifikovanej pracovnej sily, bez ktorej nie je možné zabezpečiť udržateľnú konkurencieschopnosť. Predpokladom na zabezpečenie obnovy európskeho letectva je preto nepretržitý nábor a odborná príprava kvalifikovanej pracovnej sily v hodnotovom reťazci letectva. |
| --- | --- |

1.3.

V tejto súvislosti sú zachovanie kvalitných pracovných miest a vhodné pracovné podmienky kľúčovými požiadavkami na udržanie kvalifikovanej pracovnej sily, bez ktorej nie je možné zabezpečiť udržateľnú konkurencieschopnosť. Predpokladom na zabezpečenie obnovy európskeho letectva je preto nepretržitý nábor a odborná príprava kvalifikovanej pracovnej sily v hodnotovom reťazci letectva.

| 1.4. | Z krátkodobého hľadiska by Komisia mala uprednostniť obnovenie dôvery cestujúcich v letectvo. Koronavírusová kríza priniesla nepredvídané trhové podmienky, o ktorých sa vo väčšine príslušných nariadení neuvažovalo. Cestujúci musia byť ubezpečení o podmienkach, za ktorých v prípade zrušenia letov počas tejto krízy dostanú späť peniaze za letenky. Komisia by tiež mala podporovať osvetu, že cestovanie leteckou dopravou je bezpečné, a to nabádaním na záväzné medzinárodné dohody o primeraných hygienických normách.
  Počas tejto rozhodujúcej fázy obnovy by Komisia mala zabezpečiť stabilitu plánovania, a to stanovením moratória na zmeny regulačného rámca, ktorými by sa ohrozila účinná obnova.
  EHSV vyzýva Komisiu, aby hľadala a udržiavala správnu rovnováhu medzi opatreniami na obnovu, ktoré sú potrebné na prekonanie koronavírusovej krízy, a požadovanými úpravami finančných nariadení vyplývajúcich z európskej zelenej dohody. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa vyhla vytváraniu ďalšej finančnej a/alebo regulačnej záťaže v tomto odvetví, najmä vo fáze obnovy, keď je celé odvetvie extrémne finančne oslabené. To zahŕňa predĺženie výnimky z pravidla „využitia alebo straty“ poskytnutých prevádzkových intervalov na zimnú sezónu 2020 – 2021, pričom sa však naň neobmedzuje. |
| --- | --- |

1.4.

Počas tejto rozhodujúcej fázy obnovy by Komisia mala zabezpečiť stabilitu plánovania, a to stanovením moratória na zmeny regulačného rámca, ktorými by sa ohrozila účinná obnova.

EHSV vyzýva Komisiu, aby hľadala a udržiavala správnu rovnováhu medzi opatreniami na obnovu, ktoré sú potrebné na prekonanie koronavírusovej krízy, a požadovanými úpravami finančných nariadení vyplývajúcich z európskej zelenej dohody. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa vyhla vytváraniu ďalšej finančnej a/alebo regulačnej záťaže v tomto odvetví, najmä vo fáze obnovy, keď je celé odvetvie extrémne finančne oslabené. To zahŕňa predĺženie výnimky z pravidla „využitia alebo straty“ poskytnutých prevádzkových intervalov na zimnú sezónu 2020 – 2021, pričom sa však naň neobmedzuje.

| 1.5. | Zo strednodobého hľadiska by mala Komisia revidovať stratégiu EÚ v oblasti letectva (prijatú v roku 2015), ktorou by sa mali zaistiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže aj po skončení pandémie koronavírusu, a to na základe posúdenia mimoriadnej zraniteľnosti systému letectva a zmenených parametrov a dynamiky trhu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča, aby Komisia zvážila opätovné prerokovanie dvojstranných dohôd o leteckých službách s krajinami mimo EÚ s cieľom zabrániť rušivým vplyvom štátnej pomoci, environmentálnych systémov, ako je systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ETS) a sociálnej nerovnováhy na základe rovnakých podmienok hospodárskej súťaže tak, aby sa zabezpečil sústavný udržateľný rast trhu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV očakáva, že keď európske odvetvie letectva znovu nadobudne svoju stabilitu, Komisia splní svoj záväzok vytvoriť udržateľnú politiku v oblasti letectva, ktorou by sa uvoľnil potenciál európskeho odvetvia letectva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila európsku konkurencieschopnosť prostredníctvom urýchlenia potrebných regulačných krokov na plné uplatňovanie jednotného európskeho neba po desaťročiach zbytočných sporov medzi členskými štátmi a EÚ, čím by sa dosiahol cieľ celoeurópskeho zníženia emisií CO2 až o 10 %. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Zelená dohoda je kľúčovým politickým balíkom, ktorý EHSV podporuje, aby sa v konečnom dôsledku znížil vplyv všetkých odvetví vrátane letectva na zmenu klímy. EHSV očakáva, že na výskum a vývoj budú vyčlenené ďalšie finančné prostriedky EÚ s cieľom propagovať ekologicky vhodné produkty, služby, postupy a technológie bez toho, aby sa oslabila konkurencieschopnosť Európy. EHSV skutočne vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri poskytovaní finančnej pomoci zo strany členských štátov zamerali politiku na podporu celosvetovo uplatniteľných noriem udržateľnosti vrátane ďalších environmentálnych opatrení. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa snaží zabezpečiť, aby boli sociálni partneri, ktorí využívajú model sociálneho dialógu, naďalej zapájaní do vývoja a vykonávania potrebných regulačných opatrení, a opakuje, že je pripravený v plnej miere podporiť Komisiu v jej snahe o dosiahnutie rýchlej obnovy európskeho odvetvia letectva. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvisiace informácie

| 2.1. | Odvetvie letectva EÚ priamo zamestnáva 1,4 (1) až 2 (2) milióny osôb a zodpovedá za 4,8 až 5,8 milióna pracovných miest. Priamy príspevok letectva k HDP EÚ je 110 miliárd EUR, pričom celkový vplyv vrátane cestovného ruchu predstavuje v dôsledku multiplikačného účinku sumu 510 miliárd EUR.
  Táto zásadne dôležitá úloha letectva – nielen ako odvetvia, ale aj ako hnacej sily hospodárskej prosperity, istoty pracovných miest a cestovného ruchu – je až dodnes mimoriadne podhodnocovaná.
  V niektorých členských štátoch cestovný ruch tvorí až 25 % národného HDP. Rýchle obnovenie leteckých služieb – za predpokladu dodržiavania príslušných hygienických opatrení – má preto prvoradý význam pre zachovanie cestovného ruchu ako výnimočného zdroja príjmov.
  Európske letectvo globálne podporuje aj obchod a cestovný ruch v krajinách, ktoré zúfalo potrebujú hospodársku podporu a politické začlenenie do celosvetovej komunity. Absencia medzinárodnej osobnej leteckej dopravy počas koronavírusovej krízy znásobila oslabenie hospodárstva, a to najmä rozvojových krajín. |
| --- | --- |

2.1.

Táto zásadne dôležitá úloha letectva – nielen ako odvetvia, ale aj ako hnacej sily hospodárskej prosperity, istoty pracovných miest a cestovného ruchu – je až dodnes mimoriadne podhodnocovaná.

V niektorých členských štátoch cestovný ruch tvorí až 25 % národného HDP. Rýchle obnovenie leteckých služieb – za predpokladu dodržiavania príslušných hygienických opatrení – má preto prvoradý význam pre zachovanie cestovného ruchu ako výnimočného zdroja príjmov.

Európske letectvo globálne podporuje aj obchod a cestovný ruch v krajinách, ktoré zúfalo potrebujú hospodársku podporu a politické začlenenie do celosvetovej komunity. Absencia medzinárodnej osobnej leteckej dopravy počas koronavírusovej krízy znásobila oslabenie hospodárstva, a to najmä rozvojových krajín.

| 2.2. | Hoci letectvo čelilo krízam už predtým (napríklad: teroristické útoky a uzatvorenie vzdušného priestoru v roku 2001; prepuknutie epidémií SARS a eboly; kríza globálneho finančného systému v roku 2008; uzatvorenie európskeho vzdušného priestoru počas šírenia sopečného prachu v roku 2010), súčasná kríza je bezprecedentná. Podľa najnovších odhadov sa odvetvie obnoví až v roku 2024 (3). Európske inštitúcie, ani medzinárodné orgány neboli schopné koordinovať regulačné opatrenia na stanovenie medzinárodných noriem. Ak sa však majú obnoviť udržateľné a stabilné úrovne služieb spred krízy, medzinárodné letectvo potrebuje vedecky podložené zosúladené a vedecky podložené celosvetové normy.
  Hoci verejnosť a politická pozornosť sa počas krízy zameriavali na letecké spoločnosti, do leteckého ekosystému patria aj ďalšie dôležité subjekty, ako sú letiská, poskytovatelia leteckých navigačných služieb, pozemná obsluha a ďalší poskytovatelia služieb. Treba hľadať riešenia, ktoré by zahŕňali celý hodnotový reťazec letectva. |
| --- | --- |

2.2.

Hoci verejnosť a politická pozornosť sa počas krízy zameriavali na letecké spoločnosti, do leteckého ekosystému patria aj ďalšie dôležité subjekty, ako sú letiská, poskytovatelia leteckých navigačných služieb, pozemná obsluha a ďalší poskytovatelia služieb. Treba hľadať riešenia, ktoré by zahŕňali celý hodnotový reťazec letectva.

3.   Všeobecné pripomienky týkajúce sa aktuálneho stavu krízy

3.1.   Otázky týkajúce sa zdravia

Intenzita a trvanie koronavírusovej krízy budú závisieť od schopnosti príslušných orgánov obmedziť šírenie tohto zatiaľ neznámeho vírusu. Viaceré štúdie ukazujú, že letecká doprava je jedným z najbezpečnejších spôsobov dopravy. Na európskej úrovni boli Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (EASA) a Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) vypracované usmernenia pre koordinovaný hygienický protokol a koordinované zdravotné ahygienické opatrenia členských štátov, pričom na globálnej úrovni ich vypracovala Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO). Letecké spoločnosti a letiská úzko spolupracujú s Európskou komisiou a s ICAO.

3.2.   Nedostatočná likvidita

V druhom štvrťroku 2020 príjmy leteckých spoločností klesli v priemere o 79 %. A keď sa odpočítajú flexibilné náklady, leteckým spoločnostiam tak v tomto období zostáva disponibilná hotovosť 60 miliárd EUR. Hlavným faktorom prispievajúcim k problémom s likviditou bolo vracanie peňazí za vopred predané letenky (Výpočty sú odlišné pre obchodný model nízkonákladových leteckých spoločností, ktorý má nižšie prevádzkové náklady, ale vyššiu závislosť od leteniek predaných vopred.).

Spotrebiteľov však tiež postihla koronavírusová kríza. V niekoľkých členských štátoch začali súdne spory zákazníci, ktorí žiadajú o vrátenie peňazí zaplatených leteniek v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 (4). Vyžaduje sa transparentné a realistické riešenie týchto prípadov a ďalších žiadostí v realistickom časovom rámci.

Pri prekonávaní koronavírusovej krízy bude teda odvetvie leteckej dopravy výrazne zadlžené (Hoci vlády na celom svete doposiaľ poskytli štátnu pomoc vo výške približne 123 miliárd USD, aby udržali prevádzkyschopnosť leteckých spoločností, len 11 miliárd USD bolo poskytnutých ako kapitál, zvyšné sumy predstavovali záväzky, ktoré letecké spoločnosti budú musieť splatiť.). Okrem toho sa štátna pomoc poskytnutá európskym leteckým spoločnostiam medzi členskými štátmi značne líši, pokiaľ ide o formu a objem.

Niekoľko leteckých spoločností pôsobiacich medzinárodne už vyhlásilo bankrot (napríklad: Avianca, LATAM a South African Airways).

Niektoré platby poskytovateľom leteckých navigačných služieb (ANSP) boli odložené, čo zmierňuje tlak na likviditu leteckých spoločností, ale vytvára značný rozdiel v príjmoch ANSP. Musí sa nájsť riešenie, ktoré umožní ANSP pokračovať v životaschopnom poskytovaní základných služieb a nepovedie k zvýšeniu poplatkov pre letecké spoločnosti neskôr, keď sa práve zotavujú. Podobne boli krízou vážne zasiahnuté letiská, nákladná doprava, pozemná obsluha, stravovacie služby a iní poskytovatelia služieb, a preto môžu potrebovať ďalšiu podporu.

3.3.   Koordinovaný prístup k zabezpečeniu krátkodobej obnovy

Komisia vydala oznámenie pre odvetvie dopravy, v ktorom odporúča:

| — | celkovú stratégiu smerujúcu k obnove v roku 2020 a v nasledujúcom období, |
| --- | --- |

—

celkovú stratégiu smerujúcu k obnove v roku 2020 a v nasledujúcom období,

| — | spoločný prístup k obnoveniu voľného pohybu a k zrušeniu obmedzení na vnútorných hraniciach EÚ postupným a koordinovaným spôsobom, |
| --- | --- |

—

spoločný prístup k obnoveniu voľného pohybu a k zrušeniu obmedzení na vnútorných hraniciach EÚ postupným a koordinovaným spôsobom,

| — | rámec na podporu postupnej obnovy dopravy pri súčasnom zaručení bezpečnosti cestujúcich a zamestnancov, |
| --- | --- |

—

rámec na podporu postupnej obnovy dopravy pri súčasnom zaručení bezpečnosti cestujúcich a zamestnancov,

| — | ponúkanie cestovných poukážok ako atraktívnej alternatívy vracania peňazí spotrebiteľom, |
| --- | --- |

—

ponúkanie cestovných poukážok ako atraktívnej alternatívy vracania peňazí spotrebiteľom,

| — | kritériá na bezpečné a postupné obnovovanie činností cestovného ruchu a na vypracovanie zdravotných protokolov pre podniky pôsobiace v oblasti ubytovacích a stravovacích zariadení, ako sú napríklad hotely. |
| --- | --- |

—

kritériá na bezpečné a postupné obnovovanie činností cestovného ruchu a na vypracovanie zdravotných protokolov pre podniky pôsobiace v oblasti ubytovacích a stravovacích zariadení, ako sú napríklad hotely.

Tieto odporúčania nemajú záväzný charakter, ukazujú však, do akej miery by pre členské štáty bolo prínosom zosúladiť príslušné opatrenia.

Na jar 2020 Komisia vydala oznámenie o dočasnom rámci pre opatrenia štátnej pomoci. Týmto rámcom sa členským štátom umožňuje odškodňovať spoločnosti za mimoriadne finančné straty a zachovať pracovné miesta a úroveň zamestnanosti. Komisia okrem toho udelila dočasné výnimky týkajúce sa prideľovania prevádzkových intervalov (5), ako aj povolení na pozemnú obsluhu. Je dôležité a naliehavé posúdiť, či by ďalšie predĺženie týchto opatrení prispelo k plánovaniu stability dotknutých spoločností a v tom prípade čo najskôr podniknúť potrebné regulačné kroky.

EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad neschopnosťou členských štátov Európskej únie zaviesť dôsledné a vedecky podložené prístupy k obmedzeniam cestovania. Napriek opakovaným výzvam odvetvia na vedecký, harmonizovaný a koordinovaný prístup k novým obmedzeniam sa objavili odlišné vnútroštátne prístupy. Niektoré z týchto jednostranných vnútroštátnych opatrení sú v rozpore s odbornými pokynmi a ďalej narúšajú dôveru spotrebiteľov. EHSV vyzýva Komisiu, aby sa postarala o bezpečné a transparentné obnovenie leteckej dopravy v Európe. Členské štáty by sa mali usilovať harmonizovať svoje postupné otváranie hraníc v súlade s odporúčaniami Komisie.

4.   Konkrétne pripomienky k požiadavkám na udržateľnú obnovu

4.1.   Kríza ako príležitosť na prehodnotenie strategickej úlohy letectva v Európe (6)

Koronavírusová kríza zmenila vzťah medzi zainteresovanými stranami v hodnotovom reťazci letectva. Vzhľadom na nový objem trhu a jeho štruktúru sa musia zainteresované strany z letectva zapájať do vypracúvania mechanizmov, ktoré budú vhodné pre trh osobnej leteckej dopravy po kríze.

Komisia bude tiež musieť prehodnotiť svoju všeobecnú politiku štátnej pomoci vzhľadom na meniacu sa geopolitickú situáciu. Keby neexistovala jednotná a atraktívna politika EÚ v oblasti letectva zameraná na podporu konkurencieschopnosti EÚ a rovnaké podmienky, ako aj zachovanie kvalitných pracovných miest v Európe, medzinárodné dopravné uzly v blízkosti EÚ, ako napríklad Istanbul, Londýn-Heathrow, a v Perzskom zálive, by mohli presmerovať leteckú dopravu a ohroziť prepojenosť EÚ. Bude tiež potrebné dôkladne vyhodnotiť úroveň štátnej pomoci poskytovanej krajinám mimo EÚ (Môže mať formu úverov, dotácií na mzdy, úverových záruk, financovania kapitálu, daní právnických osôb, financovania trás alebo hotovostných injekcií.). To si bude navyše vyžadovať dôsledné vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (7), aby sa predišlo nepriateľskému preberaniu leteckých spoločností z EÚ a investovaniu do nich krajinami mimo EÚ, čím by sa zaistilo, že európske hospodárstvo zostane medzinárodne konkurencieschopné na základe kvality a ceny a bude sa môcť spoliehať na prepojenosť zabezpečovanú vlastným odvetvím letectva (Astra, malá grécka letecká spoločnosť, už rokovala s čínskymi investormi.).

4.2.   Udržanie konkurencieschopnosti

| 4.2.1. | Odvetvie leteckej dopravy nebude schopné vrátiť sa do bežného stavu spred krízy spôsobenej koronavírusom (scenáre sa líšia, pričom k obnove by malo prísť do roku 2022 až do roku 2025), pretože rozsah tejto krízy bude mať štrukturálny vplyv na trh. S cieľom zachovať stabilitu plánovania pre zainteresované strany a spotrebiteľov by sa dohody o leteckých službách EÚ s krajinami mimo EÚ mali používať ako platforma na spoločné monitorovanie úrovne štátnej pomoci poskytnutej počas koronavírusovej krízy tak, aby bolo možné identifikovať a vyriešiť rušivé trendy. Pri určovaní úrovne štátnej pomoci v tomto kontexte by mala zohrávať dôležitú úlohu prístup na trh. Ak krajina mimo EÚ odmietne riešiť problém pomoci, mali by sa uplatniť odvetné opatrenia. V týchto dohodách o leteckých službách sa musia riešiť rozdielne environmentálne a sociálne normy platné pre dopravcov z EÚ a krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Nadmerná kapacita na trhu kombinovaná s predvídateľným poklesom kúpnej sily počas nadchádzajúcej celosvetovej recesie si dokonca môže vyžadovať dočasné alebo štrukturálne zmeny dohôd o leteckých službách s cieľom zaručiť reciprocitu počas obdobia obnovy. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ak sa nepodarí dosiahnuť riešenia prostredníctvom rokovaní, Komisia by mohla a mala začať jednostranné konanie proti krajinám mimo EÚ a ich dopravcom [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/712 (8) poskytuje možnosť začať konanie]. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Medzi mimoriadne citlivé problémy patrí napätie medzi obmedzením likvidity cestujúcich požadujúcich vrátenie peňazí za vopred zaplatené letenky a obmedzením likvidity leteckých spoločností, z ktorých mnohé by museli vyhlásiť bankrot, keby mali skutočne vrátiť všetky peniaze. V nadchádzajúcej revízii nariadenia (EÚ) č. 261/2004 by sa malo zamerať na objasnenie pravidiel, aby sa našlo riešenie vhodné pre všetkých a v záujme cestujúcich, ako aj leteckých spoločností (Mohlo by sa zvážiť niekoľko možností, napríklad časovo obmedzené poukážky zaručené štátom: keby letecká spoločnosť vyhlásila bankrot pred vypršaním platnosti poukážky alebo keby letecká spoločnosť nemohla ponúknuť let, cestujúcemu by boli vrátené peniaze a letecká spoločnosť by získala ďalší čas na použitie svojich hotovostných rezerv.). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV sa domnieva, že súčasný stav odvetvia je taký kritický, že počas fázy obnovy by sa mali pozastaviť regulačné iniciatívy, ktoré odvádzajú pozornosť od stabilizácie celosvetovo konkurencieschopného odvetvia letectva EÚ.
  V tejto súvislosti EHSV opakuje priority, ktoré by mala Komisia sledovať s cieľom obnoviť a udržať európsku konkurencieschopnosť a zároveň zabezpečiť potrebnú úroveň sociálnej ochrany (9). |
| --- | --- |

4.2.5.

V tejto súvislosti EHSV opakuje priority, ktoré by mala Komisia sledovať s cieľom obnoviť a udržať európsku konkurencieschopnosť a zároveň zabezpečiť potrebnú úroveň sociálnej ochrany (9).

4.3.   Sociálny dialóg je kľúčovým pilierom obnovy

Súčasná kríza postavila celý letecký ekosystém a jeho zamestnancov pred existenčný problém, a to bez ohľadu na efektívnosť ponúkaných služieb. Je zásadne dosiahnuť vhodnú rovnováhu medzi podnikateľskými a sociálnymi faktormi, aby sa zaistilo vytváranie udržateľných kvalitných pracovných miest v budúcnosti.

Nejde len o problém politiky a zásad, ale o problém, ktorý si vyžaduje okamžitú pozornosť. Trhové praktiky, ako sú lety na vyžiadanie, fiktívna samostatná zárobková činnosť, nedostatočná sociálna ochrana v prípade výzvy na predkladanie ponúk a/alebo čiastočná strata činností alebo prerušenie pracovných zmlúv len preto, aby bolo možné znovu zamestnať tých istých ľudí za výrazne nižšie platy, sú neprípustné (10).

Sociálny dialóg bude potrebný aj pri nevyhnutnej zmene veľkosti vo väčšine podnikov, a preto by sa mal podporovať na európskej, národnej a podnikovej úrovni. To nevylučuje, aby inštitúcie EÚ a členské štáty prevzali svoju zodpovednosť v sociálnej oblasti.

4.4.   Zabezpečenie udržateľnosti leteckého ekosystému

| 4.4.1. | EHSV berie na vedomie dohodu celého globálneho odvetvia letectva o opatreniach na zmiernenie emisií CO2 na celosvetovej (11) aj európskej úrovni (12). Všetky ďalšie opatrenia EÚ sa preto musia vnímať v konkurenčnom kontexte. Napríklad, odklonenie leteckej dopravy od leteckých dopravcov EÚ k ich konkurentom mimo EÚ nemá žiaden pozitívny vplyv na udržateľnosť.
  EHSV sa domnieva, že udržateľnosť sa musí posúdiť v novom kontexte po koronavírusovej kríze. Je potrebné posúdiť účinok opatrení na schopnosť leteckých spoločností EÚ udržateľne sa zotaviť z koronavírusovej krízy a zachovať si konkurencieschopnosť.
  EHSV rovnako ako pri všetkých ostatných odvetviach zdôrazňuje, že letectvo by sa malo riadiť dlhodobými cieľmi zelenej dohody. EHSV vyzýva Komisiu, aby koordinovala svoje kroky na celosvetovej úrovni, najmä v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva. EHSV sa zasadzuje za ďalšie rozširovanie vysokorýchlostnej železničnej siete v Európe s priamym prepojením na uzlové letiská.
  EHSV víta skutočnosť, že v pláne obnovy EÚ sa zabezpečujú investície do odvetví orientovaných na budúcnosť. Podľa názoru EHSV by to malo zahŕňať strategické investície do najmodernejšej interoperabilnej technológie pre všetky zainteresované strany v letectve. Aktívne by sa mali podporovať trhy s udržateľnými leteckými palivami, udržateľnými technológiami a trhy s údajmi. Kvapalné palivá bez fosílnych zložiek majú veľký potenciál na dosiahnutie nízkouhlíkového letectva. Na poskytovanie týchto palív za primerané náklady je stále potrebný výrazný výskum a vývoj.
  EHSV víta rôzne iniciatívy v oblasti financovania pre takéto alternatívne palivá (power-to-x, syntetické palivá) v rámci súčasného nástroja EÚ na financovanie výskumu (Horizont 2020) a nabáda Komisiu, aby zintenzívnila toto úsilie o ďalší rámcový program pre výskum a inovácie (okrem iných nástrojov financovania: Horizont Európa). |
| --- | --- |

4.4.1.

EHSV sa domnieva, že udržateľnosť sa musí posúdiť v novom kontexte po koronavírusovej kríze. Je potrebné posúdiť účinok opatrení na schopnosť leteckých spoločností EÚ udržateľne sa zotaviť z koronavírusovej krízy a zachovať si konkurencieschopnosť.

EHSV rovnako ako pri všetkých ostatných odvetviach zdôrazňuje, že letectvo by sa malo riadiť dlhodobými cieľmi zelenej dohody. EHSV vyzýva Komisiu, aby koordinovala svoje kroky na celosvetovej úrovni, najmä v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva. EHSV sa zasadzuje za ďalšie rozširovanie vysokorýchlostnej železničnej siete v Európe s priamym prepojením na uzlové letiská.

EHSV víta skutočnosť, že v pláne obnovy EÚ sa zabezpečujú investície do odvetví orientovaných na budúcnosť. Podľa názoru EHSV by to malo zahŕňať strategické investície do najmodernejšej interoperabilnej technológie pre všetky zainteresované strany v letectve. Aktívne by sa mali podporovať trhy s udržateľnými leteckými palivami, udržateľnými technológiami a trhy s údajmi. Kvapalné palivá bez fosílnych zložiek majú veľký potenciál na dosiahnutie nízkouhlíkového letectva. Na poskytovanie týchto palív za primerané náklady je stále potrebný výrazný výskum a vývoj.

EHSV víta rôzne iniciatívy v oblasti financovania pre takéto alternatívne palivá (power-to-x, syntetické palivá) v rámci súčasného nástroja EÚ na financovanie výskumu (Horizont 2020) a nabáda Komisiu, aby zintenzívnila toto úsilie o ďalší rámcový program pre výskum a inovácie (okrem iných nástrojov financovania: Horizont Európa).

| 4.4.2. | EHSV však zdôrazňuje, že financovanie nových technológií a opatrení určených na posilnenie udržateľnosti, odolnosti a rozšíriteľnosti leteckého ekosystému by malo byť neoddeliteľnou súčasťou celkového plánu v oblasti letectva, ktorý by sa mal vykonávať s cieľom poskytnúť potrebnú podporu na obnovu hodnotového reťazca európskeho letectva. |
| --- | --- |

4.4.2.

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave: Study on employment and working conditions in air transport and airports (Štúdia o zamestnanosti a pracovných podmienkach v leteckej doprave a na letiskách), záverečná správa z roku 2015.

1

Study on employment and working conditions in air transport and airports

(2)  Aviation: Benefits Beyond Borders (Letecká doprava: prínosy presahujúce hranice), správa vypracovaná inštitútom Oxford Economics pre ATAG, apríl 2014.

2

Aviation: Benefits Beyond Borders

(3)  Pozri https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2004, s. 1.

4

(5)  Stanovisko EHSV TEN/711 – Prideľovanie prevádzkových intervalov na letiskách EÚ, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 169.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 123, 10.5.2019, s. 4.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 110.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

10

(11)  CORSIA (systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve).

11

(12)  Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 30.

12

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/105

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – EÚ a Afrika: zrealizovanie rovnocenného rozvojového partnerstva založeného na udržateľnosti a spoločných hodnotách

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/15)

| Spravodajcovia: | Dimitris DIMITRIADIS (EL – I)


  Diľana SLAVOVA (BG – III)


  Thomas WAGNSONNER (AT – II) |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Dimitris DIMITRIADIS (EL – I)

Diľana SLAVOVA (BG – III)

Thomas WAGNSONNER (AT – II)

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 24.2.2020 |
| Prijaté v pléne | 16.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/1/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

24.2.2020

Prijaté v pléne

16.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európa má v rýchlo sa meniacom svete so závažnými problémami, ale aj novými príležitosťami, povinnosť využiť svoje multikultúrne, inštitucionálne a sociálno-hospodárske dedičstvo s cieľom umožniť udržateľný globálny rozvoj. Výzvy, ktorým čelia rozvojové krajiny v Afrike, sú veľmi zložité a musíme ich riešiť citlivým a viacrozmerným prístupom. Nemôžeme poskytovať len dobre mienené rady, ale na investovanie v Afrike sú potrebné aj veľké finančné prostriedky EÚ a jej členských štátov, aby sa dosiahli ciele udržateľného rozvoja. To musí byť hlavným cieľom medzinárodných partnerstiev EÚ a dodržiavanie všeobecných ľudských práv, ktoré sú základnými spoločnými hodnotami, musí byť základom politickej angažovanosti v rámci rovnocenného rozvojového partnerstva s Afrikou. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V súlade s novým konsenzom EÚ o rozvoji sa EHSV zasadzuje za podporu dôstojného života a dobrých vyhliadok, vytvorenie strednej triedy a podporu rovnocenných partnerstiev prostredníctvom posilnenia udržateľných sociálno-liberálnych demokratických štruktúr v Afrike v súlade so všeobecnými ľudskými právami (1) vrátane základných pracovných práv
  (Deklarácia MOP o základných zásadách a právach pri práci, ktorá zahŕňa základné pracovné normy, a Tripartitná deklarácia o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky), slobody podnikania a práva na zdravé životné prostredie, ako aj cieľov udržateľného rozvoja. EHSV víta spoločné oznámenie s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (2) a snaží sa prispieť k zlepšeniu novej komplexnej stratégie EÚ s Afrikou. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Súčasná situácia odhaľuje kritické výzvy, ale aj sľubné vyhliadky rozvojovej spolupráce medzi EÚ a Afrikou. Afrika zahŕňa mnohé z 20 najrýchlejšie rastúcich ekonomík sveta. Do roku 2035 bude mať najväčšiu potenciálnu pracovnú silu. Obchodné a investičné partnerstvo na vysokej úrovni založené na dodržiavaní všeobecných ľudských práv a udržateľnosti je potrebné pre obidve strany a namiesto využívania rozvojových fondov na bezpečnosť hraníc sa dôraz musí klásť na rozvoj. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta Africkú kontinentálnu zónu voľného obchodu (AfCFTA), pretože posilňuje obchod v rámci kontinentu, znižuje závislosti a upúšťa od prístupu zameraného výlučne na medzikontinentálny vývoz. Môže to byť zásadný prvý krok smerom k zóne voľného obchodu medzi EÚ a Afrikou. EHSV pripomína dôležitú úlohu organizovanej občianskej spoločnosti v dohode nasledujúcej po Dohode z Cotonou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dlhodobé investície do infraštruktúry v rámci Afriky na podporu regionálnych hodnotových reťazcov a udržateľného miestneho hospodárstva majú význam z hospodárskeho hľadiska, sú ekologicky udržateľné a vytvárajú výrobné kapacity vrátane miestnych kvalitných pracovných miest. Prístup zameraný výlučne na medzikontinentálny vývoz je neudržateľný. Medzikontinentálna hospodárska spolupráca by mala uprednostňovať predovšetkým miestnu výrobu v Afrike, ktorej hlavnými odvetviami by malo byť udržateľné poľnohospodárstvo, energetika a obehové hospodárstvo, ako aj tradičné odvetvia súvisiace so surovinami a stavebníctvom, ktoré je stále potrebné reformovať v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. Verejné prostriedky sa nemusia nevyhnutne využívať na súkromné investície v Afrike na úkor konvenčnej rozvojovej spolupráce. Monitorovacie, kontrolné a hodnotiace systémy, ktoré do veľkej miery zapájajú organizovanú občiansku spoločnosť, sú preto absolútne nevyhnutné. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Občianska spoločnosť, sociálne partnerstvá, sociálne trhové hospodárstva a systémy sociálneho zabezpečenia by mali byť úspešnými modelmi na podporu udržateľného rozvoja v Afrike, aj keď sú prispôsobené miestnej kultúre a sociálno-hospodárskym okolnostiam. Priority na podporu afrických krajín by sa mali týkať nielen obchodu a investícií, ale aj najmä daňovej politiky, migrácie, rozvoja, životného prostredia, vzdelávania, zdravia a pracovných a životných podmienok. Vzhľadom na súčasnú krízu spôsobenú ochorením COVID-19 (koronavírusom), v dôsledku ktorej bude Afrika nesmierne trpieť, to má ešte väčší význam. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mala by sa vybudovať infraštruktúra v oblasti zabezpečovania kvality, aby africký tovar mohol spĺňať normy svojich cieľových trhov. Malo by sa zabezpečiť, aby sa dodržiavali zákony, ktoré sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. Veľmi užitočné by boli aj systémy náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv vrátane pravidiel EÚ (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Program Erasmus+ by sa mal rozšíriť, aby sa posilnila spolupráca medzi EÚ a Afrikou. Rozvojové partnerstvo medzi EÚ a Afrikou musí dôraznejšie podporovať vytváranie miestnych verejných vzdelávacích systémov, od detskej pedagogiky až po vysokoškolské vzdelanie a odborné vzdelávanie a prípravu vrátane učňovských systémov a systémov celoživotného vzdelávania. Malo by sa zabrániť „úniku mozgov“ z Afriky do EÚ. Ústrednú úlohu pri dosahovaní udržateľného rozvoja zohrávajú najmä uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a posilnenie postavenia žien. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Posilnenie postavenia žien v Afrike je prioritou EHSV, ktorý naliehavo vyzýva inštitúcie a občiansku spoločnosť, aby aktívne a neustále konali v prospech úplnej rodovej rovnosti na rôznych sociálnych a hospodárskych úrovniach. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Zvrátenie migrácie je v mnohých aspektoch kritickým problémom. Príčiny nedobrovoľnej migrácie sa odstránia iba hospodárskym, environmentálnym a sociálnym rozvojom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Medzinárodná spoločnosť African Diaspora Finance Corporation by mohla byť ideálnou platformou na usmerňovanie investícií spravovaných africkými orgánmi a využívaných na potreby Afriky. Môže to byť aj možnosť pre investorov z EÚ. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Afrika v poslednom desaťročí výrazne rástla, čo viedlo k prognóze, že dopyt po energii na tomto kontinente sa do roku 2050 zdvojnásobí, pričom miera chudoby zostane neochvejne vysoká. Tým by sa zachovali, ak nie zhoršili, otázky udržateľnosti z hľadiska environmentálnych a sociálno-hospodárskych aspektov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Napriek tomu by mohli vzniknúť nové príležitosti: i) africké krajiny môžu zohrávať vedúcu úlohu pri premene slnečnej energie na elektrickú energiu pomocou solárnej fotovoltickej technológie; môže to takisto viesť k rozsiahlej výrobe syntetických palív; ii) osobitné možnosti spoločných projektov, obchodných činností a politík by mohli vytvoriť nový sociálno-ekologický prístup k trhovému hospodárstvu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Mali by sa podporovať poľnohospodárske a potravinárske odvetvia v Afrike, aby sa zlepšilo pestovanie, znížili škody na úrode a zlepšili normy kvality. Ďalšími cieľmi v agropotravinárskom sektore sú vývoj nových metód výroby a uvádzania na trh, podpora družstevnej samoorganizácie medzi poľnohospodármi, potravinová bezpečnosť a zvýšenie obchodu v celom hodnotovom reťazci. EHSV sa osobitne stavia proti zaberaniu pôdy v Afrike. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Zainteresované strany z EÚ a Afriky by mali spolupracovať na tom, aby sa zelená dohoda stala realitou s cieľom zachrániť planétu a vytvoriť dôstojný život pre všetkých. S inštitucionalizovaným zapojením organizovanej občianskej spoločnosti by sme mohli ľahko praktizovať sebareflexiu a predchádzať chybám z minulosti novými prostriedkami. Udržateľný rozvoj možno dosiahnuť len vtedy, ak vychádza zo samotnej krajiny a je v nej stimulovaný. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Prijatie prístupu založeného na dodržiavaní všeobecných ľudských práv, rozvoj štruktúr demokratického riadenia, zlepšenie hospodárskeho a finančného riadenia prostredníctvom transparentného riadenia verejných financií a vytvorenie dôveryhodného systému boja proti korupcii založeného na nezávislom súdnictve prispievajú k vytvoreniu silných, nezávislých a stabilných partnerov v oblasti podnikania a rozvoja. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Súvislosti a hlavné body stanoviska

| 2.1. | EÚ27 je najväčším obchodným a investičným partnerom Afriky. EHSV víta spoločné oznámenie s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (4), v ktorom sa navrhujú partnerstvá týkajúce sa zelenej transformácie a prístupu k energii, digitálnej transformácie, udržateľného rastu a zamestnanosti, ako aj mieru a správy vecí verejných. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Päťdesiatdva afrických krajín má s EÚ nejaký druh obchodnej dohody. Dohody o pridružení boli uzatvorené so štyrmi severoafrickými krajinami, a s Marokom a Tuniskom prebiehajú rokovania o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu (DCFTA). EÚ uzatvorila s regionálnymi africkými organizáciami päť dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP). Vychádzajú z Dohody z Cotonou a ich cieľom je zlepšiť obchodné vzťahy medzi EÚ a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami (AKT) podľa pravidiel WTO. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV opakuje svoj prístup: chce zabezpečiť dôstojný život a dobré vyhliadky pre všetkých, vytvoriť strednú triedu (majúc na zreteli vzťah medzi migráciou a príjmami) a podporovať rovnocenné partnerstvá posilňovaním udržateľných sociálno-liberálnych demokratických štruktúr. Mali by sa však rešpektovať už existujúce miestne tradície a najlepšie postupy. EHSV sa zasadzuje za rozvojovú politiku, ktorá vytvorí dobré vyhliadky, štruktúry a hospodárske príležitosti pre všetkých v Afrike. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Investície z krajín mimo Afriky neprestajne rastú. Čína napríklad investuje v rámci svojho Fóra pre čínsko-africkú spoluprácu (FOCAC) a iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta. Medzi ďalšie, menej rozsiahle iniciatívy patrí partnerská stanica USA – Afrika a samit Rusko – Afrika v roku 2019. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Všeobecné ľudské práva vrátane základných pracovných práv, slobody podnikania, práva na zdravé životné prostredie a právneho štátu sú základné spoločné hodnoty. Spolu s cieľmi udržateľného rozvoja tvoria medzinárodne dohodnutý minimálny štandard pre rozvojové programy a sú základom pre rovnocenné rozvojové partnerstvo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tieto hodnoty sú v súlade s novým konsenzom EÚ o rozvoji, ktorého cieľom je takisto zohľadniť vplyv na rozvoj iných politík prostredníctvom súdržnosti politík v záujme rozvoja. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V tomto stanovisku sa určujú kritické aspekty seriózneho rovnocenného rozvojového partnerstva a analyzuje sa súčasná situácia a výzvy týkajúce sa vzťahov medzi EÚ a Afrikou. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Súčasné výzvy

Dôstojný život, ekologická zodpovednosť a dobré vyhliadky sú pre naše prežitie rozhodujúce. Musíme sa zaoberať zmenami klímy a myslieť zodpovednejšie a kooperatívnejšie. Tradičný prístup priemyselnej politiky a rastu je zastaraný model rozvoja, ktorý zničí planétu a spôsobuje spoločnosti rozsiahle náklady. Najmä v Afrike je potrebné ľudí nielen vymaniť z extrémnej chudoby, ale mali by byť schopní aktívne sa zapájať do spoločnosti (bývanie, jedlo, zdravie, vzdelávanie). V správe Svetového ekonomického fóra o globálnych rizikách za rok 2017 sa zdôraznil problém celosvetovej nerovnosti ako najväčšej hnacej sily rizík spojených s nedávnymi politickými výzvami. Ženy a zraniteľné skupiny sú v prípade nedostatku príležitostí ešte viac postihnuté a vylúčené z účasti na spoločenskom živote.

3.1.   Hospodárske aspekty

| 3.1.1 | Mnohé z 20 najrýchlejšie rastúcich ekonomík sveta sa nachádzajú v Afrike, ktorá do roku 2035 bude mať najväčšiu potenciálnu pracovnú silu. Tu vznikajú globálne trhy, zákazníci a zamestnanci budúcnosti. Väčšinu súčasných globálnych problémov je preto možné riešiť iba spolu so silnými africkými partnermi. Potrebné je rovnocenné obchodné a investičné partnerstvo založené na dodržiavaní všeobecných ľudských práv a udržateľnosti. Na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v Afrike je potrebných 600 miliárd EUR ročne (5). EHSV preto uznáva obrovskú potrebu súkromných investícií. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | V obchodnej politike by sa mala zvážiť súdržnosť v oblasti rozvoja, najmä pokiaľ ide o tarify, verejné obstarávanie a dane, mala by sa venovať pozornosť existujúcim asymetriám, najmä pokiaľ ide o dohody o hospodárskom partnerstve (6), mala by sa podporovať regionálna integrácia, mala by sa do nej zahrnúť časť o udržateľnosti, ktorá je záväzná a sankcionovateľná, a mala by upraviť ochranu investícií tak, aby boli dodržané všetky všeobecné ľudské práva. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EHSV víta AfCFTA, pretože posilňuje obchod v rámci kontinentu, znižuje závislosti a upúšťa od prístupu zameraného výlučne na medzikontinentálny vývoz. Zvýhodňuje oblasť voľného obchodu medzi EÚ a Africkou úniou (AÚ) na základe jedinej dohody, ktorá bude musieť zodpovedať za rozmanitosť a silné hospodárske stránky jednotlivých afrických štátov. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Finančné prostriedky tradične vyčlenené na rozvoj sa čoraz viac využívajú na stimulovanie súkromných investícií, ktoré nesmú byť na úkor tradičnej rozvojovej spolupráce. Tzv. zelené dlhopisy, ktoré sú osobitne zamerané na udržateľné projekty, by mohli byť dobrým spôsobom na usmerňovanie súkromných investícií v Afrike. Všetky verejné alebo súkromné investície sa musia bezpodmienečne monitorovať, kontrolovať a hodnotiť za účasti organizácií občianskej spoločnosti, aby sa zaručilo, že sa používajú na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a rozvojových cieľov a sú v súlade so všeobecnými ľudskými právami. EHSV zároveň poznamenal, že európske rozvojové fondy sa využívajú na zmiernenie zlých pracovných podmienok v Afrike (7). |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Poľnohospodárstvo je v Afrike hlavným hospodárskym odvetvím (viac ako 60 % Afričanov pracuje v poľnohospodárstve, najčastejšie v maloobjemovom poľnohospodárstve). Industrializované a rozvíjajúce sa ekonomiky sa pretekajú v obstarávaní ornej pôdy v Afrike (8). Nedostatok oficiálnych alebo presných registrov uľahčuje zaberanie pôdy a zabraňuje mladým Afričanom v prístupe k poľnohospodárskej pôde. Väčšina pozemkových investícií na celom svete sa realizuje v Afrike vrátane rozsiahlych investícií EÚ. Odborníci na vývoj varujú, že v guinejských savanách sa až 4 milióny štvorcových kilometrov ornej pôdy stávajú terčom medzinárodných (vrátane európskych) poľnohospodárskych záujmov (9). Do roku 2050 sa musí svetová produkcia potravín zvýšiť o 70 % (10), čo si bude vyžadovať zvýšenie o 97 % v rozvojových krajinách, zatiaľ čo orná pôda sa čoraz viac využíva na výrobu ekologických palív a prímesí pre chemický priemysel. Potravinová bezpečnosť je ešte dôležitejšia vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2.   Sociálne aspekty

| 3.2.1 | Koncepcie občianskej spoločnosti, sociálnych partnerstiev a sociálneho trhového hospodárstva fungovali v Európe veľmi dobre. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Zdá sa, že projekty Európskej investičnej banky (EIB) spĺňajú širšie ciele udržateľnosti a využívajú prístup lepšieho rozvoja. Európsky parlament, Európska komisia a organizácie občianskej spoločnosti však vyjadrili obavy týkajúce sa operácií EIB. Zdôraznili, že je potrebné, aby pri svojich operáciách zlepšila náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv. Je to nanajvýš dôležité, ak má ponúknuť dôveryhodnú podporu (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Ustanovenia, ktoré umožňujú Európanom spochybňovať zákony, ktoré sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, poškodzujú našu dôveryhodnosť:






  — | dôstojná práca zahŕňa životné minimum; spochybnenie tejto skutočnosti nie je v súlade s rozvojovým prístupom, ktorý musíme prijať (napr. vec Veolia/Egypt), |
| --- | --- | --- |

3.2.3

—

dôstojná práca zahŕňa životné minimum; spochybnenie tejto skutočnosti nie je v súlade s rozvojovým prístupom, ktorý musíme prijať (napr. vec Veolia/Egypt),

| — | investície EÚ by sa mali chrániť, musíme však zachovať pracovné právne predpisy, životné prostredie a ochranu spotrebiteľa. |
| --- | --- |

—

investície EÚ by sa mali chrániť, musíme však zachovať pracovné právne predpisy, životné prostredie a ochranu spotrebiteľa.

| 3.2.4 | Naše partnerstvo v oblasti rozvoja musí výraznejšie podporovať vytváranie miestnych verejných vzdelávacích systémov, od detskej pedagogiky až po vysokoškolské vzdelanie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať odbornému vzdelávaniu vrátane učňovského vzdelávania a systémov celoživotného vzdelávania. Skúsenosti Európy môžu byť užitočné pri rozvoji vzdelávacích systémov v Afrike. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Náklady na obchod v Afrike sú často veľmi vysoké a mnohé krajiny zatiaľ nespĺňajú medzinárodné normy kvality, bezpečnosti a ochrany životného prostredia. Mala by sa vybudovať infraštruktúra v oblasti zabezpečovania kvality, aby sa podporilo, že africký tovar spĺňa normy svojich cieľových trhov, a to aj v Afrike. Podpora afrických krajín by sa mala zamerať najmä na environmentálne, zdravotné a pracovné podmienky a ochranné štruktúry. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Európske systémy sociálneho zabezpečenia sa úspešne rozvíjali na základe solidarity a zakorenenia v základných hodnotách, ktoré majú všetky hlavné politické hnutia spoločné. Systémy sociálneho zabezpečenia, modely spolupráce a verejné služby umožnili ľuďom získať bohatstvo a nasmerovať trhové sily nielen na zníženie chudoby a stimuláciu hospodárskeho rastu, ale aj na podporu participatívnych demokracií. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Vzhľadom na výzvy spojené s krízou spôsobenou ochorením COVID-19, v dôsledku ktorej bude Afrika nesmierne trpieť, to má ešte väčší význam. Podľa údajov OSN sa Afriky týka 24 % globálneho zaťaženia spôsobeného ochoreniami, pričom problematická je najmä malária, ale disponuje iba 3 % svetového zdravotníckeho personálu. Je dobre známe, že krajiny, ktoré školia zdravotníckych pracovníkov, trpia finančnými stratami, keď títo odborníci emigrujú do industrializovaných krajín (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Príčiny nedobrovoľnej migrácie sa odstránia iba hospodárskym, environmentálnym a sociálnym rozvojom. Do našich politík musíme začleniť dodržiavanie všeobecných ľudských práv, aby sme podporili také spoločnosti v Afrike, ktoré mnohí africkí emigranti vyhľadávajú v EÚ pre nedostatok domácich vyhliadok. |
| --- | --- |

3.2.8

| 3.2.9 | Zvrátenie migrácie je kritickým problémom. EHSV by chcel napríklad zdôrazniť správy (13) o úniku mozgov z Tuniska, kde tvorcovia politiky musia čeliť skutočnosti, že približne tretina odborníkov v oblasti IT – vyškolených pomocou fondov EÚ – emigrovala za prácou do EÚ. |
| --- | --- |

3.2.9

3.3.   Aspekty udržateľnosti

| 3.3.1 | Africké hospodárstvo v poslednom desaťročí výrazne vzrástlo a životné podmienky sa výrazne zlepšili, miera chudoby však zostala stále vysoká. V dôsledku svojej obmedzenej hospodárskej diverzifikácie, pretrvávajúcim nerovnostiam, vysokej nezamestnanosti a zhoršovaniu životného prostredia sa tento kontinent musí stále posunúť smerom k udržateľnému rozvoju, ktorý pomôže dosiahnuť dôstojný život pre všetkých. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Očakáva sa, že dopyt po energii v Afrike sa do roku 2050 zdvojnásobí. Tieto zvýšené potreby by sa mali pokryť rozšírením využívania energií z obnoviteľných zdrojov. Realizácia energetickej transformácie z fosílnych palív na obnoviteľné zdroje energie je nevyhnutná v záujme zmiernenia zmeny klímy. Africké krajiny môžu zohrávať vedúcu úlohu pri premene slnečnej energie na elektrickú energiu pomocou slnečnej fotovoltickej technológie. Okrem poskytovania elektrickej energie na miestne použitie môžu veľké fotovoltické parky viesť aj k výrobe e-palív (14). Miestni obyvatelia by mali mať možnosť podieľať sa na zisku. Zdá sa, že metanol a iné syntetické palivá sú alternatívou k fosílnym palivám pre letectvo, ale mohli by predĺžiť aj používanie spaľovacích motorov vo vozidlách cestnej dopravy. |
| --- | --- |

3.3.2

4.   Politické odporúčania

4.1.   Všeobecné aspekty

| 4.1.1 | Rozvoj spravodlivého a rovnocenného vzťahu s africkými štátmi by mal podporovať dôstojnú prácu a zachovávať verejné služby. Obchodná politika musí predovšetkým zabezpečiť, aby sa v plnej miere dodržiavali všeobecné ľudské práva, životné prostredie a právo na dôstojný život. Musí takisto zodpovedať potrebám menej rozvinutých krajín. Éra po skončení platnosti Dohody z Cotonou bude veľkou príležitosťou, iba ak sa vytvoria kvalitné pracovné miesta, podporí udržateľný rast a zabezpečí začlenenie organizovanej občianskej spoločnosti. Významní odborníci v oblasti rozvojovej politiky tvrdia, že demokratický regionalizmus by sa mal riadiť rozvojovou politikou EÚ s osobitným významom pre Afriku a jej spoločnosti z dôvodu osobitných miestnych okolností (15). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Súčasné progresívne partnerstvá by mali odrážať dopyt po novej forme spolupráce medzi industrializovanými a rozvojovými krajinami. Vytvorenie týchto reformných partnerstiev si bude vyžadovať predovšetkým lepšie všeobecné prostredie pre činnosti súkromného sektora a vytvorenie kvalitnejších pracovných miest s primeraným príjmom, ktorý umožní mladej africkej populácii dôstojný život. Je to nevyhnutné na to, aby sme obmedzili túžbu mladých ľudí emigrovať z afrického kontinentu za lepšou budúcnosťou (16). EHSV v tejto súvislosti berie na vedomie svoje kontakty a podporu pri demokratizácii Tuniska. V dôkladnej a komplexnej dohode o voľnom obchode, o ktorej prebiehajú rokovania, sa musí zvážiť zachovanie toho, čo sa dosiahlo tým, že sa zabezpečí, že tuniské hospodárstvo bude schopné poskytnúť svojim obyvateľom príležitosti a perspektívy. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Na posilnenie a podporu nevyhnutných reforiem v Afrike by sa mohol zriadiť think tank so zameraním na zapojenie občianskej spoločnosti, prekonzultované hospodárske a štrukturálne reformy a ciele udržateľného rozvoja. Mohlo by to podporiť rozvoj vedomostí a schopností v Afrike a uľahčiť výmenu medzi občianskou spoločnosťou v Afrike a Európe. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2.   Hospodársky rozvoj

| 4.2.1 | Pokiaľ ide o európsku zelenú dohodu, hnacou silou hospodárskeho rozvoja by mali byť inovácie a sociálno-ekologická transformácia. Musí sa zamerať na spravodlivé rozdelenie bohatstva a vytváranie štruktúr sociálneho štátu. Priority by sa mali týkať nielen obchodu a investícií, ale aj medzinárodnej spolupráce v iných záležitostiach, napr. v oblastiach daňovej politiky, migrácie, rozvoja, životného prostredia, vzdelávania, pracovných a životných a zdravotných podmienok (najmä po skončení pandémie COVID-19). V tomto ohľade bude rozhodujúce zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Na podporu regionálnych hodnotových reťazcov a udržateľného miestneho hospodárstva je potrebné (na rozdiel od infraštruktúry na uľahčenie vývozu do zahraničia) dlhodobo investovať do vnútroafrickej infraštruktúry. Z hospodárskeho hľadiska to dáva zmysel, je to ekologicky udržateľné a vytvárajú sa tým výrobné kapacity vrátane kvalitných miestnych pracovných miest. Paradigma zameraná na medzikontinentálny vývoz je v Afrike stále významná, pretože suroviny majú pre veľké ekonomiky (vrátane EÚ a členských štátov) strategický význam. Pri investíciách EÚ sa musí zvoliť iný prístup založený na skutočne rovnocennom partnerstve, aby sa zaistilo, že bude prínosom pre všetkých, a najmä aby sa podporil udržateľný rozvoj v Afrike. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Medzinárodná spoločnosť African Diaspora Finance Corporation by mohla koordinovať využívanie zdrojov africkej diaspóry na inkluzívny rozvoj a investície do sociálne zodpovedných podnikov a schém (17) v Afrike. Mohla by to byť ideálna platforma na usmerňovanie investícií riadených africkými orgánmi, ktoré sa používajú na africké záujmy, a alternatíva pre investorov z EÚ. Investície potrebné na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v Afrike výrazne prevyšujú odhadované ročné úspory afrických migrantov. Preto by sa malo uskutočniť viac spôsobov (obchodnej) spolupráce s pomocou diasporálnych organizácií. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Okrem vývozu surovín, ktoré sa majú spracovať inde, by sa mali povzbudiť africké krajiny a malo by sa im pomôcť pri zakladaní udržateľných domácich priemyselných odvetví tak, aby zisky získané spracovaním surovín zostali v krajine. Príjmy z ťažobného priemyslu by sa mali investovať do infraštruktúry a sociálnych služieb, a teda by mali byť skutočne prínosom pre obyvateľstvo. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Prioritou musí zostať posilnenie verejnej bezpečnosti s cieľom bojovať proti terorizmu. S bezpečnosťou hraníc a poskytovaním zbraní sa však musí zaobchádzať veľmi opatrne. Namiesto použitia rozvojových fondov na zastavenie nedobrovoľnej migrácie a vyzbrojovania bezpečnostných síl sa treba zamerať na rozvoj: rastúci aspekt „sekuritizácie“ v rozvojovej politike potenciálne zhoršuje základné príčiny migrácie. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | EHSV žiada, aby sa dodržiavali pravidlá EÚ týkajúce sa náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv (18). Už v minulosti požiadal EÚ o záväzné vykonávanie náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv, najmä v medzinárodných hodnotových reťazcoch EÚ (19). Na základe existujúcich opatrení a koncepcií EHSV (napr. ratingová agentúra) by bol záväzný systém náležitej starostlivosti veľmi prospešný pre udržateľný rozvoj, najmä v Afrike, a posilnil by úsilie EÚ o vytvorenie rovnocenného rozvojového partnerstva. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Výhody rozvoja MSP a spolupráce medzi africkými a európskymi malými a strednými podnikmi len ťažko možno preceniť. Nadnárodné spoločnosti sú väčšinou schopné riadiť riziká spojené s podnikaním v Afrike. Na to, aby MSP mohli využívať svoj potenciál v rámci rovnocenného rozvojového partnerstva, potrebujú spoľahlivé štruktúry a inštitucionálnu podporu. Väčšinu pracovných miest v Afrike poskytujú MSP. Finančné služby, najmä na družstevnom základe, sa budú musieť zlepšiť a (ak neexistujú) rozvíjať, aby vyhovovali potrebám MSP, napr. úvery, pôžičky v miestnej mene a riadenie rizika. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Nedostatok kvalifikovaných pracovníkov je hlavnou prekážkou pre spoločnosti v afrických krajinách. Podpora odborného vzdelávania je preto najvyššou prioritou. |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | „Keďže otázky zdaňovania sú prepojené s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, dane z príjmu právnických osôb by sa mali odvádzať tam, kde vzniká formou tvorby hodnôt (napr. výrobou, ťažbou nerastných surovín) príslušný zisk“ (20). Táto zásada má zásadný význam pre rovnocenné rozvojové partnerstvo. EHSV sa takisto zasadzoval za posúdenie vplyvu dvojstranných dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia, ktoré EÚ vykonala, ak by existovalo riziko ovplyvnenia rozvojových politík EÚ (21).
  Okrem súkromných investícií zohrávajú daňové príjmy dôležitú úlohu aj pri financovaní udržateľného rozvoja. Africkým krajinám chýbajú daňové príjmy, ktoré zodpovedajú dvojnásobku sumy všetkých finančných prostriedkov na rozvoj, ktoré ročne dostávajú. Opatrenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a na odstránenie korupcie a kampane zamerané na zvýšenie domácich príjmov v afrických krajinách sú nevyhnutné, kombinované s odbornou prípravou úradníkov daňových orgánov, audítorských súdov a ministerstiev financií. Daňové raje, či už v afrických štátoch, alebo v EÚ, bránia udržateľnému rozvoju. |
| --- | --- |

4.2.9

Okrem súkromných investícií zohrávajú daňové príjmy dôležitú úlohu aj pri financovaní udržateľného rozvoja. Africkým krajinám chýbajú daňové príjmy, ktoré zodpovedajú dvojnásobku sumy všetkých finančných prostriedkov na rozvoj, ktoré ročne dostávajú. Opatrenia proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a na odstránenie korupcie a kampane zamerané na zvýšenie domácich príjmov v afrických krajinách sú nevyhnutné, kombinované s odbornou prípravou úradníkov daňových orgánov, audítorských súdov a ministerstiev financií. Daňové raje, či už v afrických štátoch, alebo v EÚ, bránia udržateľnému rozvoju.

| 4.2.10 | Infraštruktúra je potrebná, aby pomohla spoločnostiam nájsť mechanizmy financovania a podpory a nadviazať kontakty na mieste. Musia takisto získať poradenstvo vo fáze plánovania projektu. |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Poľnohospodárske a potravinárske odvetvia v afrických krajinách by sa mali podporovať tak, aby sa rozvíjali postupy na zlepšenie pestovania, znížili sa škody na úrode, zastavilo odlesňovanie a zlepšili normy kvality. Okrem toho by malo poľnohospodársko-potravinárske odvetvie rozvíjať nové marketingové a moderné spracovateľské poľnohospodárske metódy, podporovať samoorganizáciu poľnohospodárov, najmä v družstvách, a zvyšovať obchod v celom hodnotovom reťazci. |
| --- | --- |

4.2.11

4.3.   Sociálna politika

| 4.3.1 | Zahrnutie občianskej spoločnosti, ako sú sociálne partnerstvá na úrovni obchodov a sektorov, do inštitucionálneho usporiadania európskych štátov prinieslo EÚ výhodu. Organizovaná občianska spoločnosť by sa mala intenzívne zapájať do rovnocenného rozvojového partnerstva, pretože sa tým vytvoria stabilné štruktúry pre všetky činnosti EÚ, najmä pre podniky. Naše úsilie by sa teda nezameriavalo iba na zisky, ale aj na udržateľný rozvoj v Afrike, aby sme vytvorili dlhodobé partnerstvá založené na dôvere a rovnosti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Program Erasmus+ by sa mal rozšíriť, aby sa posilnila spolupráca medzi EÚ a africkými štátmi. Odborné schopnosti a znalosti afrických absolventov musia podporovať udržateľný rozvoj v krajinách ich pôvodu. Malo by sa zabrániť „úniku mozgov“ z Afriky do EÚ. Vzdelávanie je hlavným odrazovým mostíkom k zlepšovaniu podmienok predovšetkým žien a zraniteľných skupín a naša podpora by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zamerať. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | V dôsledku pandémie COVID-19 sú tieto výzvy ešte väčšie. Mnoho zdravotných systémov je v súčasnosti ochromených. Budeme musieť africkým štátom poskytnúť ešte väčšiu podporu, aby mohli zaviesť silné systémy zdravotnej starostlivosti, ktoré sú pripravené na výzvy ako COVID-19 na biomedicínskej a sociálno-medicínskej úrovni. Dobrej zdravotnej starostlivosti nesmie brániť zlá ekonomika, nedostatočná správa vecí verejných, nedostatočná dostupnosť alebo nedostatok kvalifikovaného personálu. Dobre vybudované sociálne štáty v Európe sa vzhľadom na súčasnú výzvu do značnej miery osvedčili a mohli by sa použiť ako vzor na zlepšenie systémov zdravotnej starostlivosti v Afrike. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Pri vytváraní rovnocenného partnerstva medzi EÚ a africkými štátmi je potrebné zapojiť africké diasporálne organizácie v EÚ. Môžu ponúknuť financovanie a know-how a môžu objasniť, že prístup založený na dodržiavaní všeobecných ľudských práv posilní africké štruktúry potrebné na stabilné podnikanie, sociálne zapojenie a zdravé prostredie. Majú poznatky o uplatňovaní všeobecných ľudských práv v EÚ, pôsobia v rámci EÚ a mohli by slúžiť ako most pre činnosti EÚ v krajinách ich pôvodu. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4.   Udržateľný rozvoj

| 4.4.1 | Udržateľný rozvoj možno dosiahnuť len vtedy, ak vychádza zo samotnej krajiny a je v nej stimulovaný. Je potrebné podporovať vlastné rozvojové kapacity Afriky, aby sa mohli začať reformy, aby každý získal perspektívu dôstojného života a aby sa mohli vyplatiť súkromné aj verejné investície na kontinente. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Afrika potrebuje nový prístup k priemyselnej politike, ktorá je organizovaná podľa sektorov a koordinovaná na medzinárodnej úrovni, aby vytvorila väčšie trhy a silnejšie stimuly pre udržateľné priemyselné odvetvia, najmä tie, ktoré sa nespoliehajú na fosílne palivá (22). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Pokiaľ ide o výrobu e-paliva s využitím fotovoltickej technológie, umiestnenie je dôležité z hľadiska ekonomickej efektívnosti (23), pričom ako ideálna oblasť sa javí slnečná oblasť okolo rovníka (24). Toto odvetvie môže mať priaznivý vplyv aj na hospodársky rozvoj afrických krajín a potenciálne im umožní zúčastňovať sa na medzinárodných energetických projektoch. Akákoľvek rozvojová pomoc v tomto sektore by mohla mať pozitívny vplyv nielen na krajiny, ktoré ju prijímajú, ale aj na spotrebiteľov energie v rozvinutých krajinách (25). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Ciele udržateľného rozvoja ponúkajú vzťah založený na dodržiavaní ľudských práv medzi EÚ a jej africkými partnermi v spolupráci v zmysle zelenej dohody s cieľom zachrániť planétu a vytvoriť dôstojný život pre všetkých. S inštitucionalizovaným zapojením organizovanej občianskej spoločnosti by sme mohli ľahko praktizovať sebareflexiu a predchádzať chybám z minulosti novými prostriedkami. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Všetky zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti musia presadzovať projekty, obchodné činnosti a politiky, ktoré vytvárajú nový sociálno-ekologický prístup k trhovému hospodárstvu. Okrem hospodárskych aspektov je potrebné dôkladnejšie zvážiť základné sociálne a biofyzikálne otázky (napríklad zmenu klímy). Preto sa okrem výlučne ekonomických ukazovateľov musia pri posudzovaní udržateľného rozvoja (26) v rámci rovnocenného rozvojového partnerstva brať do úvahy tie ukazovatele, ktoré zohľadňujú holistické aspekty blahobytu pre všetkých. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Mnoho poľnohospodárskych investícií má pochybné vplyvy na komunity. Pravidelne sa prinášajú správy o porušovaní ľudských práv a investoroch, ktorí neplnia dohody o budovaní infraštruktúry alebo vytváraní pracovných miest pre miestne komunity vrátane európskych investorov. EHSV sa osobitne stavia proti zaberaniu pôdy v Afrike. Hodnotenia vplyvu vykonávané za účasti organizovanej občianskej spoločnosti musia byť prísnejšie a musia mať dôsledky pre investorov, ktorí nedodržiavajú všeobecné ľudské práva a ciele udržateľného rozvoja. Jednou z možností je podpora vytvorenia katastrov nehnuteľností a organizácia rezidentných poľnohospodárov s cieľom vytvoriť družstevné podniky so silnejším postavením na medzinárodných trhoch. To EÚ a Afrike pomôže pri dosahovaní ich spoločných cieľov, pretože vytvára štruktúry, ktoré umožňujú rovnaké podmienky pre všetkých jej afrických partnerov a posilňujú ich postavenie v porovnaní s inými hlavnými hospodárskymi subjektmi. |
| --- | --- |

4.4.6

4.5.   Spolupráca a posilnenie občianskej spoločnosti v afrických štátoch na základe dodržiavania všeobecných ľudských práv a cieľov udržateľného rozvoja – cesta EÚ k úspechu pre rovnocenné rozvojové partnerstvo

| 4.5.1 | Prijatie prístupu založeného na dodržiavaní všeobecných ľudských práv, rozvoj štruktúr demokratického riadenia, zlepšenie hospodárskeho a finančného riadenia prostredníctvom transparentného riadenia verejných financií a vytvorenie dôveryhodného systému boja proti korupcii založeného na nezávislom súdnictve prispievajú k vytvoreniu silných, nezávislých a stabilných partnerov v oblasti podnikania a rozvoja. Organizovaná občianska účasť by určite mohla zabezpečiť, aby sa zaviedli všetky tieto opatrenia. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Sľuby EÚ musia priniesť hmatateľné výsledky. Iba dodržiavaním všeobecných ľudských práv a dosiahnutím cieľov udržateľného rozvoja sa budeme môcť zbaviť závislostí a stať sa rovnocennými rozvojovými partnermi. |
| --- | --- |

4.5.2

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ako je stanovené v deviatich základných zmluvách a dohovoroch OSN o ľudských právach.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Štúdia EP Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries, Brusel, 2019.

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries,

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Nemecké spolkové ministerstvo pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, (2017).

5

Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft

(6)  Rakúska nadácia pre výskum rozvoja, The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Hospodárske a sociálne účinky dohôd o hospodárskom partnerstve na vybrané africké krajiny), (2018), zistila škodlivé účinky dohody o hospodárskom partnerstve na ECOWAS, a to, že zníženie colných poplatkov môže naše partnerské krajiny stáť miliardy a stratu verejných príjmov pre udržateľný rozvoj (Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 18, bod 5.5).

6

The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Hospodárske a sociálne účinky dohôd o hospodárskom partnerstve na vybrané africké krajiny)

(7)  Na základe ústnej správy člena EHSV Jaroslawa Mulewicza po návšteve počas misie EHSV v priemyselnom parku Bole Lemi v Etiópii, kde sídlia ázijské textilné spoločnosti. Núdzový trustový fond Európskej únie pre Afriku však musí podporovať udržateľné a prijateľné podmienky zamestnávania (čo doteraz dosiahol so zmiešanými výsledkami).

7

(8)  Nemecká environmentálna agentúra, Globale Landflächen und Biomasse, (2013).

8

Globale Landflächen und Biomasse

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise, (2018).

9

Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise,

(10)  Pozri pozn. pod čiarou č. 8.

10

(11)  Uznesenie EP zo 17. januára 2019 2018/2151(INI); pracovný dokument útvarov Komisie SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor in Africa Renewal, december 2016 – marec 2017, Diagnosing Africa’s medical brain drain.

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain

(13)  Ústna správa, ktorú predložil Kais Sellami, generálny riaditeľ skupiny Discovery Informatique na konferencii Euromed v Barcelone v októbri 2019.

13

(14)  COM(2018) 773 – Čistá planéta pre všetkých: Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo.

14

(15)  Napríklad Werner Raza, riaditeľ Rakúskej nadácie pre výskum rozvoja na konferencii: A good life for all needs a different Globalisation (Dobrý život pre všetkých si vyžaduje odlišnú globalizáciu), marec 2020, Viedeň.

15

A good life for all needs a different Globalisation (Dobrý život pre všetkých si vyžaduje odlišnú globalizáciu)

(16)  V štúdiách sa poukazuje na to, že určitá úroveň minimálnej mzdy znižuje migračné tlaky, napr. Clemens, Does Development Reduce Migration? (2014).

16

Does Development Reduce Migration?

(17)  GK Partners, Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation, 2019.

17

Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation

(18)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38, bod 1.5.3.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38 a Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 9.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 29, bod 1.9.

20

(21)  Tamže, bod 1.7.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions, (2019).

22

Accelerating the Transitions,

(23)  Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019) 21 – 30.

23

Transportation Research Procedia

(24)  Prognos (2018), Importance of liquid energy sources for the energy transition.

24

Importance of liquid energy sources for the energy transition.

(25)  Radermacher F.-J. (2019), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

25

Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Správa Komisie o meraní hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku)(CMEPSP), (2009).

26

Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Správa Komisie o meraní hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku)

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/114

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Prínos občianskej spoločnosti k zelenej agende a udržateľnému rozvoju západného Balkánu ako súčasť procesu pristúpenia k EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/16)

| Spravodajkyňa: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Pierre Jean COULON |

Spravodajkyňa:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Pomocný spravodajca:

Pierre Jean COULON

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy (REX) |
| Prijaté v sekcii | 24.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy (REX)

Prijaté v sekcii

24.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporoval a naďalej sa dôrazne zasadzuje za rozšírenie Európskej únie (EÚ) o šesť krajín západného Balkánu (1) pod podmienkou, že splnia všetky potrebné kritériá členstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V tejto súvislosti EHSV víta činnosť Európskej komisie, pokiaľ ide o revidovanú metodiku umožňujúcu začatie prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom a jej úsilie o dosiahnutie dynamickejšieho a predvídateľnejšieho procesu. EHSV však vyzýva na posilnenie úlohy sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že po zotavení sa z krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mali podporiť ekologické politiky a že zelená transformácia musí byť neoddeliteľnou súčasťou komplexného a výhľadovo orientovaného plánu obnovy na západnom Balkáne (2). EHSV na tento účel víta oznámenie Európskej komisie o balíku pomoci na oživenie hospodárstva západného Balkánu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že západný Balkán by mal zbližovať svoje politiky a iniciatívy s dôležitými európskymi politikami a iniciatívami a mal by sa na nich zúčastňovať, čo sa vzhľadom na jeho geografickú polohu týka najmä európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na nevyhnutné rozsiahle investície a regulačné úpravy je EHSV pevne presvedčený, že sociálni partneri a občianska spoločnosť zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu pri prechode na ekologickejšiu a udržateľnejšiu spoločnosť, najmä pokiaľ ide o osobitné politické súvislosti na západnom Balkáne. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV pripomína, že v záujme silného a účinného občianskeho dialógu je dôležité zaručiť slobodu združovania a zabezpečiť priaznivý priestor občianskej spoločnosti a potrebné zlepšiť podporu budovania kapacít organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV pripomína, že krajiny západného Balkánu sú veľmi citlivé na vplyvy zmeny klímy, ktoré vo všeobecnosti vedú k poškodeniu zdravia a hospodárstva, a vyžadujú si bezodkladné opatrenia na zlepšenie kvality života ich občanov, najmä detí a mladých ľudí, prostredníctvom spravodlivej transformácie na ekologickejší model so zreteľom na zásadu „na nikoho nezabudnúť“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV žiada, aby sa budúce opatrenia zamerané na ekologickejší západný Balkán prispôsobili osobitným výzvam a potrebám tohto regiónu vrátane primeraného regulačného rámca, cezhraničných aktivít, inovatívnych technologických riešení, miestnej výroby a spotreby energie a energetickej efektívnosti, udržateľnej mestskej dopravy, cestných a železničných sietí, zapojenia verejného a súkromného sektora, IKT a zavedenia rýchleho internetu, agropotravinárskych opatrení atď. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že výzvy spojené s dekarbonizáciou, odstraňovaním znečistenia ovzdušia, vody a pôdy, pripojením a zmenou klímy na západnom Balkáne sa môžu premeniť na príležitosti prostredníctvom investovania do výskumu a inovácií, učenia sa a prijatia alternatívnych prístupov, pokiaľ ide o obehové hospodárstvo, nakladanie s odpadmi, ekologickejšie riešenia v oblasti energie a pripojenia, ako aj aktívne opatrenia na ochranu bohatej biodiverzity v regióne. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje význam rozvoja ekologických zručností v rámci aktívnych vnútroštátnych a regionálnych stratégií vzdelávania/odbornej prípravy a zručností s osobitným dôrazom na rodovú rovnosť v spolupráci s príslušnými subjektmi a v rámci účinného sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že na západnom Balkáne je potrebné náležite zavádzať do praxe dobrú správu vecí verejných a demokratické inštitúcie, zásadu právneho štátu, úspešné protikorupčné politiky, boj proti organizovanej trestnej činnosti, dodržiavanie ľudských práv a bezpečnosť. Keďže ekologizácia hospodárstva si vyžaduje značné investície, je potrebné pripomenúť, že právny štát je kľúčovým faktorom pri zabezpečovaní efektívneho podnikateľského prostredia a získavaní priamych súkromných a zahraničných investícií. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Integrácia západného Balkánu do EÚ

| 2.1. | EHSV dôrazne podporoval rozšírenie Európskej únie o šesť krajín západného Balkánu pod podmienkou, že splnia všetky potrebné kritériá členstva. So sociálnymi partnermi a s občianskou spoločnosťou v tomto regióne vytvoril veľmi silnú sieť a je odhodlaný zabezpečiť, aby bol ich hlas vypočutý. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV víta solidaritu s krajinami západného Balkánu, ktorú vyjadrili európski lídri na samite v Záhrebe 6. mája 2020, ale pripomína svoj príspevok (3), v ktorom zdôraznil potrebu väčšej angažovanosti v rozširovaní do budúcnosti a vyjadril poľutovanie nad nedostatočným uznaním dôležitosti hlasu občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta oznámenie s názvom Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán (4), v ktorom sa navrhuje revidovaná metodika pre kandidátske krajiny a ktoré sa zameriava na dôveryhodnejší proces, aby sa rozširovanie posunulo vpred. S poľutovaním však berie na vedomie nedostatočné uznanie úlohy sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby posilnila úlohu občianskej spoločnosti v rámci monitorovania činnosti vlád pri plnení nevyhnutných prístupových kritérií, najmä pokiaľ ide o tematický blok „Základné hodnoty“, ako aj tematický blok „Ekologický program a udržateľná prepojenosť“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV podporuje balík pomoci Európskej komisie na podporu západného Balkánu v jeho úsilí čeliť následkom pandémie ochorenia COVID-19, ako sa uvádza v oznámení o globálnej reakcii EÚ na COVID-19 (5) a v oznámení o podpore západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV posilňuje svoje záväzky vo vzťahu k tomuto regiónu, pokiaľ ide o reakciu na krízu, ako aj budúci hospodársky a investičný plán pre západný Balkán. Zároveň žiada však, aby sa kládol väčší dôraz na reformy a podmienenosť angažovanosti EÚ v závislosti od demokratických reforiem a dodržiavania základných európskych hodnôt, ako sú právny štát a základné práva. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV opakuje svoje presvedčenie, že sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni sa musia zmysluplne zapájať do celého procesu integrácie západného Balkánu do EÚ. Je potrebné posilniť ich kapacity prostredníctvom technickej a hospodárskej podpory, ako aj tým, že sa im uľahčí prístup k európskym finančným zdrojom a že budú plne zapojené do procesu prístupových rokovaní (7). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Zelená dohoda, dôležitý aspekt integrácie západného Balkánu do EÚ

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že západný Balkán by mal pokračovať v zosúlaďovaní s usmerneniami, cieľmi a hodnotami EÚ, a že EÚ by sa mala usilovať o začlenenie západného Balkánu do svojich iniciatív. Platí to najmä pre európsku zelenú dohodu, ktorá musí zahŕňať západný Balkán vzhľadom na jeho geografickú polohu uprostred európskeho kontinentu a vzhľadom na to, že je zo všetkých strán obklopený EÚ. Preto nie je prekvapujúce, že v oznámení o zelenej dohode z 11. decembra 2019 sa osobitne ohlasuje zelená agenda pre západný Balkán (8) v rámci hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán, ktorý sa má predložiť do konca roku 2020. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyzýva, aby zelená agenda pre západný Balkán účinne posilňovala a podporovala regionálnu spoluprácu, najmä v odvetví energetiky a dopravy. Aktívna účasť a zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do existujúcich komunít, zmlúv a iniciatív v oblasti regionálnej spolupráce je nevyhnutná na to, aby prinášala výhody pre blaho a zdravie občanov v regióne, a zároveň na to, aby sa uvoľnil potenciál ekologického, nízkouhlíkového a obehového hospodárstva západného Balkánu. V zelenej agende pre západný Balkán by sa tieto problémy mali riešiť prostredníctvom piatich tematických pilierov, ktorými sú: 1. dekarbonizácia, 2. obehové hospodárstvo, 3. biodiverzita, 4. znečistenie a 5. agropotravinárske opatrenia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV súhlasí s presvedčením, že vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na občanov a podniky je obrovský, čo si vyžaduje prehodnotenie politických cieľov. EHSV sa však domnieva, že zelená transformácia musí byť neoddeliteľnou súčasťou komplexného plánu obnovy, ktorý by sa mal zameriavať na budúcnosť a mal by zahŕňať rozsiahle verejné a súkromné investície do dopravných a energetických spojení, úspory energie na strane dopytu a ekologickejšie technológie, ako sú slnečná a veterná energia, čistý vodík, batérie a zachytávanie CO2, ktoré zabraňujú vplyvu na prírodné prostredie a ľudí alebo ho minimalizujú. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV s poľutovaním berie na vedomie niektoré znepokojujúce analýzy a trendy v regióne, ktoré si vyžadujú naliehavé opatrenia. Ekonomiky na západnom Balkáne sú stále silne závislé od tuhých fosílnych palív a majú vysokú energetickú náročnosť. Región je výrazne ovplyvnený zmenou klímy (suchá, povodne) a očakáva sa, že do konca storočia sa teplota v tomto regióne zvýši o 4 oC (9). Väčšina cestnej dopravy sa uskutočňuje v starších vozidlách s nižšou palivovou účinnosťou. Niektoré mestá regiónu (Sarajevo, Priština, Skopje, Belehrad) sú na prvých miestach európskeho rebríčka znečistenia tuhými časticami PM2,5 a PM10,0. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV však pripomína, že región má významný potenciál obnoviteľnej energie (vodná, veterná a slnečná energia), ako aj významný potenciál v oblasti prírodných zdrojov a mimoriadnej biodiverzity. Výzvy, ktorým čelí v súvislosti s dekarbonizáciou, odstraňovaním znečistenia ovzdušia, vody a pôdy, pripojením a zmenou klímy, sa môžu premeniť na príležitosti využívaním výskumu a inovácií a prijatím alternatívnych prístupov, obehového hospodárstva, nakladania s odpadmi, ekologickejšej energie, ekologickejších riešení v oblasti energetickej efektívnosti a pripojenia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV pripomína, že na samite v Poznani o západnom Balkáne (10) EÚ potvrdila svoj záväzok v oblasti životného prostredia a klímy a schválila spoločné vyhlásenie na tému „Prechod západného Balkánu na čistú energiu“ z 21. februára 2019. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prechod od fosílnych palív k zeleným hospodárstvam zahŕňa aj prepojenie, a to od energetických, dopravných a distribučných infraštruktúr až po digitálnu agendu. Pri dosahovaní prechodu na zelené hospodárstvo sa podnikanie musí považovať za súčasť riešenia. Pri uhlíkovo neutrálnom prechode sa pri správnom rámci a podpore zmodernizuje priemysel a vytvoria nové vysokokvalitné pracovné miesta a viac pracovných príležitostí. Zapojenie sociálnych partnerov, podnikov a iných združení občianskej spoločnosti na západnom Balkáne do formovania a vykonávania opatrení na podporu moderného a inteligentného, obehového a nízkouhlíkového hospodárstva je nevyhnutné. V tomto procese sú sociálne politiky a sociálny dialóg nevyhnutnou zárukou súdržnej spoločnosti, ktorá sa usiluje o pracovné miesta pre všetkých a zmierňuje nerovnosti a vylúčenie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli do definovania udržateľného rozvoja ako prioritného politického cieľa v plnej miere zapojení sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti v záujme presadzovania „zelených investícií“ na investovanie v regióne. Akademická obec, zamestnávatelia a zamestnanci, sociálne katalyzátory, napr. podnikatelia, médiá a náboženskí alebo iní vodcovia za hranicami štátov sú dôležitými vektormi pre inkluzívny a udržateľný rozvoj. Vedecké komunity, kultúrne skupiny, priemyselné zoskupenia a združenia spotrebiteľov majú okrem iného významné odborné znalosti na podporu tejto dôležitej voľby pre región, čo z nej robí správny výber pre hospodárstvo a spoločnosť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ekologické zručnosti sa musia rozvíjať v rámci aktívnych vnútroštátnych a regionálnych stratégií vzdelávania/odbornej prípravy a zručností v spolupráci s príslušnými subjektmi a v rámci účinného sociálneho dialógu vrátane študentov, učiteľov a rodičov v záujme nízkouhlíkového a ekologickejšie hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje. Vzhľadom na prechod na obehové hospodárstvo ako strategický cieľ pre západný Balkán by sa podpora ekologických zručností mala zosúladiť s národnými stratégiami rastu, aby sa zabezpečilo, že iniciatívy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy spĺňajú národné strategické ciele a sú podporované dostatočnými finančnými prostriedkami. EHSV žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala účasti žien na vypracovávaní nových politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia) a ich vykonávaní v snahe zabezpečiť lepšiu rodovú rovnosť a spravodlivejší prechod na ekologickejšie hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S cieľom riešiť nezamestnanosť a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami by sa mala zaviesť lepšia prognóza zručností, aby sa zabezpečilo, že zručnosti študentov a pracovnej sily zodpovedajú zručnostiam potrebným na trhu práce. Malo by sa tiež posilniť odborné vzdelávanie a príprava, a najmä systémy učenia sa na pracovisku a systémy duálneho vzdelávania, ktoré pomohli úspešne vyriešiť nezamestnanosť mladých ľudí v niektorých členských štátoch EÚ. Na dosiahnutie týchto cieľov by sa malo realizovať a podporovať aktívne zapojenie podnikov a ich obchodných združení, ako sú obchodné komory. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo podporuje zásadu „na nikoho nezabudnúť“. Osobitná pozornosť by sa mala venovať občanom a najmä zraniteľným skupinám tým, že sa zabezpečí cenová dostupnosť a prístupnosť energie a že tieto skupiny budú mať prospech z opatrení na podporu energetickej účinnosti. Regióny závislé od uhlia sa musia podporovať pri ich spravodlivom prechode, aby sa v záujme zmiernenia strát pracovných miest vypracovali plány participatívnej obnovy zdola nahor. Spotrebitelia musia byť informovaní, usmerňovaní a zapájaní do prijímania zodpovedných postojov a ich zavádzania do praxe, čo prispeje k zmierňovaniu účinkov zmeny klímy. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV uznáva geopolitický a geoekonomický význam tohto regiónu pre EÚ a žiada o ostražitosť, pokiaľ ide o investície z tretích krajín, často s menším zreteľom na ciele udržateľnosti. EHSV vyzýva orgány a občiansku spoločnosť v regióne, aby podporovali a zvyšovali informovanosť o pozitívnej angažovanosti a finančnej podpore EÚ v súvislosti so zavádzaním ekologickejších technológií. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV žiada, aby sa vykonalo hodnotenie ex ante týkajúce sa financovania činností súvisiacich s udržateľným rozvojom na západnom Balkáne a uplatňovania zásady podmienenosti na udržateľnosť projektov. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Zmena klímy a západný Balkán

| 4.1. | EHSV pripomína, že krajiny západného Balkánu sú veľmi citlivé na vplyvy zmeny klímy, pričom v predchádzajúcich rokoch boli postihnuté veľmi ničivými záplavami a suchami. Rada pre regionálnu spoluprácu (11) vo svojej štúdii o zmene klímy uvádza, že už bolo pozorované zvýšenie teploty o 1,2 oC, pričom ďalšie zvýšenie o 1,7 – 4,0 oC sa očakáva do konca storočia. Okrem toho boli dobre zdokumentované problémy so znečistením ovzdušia, čo vo všeobecnosti vedie k poškodzovaniu zdravia a hospodárstva.
  Keďže zmena klímy narúša základné životné potreby (prístrešok, potrava a voda), deti a mladí ľudia patria medzi najzraniteľnejšie skupiny, pokiaľ ide o priame a nepriame vplyvy zmeny klímy, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 (12) zvýraznila. |
| --- | --- |

4.1.

Keďže zmena klímy narúša základné životné potreby (prístrešok, potrava a voda), deti a mladí ľudia patria medzi najzraniteľnejšie skupiny, pokiaľ ide o priame a nepriame vplyvy zmeny klímy, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 (12) zvýraznila.

| 4.2. | EHSV uznáva dôležitosť záväzkov krajín západného Balkánu v rámci Parížskej dohody o zmene klímy (13) z roku 2015 znížiť emisie skleníkových plynov a postupne zvýšiť ambície ich vnútroštátne stanovených príspevkov v súlade s najnovšími vedeckými poznatkami. Pri vykonávaní Parížskej dohody musia okrem vlád zohrávať kľúčovú úlohu aj ďalšie zainteresované strany, ako sú podniky, mestá a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV takisto uznáva záväzky krajín v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja do roku 2030, čo je koncepcia riešenia problémov udržateľného rozvoja vrátane chudoby, nerovnosti, zmeny klímy, zhoršovania životného prostredia, mieru a spravodlivosti. Je nanajvýš dôležité, aby nový model rozvoja podporovali v každej krajine a na medzinárodnej úrovni občania, podniky a finančný sektor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV si je vedomý skutočnosti, že rokovania o životnom prostredí a zmene klímy sú jednou z najnáročnejších rokovacích kapitol, najmä pokiaľ ide o investične náročné smernice, napríklad smernice o vode, odpade, priemyselných emisiách a smernice o obchodovaní s emisiami. Domnieva sa však, že zmena klímy si vyžaduje radikálne a transformačné kroky, pri ktorých je potrebné nielen zosúladenie politík a právnych predpisov, ale aj presun hospodárskej paradigmy a prechod na uhlíkovo neutrálnu spoločnosť odolnú proti zmene klímy a efektívne využívajúcu zdroje. Takýmto spôsobom sú stratégie v oblasti klímy alebo dekarbonizácie na miestnej a národnej úrovni v skutočnosti novými stratégiami rastu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV si uvedomuje, že proces rozvoja stratégie v oblasti klímy si vyžaduje hlboké reformy a transformáciu všetkých sektorov, a vyzýva krajiny západného Balkánu, aby rozvíjali a vykonávali svoje stratégie v súlade s požiadavkami acquis EÚ a koordinovali prácu na vypracovaní dlhodobých stratégií nízkoemisného rozvoja do roku 2050 ako strany dohovoru UNFCCC, s aktívnou účasťou a posilneným zapojením všetkých zainteresovaných strán vrátane organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Všetky krajiny s výnimkou Bosny a Hercegoviny zriadili koordinačné orgány na vysokej úrovni pre oblasť zmeny klímy s cieľom začleniť opatrenia v oblasti zmeny klímy do iných odvetvových politík, najmä do oblasti hospodárskeho rozvoja, energetiky, dopravy a poľnohospodárstva s cieľom zohľadniť obavy a pripomienky všetkých príslušných zainteresovaných strán pri príprave strategických a politických dokumentov a právnych predpisov. EHSV odporúča, aby do všetkých z nich boli od samého začiatku regulačných a/alebo legislatívnych konzultácií zapojení zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti a sociálni partneri. EHSV odporúča, aby bol vyvinutý mechanizmus, ktorý umožní včasné, transparentné a kolektívne riešenie všetkých problémov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Keďže väčšinu nákladov na zosúladenie so smernicou EÚ o systéme obchodovania s emisiami bude musieť znášať priemysel, EHSV odporúča, aby sa do aktivít zameraných na zvyšovanie povedomia a budovanie kapacít v súvislosti so systémom obchodovania s emisiami zapojila najmä občianska spoločnosť, priemysel a obchodné združenia. Pre západný Balkán to predstavuje veľkú investíciu, najmä pre krajiny, ktoré majú veľké priemyselné odvetvia, pretože nemajú dostatočnú kapacitu na riešenie dôsledkov vyplývajúcich zo smernice, ktoré nesúvisia iba s investíciami, ale vyžadujú si aj zmeny v oblastiach regulačného prostredia, riadenia, monitorovania, podávania správ, overovania a akreditácie emisií. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Energetika na západnom Balkáne

| 5.1. | EHSV podporuje energetickú úniu a rámcové politiky v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 v záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody. Krajiny západného Balkánu sú povinné dosiahnuť súlad s týmito politikami, ale mali by sa aktívnejšie angažovať v energetickej únii a zapájať sa už od prvých diskusií. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV podporuje spoločné vyhlásenie z roku 2019 o „Prechode západného Balkánu na čistú energiu“, na ktorom sa dohodli ministri energetiky a životného prostredia západného Balkánu a ktoré sa týka zásad udržateľného rozvoja vodnej energie na západnom Balkáne (14), a pripomína, že príspevok a silné zapojenie organizácií občianskej spoločnosti boli pri ich prijímaní nápomocné. EHSV sa domnieva, že hoci ide o prvé dobré kroky, je potrebné urobiť viac. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V súlade s tým EHSV odporúča, aby v rámci činnosti Strediska EÚ pre monitorovanie energetickej chudoby mali sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti zo západného Balkánu možnosť zohrávať aktívnu a konkrétnu úlohu vrátane predkladania návrhov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV sa domnieva, že snahy o dosiahnutie parížskych cieľov a udržateľný rast vo všeobecnosti musia byť podporené modernými primeranými opatreniami pre tento región vhodnými na daný účel. To zahŕňa rozvoj modernej a výhľadovo orientovanej infraštruktúry, vytvorenie primeraného legislatívneho a regulačného rámca a zahrnutie nových technológií a zodpovedajúcich obchodných modelov pre „ekologický a inkluzívny“ rozvoj hospodárstiev tohto regiónu. Konkrétne to bude znamenať výstavbu „inteligentných“ sietí na prenos a distribúciu energie s cieľom prispôsobiť sa stále rastúcemu podielu nepravidelnej skladby obnoviteľných zdrojov na výrobu energie. Rozvoj vnútrodenných, vyrovnávacích a skladovacích trhov rovnako prospieva vytváraniu trhovo orientovaných riešení pre primerané rozdelenie zdrojov v rámci energetického mixu, ktorý sa už mení z fosílnych palív smerom k čistejším energiám. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV sa domnieva, že spoľahlivý, moderný a transparentný legislatívny a regulačný rámec je kľúčom k rozvoju trhu s energiou a priláka nové investície potrebné na financovanie novej infraštruktúry a kapacity. Úloha Energetického spoločenstva (15) a transpozícia a implementácia acquis Spoločenstva je podmienkou sine qua non. Cezhraničné činnosti, ako napríklad obchodovanie s energiou, môžu takisto viesť k veľkej efektívnosti a úsporám energie a nákladov za predpokladu, že všetci účastníci trhu dodržiavajú podobné pravidlá týkajúce sa environmentálneho súladu a stanovovania cien uhlíka. Úloha regulačného výboru Energetického spoločenstva (ECRB) je preto prvoradá a bude sa musieť posilniť, pričom treba mať na zreteli, že udržateľné alternatívy si vyžadujú dobre fungujúce cezhraničné trhy. EÚ by mala podporovať sekretariát Energetického spoločenstva a regionálnym vládam pomáhať pri vytváraní spoľahlivých integrovaných národných energetických a klimatických plánov (NEKP), ktoré sa riadia cieľmi do roku 2030 pre tento región. NEKP by mali odrážať ambície potrebné na dekarbonizáciu hospodárstva, pričom by sa v nich mali zohľadniť environmentálne záruky. Mali by obsahovať politiky a opatrenia súvisiace so znížením emisií skleníkových plynov vo všetkých kľúčových emisných odvetviach, aby sa splnili ciele do roku 2030 a ich príspevky podľa Parížskej dohody, ako aj perspektívu na to, aby sa do roku 2050 stalo hospodárstvo uhlíkovo neutrálnym. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV žiada, aby sa v nástroji predvstupovej pomoci (IPA) vyčlenilo na zelenú transformáciu primerané percento rozpočtových prostriedkov. Vyjadruje poľutovanie nad nízkou intenzitou výskumu, vývoja a inovácií na západnom Balkáne a vyzýva ho na lepšiu účasť v dostupných programoch EÚ vrátane programu Horizont Európa, pretože takéto investície sú kľúčové pre rozvoj nových technológií v záujme účinnej zelenej transformácie. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Keďže inovácie v tomto meniacom sa energetickom prostredí zohrávajú zásadnú úlohu, EHSV odporúča, aby sa v prípade západného Balkánu seriózne zvážila možnosť decentralizovanej energie, t. j. energie vyrobenej a spotrebovanej na miestnej úrovni. Keďže región má rozsiahle pohoria, nie je ľahké ani nákladovo efektívne podporovať rozsiahle zavádzanie elektrických sietí s vysokým a stredným napätím. Súčasné technologické riešenia na podporu distribuovanej energie sú oveľa vyspelejšie a ekonomicky spoľahlivejšie. Tento nový prístup môžu podporiť súčasné skúsenosti EÚ a podporný legislatívny a regulačný rámec EÚ pre výrobcov-spotrebiteľov a energetické spoločenstvá. Takéto nové obchodné modely môžu priniesť vhodnejšie riešenia na uspokojenie miestnych potrieb a charakteristík, v ktorých môžu byť miestni aktéri priamo zapojení do udržateľných riešení, a teda niesť zodpovednosť za prechod na udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV sa okrem toho domnieva, že energetická efektívnosť má na západnom Balkáne veľký potenciál. Rekonštrukcia bytového fondu vrátane verejných a súkromných budov, priemyselných a iných činností prinesie významné úspory energie a nákladov, a zároveň bude riešiť aj významný problém energetickej chudoby. Úspora energie je takisto dôležitou súčasťou obchodného a sociálneho modelu „miestnej energie“, pretože rekuperácia tepla na priemyselné a/alebo obytné účely má zmysel na miestnej alebo regionálnej úrovni. Vo väčšine krajín v tomto regióne sú takisto vysoké distribučné straty, ktoré si vyžadujú značné investície. Aj tu by preto financovanie EÚ a medzinárodné financovanie mohli byť nápomocné pri rozvoji účinnej, miestnej výroby a spotreby energie s malým vplyvom. Vzhľadom na obmedzené prostriedky krajín v tomto regióne bude takéto financovanie potrebné z dôvodu počiatočnej kapitálovej náročnosti investícií a ich relatívne rozsiahlej doby odpisovania. Európske technológie sú technicky a ekonomicky vyspelé, a preto sú vhodné pre tento región. EHSV vyzýva EÚ a príslušné finančné orgány, aby posilnili svoju angažovanosť v miestnych a regionálnych projektoch energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV žiada, aby sa Energetické spoločenstvo, ktorého cieľom je rozšíriť acquis EÚ v oblasti energetiky, klímy a životného prostredia do krajín zapojených do procesu rozširovania a krajín európskeho susedstva, naďalej a úzko zapájalo do projektu energetickej únie, najmä pokiaľ ide o uvedené prioritné činnosti. Organizácie občianskej spoločnosti by sa mali systematicky zapájať a integrovať do stretnutí Energetického spoločenstva. |
| --- | --- |

5.9.

6.   Prepojenie západného Balkánu

Doprava

| 6.1. | EHSV plne podporuje rozvoj moderných a nadčasových dopravných sietí v regióne s cieľom posilniť cezhraničný obchod a mobilitu. Vzhľadom na potrebu drastického zlepšenia existujúcich mestských, cestných a najmä zastaraných železničných sietí na západnom Balkáne by každá nová výstavba mala od začiatku podporovať elektronickú mobilitu alebo čistý vodík, ale podľa potreby aj vozidlá na plynový pohon. Tým by sa umožnilo, aby bola infraštruktúra účelná a relevantná niekoľko desaťročí, pričom by sa zlepšila kvalita ovzdušia a znížil dovoz palív. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Bez ohľadu na to, aké udržateľné riešenia sa zvolia (napr. elektromobilita, biopalivá, čistý vodík), pri ich bezproblémovom zavádzaní v regióne môžu pomôcť EÚ, európske spoločnosti a odborné znalosti. EHSV vyzýva krajiny západného Balkánu, aby aktívne spolupracovali s verejnými a súkromnými subjektmi z EÚ a podnikli odvážne kroky pri rozvoji svojich dopravných sietí. EHSV takisto odporúča vziať do úvahy príklady najlepších postupov EÚ, ako napríklad plány udržateľnej mestskej mobility (SUMP). Tieto iniciatívy by sa mohli realizovať prostredníctvom Dopravného spoločenstva, t. j. organizácie, ktorá zatiaľ nie je veľmi aktívna. |
| --- | --- |

6.2.

IKT

| 6.3. | Dátové siete a IKT tvoria základ hospodárskej, priemyselnej a sociálnej činnosti. Okrem toho existuje priame kľúčové spojenie medzi IKT, rýchlymi internetovými sieťami a udržateľným rozvojom z dôvodu efektívnosti rozhodnutí uľahčených automatizáciou, ktoré sú inteligentné siete schopné podporovať, napr. internet vecí, inteligentné mestá a obce, inteligentné meradlá, prepojené vozidlá atď. Rozsah je potrebný na financovanie takých sietí a technológií, ktoré sú v súčasnosti nákladné, ale pre hospodárstva regiónu môžu mať potenciálne transformačný charakter. EHSV preto žiada, aby finančné prostriedky EÚ smerovali na tento účel, ale zároveň vyzýva krajiny západného Balkánu, aby spolupracovali na vypracovaní hlavného regionálneho plánu na zavedenie rýchleho internetu, čo by im umožnilo rokovať o spoločných zmluvách a dosiahnuť lepšie podmienky prostredníctvom kolektívneho vyjednávania a rozsahu. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Prírodné zdroje, biodiverzita a agropotravinárske opatrenia na západnom Balkáne – príležitosti rastu

| 7.1. | Západný Balkán má bohatú biodiverzitu a nedotknuté biotopy s vysokým stupňom zalesňovania, ktoré čelia mnohým hrozbám vrátane rozšírenia zastavaných oblastí v mestských a pobrežných zónach, banských činností, slabo regulovaného rozvoja malých vodných elektrární postavených bez komplexnej analýzy ich vplyvu na biodiverzitu a neregulovaného lovu a ťažby dreva. Vlády podnikli sériu opatrení na ochranu druhov a biotopov a zvýšili podiel chráneného územia. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV odporúča, aby krehké ekonomiky západného Balkánu preskúmali možnosti efektívnejšieho využívania zdrojov a prešli na obehové hospodárstvo, aby vyvinuli a uplatňovali mechanizmy trvalej ochrany pre ohrozené krajiny a biotopy (vrátane riek) s vysokým stupňom ochrany a spoločenskej hodnoty, ako aj na nové zelené technológie. Bohatá biodiverzita a nedotknuté biotopy tohto regiónu majú významný hospodársky potenciál pre ekoturistiku a agroturistiku, je však potrebné zlepšiť kapacity a dodržiavanie predpisov. Miera efektívneho využívania zdrojov je v priemere veľmi nízka, zatiaľ čo produktivita zdrojov je päťkrát nižšia ako priemer v EÚ, so slabými recyklačnými postupmi a odpadovým hospodárstvom. Na zlepšenie situácie je potrebný prechod na obehové hospodárstvo, ako aj rozvoj a využívanie nových zelených technológií v regióne. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV odporúča, aby krajiny v plnej miere prijali zásady nedávno navrhovanej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity (16), s osobitným zameraním na rozšírenie pokrytia chráneného územia vrátane prísnej ochrany a obnovy degradovaných biotopov. Preto sa dôrazne odporúča čo najskôr revidovať národné stratégie a akčné plány pre biodiverzitu a/alebo prinajmenšom predkladať národné záväzky týkajúce sa najdôležitejších cieľov. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Zmena klímy ovplyvňuje aj produkciu potravín a hodnotové reťazce a spôsobuje značné škody a výrobné straty v odvetviach plodín, chovu dobytka, rybolovu a lesného hospodárstva. V nedávno navrhnutej stratégii EÚ „z farmy na stôl“ (17) by sa mali stanoviť hlavné zásady pre rozvoj regionálnej a vnútroštátnej poľnohospodárskej stratégie vrátane zníženia množstva pesticídov, hnojív a antibiotík s cieľom vyrábať udržateľné potraviny a zabezpečiť poľnohospodárom dôstojný príjem a primerané ceny a zároveň postupne rušiť dotácie, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Prierezové podmienky pre úspešný udržateľný prechod západného Balkánu

| 8.1. | EHSV pripomína, že k úspešnému prechodu na ekologickejší západný Balkán nemôže dôjsť bez základných podmienok umožňujúcich predovšetkým stabilitu a transparentnosť národných politických rámcov a bez politickej vôle. Zásada právneho štátu v rámci základného tematického bloku stanoveného v revidovanej metodike pristúpenia je základnou hodnotou, na ktorej je založená EÚ, ktorá oprávnene určuje tempo procesu rozširovania. Jeho nedostatok vytvára nepriaznivé prostredie pre zmenu, investície a potrebný prechod na udržateľnejšie spoločnosti. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EHSV preto vyzýva vnútroštátne orgány regiónu, aby prijali naliehavé, dôkladné a zmysluplné opatrenia na zabezpečenie účinného a transparentného fungovania verejnej správy, na boj proti korupcii a jej odstránenie, na zabezpečenie úplnej nezávislosti súdnictva, na vytvorenie predvídateľného a príťažlivého podnikateľského prostredia a rovnakých podmienok (t. j. zabezpečenie transparentnosti trhu, regulačnej zrozumiteľnosti a otvorených konzultácií so všetkými zainteresovanými stranami), na podporu inovácií a konkurencieschopnosti a posilnenie zapojenia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, pretože je to jediný spôsob, ako dosiahnuť hmatateľné a dlhodobé výsledky. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Všetky zložky organizovanej občianskej spoločnosti, sociálni partneri a iné organizácie zohrávajú ústrednú a aktívnu rolu v úsilí o udržateľný rozvoj západného Balkánu. Ich spojenie so spoločnosťou je také, že môže vyvolať silnú podporu verejnosti a legitimitu pre cieľ tejto politiky. Organizovaná občianska spoločnosť bude pomáhať pri presadzovaní udržateľného rozvoja ako „aktívnej spoločenskej voľby“, teda voľby, ktorá je akceptovaná a podporovaná celým politickým a sociálnym spektrom bez ohľadu na deliace čiary. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV pripomína orgánom západného Balkánu, že v záujme silného a účinného občianskeho dialógu je dôležité zaručiť slobodu združovania a zabezpečiť priaznivý priestor občianskej spoločnosti. Vyzýva vlády všetkých krajín západného Balkánu, aby prijali národné stratégie pre priaznivé prostredie a budovanie kapacít, pokiaľ ide o sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti a aby prijali aj ich sprievodné akčné plány. |
| --- | --- |

8.4.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo (označením nie je dotknutá pozícia k štatútu Kosova a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/99 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova), Čierna Hora, Severné Macedónsko a Srbsko.

1

(2)  COM(2020) 315 final (29. apríla 2020), Oznámenie o podpore západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii.

2

Oznámenie o podpore západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii

(3)  Príspevok EHSV k samitu EÚ – západný Balkán 6. mája 2020 (28. apríla 2020).

3

https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020.

(4)  COM(2020) 57 final (5. februára 2020), Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán.

4

Posilnený proces pristúpenia – dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre západný Balkán.

(5)  JOIN(2020) 11 (8. apríla 2020), Oznámenie o globálnej reakcii EÚ na COVID-19.

5

Oznámenie o globálnej reakcii EÚ na COVID-19

(6)  COM(2020) 315 final (29. apríla 2020), Oznámenie o podpore západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii.

6

Oznámenie o podpore západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii

(7)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 15.

7

(8)  COM(2019) 640 final (11. decembra 2019), Príloha k oznámeniu o európskej zelenej dohode.

8

Príloha k oznámeniu o európskej zelenej dohode

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62.

9

(10)  Súčasťou iniciatívy šiestich krajín západného Balkánu (známej aj ako berlínsky proces), ktorá sa začala v roku 2014, je podpora šiestich zmluvných strán Energetického spoločenstva v juhovýchodnej Európe: Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo*, Severné Macedónsko, Čierna Hora a Srbsko pri posilňovaní regionálnej spolupráce a podpore udržateľného rastu a zamestnanosti.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62.

11

(12)  Svetová zdravotnícka organizácia odhaduje, že viac ako 80 % chorôb, zranení a úmrtí, ktoré možno pripísať zmene klímy, postihne deti.

12

(13)  Kosovo nie je zmluvnou stranou Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), a preto nemá vnútroštátne stanovený príspevok (NDC). Prijalo však stratégiu o zmene klímy.

13

(14)  Vodná energia okrem iných obnoviteľných zdrojov energie; obnova existujúcich štruktúr ako priorita, obmedzený počet ďalších veľkých vodných zdrojov; integrácia obnoviteľných zdrojov energie do siete a regionálny trh s elektrinou; integrované hospodárenie s vodami; zohľadnenie vplyvov zmeny; zohľadnenie environmentálnych vplyvov rozvoja vodnej energie; ako aj cezhraničné úvahy a zásady udržateľnosti pri plánovaní vodnej energie.

14

(15)  Cieľom Energetického spoločenstva, ktoré bolo zriadené v roku 2006 (mandát bol predĺžený do roku 2016), je rozšíriť pravidlá a zásady vnútorného trhu EÚ s energiou medzi jeho členov, ktorými sú: Európska únia, Albánsko, Bosna a Hercegovina, Severné Macedónsko, Kosovo, Čierna Hora, Srbsko, Moldavsko a Ukrajina. Pridruženými členmi sú: Arménsko, Gruzínsko, Nórsko a Turecko. Sídlo spoločenstva je vo Viedni: www.energy-community.org.

15

(16)  Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, COM(2020) 380 final (20. mája 2020).

16

(17)  Stratégia „z farmy na stôl“, COM(2020) 381 final.

17

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/122

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Trh s uhlíkom: vznik, štruktúra a výzvy pre európsky priemysel

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 429/17)

| Spravodajkyňa: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 24.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/0/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

20.2.2020

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

24.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/0/1

1.   Závery a odporúčania

1.1.   Nová dohoda o trhu s uhlíkom

| 1.1. | Vo svete funguje mnoho trhov s uhlíkom a systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ETS) nefunguje izolovane. Tieto trhy s uhlíkom majú rôznu veľkosť a riadia sa rôznymi pravidlami, majú však spoločné znaky, ktoré súvisia so zavedením niektorých trhových mechanizmov na meranie emisií oxidu uhličitého a ďalších skleníkových plynov a stanovenie ceny za tonu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1. | Európska komisia by mala monitorovať tieto miestne trhy s uhlíkom s cieľom určiť najlepšie postupy, ktoré by mohli byť užitočné pri revízii systému obchodovania s emisiami a smernice o energii. Tieto poznatky a pochopenie iných trhov s uhlíkom sú tiež kľúčové pre kalibrovanie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach, ktorý by sa mal uplatňovať inak na krajiny, ktoré majú trh s uhlíkom, a inak na krajiny, ktoré ho nemajú. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1. | Prebiehajúca pandémia ochorenia COVID-19 nemôže spomaliť činnosť v oblasti zmeny klímy ani na európskej, ani na medzinárodnej úrovni. To znamená, že európska zelená dohoda by sa mala zaviesť podľa plánovaného harmonogramu. Aj to najmenšie oneskorenie nás odvedie od cieľa uhlíkovej neutrality do roku 2050. Čo je dôležitejšie, balíky na podporu obnovy musia byť v súlade s cieľom EÚ v oblasti klímy a musia byť harmonizované s cieľom európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že prijatie článku 6 Parížskej dohody je kľúčovou príležitosťou posilniť opatrenia v oblasti klímy po roku 2020. EHSV preto žiada Európsku komisiu, aby od členských štátov získala jasný mandát na dosiahnutie potrebného kompromisu na prijatie usmernenia podľa článku 6 počas 26. konferencie zmluvných strán v roku 2021. |
| --- | --- |

1.1.

1.2.   Regulácia obchodu medzi trhmi s uhlíkom

| 1.2. | Rôzne trhy s uhlíkom v rôznych jurisdikciách vytvárajú odlišné úrovne cien uhlíka, pričom v súčasnosti je to od 1 do viac ako 30 USD za tonu ekvivalentu oxidu uhličitého, čo znamená, že dvojstranné obchodné toky medzi každým z týchto trhov s uhlíkom by mali zohľadniť tieto rozdiely prostredníctvom niektorých konkrétnych mechanizmov (kompenzácia, úprava atď.) pre energeticky najnáročnejšie odvetvia a odvetvia s najvýraznejšou obchodnou aktivitou (oceľ, cement a iné). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2. | Pre EÚ by mala byť otázka asymetrických úrovní cien uhlíka prioritou. Na zmiernenie tejto asymetrie a ochranu konkurencieschopnosti európskeho priemyslu sú k dispozícii rôzne možnosti ako bezodplatné prideľovanie emisných kvót, prepojenie systému ETS a kompenzácie uhlíka na hraniciach. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2. | EHSV podporuje politiku zelenej dohody a žiada Európsku komisiu, aby podľa plánu predložila v nadchádzajúcich mesiacoch rôzne návrhy vrátane tých, ktoré sa týkajú mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach. Aj keď by takýto mechanizmus mohol potenciálne priniesť rovnaké podmienky pre odvetvia s najvyššou úrovňou emisií CO2 v EÚ v porovnaní s ich konkurentmi z tretích trhov patriacich do krajín, ktoré nemajú ambiciózne politiky v oblasti klímy, veľká časť jeho účinnosti bude podmienená navrhovanými podrobnosťami vykonávania, ktoré EHSV netrpezlivo očakáva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2. | Vzhľadom na to, že mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach je legislatívnou prioritou súčasného mandátu Európskej komisie a EHSV už k tejto úvahe prispel s cieľom navrhnúť nástroj, ktorý je zlučiteľný s pravidlami WTO, účinný v boji proti zmene klímy a prospešný pre konkurencieschopnosť priemyslu EÚ (1). Cieľom je tiež zabrániť vyrovnávacím opatreniam z tretích krajín vďaka konzultačnému procesu, ktorý bude zahŕňať dialóg o metodike merania a porovnávania emisií uhlíka a najlepších dostupných technológiách. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2. | Vo všetkých prípadoch by takéto politiky v oblasti klímy mali byť súčasťou globálnej komplexnej politiky vrátane priemyselných opatrení, prístupu k financiám a investíciám, úsilia v oblasti normalizácie, programov výskumu a vývoja a politík v oblasti odbornej prípravy s cieľom uľahčiť prechod na čisté technológie v EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2. | Postupné rušenie dotácií na fosílne palivá v EÚ s najviac narúšajúcim účinkom by malo byť riadne zorganizované na úrovni členských štátov a malo by zohľadniť potrebu využiť časť príjmov z predaja emisných kvót na zabezpečenie spravodlivej transformácie pre regióny závislé od uhlia. Táto politika pomôže EÚ dôraznejšie sa angažovať v rozvíjajúcich sa viacstranných obchodných rokovaniach WTO o znížení dotácií na fosílne palivá. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Vznik viacerých trhov s uhlíkom vo svete a ich charakteristiky

2.1.   Vymedzenie pojmov

| 2.1.1. | Stanovenie ceny uhlíka je jedným z kľúčových politických nástrojov na zníženie emisií skleníkových plynov. Podľa definície Svetovej banky: „Ceny uhlíka sú nástrojom, ktorý zachytáva externé náklady na emisie skleníkových plynov – náklady na emisie, za ktoré platí verejnosť, ako sú škody na úrode, náklady na zdravotnú starostlivosť spôsobené vlnami tepla a suchom, straty na majetku v dôsledku záplav a stúpajúcej hladiny mora – a viaže ich k ich zdrojom prostredníctvom ceny, zvyčajne vo forme ceny za emitovaný oxid uhličitý.“ |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Koncepcia stanovenia ceny uhlíka môže mať rôzne formy, keď sa premieta do politiky: uhlíková daň alebo trh s uhlíkom. Jednou z najbežnejších foriem je systém obchodovania s emisiami. Ako vysvetlila OECD: „Systémy obchodovania s emisiami prispievajú k hospodárskej efektívnosti uľahčením znižovania emisií tam, kde sa to dá najlacnejšie dosiahnuť. Znečisťovatelia, pre ktorých by bolo zníženie emisií nákladné, majú povolené nakúpiť emisné kvóty od znečisťovateľov, ktorí môžu znížiť emisie pri nižších nákladoch. Na ‚dokonale‘ fungujúcom trhu by sa náklady na zníženie ďalšej jednotky emisií vyrovnali a minimalizovali by sa celkové náklady na dosiahnutie daného environmentálneho cieľa.“ |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Existujú dva hlavné typy systémov obchodovania: systém stropov a obchodovania, v ktorom je stanovená horná hranica emisií a emisie sú buď obchodované formou aukcie, alebo bezodplatne distribuované podľa konkrétnych kritérií, a základný a kreditný systém, v ktorom limity na emisie nie sú pevne stanovené, ale znečisťovatelia, ktorí znižujú svoje emisie viac, než by inak boli povinní, získavajú „kredity“, ktoré predávajú iným. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Celkový prehľad

| 2.2.1. | V súčasnosti existuje 21 systémov obchodovania s emisiami, ktoré fungujú na štyroch kontinentoch a zahŕňajú 29 jurisdikcií. Tieto systémy fungujú na nadnárodnej, vnútroštátnej a subnárodnej (štátnej, provinčnej a mestskej) úrovni. Obchodovanie s emisiami využívajú jurisdikcie, ktoré produkujú 42 % svetového HDP. Systémy obchodovania s emisiami pokrývajú 9 % celosvetových emisií skleníkových plynov a takmer šestina celosvetovej populácie žije v platnom systéme obchodovania s emisiami. V súčasnosti sa vyvíja alebo zvažuje ďalších 24 systémov (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Existujúce systémy obchodovania s emisiami:






  — | na nadnárodnej úrovni: EU ETS, ktorý zahŕňa členské štáty EÚ a Island, Lichtenštajnsko a Nórsko, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

na nadnárodnej úrovni: EU ETS, ktorý zahŕňa členské štáty EÚ a Island, Lichtenštajnsko a Nórsko,

| — | na vnútroštátnej úrovni: Kazachstan, Mexiko, Nový Zéland, Kórejská republika, Švajčiarsko, |
| --- | --- |

—

na vnútroštátnej úrovni: Kazachstan, Mexiko, Nový Zéland, Kórejská republika, Švajčiarsko,

| — | na úrovni provincie a štátu: Connecticut, Delaware, Fu-ťien, Chu-pej, Kalifornia, Kuang-tung, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nové Škótsko, Quebec, Rhode Island, Vermont, |
| --- | --- |

—

na úrovni provincie a štátu: Connecticut, Delaware, Fu-ťien, Chu-pej, Kalifornia, Kuang-tung, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nové Škótsko, Quebec, Rhode Island, Vermont,

| — | na úrovni mesta: Čchung-čching, Peking, Saitama, Šanghaj, Šen-čen, Tchien-tin, Tokio. |
| --- | --- |

—

na úrovni mesta: Čchung-čching, Peking, Saitama, Šanghaj, Šen-čen, Tchien-tin, Tokio.

| 2.2.3. | EU ETS je najväčší a najstarší systém obchodovania s emisiami. Predstavuje približne 45 % emisií EÚ a bol uvedený do prevádzky v roku 2005. Za ním nasleduje, pokiaľ ide o veľkosť a dátum uvedenia do prevádzky, Kalifornia a Kórea. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Spoločné a osobitné prvky trhov s uhlíkom

2.3.1.   Spoločné prvky

| 2.3.1.1. | Hoci neexistujú dva identické systémy obchodovania s emisiami, niektoré vlastnosti a navrhnuté možnosti majú jednotlivé systémy spoločné alebo sa vo väčšine prípadov opakujú:






  — | sektorové pokrytie: väčšina systémov obchodovania s emisiami zahŕňa odvetvia energetiky a priemyslu, ktoré vo väčšine krajín tvoria významný podiel vnútroštátnych emisií skleníkových plynov, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

—

sektorové pokrytie: väčšina systémov obchodovania s emisiami zahŕňa odvetvia energetiky a priemyslu, ktoré vo väčšine krajín tvoria významný podiel vnútroštátnych emisií skleníkových plynov,

| — | pravidlá prideľovania: väčšina systémov rozdeľuje prideľovanie emisných kvót medzi bezodplatné prideľovanie kvót a aukcie, |
| --- | --- |

—

pravidlá prideľovania: väčšina systémov rozdeľuje prideľovanie emisných kvót medzi bezodplatné prideľovanie kvót a aukcie,

| — | pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka a konkurencieschopnosti: väčšina systémov bezodplatne prideľuje kvóty subjektom dodržiavajúcim pravidlá v odvetviach, ktoré sa považujú za odvetvia ohrozené únikom uhlíka, ako spôsob na zachovanie ich konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

—

pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka a konkurencieschopnosti: väčšina systémov bezodplatne prideľuje kvóty subjektom dodržiavajúcim pravidlá v odvetviach, ktoré sa považujú za odvetvia ohrozené únikom uhlíka, ako spôsob na zachovanie ich konkurencieschopnosti.

2.3.2.   Osobitné prvky

| 2.3.2.1. | V jednotlivých systémoch obchodovania s emisiami však zvyknú byť rozdiely, najmä pokiaľ ide o konkrétne prvky týkajúce sa návrhu:






  — | sektorové pokrytie: presné sektorové pokrytie sa v rámci systémov obchodovania s emisiami líši. Napríklad niektoré systémy obchodovania s emisiami sa vzťahujú iba na odvetvie energetiky, zatiaľ čo iné presahujú rámec energetiky a priemyslu a zahŕňajú aj iné odvetvia, ako sú odpad, doprava, domáca letecká doprava, stavebníctvo a lesné hospodárstvo, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

—

sektorové pokrytie: presné sektorové pokrytie sa v rámci systémov obchodovania s emisiami líši. Napríklad niektoré systémy obchodovania s emisiami sa vzťahujú iba na odvetvie energetiky, zatiaľ čo iné presahujú rámec energetiky a priemyslu a zahŕňajú aj iné odvetvia, ako sú odpad, doprava, domáca letecká doprava, stavebníctvo a lesné hospodárstvo,

| — | ustanovenia o stabilite trhu: niekoľko systémov obchodovania s emisiami má dané ustanovenia o stabilite trhu, ktoré môžu mať podobu cenového minima alebo cenových stropov a rezerv na emisné kvóty, |
| --- | --- |

—

ustanovenia o stabilite trhu: niekoľko systémov obchodovania s emisiami má dané ustanovenia o stabilite trhu, ktoré môžu mať podobu cenového minima alebo cenových stropov a rezerv na emisné kvóty,

| — | ustanovenia o flexibilite: dostupnosť a pravidlá týkajúce sa ustanovení o flexibilite, ako sú bankovníctvo, pôžičky a používanie medzinárodných úverov, sa v rámci systémov obchodovania s emisiami líšia, |
| --- | --- |

—

ustanovenia o flexibilite: dostupnosť a pravidlá týkajúce sa ustanovení o flexibilite, ako sú bankovníctvo, pôžičky a používanie medzinárodných úverov, sa v rámci systémov obchodovania s emisiami líšia,

| — | cena uhlíka: v systéme obchodovania s emisiami nie je cena uhlíka stanovená (s výnimkou osobitných cenových regulácií, ako sú cenové minimá a stropy), ale je určená rovnováhou a dynamikou trhu. Ceny v rôznych systémoch obchodovania s emisiami sa preto pohybujú od niekoľkých eur po viac ako 30 EUR za tonu, |
| --- | --- |

—

cena uhlíka: v systéme obchodovania s emisiami nie je cena uhlíka stanovená (s výnimkou osobitných cenových regulácií, ako sú cenové minimá a stropy), ale je určená rovnováhou a dynamikou trhu. Ceny v rôznych systémoch obchodovania s emisiami sa preto pohybujú od niekoľkých eur po viac ako 30 EUR za tonu,

| — | zníženie emisného stropu: miera medziročnej sadzby zníženia emisného stropu sa v jednotlivých systémoch líši a odráža ambicióznosť cieľa krajiny v oblasti dlhodobého znižovania emisií, |
| --- | --- |

—

zníženie emisného stropu: miera medziročnej sadzby zníženia emisného stropu sa v jednotlivých systémoch líši a odráža ambicióznosť cieľa krajiny v oblasti dlhodobého znižovania emisií,

| — | pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka a konkurencieschopnosti: osobitné pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka, ako aj odvetvie, na ktoré sa tieto pravidlá vzťahujú, sa v rámci systému obchodovania s emisiami líšia, |
| --- | --- |

—

pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka a konkurencieschopnosti: osobitné pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka, ako aj odvetvie, na ktoré sa tieto pravidlá vzťahujú, sa v rámci systému obchodovania s emisiami líšia,

| — | použitie príjmov: príjmy z aukcie emisných kvót sa môžu využívať rôznymi spôsobmi. V niektorých systémoch sa používajú na konkrétne účely, napríklad na podporu výskumu a vývoja, kompenzácie daných subjektov atď., zatiaľ čo v iných systémoch plynú do celkového verejného rozpočtu. V EÚ by členské štáty mali využívať najmenej 50 % príjmov z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou. |
| --- | --- |

—

použitie príjmov: príjmy z aukcie emisných kvót sa môžu využívať rôznymi spôsobmi. V niektorých systémoch sa používajú na konkrétne účely, napríklad na podporu výskumu a vývoja, kompenzácie daných subjektov atď., zatiaľ čo v iných systémoch plynú do celkového verejného rozpočtu. V EÚ by členské štáty mali využívať najmenej 50 % príjmov z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou.

2.4.   Rýchly prehľad o systéme EU ETS, prvom a najväčšom trhu s uhlíkom

| 2.4.1. | Systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej Únii (EU ETS) je prvým a najväčším systémom stropov a obchodovania na zníženie emisií skleníkových plynov (3). Systém EU ETS bol zriadený a predĺžený v troch po sebe nasledujúcich fázach: fáza I (2005 až 2007), fáza II (2008 až 2012, prelínajúca sa s prvým záväzným obdobím podľa Kjótskeho protokolu), fáza III (2013 až 2020, prelínajúca sa s druhým záväzným obdobím podľa Kjótskeho protokolu) (4). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Nadchádzajúca fáza IV sa začne v roku 2021 a potrvá do roku 2030. Systém EU ETS sa vzťahuje na približne 11 000 elektrární, výrobných závodov a iných stacionárnych zariadení, ako aj činnosti leteckej dopravy v 31 krajinách: v 27 členských štátoch EÚ a na Islande, v Lichtenštajnsku a Nórsku. Celkovo sa systém EU ETS vzťahuje na približne 45 % všetkých emisií skleníkových plynov v EÚ (5). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Rámec politiky EÚ v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, prijatý v októbri 2014, opätovne potvrdzuje európsku stratégiu zameranú na dekarbonizáciu a rozširuje ciele dekarbonizácie bloku po roku 2020 vrátane cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 40 % (v porovnaní s úrovňami v roku 1990). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Prínosom systému EU ETS k dosiahnutiu vyššie uvedeného zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 je zníženie emisií o 43 % (v porovnaní s rokom 2005) v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS (6). Fáza IV systému EU ETS bude prebiehať od roku 2021 do roku 2030. Cieľom fázy IV je zvýšiť tempo znižovania emisií, stanoviť cielenejšie pravidlá týkajúce sa úniku uhlíka a financovať nízkouhlíkové inovácie a modernizáciu energetického sektora (7). Európska komisia zaviedla pred fázou IV nové pravidlá na reformu systému EU ETS, predovšetkým na zosúladenie trajektórie znižovania emisných stropov s cieľom znížiť emisie do roku 2030. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Doplnkové opatrenia v rámci globálnej politiky EÚ v oblasti klímy

| 2.5.1. | Na úrovni EÚ nie je systém EU ETS jedinou celoeurópskou politikou, ktorá bola zavedená s cieľom splniť cieľ bloku v oblasti klímy a energetiky do roku 2020. Balíkom opatrení EÚ v oblasti klímy a energetiky do roku 2020 sa stanovili tri rôzne ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020:






  — | 20 % zníženie emisií skleníkových plynov pod úroveň z roku 1990, |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

20 % zníženie emisií skleníkových plynov pod úroveň z roku 1990,

| — | 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na energetickom mixe bloku, |
| --- | --- |

—

20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na energetickom mixe bloku,

| — | 20 % zlepšenie energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

—

20 % zlepšenie energetickej účinnosti.

| 2.5.2. | Zatiaľ čo systém EU ETS mal byť kľúčovým nástrojom politiky dekarbonizácie európskeho hospodárstva a na dosiahnutie prvého cieľa, na dosiahnutie druhého a tretieho cieľa boli zavedené smernica o obnoviteľných zdrojoch energie a smernica o energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Viaceré členské štáty okrem toho zaviedli na vnútroštátnej úrovni dopĺňajúce sa a prekrývajúce sa politiky, najmä vo forme minimálnych cien a postupného ukončenia ťažby uhlia. Na zabezpečenie efektívnej regulácie je dôležité vyhnúť sa negatívnym vplyvom dopĺňajúcich sa a prekrývajúcich sa politík. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Zavedenie dopĺňajúcich sa a prekrývajúcich sa politík by mohlo významne ovplyvniť fungovanie trhu s uhlíkom v EÚ. Prudké zníženie emisií prostredníctvom týchto politík by malo za následok zníženie dopytu po emisných kvótach, v dôsledku čoho by sa narušila rovnováha trhu. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Tento vplyv môže do určitej miery zmierniť trhová stabilizačná rezerva, ktorá začala fungovať v januári 2019 a jej cieľom je absorbovať prebytok kumulovaných kvót na trhu. V rokoch 2019 – 2023 trhová stabilizačná rezerva zadrží 24 % prebytku. Toto číslo sa od roku 2024 zníži na 12 % a od roku 2023 už nebudú platiť kvóty držané v trhovej stabilizačnej rezerve nad celkovým počtom kvót vydražených v predchádzajúcom roku. Je však nevyhnutné zabezpečiť väčšiu transparentnosť a porovnateľnosť takýchto prekrývajúcich sa politík so systémom EU ETS a tam, kde sa dosiahli významné vplyvy, treba minimalizovať negatívne dosahy. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Otázka dotácií na fosílne palivá udelených na vnútroštátnej a regionálnej úrovni by sa mala v agende EÚ posunúť vyššie vzhľadom na ich výšku: 300 miliárd EUR ročne, čo predstavuje tretinu celkových investícií v rámci zelenej dohody a vedie k aktívnejšiemu záväzku EÚ v nadchádzajúcich rokovaniach v rámci WTO o postupnom rušení dotácií na fosílne palivá na globálnej úrovni. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | EHSV tiež označil energiu z obnoviteľných zdrojov za vynikajúci nástroj regionálneho rozvoja (biomasa, veterná a solárna energia atď.). Hlavnou otázkou bolo, ako skombinovať obe politiky, postupné rušenie dotácií na energiu z fosílnych palív (uhlie, ropa) a postupné zavádzanie stimulov pre energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.5.7.

3.   Výzvy a príležitosti pre budúcnosť trhov s uhlíkom

| 3.1. | COVID-19 a jeho vplyv na politiku v oblasti klímy |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | V EÚ viedli opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy k zníženiu emisií oxidu uhličitého (CO2) o 58 % za deň (8). Pokiaľ by vo väčšine členských štátov trvali tieto opatrenia 45 dní, v roku 2020 sa dá zabrániť 45 megatonám CO2, čo predstavuje 5 % ročných emisií EÚ. V cestnej a leteckej doprave sú denné emisie desaťkrát nižšie, ako je bežné, zatiaľ čo pokles energie dosahuje 40 %. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Očakáva sa, že súčasný pokles emisií bude dočasný a EÚ bude čoskoro čeliť rovnakým výzvam dekarbonizácie (9). To znamená, že európska zelená dohoda by sa mala zaviesť podľa plánovaného harmonogramu. Aj to najmenšie oneskorenie nás odvedie od cieľa uhlíkovej neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Trhové nástroje na zníženie emisií skleníkových plynov vykazujú dobrú odolnosť voči účinkom pandémie COVID-19. Ceny emisných kvót sa znížili a odrážajú nižší očakávaný dopyt, čo dotknutým podnikom poskytlo krátkodobú úľavu. Opatrenia na stabilizáciu trhu, ktoré sú súčasťou väčšiny existujúcich systémov obchodovania s emisiami, zabezpečujú, aby pokles cien uhlíka neklesol pod určitú úroveň a aby sa v strednodobom až dlhodobom horizonte nepredlžoval. Je dôležité zabezpečiť primeranosť týchto opatrení tak, aby ustáli vplyv pandémie COVID-19. Je to nevyhnutné na zabezpečenie dlhodobej istoty cien uhlíka. Regulačné orgány boli v čase veľmi nepriaznivých okolností takisto schopné zabezpečiť flexibilitu dodržiavaním predpisov a stanovených lehôt. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Prijatie spoločných pravidiel na uvoľnenie potenciálu trhov s uhlíkom (článok 6 Parížskej dohody) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 pripravila podmienky na boj proti zmene klímy do druhej polovice storočia, ak nie oveľa dlhšie. V rámci Parížskej dohody sa od zúčastnených krajín očakáva, že predložia vnútroštátne stanovené príspevky (NDC), v ktorých uvedú svoj príspevok k celkovému cieľu dohody. Vnútroštátne stanovené príspevky bývajú dosť rozdielne, ale zvyčajne zahŕňajú cieľ zníženia emisií na nasledujúcich 10 rokov. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Cieľom článku 6 Parížskej dohody je vytvoriť rámec pre spoluprácu krajín pri implementácii vnútroštátne stanovených príspevkov, a to aj prostredníctvom trhových prístupov. Preto má potenciál stanoviť rámec na vytvorenie medzinárodného trhu s uhlíkom podľa Parížskej dohody. Dôležitejšie je, že môže byť kľúčovým stimulom pri zavádzaní a rozširovaní politík stanovovania cien uhlíka a systémov obchodovania s emisiami. Krajiny, ktoré prevádzkujú systém obchodovania s emisiami, budú môcť prostredníctvom článku 6 prepojiť svoj systém s iným systémom obchodovania s emisiami a použiť toto prepojenie ako spôsob na dosiahnutie svojich vnútroštátne stanovených príspevkov. Krajiny budú tiež môcť obstarávať medzinárodné kredity, ktoré sa použijú na dosiahnutie súladu s ich domácimi politikami prostredníctvom medzinárodného trhového rámca. Na rokovaniach UNFCCC nebolo prijaté usmernenie na uplatňovanie článku 6 na 24. konferencii zmluvných strán v roku 2018 a na 25. konferencii zmluvných strán v roku 2019 z dôvodu značných odchýlok medzi niektorými stranami. Prijatie usmernenia podľa článku 6 je teraz predložené na 26. konferencii zmluvných strán a je nevyhnutné ukončiť tento proces bez ďalšieho odkladu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Rokovanie o ambicióznej a vyváženej dvojstrannej dohode medzi trhmi s uhlíkom v EÚ27 a Spojenom kráľovstve |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | V Európskej komisii panuje zhoda v tom, že Spojené kráľovstvo by bolo v otázkach zmeny klímy rešpektovaným partnerom, ale aj domnienka, že na to, aby obstálo v skúške času, je potrebné začleniť do dohody jasné ustanovenia o klíme s cieľom poukázať na postupy Spojeného kráľovstva, ktoré sa odchyľujú od pravidiel EÚ. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Prístup EÚ je založený na štyroch prvkoch:






  — | Parížska dohoda by mala byť základným prvkom dohody o voľnom obchode. To znamená, že jedna zo strán by mohla pozastaviť vykonávanie ustanovení zmluvy, ak by druhá strana takéto ustanovenie porušila. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

—

Parížska dohoda by mala byť základným prvkom dohody o voľnom obchode. To znamená, že jedna zo strán by mohla pozastaviť vykonávanie ustanovení zmluvy, ak by druhá strana takéto ustanovenie porušila.

| — | Obidve strany by mali do roku 2050 opätovne potvrdiť svoje záväzky týkajúce sa klimatickej neutrality: Spojené kráľovstvo už v tejto súvislosti prijalo interné právne predpisy, sme však presvedčení, že ustanovenie o budúcej dohode medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom by tento záväzok posilnilo. |
| --- | --- |

—

Obidve strany by mali do roku 2050 opätovne potvrdiť svoje záväzky týkajúce sa klimatickej neutrality: Spojené kráľovstvo už v tejto súvislosti prijalo interné právne predpisy, sme však presvedčení, že ustanovenie o budúcej dohode medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom by tento záväzok posilnilo.

| — | Rovnaké podmienky a doložka o zachovaní úrovne ochrany: ide o kľúčový prvok pre EÚ. Ak chceme, aby toto partnerstvo obstálo v skúške času, musíme zabezpečiť, aby budúce vlády v Spojenom kráľovstve neznížili súčasné vysoké štandardy, ktoré sme stanovili v boji proti zmene klímy. |
| --- | --- |

—

Rovnaké podmienky a doložka o zachovaní úrovne ochrany: ide o kľúčový prvok pre EÚ. Ak chceme, aby toto partnerstvo obstálo v skúške času, musíme zabezpečiť, aby budúce vlády v Spojenom kráľovstve neznížili súčasné vysoké štandardy, ktoré sme stanovili v boji proti zmene klímy.

| — | Vytvorenie systému stanovovania cien uhlíka v Spojenom kráľovstve: Spojené kráľovstvo sa rozhodlo opustiť systém EU ETS. V roku 2019 pripadalo na Spojené kráľovstvo 7 % z celkových kvót systému obchodovania s emisiami a v niektorých odvetviach, ako je letecká doprava, dosiahol ich podiel 19 %. Je preto rozhodujúce, aby si Spojené kráľovstvo vybudovalo svoj vlastný trh, pričom zohľadní kompatibilitu so systémom EÚ. Spojené kráľovstvo predložilo 1. júna návrh na vytvorenie domáceho systému obchodovania s emisiami. EÚ je otvorená možnosti dohody o prepojení medzi budúcim systémom obchodovania s emisiami v Spojenom kráľovstve a systémom EU ETS, pokiaľ takéto prepojenie nepoškodí integritu systému EU ETS. |
| --- | --- |

—

Vytvorenie systému stanovovania cien uhlíka v Spojenom kráľovstve: Spojené kráľovstvo sa rozhodlo opustiť systém EU ETS. V roku 2019 pripadalo na Spojené kráľovstvo 7 % z celkových kvót systému obchodovania s emisiami a v niektorých odvetviach, ako je letecká doprava, dosiahol ich podiel 19 %. Je preto rozhodujúce, aby si Spojené kráľovstvo vybudovalo svoj vlastný trh, pričom zohľadní kompatibilitu so systémom EÚ. Spojené kráľovstvo predložilo 1. júna návrh na vytvorenie domáceho systému obchodovania s emisiami. EÚ je otvorená možnosti dohody o prepojení medzi budúcim systémom obchodovania s emisiami v Spojenom kráľovstve a systémom EU ETS, pokiaľ takéto prepojenie nepoškodí integritu systému EU ETS.

| 3.4. | Poznatky získané z Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) a príležitosti na dvojstrannú spoluprácu v oblasti klímy |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Ustanovenie, ktoré spája obchod a životné prostredie, sa nachádza v článku 24 ods. 4 dohody CETA, v ktorom Kanada aj EÚ opätovne potvrdzujú svoje záväzky týkajúce sa vykonávania mnohostranných dohôd, ktorých sú zmluvnými stranami. Toto ustanovenie by mohlo byť mostom k diskusiám medzi Kanadou a EÚ o vykonávaní mnohostranných environmentálnych dohôd, pri ktorých sa zdieľajú spoločné obavy, ako aj základom pre Kanadu a EÚ na vypracovanie alebo vedenie nových iniciatív spolupráce v oblasti klímy podľa Parížskej dohody. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | V článku 22 ods. 3 dohody CETA sa požaduje spolupráca medzi Kanadou a EÚ v oblasti obchodu na podporu udržateľného rozvoja. Pracovný plán podľa článku 24 zahŕňa spoluprácu v oblasti vplyvu obchodu a investícií na environmentálnu politiku a zváženie obchodných aspektov režimu v oblasti klímy, ako sú trhy s uhlíkom a prenos a rozvoj čistej technológie. Článok 24 ods. 12 obsahuje zoznam 10 demonštratívnych oblastí možnej spolupráce v oblasti životného prostredia medzi stranami, kde by podľa niektorých dohoda CETA slúžila ako platforma na mnohostrannú tvorbu vnútroštátnej politiky. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Spoločná práca EÚ a Kanady na kompenzácii uhlíka na hraniciach je jednou z oblastí možnej spolupráce v oblasti „obchodných aspektov súčasného a budúceho medzinárodného režimu v oblasti zmeny klímy“. Táto spolupráca by mohla byť v oblasti výmeny informácií a schvaľovania najlepších postupov, napríklad v oblastiach výpočtu uhlíka zahrnutého v obchodovateľnom tovare alebo zosúladenia metodík na riešenie konkurencieschopnosti a úniku v odvetviach náročných na energiu a s výraznou obchodnou aktivitou (Emissions-Intensive Trade-Exposed – EITE), ktoré sú v súčasnosti zahrnuté do vnútroštátnych systémov obchodovania s emisiami v Kanade a EÚ. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | S podporou dotknutých priemyselných odvetví, ako sú cement alebo hliník, by sa mohli objaviť aj realizovateľné príležitosti pre spoločné odvetvové pilotné programy medzi EÚ a Kanadou v oblasti návrhu systému obchodovania s emisiami a prístupov k zachovaniu konkurencieschopnosti a predchádzaniu únikom (napr. spoločné kritériá a metodiky na výpočet bezodplatných kvót, spoločná kompenzácia uhlíka na hraniciach, atď.). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Poznatky získané z rozšírenia rozsahu pôsobnosti v rámci odvetví: doprava a palivá |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Keďže EÚ skúma budúce úpravy svojho systému EU ETS, mala by venovať značnú a sústredenú pozornosť skúsenostiam s návrhom trhu a operatívnosťou v rámci subnárodných sústav obchodovania s emisiami v Severnej Amerike. Jedna konkrétna oblasť s cennými poznatkami pre EÚ sa týka toho, ako Kalifornia a Quebec rozšírili systém obchodovania s emisiami na odvetvia dopravy a palív. Od roku 2015 majú distribútori dopravných palív, zemného plynu a iných palív v Kalifornii a Quebecu povinnosti dodržiavať program stropov a obchodovania v rámci spoločnej iniciatívy Western Climate Initiative (WCI). Dané subjekty z tohto odvetvia nedostávajú bezodplatné kvóty, ale ich musia nakupovať prostredníctvom štvrťročných aukcií spravovaných štátom alebo súkromného sekundárneho trhu. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ďalším vývojom v USA, ktorý si zaslúži pozornosť, je iniciatíva Transportation Climate Initiative (10) (TCI), regionálna spolupráca 12 štátov zo severovýchodnej a stredoatlantickej oblasti USA a Federálneho dištriktu Kolumbia, ktorej cieľom je zlepšiť dopravu, rozvíjať hospodárstvo založené na čistej energii a znižovať emisie uhlíka z odvetvia dopravy. Táto iniciatíva vychádza z vedúceho postavenia regiónu v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v sektore energetiky prostredníctvom programu dodržiavania stropov a obchodovania a regionálnej iniciatívy pre skleníkové plyny (RGGI), ktorá bola zavedená v roku 2009. Keďže tretina všetkých emisií skleníkových plynov v jurisdikciách TCI pochádza z odvetvia dopravy, zúčastnené štáty pracujú počas roku 2020 na rozvoji spoločného prístupu „vzorového pravidla“ s odporúčaniami návrhu programu ETS na riešenie týchto v súčasnosti nepokrytých – a zvyšujúcich sa – sektorových emisií. Zámerom je, aby nové alebo rozšírené programy ETS začali počiatočné obdobia súladu už v roku 2022. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Klimatické a hospodárske prínosy vyplývajúce zo širšej sektorovej expanzie systému obchodovania s emisiami sú jasné: čím väčší a širší trh, tým väčší je rozsah účastníkov trhu, možnosti zníženia emisií, technologické inovácie a zlepšená efektívnosť, čo má za následok nižšie náklady na program a na znižovanie emisií za tonu, a rozšírené portfólio znižovania emisií, čistého financovania a investícií. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Výzvy pre politiku EÚ v oblasti klímy a priemyslu

4.1.   Úspešná revízia systému ETS

| 4.1.1. | V rámci politík EÚ v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, prijatom v októbri 2014, sa stanovili tieto ciele:






  — | znížiť emisie skleníkových plynov najmenej o 40 % (v porovnaní s úrovňami z roku 1990), |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

znížiť emisie skleníkových plynov najmenej o 40 % (v porovnaní s úrovňami z roku 1990),

| — | dosiahnuť aspoň 27 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

dosiahnuť aspoň 27 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov,

| — | zlepšiť energetickú účinnosť najmenej o 27 %. |
| --- | --- |

—

zlepšiť energetickú účinnosť najmenej o 27 %.

| 4.1.2. | Európska komisia plánuje v rámci európskej zelenej dohody predloženej v decembri 2019 zvýšiť cieľ EÚ do roku 2030, a to aj v prípade systému EU ETS. Cieľom je zvýšiť celkový cieľ zníženia emisií zo 40 % na 50 % alebo 55 %, aby sa emisie EÚ usmernili na cieľ dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050. Očakáva sa, že súhrnný a podrobný plán na zvýšenie cieľov do roku 2030 bude uvedený v októbri 2020 a konkrétne návrhy na revíziu príslušných legislatívnych opatrení budú predložené v júni 2021. Tieto návrhy budú zahŕňať preskúmanie smernice o EU ETS, prípadne aj v kombinácii s preskúmaním trhovej stabilizačnej rezervy. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Znamená to, že cieľ EU ETS na rok 2030 a pravidlá systému budú v nadchádzajúcich rokoch dôkladne preskúmané. Po začatí tohto preskúmania bude nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť kľúčovým prvkom systému EU ETS a ich vplyvu na európsky priemysel. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Návrh a zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach v EÚ

| 4.2.1. | Myšlienka uhlíkovej dane na hraniciach EÚ bola prítomná v agende Ursuly von der Leyen, keď sa o svoju terajšiu funkciu ešte len uchádzala. Od jej vymenovania za predsedníčku Európskej komisie je jej úvaha o mechanizme kompenzácie uhlíka v EÚ, ktorá by mohla mať niekoľko podôb – dane, zrkadlový systém ETS alebo normy –, prioritou Európskej komisie. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | GR TAXUD začalo v marci 2020 online konzultáciu s cieľom zhromaždiť názory všetkých zainteresovaných strán. Výsledky tejto konzultácie, ako aj diskusie s odborníkmi z členských štátov budú užitočné na vypracovanie právneho návrhu na jar 2021. Budúce opatrenia týkajúce sa uhlíka by mali byť v súlade s pravidlami WTO a inými medzinárodnými záväzkami EÚ. To v podstate znamená, že podľa judikatúry musia byť nediskriminačné a primerané. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | EHSV odporúča Komisii, aby sa hlbšie zaoberala úvahami o rôznych možnostiach politiky, ako je reformovaný ETS, kompenzácia uhlíka na hraniciach, sadzba DPH upravená podľa uhlíkovej náročnosti, a aby ich porovnala, pokiaľ ide o:






  — | vplyv na únik uhlíka a investícií, ak by sa v budúcnosti zvýšili ceny a znížila dostupnosť kvót ETS v EÚ, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

vplyv na únik uhlíka a investícií, ak by sa v budúcnosti zvýšili ceny a znížila dostupnosť kvót ETS v EÚ,

| — | právnu istotu v súvislosti s dodržiavaním pravidiel WTO, |
| --- | --- |

—

právnu istotu v súvislosti s dodržiavaním pravidiel WTO,

| — | prijateľnosť zo strany obchodných partnerov, |
| --- | --- |

—

prijateľnosť zo strany obchodných partnerov,

| — | technickú uskutočniteľnosť, najmä vzhľadom na existenciu celosvetovo akceptovaných noriem zúčtovania a merania, ako aj spoľahlivých a uznávaných databáz (11). |
| --- | --- |

—

technickú uskutočniteľnosť, najmä vzhľadom na existenciu celosvetovo akceptovaných noriem zúčtovania a merania, ako aj spoľahlivých a uznávaných databáz (11).

4.4.   Výhody mechanizmu kompenzácie uhlíka v EÚ

| 4.4.1. | Tento mechanizmus ochráni energeticky náročné spoločnosti EÚ (napríklad oceľ a cement) pred lacnejšími dovozmi z tretích krajín, ktoré majú slabšiu alebo nemajú žiadnu politiku v oblasti klímy (žiadny trh s uhlíkom, žiadne stanovovanie cien uhlíka). Touto úpravou by sa obnovili rovnaké podmienky pre spoločnosti z EÚ a spoločnosti z tretích krajín, ktoré by mohli mať napríklad formu poplatku za dovážaný tovar na základe priemerných cien v systéme EU ETS. Takéto mechanizmy pomôžu predchádzať únikom uhlíka a vyhnúť sa pretekom ku dnu v energeticky náročných odvetviach a zároveň chrániť konkurencieschopnosť priemyselných odvetví EÚ a znížiť konkurencieschopnosť lacných dovozov s uhlíkovou náročnosťou. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Keďže EÚ tvorí 10 % celosvetových emisií skleníkových plynov, takýto mechanizmus by tiež mohol vyslať pozitívny signál rovnako zmýšľajúcim krajinám, ktoré obchodujú s EÚ (Kanada, Spojené kráľovstvo, Švajčiarsko), ktoré budú mať prospech z istého druhu vzájomného uznávania ich vlastných systémov ETS, a zbaviť ich domáce spoločnosti povinnosti platiť akékoľvek poplatky za vývoz do krajín EÚ27. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EÚ tým zabezpečí súlad medzi svojimi vnútornými a vonkajšími záväzkami a zlepší svoju politiku v oblasti klímy prostredníctvom revízie smernice o energii s cieľom čeliť výzvam na zníženie emisií skleníkových plynov o 50 % – 55 % z úrovne roku 1990 do roku 2030 a dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Tieto potenciálne opatrenia týkajúce sa uhlíka na hraniciach by mohli byť alternatívou k súčasným opatreniam, ktoré sa zaoberajú rizikom úniku uhlíka v systéme obchodovania s emisiami v EÚ (bezodplatné kvóty na emisie CO2 udelené po hĺbkovej analýze emisného profilu, najlepšie dostupné technológie atď.). Stále prebieha diskusia o tom, či by opatrenie týkajúce sa uhlíka na hraniciach nahradilo existujúce opatrenia v oblasti konkurencieschopnosti v rôznych odvetviach a/alebo v tom istom sektore, alebo či by fungovalo popri nich. Je tiež dôležité pochopiť, aké by to mohlo mať dôsledky pre dovoz a vývozu elektriny v prepojených sústavách. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Nevýhody mechanizmu kompenzácie uhlíka v EÚ

| 4.5.1. | Využívanie opatrení týkajúcich sa uhlíka na hraniciach by mohlo viesť k odvetným opatreniam tretích krajín dodávajúcich suroviny do EÚ, ako sú USA, Čína alebo India, čo vytvorí nové obchodné prekážky v kontexte, v ktorom obmedzenie svetového obchodu v dôsledku pandémie COVID-19 bude obrovské – podľa nedávnej publikácie WTO medzi 18 % a 32 %. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Použitie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach by tiež mohlo oslabiť mnohostranný prístup dohovoru UNFCCC a mohlo by sa považovať za odmietnutie medzinárodnej spolupráce v prospech jednostrannejších prístupov. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Náklady na niektoré dovážané suroviny z tretích krajín, ktoré majú slabú politiku v oblasti klímy, budú pre ich kupujúcich v EÚ vyššie. To znamená, že cenová konkurencieschopnosť niektorých veľkých európskych výrobných spoločností (v automobilovom a stavebnom priemysle), ktoré spracúvajú tieto suroviny, by sa mohla znížiť, zatiaľ čo vývoz hotových výrobkov z EÚ by sa mohol zmeniť. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Sektorové pokrytie kompenzácie uhlíka na hraniciach sa môže líšiť od pokrytia existujúcich opatrení na ochranu konkurencieschopnosti: možné pokrytie opatrení týkajúcich sa uhlíka na hraniciach by sa mohlo obmedziť napríklad na odvetvia cementu a ocele, kde je riziko úniku uhlíka najvyššie, zatiaľ čo sektorové pokrytie opatrení týkajúcich sa úniku uhlíka má širší rozsah (napríklad chemikálie, farbenie textilu a konečná úprava). |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Odvetvový prístup

| 4.6.1. | Oceliarsky priemysel v EÚ je pod tlakom neľútostnej svetovej konkurencie výrobcov ocele z Číny, Turecka, Alžírska alebo Iránu, ktorí nemajú systémy obchodovania s emisiami pre toto odvetvie a už teraz vyvážajú do EÚ 30 miliónov ton ocele. Európske združenie výrobcov ocele (Eurofer) podporuje zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach z environmentálnych, ekonomických a právnych dôvodov a považuje ho za predpoklad, ako predísť riziku úniku uhlíka. Tento mechanizmus by sa mal vzťahovať na hotové výrobky a polotovary z ocele a mal by byť založený na riadnom účtovnom systéme, ktorý odmeria stopu CO2 vo výrobkoch prostredníctvom niektorých „dohôd o rovnocennosti“ s tretími krajinami a mal by existovať súbežne s bezodplatným prideľovaním kvót v rámci EU ETS počas prechodného obdobia. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Európska asociácia výrobcov cementu (CEMbureau) víta myšlienku mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach v súvislosti s vysokým rizikom úniku uhlíka v priemysle EÚ s nízkymi rozpätiami. Tento sektor, ktorý je zapojený do dlhodobého investičného cyklu, aby splnil cieľ klimatickej neutrality do roku 2050, stanovuje niekoľko podmienok, napríklad transparentnú metodiku, dodržiavanie pravidiel WTO, široké sektorové pokrytie vo všetkých odvetviach, na ktoré sa vzťahuje systém ETS a koexistencia s bezodplatným prideľovaním kvót do roku 2030. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Dialóg s tretími krajinami

| 4.7.1. | EHSV podporuje začatie dialógu s tretími krajinami s cieľom prediskutovať obsah a vplyv opatrení týkajúcich sa uhlíka na hraniciach na ich vývoz do EÚ. Tento dialóg by mal mať inú formu s krajinami, ktoré majú ambiciózne politiky v oblasti klímy (ako Kanada), než s krajinami, ktoré nemajú také ambiciózne politiky v oblasti klímy (USA, Čína, Rusko). |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Vieme napríklad, že vláda USA veľmi pozorne sleduje vývoj úvah o opatreniach EÚ týkajúcich sa kompenzácie uhlíka na hraniciach. Vo WTO už niektorí predstavitelia USA počas procesu posudzovania obchodnej politiky EÚ vyjadrili svoje obavy z opatrení EÚ týkajúcich sa uhlíka na hraniciach. |
| --- | --- |

4.7.2.

4.8.   Konečný cieľ globálnej tvorby cien uhlíka

| 4.8.1. | EHSV trvá na potrebe skombinovať a harmonizovať rôzne dostupné nástroje na boj proti klimatickej kríze. Keďže príslušné medzinárodné organizácie a podniky sa domnievajú, že signál o stanovovaní cien uhlíka je z dlhodobého hľadiska kľúčom k dosiahnutiu účinného pokroku v boji proti zmene klímy a pri vytváraní atraktívneho prostredia pre investície s cieľom urýchliť ekologickú transformáciu pre verejné a súkromné subjekty (priemysel, doprava, bývanie, poľnohospodárstvo atď.), EHSV sa zasadzuje za harmonizáciu prístupov v rôznych jurisdikciách, čo by nakoniec viedlo k vzniku porovnateľného cenového signálu v rôznych jurisdikciách. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | V prechodnom období pred prijatím porovnateľného cenového signálu, ako aj spoločne schválenej metodiky na meranie uhlíkových stôp by sa malo postupne harmonizovať regionálne stanovovanie cien uhlíka medzi rovnako zmýšľajúcimi krajinami (EÚ27, Spojené kráľovstvo, Švajčiarsko, Latinská Amerika, stredozápadná časť USA, juhovýchodná Ázia a ďalšie). Vytvorenie takýchto regionálnych trhov s uhlíkom bude vyžadovať spoločné infraštruktúry trhu s uhlíkom (istý druh jednotného trhu s uhlíkom), zatiaľ čo voči tretím krajinám by sa mohli zaviesť niektoré mechanizmy špecifické pre uhlík. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Aby sa však zabránilo vzniku obchodnej vojny v súvislosti s uhlíkom medzi krajinami a regionálnymi colnými úniami, musí sa vytvoriť výnimka WTO, v ktorej sa stanovia pravidlá, podľa ktorých musia byť zriadené tieto mechanizmy kompenzácie uhlíka na hraniciach (uhlíková daň, zrkadlový systém ETS, normy) a fungovať v súlade s dvoma kľúčovými zásadami WTO: proporcionalitou a nediskrimináciou. |
| --- | --- |

4.8.3.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 59.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677.

2

(3)  IETA: 10 rokov obchodovania s emisiami v Európe: smerom k novému začiatku?, máj 2015, http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

6

(7)  Európska komisia (Opatrenia v oblasti klímy): revízia pre fázu 4 (2021 – 2030), naposledy sprístupnené v marci 2018, https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_sk.

7

(8)  Sia Partners: Emisie CO2 v EÚ, 1. apríla 2020.

8

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2, 7. mája 2020.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

11

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/131

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 429/18)

| Spravodajca: | Krzystof BALON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Krzystof BALON

| Konzultácia | Nemecké predsedníctvo Rady EÚ, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 211/3/5 |

Konzultácia

Nemecké predsedníctvo Rady EÚ, 18.2.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4.9.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

211/3/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vzhľadom na úlohu neziskových sociálnych podnikov pri realizácii sociálneho rozmeru Európskej únie (EÚ) a pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv, a to aj – a práve – v krízových situáciách, Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva na posilnenie a cielenú podporu sociálnych podnikov a iných organizácií sociálneho hospodárstva, ktoré v plnej miere reinvestujú akékoľvek zisky do plnenia verejnej služby alebo na neziskové účely. Okrem toho by sa mala zlepšiť ich viditeľnosť v celej Európe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V právnych systémoch mnohých členských štátov už existujú predpisy, ktorými bol zavedený štatút verejnej prospešnosti uplatniteľný aj na sociálne podniky. EHSV preto vyzýva všetky ostatné členské štáty, aby takéto pravidlá zakotvili do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Okrem toho by sa podľa vzoru protokolu č. 26 o službách všeobecného záujmu mal k ZFEÚ pripojiť protokol o rozmanitosti foriem podnikov, v ktorom by sa samostatne vymedzili neziskové sociálne podniky. EHSV tiež vyzýva členské štáty, aby túto zmenu zohľadnili pri akejkoľvek budúcej revízii zmluvy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Neziskové sociálne podniky a podobné neziskové organizácie by sa mali posilniť tým, že by boli v právnych predpisoch o verejnom obstarávaní uprednostňované pred štátnymi alebo komerčnými poskytovateľmi sociálnych služieb všeobecného záujmu. Pri verejnom obstarávaní by sa mala venovať pozornosť najmä špecifickým oblastiam činnosti neziskových sociálnych podnikov pri poskytovaní sociálnych služieb, ako je opatrovateľstvo a zdravotná starostlivosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa tiež vyslovuje za možnosť poskytovať podporu určenú výhradne neziskovým organizáciám bez toho, aby došlo k porušeniu pravidiel EÚ o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Súčasná prahová hodnota stanovená v nariadení o pomoci de minimis o službách všeobecného hospodárskeho záujmu vo výške 500 000 EUR na tri zdaňovacie obdobia by sa mala výrazne zvýšiť na približne 800 000 EUR na jedno zdaňovacie obdobie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že by sa mala zaviesť všeobecná výnimka pre využívanie európskych fondov s vnútroštátnym spolufinancovaním. Rovnako ako v prípade programov riadených výlučne na úrovni EÚ by sa v prípade vnútroštátneho spolufinancovania nemali uplatňovať pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Podpora neziskových organizácií sociálneho hospodárstva by sa mala riešiť aj v sociálnom prehľade v súvislosti s európskym semestrom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Neziskové podniky sociálneho hospodárstva nielenže predstavujú udržateľný obchodný model, ale zároveň vytvárajú a udržiavajú kvalitné pracovné miesta, podporujú rovnaké príležitosti, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím a iné sociálne znevýhodnené skupiny, zabezpečujú vysokú úroveň sociálnej účasti a rovnosti a podporujú digitálnu a environmentálnu transformáciu. Sociálne hospodárstvo je teda strategickým spojencom pri posilňovaní sociálneho rozmeru Európy. Činnosti sociálneho hospodárstva by preto mali byť osobitne podporované z európskych fondov, a najmä by sa mali stať samostatným špecifickým cieľom podpory z ESF+. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV je pripravený zohrať inšpirujúcu a koordinačnú úlohu v diskusii o úlohe neziskových sociálnych podnikov pri vykonávaní fondu na obnovu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 a v rámci akčného plánu v oblasti sociálneho hospodárstva na rok 2021 a o prepracovaní právneho a finančného rámca, ktoré je v tomto kontexte nutné. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Úvod

| 2.1. | V rámci príprav na nemecké predsedníctvo Rady EÚ v druhej polovici roka 2020 požiadala vláda Spolkovej republiky Nemecko 18. februára 2020 EHSV o vypracovanie stanoviska na tému Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy. Nemecká vláda pritom zdôraznila význam spoločného blaha ako základnej hodnoty, ktorá spája celú Európu, a to aj v oblasti hospodárskej činnosti, a vysokú inovačnú schopnosť podnikov sociálneho hospodárstva, ktoré sú zamerané na spoločné blaho a ktorých ťažiskom je poskytovať sociálne služby. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sociálne hospodárstvo tvorí množstvo podnikov a organizácií, okrem iného družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia, nadácie a sociálne podniky, ako aj iné právne formy špecifické pre daný členský štát, ktoré spájajú spoločné hodnoty a zásady (1). Sociálne hospodárstvo v Európe ukázalo aj v časoch hospodárskych a sociálnych kríz, že je skutočne dôležité a má systémový význam. Pomáha vytvárať a posilňovať sociálnu súdržnosť a zaručiť ju z dlhodobého hľadiska. Predovšetkým model neziskového poskytovania sociálnych služieb, v ktorom sú absolútnou prioritou sociálne ciele, sa ukázal byť veľmi pružný, blízky občanom, inovatívny, udržateľný, demokraticky legitímny a účinný. Neziskové sociálne podniky okrem toho prispievajú v rozhodujúcej miere aj k vytváraniu rovnakých príležitostí pre všetkých, a to nezávisle od veku, pohlavia či pôvodu. Zaoberajú sa sociálnymi potrebami spoločnosti, ktoré zatiaľ nie sú pokryté prostredníctvom verejných sociálnych služieb. EHSV už v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk poukázal na to, že činnosť podnikov sociálneho hospodárstva by mala slúžiť spoločnému blahu a nemala by byť zameraná na maximalizáciu ziskov. Sociálne hospodárstvo tak vytvára kvalitné pracovné miesta v sociálne zodpovedných podnikoch (2) v oblastiach, ako sú zdravotná starostlivosť, opatrovateľstvo alebo starostlivosť o deti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vzhľadom na rôznorodosť sociálneho hospodárstva v Európe neexistuje žiadne právne záväzné celoeurópske vymedzenie sociálnych podnikov. EHSV opisuje sociálne podniky na základe určitých charakteristík ako podniky, ktoré:






  — | sú zamerané primárne na sociálne ciele a nie na zisk a vytvárajú spoločenský prínos pre verejnosť alebo jej členov, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

sú zamerané primárne na sociálne ciele a nie na zisk a vytvárajú spoločenský prínos pre verejnosť alebo jej členov,

| — | majú prevažne neziskový charakter, pričom nadbytok sa v prvom rade reinvestuje a nie vypláca súkromným akcionárom alebo vlastníkom, |
| --- | --- |

—

majú prevažne neziskový charakter, pričom nadbytok sa v prvom rade reinvestuje a nie vypláca súkromným akcionárom alebo vlastníkom,

| — | majú rôzne právne formy a modely: napr. družstvá, vzájomné spoločnosti, dobrovoľné združenia, nadácie, ziskové alebo neziskové spoločnosti, pričom často dochádza ku kombinácii rozdielnych právnych foriem alebo zmene formy podľa potreby, |
| --- | --- |

—

majú rôzne právne formy a modely: napr. družstvá, vzájomné spoločnosti, dobrovoľné združenia, nadácie, ziskové alebo neziskové spoločnosti, pričom často dochádza ku kombinácii rozdielnych právnych foriem alebo zmene formy podľa potreby,

| — | hospodárske subjekty, ktoré produkujú tovar a služby (v mnohých prípadoch všeobecného záujmu), často so silnou zložkou sociálnej inovácie, |
| --- | --- |

—

hospodárske subjekty, ktoré produkujú tovar a služby (v mnohých prípadoch všeobecného záujmu), často so silnou zložkou sociálnej inovácie,

| — | konajú ako nezávislé subjekty so silnou zložkou účasti a spolurozhodovania (zamestnanci, užívatelia, členovia), správy a demokracie (buď zastupiteľskej alebo otvorenej), |
| --- | --- |

—

konajú ako nezávislé subjekty so silnou zložkou účasti a spolurozhodovania (zamestnanci, užívatelia, členovia), správy a demokracie (buď zastupiteľskej alebo otvorenej),

| — | často pochádzajú z radov organizácií občianskej spoločnosti alebo sú s ňou združené (3). |
| --- | --- |

—

často pochádzajú z radov organizácií občianskej spoločnosti alebo sú s ňou združené (3).

| 2.4. | Na úrovni EÚ neexistuje ani právne záväzné vymedzenie verejnej prospešnosti. Právne predpisy EÚ často takmer nezohľadňujú špecifický charakter sociálneho hospodárstva, najmä jeho odlišný vzťah k zisku podnikov, na čo EHSV už poukázal v jednom z predchádzajúcich stanovísk. Článok 54 ZFEÚ sa doteraz vykladal tak, že subjekty, ktoré vykonávajú ekonomicky nezištnú činnosť (neziskové) sú protipólom podnikov vykonávajúcich hospodársku činnosť za finančnú odmenu. Táto druhá kategória zahŕňa teda bez rozdielu a nezávisle od právnej formy všetky podniky, ktoré môžu dosahovať zisky, bez ohľadu na to, či ich prerozdeľujú alebo nie (4). V právnych systémoch mnohých členských štátov však existujú pravidlá, ktorými bol zavedený štatút verejnej prospešnosti uplatniteľný aj na sociálne podniky. Preto by sa malo rozlišovať medzi tromi typmi ekonomicky aktívnych subjektov: podniky zamerané čisto na vytváranie zisku, podniky sociálneho hospodárstva čiastočne zamerané na vytváranie zisku, ako sa už uvádza v stanovisko EHSV INT/871 (5) a čisto neziskové sociálne podniky. Posledné z uvedených sú predmetom tohto stanoviska. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vzhľadom na tieto vnútroštátne predpisy možno za neziskové sociálne podniky považovať tie sociálne podniky, ktoré vykazujú charakteristiky uvedené v bode 2.4 a ktoré sú okrem toho v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi povinné reinvestovať akýkoľvek prípadný zisk vo verejnom záujme alebo na verejnoprospešné účely. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV už vo svojom predchádzajúcom stanovisku konštatuje, že v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie a rozhodovacej praxi Európskej komisie badať nedostatočný záujem o podniky, ktoré sú vo vnútroštátnych právnych predpisoch vzťahujúcich sa na ne označované ako „neziskové“, alebo ktoré bez ohľadu na toto označenie spĺňajú uvedené kritériá. EHSV sa preto domnieva, že podľa vzoru protokolu č. 26 o službách všeobecného záujmu by sa k ZFEÚ mal pripojiť protokol o rozmanitosti foriem podnikov, v ktorých by sa samostatne vymedzili neziskové sociálne podniky a sociálne podniky čiastočne zamerané na vytváranie zisku, a vyzýva členské štáty, aby túto zmenu zohľadnili pri akejkoľvek budúcej revízii zmluvy (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Neziskové sociálne podniky ako poskytovatelia sociálnych a zdravotníckych služieb všeobecného záujmu pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv

| 3.1. | EHSV už vo svojom predchádzajúcom stanovisku zdôraznil, že bez príspevkov podnikov sociálneho hospodárstva nie je možné účinne vykonávať Európsky pilier sociálnych práv a že tieto podniky sú vo svojej podstate zamerané na dosiahnutie cieľov piliera, ako je podpora bezpečného a adaptabilného zamestnania, sociálny dialóg a účasť zamestnancov, ako aj bezpečné, zdravé a dôstojné pracovné prostredie alebo poskytovanie inovačných riešení pre určité základné sociálne potreby (7). Je potrebné posilniť viditeľnosť týchto neziskových organizácií na celoeurópskej úrovni. Treba podporovať inovácie a zabezpečiť ľahší prístup k financovaniu, aby mohli naďalej pokračovať vo svojej každodennej činnosti, ako aj v krízových situáciách. Mala by sa uskutočňovať výmena osvedčených postupov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V závislosti od koncepcie daného sociálneho modelu v jednotlivých členských štátoch EÚ je zodpovednosťou daného štátu zabezpečiť, aby občania mohli využívať komplexné a účinné sociálne a zdravotnícke služby všeobecného záujmu, ktoré sú prístupné, cenovo dostupné a kvalitné. EHSV už poukázal na to, že služby všeobecného záujmu sú nevyhnutnou súčasťou systému sociálnej spravodlivosti a že existuje právo na prístup ku kvalitným „základným službám“ vrátane sociálnych a zdravotníckych služieb v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv (8). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V niektorých krajinách sú tieto služby poskytované predovšetkým neziskovými iniciatívami, inštitúciami a subjektmi a až potom zo strany štátu, a to takým spôsobom, že štát zabezpečuje rámec na poskytovanie služieb, používatelia si vyberajú poskytovateľov služieb a inštitúcie sociálneho zabezpečenia tieto služby financujú. Tieto služby sa musia poskytovať so zreteľom na záujmy príjemcov, ktorých treba participatívne zapájať. Tento neziskový a zároveň konkurenčný spôsob poskytovania služieb zo strany neziskových sociálnych podnikov by mohol slúžiť ako základ pre diskusiu o celoeurópskom modeli a mal by sa posilniť napríklad v prípade postupov verejného obstarávania, ktoré používateľov pripravujú o slobodu výberu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa vyslovuje za možnosť poskytovať cielenú alebo výlučnú podporu neziskovým organizáciám bez toho, aby došlo k riziku porušenia pravidiel EÚ o štátnej pomoci. V krízových situáciách je to dôležitejšie ako kedykoľvek inde, pretože neziskové organizácie nemajú k dispozícii žiadne rezervy. Práve v krízových situáciách sú však sociálne a zdravotnícke služby mimoriadne dôležité, a preto je potrebné udržať ich vysokú kvalitu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Na tento účel a vo všeobecnosti na posilnenie neziskového sociálneho hospodárstva pri poskytovaní sociálnych a zdravotníckych služieb všeobecného záujmu sú potrebné zásadné zmeny európskeho právneho rámca, a to najmä: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1 | zavedením nadradenosti neziskových poskytovateľov pred verejnými alebo komerčnými poskytovateľmi v právnych predpisoch o verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | výrazným zvýšením prahovej hodnoty v nariadení o pomoci de minimis o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá v súčasnosti predstavuje 500 000 EUR na tri zdaňovacie obdobia, na približne 800 000 EUR na jedno zdaňovacie obdobie. Takéto zvýšenie by prispelo k tomu, aby sa nariadenie o pomoci de minimis v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu lepšie uplatňovalo, a tým aj stalo účinnejším, pričom sa zároveň obmedzí riziko skutočného cezhraničného narušenia hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | zavedením všeobecnej výnimky pre využívanie európskych fondov s vnútroštátnym spolufinancovaním. Rovnako ako v prípade programov riadených výlučne na úrovni EÚ by sa v prípade vnútroštátneho spolufinancovania nemali uplatňovať pravidlá štátnej pomoci. V určitých prípadoch by orgány členských štátov mali mať možnosť prijať právne záväzné rozhodnutie so zreteľom na očakávania príjemcov štátnej pomoci o tom, že v týchto prípadoch nebola naplnená skutková podstata štátnej pomoci. Komisia a Súdny dvor Európskej únie by mali mať právomoc kontrolovať, či nedochádza k zneužívaniu. |
| --- | --- |

3.5.3

4.   Finančný rámec pre činnosti neziskových sociálnych podnikov

| 4.1. | EHSV opakovane vyzval Európsku komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi vytvorila priaznivý a udržateľný ekosystém pre sociálne hospodárstvo (9). Zlepšenie finančného rámca činností neziskových sociálnych podnikov zahŕňa okrem iného dostatočnú mieru spolufinancovania, administratívne zjednodušenia vrátane systému ukazovateľov založeného na potrebách a využívanie a uznávanie paušálnych platieb. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pre neziskové sociálne podniky poskytujúce sociálne a zdravotnícke služby má mimoriadny význam podpora z európskych fondov vrátane Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+): |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1 | Výbor už vo svojom stanovisku k návrhu nariadenia o ESF+ (10) požadoval, aby sa podpora činností sociálneho hospodárstva stala samostatným špecifickým cieľom ESF+ vzhľadom na rastúci význam sociálneho hospodárstva pre sociálny rozmer EÚ (11). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EHSV tiež upozornil na často nedostatočné finančné zdroje neziskových sociálnych podnikov a v tejto súvislosti už vyzval, aby sa pri vynakladaní vlastných prostriedkov na činnosti podporované z ESF+ pristupovalo k vecnému plneniu rovnako ako k finančným príspevkom (12). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Medzi neziskové sociálne podniky patria aj menšie miestne organizácie, ako sú napríklad svojpomocné skupiny. EHSV už žiadal, aby sa na tieto organizácie vyčlenil primeraný podiel finančných prostriedkov z ESF+ (13). Malo by byť tiež možné cieleným spôsobom podporovať dobrovoľnícku činnosť v oblasti poskytovania sociálnych a zdravotníckych služieb. |
| --- | --- |

4.2.3

5.   Akčný plán v oblasti sociálneho hospodárstva: Neziskové sociálne podniky ako dôležitý aktér Fondu obnovy po kríze COVID-19

| 5.1. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukázala, že vnútroštátne opatrenia sú účinné len prostredníctvom koordinovanej činnosti. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV ECO/515 k nariadeniu o investičnej iniciatíve v reakcii na koronavírus, nemali by sa prehliadať a mali by sa výraznejšie podporovať nielen verejné systémy zdravotnej starostlivosti a MSP, ale aj neziskové sociálne podniky a organizácie občianskej spoločnosti. Neziskové sociálne podniky a organizácie občianskej spoločnosti majú veľmi malé rezervy, ktoré by mohli využívať v krízových situáciách. Práve počas terajšej krízy sú však kľúčové pre zachovanie fungujúcich systémov (zdravotnej starostlivosti). EHSV preto požaduje, aby boli tieto oblasti a organizácie viac podporované nielen pri riešení aktuálnej krízy, ale aj v rámci riadneho vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv, spoločnej sociálnej a zdravotnej politiky, Európskeho sociálneho fondu (ESF) a sociálneho prehľadu v súvislosti s európskym semestrom (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV podporuje stanovisko Európskej komisie, ktoré v liste z 24. apríla 2020 (15) adresovanom vládam členských štátov formuloval komisár pre zamestnanosť a sociálne práva Nicolas Schmit, a podľa ktorého by sa malo sociálne hospodárstvo podporovať práve v čase terajšej krízy. Podľa Komisie prispievajú organizácie sociálneho hospodárstva v praxi mnohými spôsobmi k tlmeniu účinkov tejto krízy, keď v spolupráci s verejnými orgánmi a v súčinnosti s nimi poskytujú širokú škálu sociálnych služieb, najmä pre najzraniteľnejšie osoby v spoločnosti. Sú tiež dôležitými zamestnávateľmi pre zraniteľné skupiny a zohrávajú kľúčovú úlohu pri integrácii na trh práce a sprostredkúvaní kvalifikácií. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Neziskové organizácie sociálneho hospodárstva a iné neziskové organizácie by mali byť lepšie prepojené, pokiaľ ide o komunikáciu, politiku a operačnú činnosť. EÚ a členské štáty by sa o to mali zasadzovať nepretržitou podporou pravidelnej cezhraničnej spolupráce a lepším prepojením civilnej ochrany, záchranných a sociálnych a zdravotníckych služieb. Opätovné uzavretie hraníc a čisto národné koncepcie počas koronavírusovej krízy sú kontraproduktívne a v rozpore s cieľmi a hodnotami EÚ. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Organizácie sociálneho hospodárstva a najmä neziskové sociálne podniky v Európe prispievajú prostredníctvom svojej inkluzívnej povahy a svojho cieľa podporovať najviac znevýhodnené osoby k poskytovaniu pomoci migrantom. Ako už bolo uvedené v stanovisku EHSV INT/785, organizácie sociálneho hospodárstva musia mať aj v tejto súvislosti väčšie uznanie (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V súvislosti so svojím stanoviskom o vonkajšom rozmere sociálneho hospodárstva (17) EHSV opätovne poukazuje na to, že Komisia nezohľadnila sociálne hospodárstvo vo svojom návrhu nového konsenzu o rozvoji. Najmä neziskové sociálne hospodárstvo má osobitný potenciál na základe svojpomoci a organizovanej občianskej spoločnosti trvalo prispievať k riešeniu sociálnych a environmentálnych problémov prístupom zdola nahor. Silné neziskové sociálne hospodárstvo v Európe je pripravené prispieť svojimi skúsenosťami prostredníctvom najlepších postupov. Pevne stanovená nezisková orientácia vo forme úplného reinvestovania ziskov na účely sociálneho podnikania môže spolu s príslušnými štátnymi resp. demokraticky legitímnymi kontrolnými mechanizmami zabrániť privatizácii verejných finančných prostriedkov a neobmedzenej maximalizácii ziskov mimo Európy. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Je potrebný široký spoločenský konsenzus medzi zamestnávateľmi, pracovníkmi a inými organizáciami občianskej spoločnosti o úlohe neziskových sociálnych podnikov a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré ich podporujú, pri vykonávaní Fondu obnovy po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 a v rámci akčného plánu v oblasti sociálneho hospodárstva na rok 2021, ako aj v súvislosti s prepracovaním právneho a finančného rámca, ktoré je v tomto kontexte nutné. EHSV dáva najavo svoju pripravenosť zohrávať v tomto procese inšpirujúcu a koordinačnú úlohu. |
| --- | --- |

5.6.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 20.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 1.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 7.

8

(9)  Pozri Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 152, Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 165.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 165.

11

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

13

(14)  Pozičný dokument EHSV ECO/515, bod 1.11.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 1.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 58.

17

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/136

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Povinná náležitá starostlivosť

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 429/19)

| Spravodajca: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Spravodajca:

Thomas WAGNSONNER

Pomocná spravodajkyňa:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Konzultácia | List EP, 15.9.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/3 |

Konzultácia

List EP, 15.9.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4.9.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (ďalej len „EHSV“) potvrdzuje, že je čas, aby Európska komisia konala a navrhla členským štátom a Európskemu parlamentu právne predpisy o povinnej náležitej starostlivosti, ktorými sa uzná zodpovednosť založená na súčasných normách a európskym podnikom sa ponúkne jasný a bezpečný právny rámec. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Náležitá starostlivosť v oblasti ľudských práv sa stala záležitosťou vnútorného trhu. Keďže jednotlivé členské štáty spájajú so správaním spoločností rôzne právne sankcie, roztrieštená a čiastočne sektorová legislatívna iniciatíva na úrovni EÚ nie je dostatočná. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vecná pôsobnosť legislatívnej iniciatívy, či už ide o smernicu, alebo nariadenie s príslušnými výhodami a nevýhodami, by mala zaručiť široké vymedzenie ľudských a environmentálnych práv vrátane práv pracovníkov a odborových zväzov a zabezpečiť zohľadnenie nového vývoja v oblasti ľudských práv. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Povinnosti náležitej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o globálne hodnotové reťazce, musia usmerňovať rozhodnutia v oblasti riadenia zamerané na to, aby boli podniky udržateľné z hospodárskeho, ekologického a sociálneho hľadiska. Environmentálne vplyvy by sa v každom prípade mali považovať za mimoriadne dôležité z hľadiska udržateľného obchodného správania a mali by byť dôležitou prioritou v globálnych hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Legislatívna iniciatíva by sa mala medzisektorovo vzťahovať na všetky spoločnosti s primeranými požiadavkami na malé a stredné podniky (MSP), ktoré majú sídlo alebo pôsobia v EÚ, s cieľom vyhnúť sa nekalej hospodárskej súťaži a nerovnakým podmienkam, ako aj na verejný sektor. Od spoločností by sa v jej rámci malo vyžadovať, aby spĺňali vysoké normy zodpovedného obchodného správania, ale zároveň aby sa zabezpečili primerané opatrenia v súlade s príslušným rizikom porušovania ľudských práv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Súčasťou povinnej náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv by mali byť tieto aspekty:






  — | súdržný rámec náležitej starostlivosti založený na súčasných nástrojoch, ktoré sa uplatňujú na podniky pôsobiace na vnútornom trhu vrátane spoločností z tretích krajín, ktoré predávajú významný objem tovaru a služieb, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

súdržný rámec náležitej starostlivosti založený na súčasných nástrojoch, ktoré sa uplatňujú na podniky pôsobiace na vnútornom trhu vrátane spoločností z tretích krajín, ktoré predávajú významný objem tovaru a služieb,

| — | zodpovednosť vedúca k účinným prostriedkom nápravy pre osoby dotknuté pochybením. V prípadoch, keď dochádza k porušovaniu ľudských práv, sociálnych a environmentálnych noriem alebo k negatívnym vplyvom činností spoločností, vrátane ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcov, sa musí zaviesť osobitný rámec zodpovednosti vrátane trestnej zodpovednosti. |
| --- | --- |

—

zodpovednosť vedúca k účinným prostriedkom nápravy pre osoby dotknuté pochybením. V prípadoch, keď dochádza k porušovaniu ľudských práv, sociálnych a environmentálnych noriem alebo k negatívnym vplyvom činností spoločností, vrátane ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcov, sa musí zaviesť osobitný rámec zodpovednosti vrátane trestnej zodpovednosti.

| 1.7. | Aby sa vylúčila akákoľvek možnosť právnej neistoty, v legislatívnej iniciatíve sa musí veľmi jasne stanoviť, aké jednotlivé opatrenia musia spoločnosti prijať počas celého postupu náležitej starostlivosti, aby posúdili riziko pre ľudské práva v súlade s inými záväznými právnymi predpismi EÚ vrátane pripravovanej revízie smernice o požiadavkách na vykazovanie nefinančných informácií:






  — | jasne vymedzená analýza rizika [identifikácia a posúdenie (potenciálnych) nepriaznivých vplyvov činností podniku na ľudské práva a životné prostredie uvedené vo formálnom, prístupnom, transparentnom, úplnom a pravdivom dokumente s cieľom zmapovať riziká na základe jasnej a prehľadnej metodiky posudzovania rizík a ich zoradenie podľa priorít] vrátane dohodnutého mechanizmu spôsobov včasného varovania a ochrany nahlasujúcich osôb, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

jasne vymedzená analýza rizika [identifikácia a posúdenie (potenciálnych) nepriaznivých vplyvov činností podniku na ľudské práva a životné prostredie uvedené vo formálnom, prístupnom, transparentnom, úplnom a pravdivom dokumente s cieľom zmapovať riziká na základe jasnej a prehľadnej metodiky posudzovania rizík a ich zoradenie podľa priorít] vrátane dohodnutého mechanizmu spôsobov včasného varovania a ochrany nahlasujúcich osôb,

| — | následné opatrenia (vymedzenie vnútorných úloh v rámci podniku, ukončenie nepriaznivých vplyvov a predchádzanie týmto vplyvom), |
| --- | --- |

—

následné opatrenia (vymedzenie vnútorných úloh v rámci podniku, ukončenie nepriaznivých vplyvov a predchádzanie týmto vplyvom),

| — | sledovanie účinnosti opatrení prijatých na základe usmernení OECD o nadnárodných podnikoch a hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (UNGP), |
| --- | --- |

—

sledovanie účinnosti opatrení prijatých na základe usmernení OECD o nadnárodných podnikoch a hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (UNGP),

| — | komunikácia [primerané predkladanie správ o riešení (potenciálne) nepriaznivých vplyvov činností podniku] rešpektujúca oprávnené obchodné tajomstvo a transparentnosť, |
| --- | --- |

—

komunikácia [primerané predkladanie správ o riešení (potenciálne) nepriaznivých vplyvov činností podniku] rešpektujúca oprávnené obchodné tajomstvo a transparentnosť,

| — | odborové organizácie zastúpené v spoločnosti by mali byť zapojené podľa vnútroštátneho rámca vzťahujúceho sa na sociálny dialóg. |
| --- | --- |

—

odborové organizácie zastúpené v spoločnosti by mali byť zapojené podľa vnútroštátneho rámca vzťahujúceho sa na sociálny dialóg.

| 1.8. | Obete, ktorých práva sú porušované, a ich zástupcovia, ako sú odborové zväzy a obhajcovia ľudských práv, musia mať prístup k účinným prostriedkom nápravy negatívnych vplyvov, ktoré utrpeli. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Musí sa zabezpečiť, aby obete porušovania ľudských práv súvisiaceho s podnikaním a ich zástupcovia vrátane odborových zväzov a obhajcov ľudských práv mali z hľadiska ľudských práv zaručený prístup k spravodlivému konaniu, súdom a orgánom. Keď nie je jasné, či potenciálnu zodpovednosť nesie materská spoločnosť, jedna z jej dcérskych spoločností alebo jeden z jej dodávateľov, s ktorými nadviazala obchodné vzťahy, právomoc rozhodovať by mala prislúchať jednému súdnemu orgánu zaisťujúcemu spravodlivé konanie. Nariadenie Brusel I by sa preto malo zmeniť a doplniť tak, aby sa v prípade porušenia ľudských práv umožňovalo konanie v Európe. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Rámec povinnej náležitej starostlivosti by sa realizoval prostredníctvom dohodnutej normy, ktorej dodržiavanie sa zabezpečí primeranými, účinným a odrádzajúcimi sankciami, zatiaľ čo zodpovednosť by vznikla v dôsledku porušenia jasne vymedzeného súboru ľudských práv. Rovnako ako vo všetkých režimoch zodpovednosti sa musí preukázať zjavná príčinná súvislosť medzi pochybením alebo nezabránením pochybeniu a určitou škodou. V prípadoch pomerne netypických príčinných vzťahov teda neexistuje žiadna súvislosť s rizikom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Na základe poznatkov získaných z francúzskej legislatívy o náležitej starostlivosti sa na to, aby európske spoločnosti mohli plniť túto úlohu, musia v záväznej legislatívnej iniciatíve zabezpečiť tieto normy kvality:






  — | jasné vymedzenie a zrozumiteľný jazyk, |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

jasné vymedzenie a zrozumiteľný jazyk,

| — | zabezpečenie právnej istoty a uskutočniteľnosti, najmä pokiaľ ide o rozhodné právo, primerané požiadavky na vykazovanie rešpektujúce legitímne obchodné tajomstvo. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie právnej istoty a uskutočniteľnosti, najmä pokiaľ ide o rozhodné právo, primerané požiadavky na vykazovanie rešpektujúce legitímne obchodné tajomstvo.

| 1.12. | Pri riadení globálnych dodávateľských reťazcov by sa mal podporovať vývoj inovatívnych informačných technológií (napr. technológie blockchain), ktoré umožňujú sledovanie všetkých údajov, aby sa minimalizovalo administratívne zaťaženie a náklady, a aby zabránilo sa duplicite. Poskytujú bezpečnosť a zabezpečujú vysledovateľnosť. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Hlavné prvky a kontext

| 2.1. | Európsky parlament požiadal EHSV o stanovisko k legislatívnej iniciatíve ohlásenej na úrovni EÚ, ktorá sa týka „náležitej starostlivosti a zodpovednosti podnikov“. EHSV sa preto bude zaoberať návrhmi na možný obsah a vymedzenie takéhoto legislatívneho aktu na základe svojej práce v oblasti „náležitej starostlivosti“ a „podnikania a ľudských práv“, ako aj na základe poznatkov a skúseností svojich členov, obzvlášť z krajín s ambicióznymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV sa aktívne venoval otázkam náležitej starostlivosti v globálnych hodnotových reťazcoch (1). V globálnych hodnotových reťazcoch stále dochádza k porušeniam ľudských práv (2) vrátane práv pracovníkov (3) a environmentálnych práv a k zasahovaniu do týchto práv, hoci v mnohých prípadoch by sa takému vplyvu mohlo predísť náležitou starostlivosťou a dodržiavaním medzinárodných záväzkov zo strany štátov a ich verejných orgánov, a to najmä v oblasti pracovných práv a ľudských práv. Obetiam takýchto porušení často chýbajú právne prostriedky na uplatnenie si svojich práv. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | S cieľom umožniť spoločnostiam začleniť náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv do ich obchodných činností bolo vytvorených viacero dobrovoľných rámcov. Takéto rámce majú spravidla formu stratégií sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Spomedzi týchto nástrojov majú veľký vplyv hlavné zásady Organizácie Spojených národov v oblasti podnikania a ľudských práv (UNGP), globálny pakt OSN, norma ISO 26000 o spoločenskej zodpovednosti a usmernenia vytvorené OECD (usmernenia OECD o nadnárodných podnikoch). Okrem iného sa v nich odporúča, aby zmluvy s obchodnými partnermi v globálnych hodnotových reťazcoch boli navrhnuté tak, aby štruktúra obchodných vzťahov slúžila na ochranu ľudských práv. Takéto dobrovoľné nástroje ukazujú, že v globálnych hodnotových reťazcoch je možné riadiť riziká a uplatňovať normy týkajúce sa porušovania ľudských práv. Z nich potom možno vytvoriť potenciálne povinné opatrenia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dobrovoľnými opatreniami sa nie vždy dokázalo predísť závažným porušeniam základných práv a takisto spoločnostiam neposkytujú právnu istotu v obchodných vzťahoch v zahraničí. To vedie k nesúrodému súboru opatrení, ktoré neposkytujú právnu istotu a právnu predvídateľnosť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Na nápravu tejto situácie prijali určité členské štáty EÚ právne predpisy, ktorými sa posilňuje zodpovednosť podnikov a stanovujú prísnejšie rámce náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv, čo môže ponúknuť cenné skúsenosti. Podobné právne predpisy sa v súčasnosti zvažujú v rôznych európskych krajinách. Spojené kráľovstvo prijalo ustanovenie o „transparentnosti v dodávateľských reťazcoch“ vo svojom zákone o boji proti modernému otroctvu. Holandsko prijalo zákon o náležitej starostlivosti v oblasti detskej práce s cieľom bojovať proti detskej práci v spoločnostiach, ktoré majú v Holandsku sídlo a dodávajú tovar a poskytujú služby na holandskom trhu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na úrovni EÚ existujú právne predpisy, ktoré sa týkajú náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv. Nariadenie EÚ o nerastných surovinách z konfliktných oblastí, smernica o vykazovaní nefinančných informácií a nariadenie o dreve sú príkladmi, v ktorých sa posilnila náležitá starostlivosť v oblasti ľudských práv. Porušenia základných práv v globálnych hodnotových reťazcoch sa riešia nepriamo prostredníctvom správneho, občianskeho alebo trestného práva. Vyvolávajú otázky z hľadiska medzinárodného súkromného, medzinárodného procesného a medzinárodného (podnikového) trestného práva, ktoré boli do istej miery harmonizované na úrovni EÚ (t. j. nariadenia Brusel I a Rím II). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Na medzinárodnej úrovni sa v tomto smerom vyvíja úsilie. Pracovná skupina Rady OSN pre ľudské práva v Ženeve rokuje o právne záväznom nástroji v oblasti podnikania a ľudských práv (dohode OSN), ku ktorej EHSV vydal stanovisko (4) V ňom súhlasil s Európskym parlamentom (5), pokiaľ ide o prvky, ktoré musí takáto dohoda obsahovať, a to najmä:






  — | základ tvorí rámec UNGP, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

základ tvorí rámec UNGP,

| — | vymedzenie záväznej povinnosti náležitej starostlivosti v prípade nadnárodných spoločností a iných podnikov vrátane ich dcérskych spoločností, |
| --- | --- |

—

vymedzenie záväznej povinnosti náležitej starostlivosti v prípade nadnárodných spoločností a iných podnikov vrátane ich dcérskych spoločností,

| — | uznávanie extrateritoriálnych záväzkov štátov v oblasti ľudských práv a prijatie regulačných opatrení na tento účel, |
| --- | --- |

—

uznávanie extrateritoriálnych záväzkov štátov v oblasti ľudských práv a prijatie regulačných opatrení na tento účel,

| — | uznávanie trestnoprávnej zodpovednosti podnikov, |
| --- | --- |

—

uznávanie trestnoprávnej zodpovednosti podnikov,

| — | mechanizmy koordinácie a spolupráce medzi štátmi pri vyšetrovaní, trestnom stíhaní a vymáhaní práva v cezhraničných prípadoch a |
| --- | --- |

—

mechanizmy koordinácie a spolupráce medzi štátmi pri vyšetrovaní, trestnom stíhaní a vymáhaní práva v cezhraničných prípadoch a

| — | vytvorenie medzinárodných súdnych a mimosúdnych mechanizmov dohľadu a zabezpečenia vykonávania dohody. |
| --- | --- |

—

vytvorenie medzinárodných súdnych a mimosúdnych mechanizmov dohľadu a zabezpečenia vykonávania dohody.

| 2.9. | Aspekty náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv sú predmetom viacerých štúdií európskych inštitúcií a agentúr vrátane Agentúry pre základné práva (FRA) (6) a Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V nedávnej štúdii, ktorú zadalo GR pre spravodlivosť (7), sa predložila analýza požiadaviek na náležitú starostlivosť v dodávateľských reťazcoch. V jej rámci sa vykonal prieskum zainteresovaných strán, objasnil sa regulačný rámec, posúdili sa rôzne možnosti politiky a preukázala sa nevyhnutnosť pracovať na komplexných záväzných opatreniach týkajúcich sa náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Väčšina z viac než 600 respondentov v prieskume uviedla, že povinná náležitá starostlivosť ako právny štandard starostlivosti by mohla priniesť potenciálne výhody podnikom v súvislosti s harmonizáciou, právnou istotou, rovnakými podmienkami a zvýšeným vplyvom v obchodných vzťahoch v rámci dodávateľského reťazca prostredníctvom štandardu, o ktorom nemožno vyjednávať. Keďže mnoho spoločností pôsobí vo viacerých sektoroch, respondenti uprednostnili všeobecné medzisektorové nariadenie, ktoré by sa mohlo vzťahovať na všetky spoločnosti, vychádzalo by z hlavných zásad OSN a obsahovalo by skôr štandard starostlivosti ako procesnú požiadavku. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V štúdii sa takisto zdôraznilo, že v súčasnosti iba niečo vyše jednej tretiny respondentov z radov podnikov uviedlo, že ich spoločnosti vykonávajú náležitú starostlivosť, v ktorej sa zohľadňujú všetky vplyvy na ľudské práva a životné prostredie. Okrem toho väčšina respondentov z radov podnikov, ktorí vykonávajú náležitú starostlivosť, sú iba priami dodávatelia (8). Komisár pre spravodlivosť Reynders pri prezentácii zistení štúdie uviedol, že to dokazuje, že hoci boli dobrovoľné opatrenia na riešenie porušovania ľudských práv, klimatických a environmentálnych škôd spôsobených podnikmi stimulované prostredníctvom predkladania správ, nepriniesli potrebnú zmenu správania (9). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Dobrovoľné opatrenia nemôžu zabrániť všetkým porušeniam práv. Záväzné opatrenia v kombinácii s vhodnými sankciami môžu zaistiť, aby minimálne právne štandardy dodržiavali aj tie podniky, ktoré neberú svoju morálnu zodpovednosť rovnako vážne ako podniky, ktoré uplatňujú vysoké štandardy v oblasti ľudských práv. Záväzné pravidlá by sa mali utvárať tak, aby boli v súlade s existujúcimi systémami náležitej starostlivosti, ako sú UNGP, s cieľom zabezpečiť ich jednoduchšie vykonávanie a vyhnúť sa duplicite. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Negatívne vplyvy alebo porušenia ľudských práv a sociálnych a environmentálnych noriem môžu byť výsledkom vlastných činností spoločnosti, činností dcérskych spoločností danej spoločnosti alebo jej riadených podnikov, ako aj obchodných vzťahov spoločnosti, t. j. jej dodávateľského a subdodávateľského reťazca. Rovnako v UNGP, usmerneniach OECD a tripartitnej deklarácii MOP sa uznáva, že náležitá starostlivosť by sa mala vzťahovať aj na obchodné vzťahy spoločností vrátane dodávateľských a subdodávateľských reťazcov. Na základe týchto rámcov by sa teda požiadavky na náležitú starostlivosť mali ideálne vzťahovať na všetky činnosti spoločností bez ohľadu na ich veľkosť vrátane ich vlastných činností, činností ich dcérskych spoločností a riadených podnikov, ako aj ich obchodných vzťahov vrátane ich celých dodávateľských a subdodávateľských reťazcov, franchisingu a riadenia zmlúv. Mali by sa vzťahovať na činnosti, skutočné a potenciálne vplyvy a porušenia v rámci EÚ aj mimo nej. V praxi je však vymedzenie rozsahu uplatňovania náležitej starostlivosti náročné: jedným z kritérií, ktoré boli zvolené vo francúzskom zákone č. 2017-399 z 27. marca 2017, je napríklad existencia obchodného vzťahu, ktorý spoločnosť nadviazala so subjektom v dodávateľskom reťazci a z ktorého vyplýva určitá miera kontroly. Francúzsky ústavný súd v ďalšom rozsudku vymedzil, čo znamená „obchodný vzťah, ktorý spoločnosť nadviazala“: ide o pravidelný, stabilný a nepretržitý vzťah, ktorý sa vo všeobecnosti rozvíja s priamymi dodávateľmi a subdodávateľmi. Bolo by samozrejme ambicióznejšie, ak by sa náležitá starostlivosť vzťahovala na všetky subjekty bez výnimky, ale musíme zohľadniť komplexitu vyplývajúcu z veľkého množstva dodávateľov (do 100 000 pri jednej nadnárodnej spoločnosti) a zároveň stimulovať spoločnosti, aby vykonávali účinnú náležitú starostlivosť pre celý hodnotový/dodávateľský reťazec. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vývoj inovatívnych informačných technológií (napr. technológie blockchain), ktoré umožňujú sledovanie všetkých údajov, by sa mal povzbudzovať, aby sa používali pri riadení globálnych dodávateľských reťazcov s cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie a náklady a vyhnúť sa duplicite medzi rôznymi vnútornými štruktúrami. Poskytujú bezpečnosť a zabezpečujú vysledovateľnosť. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV opakuje (10), že „keď členské štáty EÚ začnú na individuálnom základe stanovovať prísnejšie rámce povinnej náležitej starostlivosti, v EÚ vznikne nesúlad medzi takýmito štandardmi. Podniky, ktoré majú sídlo v členských štátoch EÚ s prísnejšími požiadavkami náležitej starostlivosti, nesmú byť z hľadiska hospodárskej súťaže znevýhodňované v porovnaní s podnikmi, ktorých sídlo sa tam nenachádza. EHSV poznamenáva, že podniky musia mať rovnaké podmienky a právnu istotu s jasne stanovenými povinnosťami.“ |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nevyvážené a nesystematické zavádzanie dobrovoľných systémov vedie k nekalej hospodárskej súťaži na európskej úrovni, pretože neexistuje jednotný režim, ale nesúrodý súbor vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré sa navzájom líšia, no zároveň majú rovnaký celkový cieľ. Mimo EÚ existuje veľmi málo právnych predpisov v oblasti náležitej starostlivosti, čo je nešťastné pre niektorých kľúčových obchodných partnerov ako USA a Čína. Po zavedení povinnej iniciatívy EÚ budú spoločnosti z týchto iných trhov musieť dodržiavať tieto štandardy, aby mohli pôsobiť na našom vnútornom trhu, keďže legislatívna iniciatíva EÚ sa bude vzťahovať na spoločnosti z tretích krajín, ktoré dodávajú tovar a poskytujú služby v EÚ. Z dôvodov spravodlivej hospodárskej súťaže je takisto veľmi dôležitá dohoda OSN, a to na zabezpečenie rovnakých podmienok mimo jurisdikcie EÚ. Súčasný rámec EÚ ponúka priestor na rôzne postupy a normy, ktoré nie sú rovnocenné z hľadiska ľudských práv a environmentálnych a sociálnych noriem. Legislatívna iniciatíva EÚ by mala byť ambiciózna aj pragmatická a mala by byť navrhnutá tak, aby implementovala medzinárodnú normu, ktorá sa v súčasnosti schvaľuje v rámci OSN (11) s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni. Vzhľadom na úlohu EÚ pri obhajovaní ľudských práv môžu byť mnohé, predovšetkým veľké európske spoločnosti vďaka dobrým výsledkom náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv priekopníkmi v rámci zodpovednosti, pokiaľ ide o ochranu ľudských práv v globálnych hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Na to, aby európske spoločnosti mohli plniť túto úlohu, sa musia v záväznom legislatívnom akte EÚ zabezpečiť tieto normy kvality:






  — | jasné vymedzenie a zrozumiteľný jazyk, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

jasné vymedzenie a zrozumiteľný jazyk,

| — | zabezpečenie právnej istoty a uskutočniteľnosti. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie právnej istoty a uskutočniteľnosti.

| 3.7. | Vzhľadom na vplyv, ktorý má európsky vnútorný trh na svetový obchod, by európska legislatívna iniciatíva ďalej vyrovnala podmienky tým, že zásadu náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv by museli dodržiavať nielen európske spoločnosti, ale aj spoločnosti z tretích krajín, ktoré poskytujú tovar a služby na vnútornom trhu. Táto požiadavka zabezpečenia rovnakých podmienok pre spoločnosti z EÚ so sídlom v EÚ a spoločnosti z tretích krajín, ktoré na vnútornom trhu predávajú tovar a služby a investujú na ňom, musí byť v centre každej novej legislatívnej iniciatívy EÚ, pretože inak sa spoločnosti z EÚ dostanú do konkurenčnej nevýhody. Keď sa pozrieme na praktické príklady v uvedených nariadeniach o dreve a nerastných surovinách z konfliktných oblastí, vidíme, že vnútorný trh môžu využiť aj medzinárodní dodávatelia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Náležitá starostlivosť v oblasti ľudských práv sa stala záležitosťou vnútorného trhu. Keďže jednotlivé členské štáty spájajú so správaním spoločností rôzne právne sankcie, roztrieštené a čiastočne sektorové právne predpisy na úrovni EÚ nie sú dostatočné. Náležitá starostlivosť môže mať rôzne právne následky v závislosti od osobitného vnútroštátneho a právneho kontextu. V kontexte tohto stanoviska náležitá starostlivosť znamená katalóg povinností, ktoré musí spoločnosť splniť, aby v rámci svojich činností a svojho globálneho dodávateľského reťazca predchádzala vplyvom na ľudské práva (vrátane tých podľa hlavných dohovorov MOP) a environmentálnym vplyvom, zmierňovala ich a zodpovedala za ne. Navyše sa musí zabezpečiť, aby mali všetky zainteresované spoločnosti rovnaké podmienky. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že na medzinárodnej úrovni nedošlo k žiadnemu pokroku v právnych predpisoch týkajúcich sa náležitej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o záväznú dohodu OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, a domnieva sa, že začlenenie spoločností z tretích krajín, ktoré investujú a predávajú v EÚ, do rozsahu pôsobnosti budúcej legislatívnej iniciatívy EÚ je dobrým začiatkom na zvyšovanie úrovne štandardov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že nastal čas, aby Komisia konala a členským štátom a Európskemu parlamentu navrhla legislatívnu iniciatívu v oblasti povinnej náležitej starostlivosti, ktorou sa uzná zodpovednosť podľa súčasných noriem a európskym podnikom sa ponúkne jasný právny rámec. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Takáto legislatívna iniciatíva by musela vychádzať z holistického, ale aj právne spoľahlivého a jednoznačného pochopenia zainteresovaných strán v spoločnosti (12). Akcionári sú základnou súčasťou skupiny zainteresovaných strán a keď sú spoločnosti spojené s porušovaním ľudských práv, často utrpia finančné straty a dôjde k poškodeniu ich dobrého mena. Záujem na zodpovednom riadení obchodných záležitostí s náležitou starostlivosťou v oblasti ľudských práv však majú nielen akcionári, ale aj zamestnanci, ich zástupcovia na úrovni podniku a sektora a osoby, ktorých sa týkajú činnosti na úrovni spoločnosti, či už tým, že žijú v jej blízkosti, alebo sú vystavení jej vplyvom a často sa organizujú v organizáciách občianskej spoločnosti. V rámci legislatívnej iniciatívy v oblasti náležitej starostlivosti by sa mali riadne zvážiť všetky skupiny zainteresovaných strán podľa ich príslušných záujmov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Obete, ktorých práva sú porušené, a ich zástupcovia, ako sú odborové zväzy a obhajcovia ľudských práv, musia mať preto prístup k účinným prostriedkom nápravy negatívnych vplyvov, ktoré utrpeli. Účinné prostriedky nápravy znamenajú, že tieto osoby musia mať možnosť získať úplnú náhradu za vzniknutú škodu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Takisto treba poukázať na to, že rokovania o dohode OSN priniesli potenciálne ustanovenia o trestnej zodpovednosti pri najzávažnejších činoch, ako sú vojnové zločiny alebo nezákonné popravy. Preto je potrebné, aby sa do rámca európskej legislatívnej iniciatívy v oblasti náležitej starostlivosti dali začleniť takéto trestnoprávne otázky. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Existujú teda aspekty, ktoré musia byť súčasťou úvah o povinnej náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv:






  — | súdržný rámec náležitej starostlivosti založený na súčasných nástrojoch, ktoré platia pre spoločnosti pôsobiace na vnútornom trhu, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

súdržný rámec náležitej starostlivosti založený na súčasných nástrojoch, ktoré platia pre spoločnosti pôsobiace na vnútornom trhu,

| — | zodpovednosť vedúca k účinným prostriedkom nápravy pre osoby dotknuté pochybením, ako aj |
| --- | --- |

—

zodpovednosť vedúca k účinným prostriedkom nápravy pre osoby dotknuté pochybením, ako aj

| — | osobitný rámec zodpovednosti vrátane trestnej zodpovednosti (v prípade potreby v závislosti od právneho poriadku a porušenia). |
| --- | --- |

—

osobitný rámec zodpovednosti vrátane trestnej zodpovednosti (v prípade potreby v závislosti od právneho poriadku a porušenia).

| 3.14. | Vzájomné prepojenie medzi rámcom náležitej starostlivosti a otázkami občianskoprávnej (a možnej trestnej) zodpovednosti je zjavné. Prísne postupy a informácie v oblasti náležitej starostlivosti spoločnostiam umožňujú preukázať, že nie sú zodpovedné za konkrétne porušenie ľudských práv. Pre spoločnosti, ktoré vykonávajú náležitú starostlivosť, musí byť ich úsilie prínosné. Toto sa však nemôže vykladať ako všeobecné vylúčenie zodpovednosti. V UNGP sa táto otázka rieši v komentári k zásade 17, kde sa uvádza, že vykonávanie primeranej náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv by malo spoločnostiam pomôcť pri riešení rizika právnych nárokov proti nim tým, že preukážu, že podnikli všetky primerané kroky na to, aby sa vyhli účasti na údajnom porušení ľudských práv. Spoločnosti, ktoré vykonávajú takúto náležitú starostlivosť, by však nemali predpokladať, že ich to automaticky a úplne zbaví zodpovednosti za spôsobenie porušenia ľudských práv alebo prispenie k takémuto porušeniu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Legislatívna iniciatíva sa musí vzťahovať na náležitú starostlivosť, ale takisto musí zabezpečiť, aby sa náležitá starostlivosť primerane a dôsledne zohľadňovala v otázkach zodpovednosti v rozsahu založenom na hlavných zásadách OSN pre podnikanie a ľudské práva, do ktorého budú patriť predovšetkým subjekty, s ktorými má spoločnosť v rámci existujúceho obchodného vzťahu priamy vzťah, pokiaľ ide o jej činnosti, produkty alebo služby. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Môže to byť aj ideálny prístup na začlenenie úmernej zodpovednosti bez toho, aby sa MSP arbitrárne vyhlásili za hranicu. Existujúce rámce náležitej starostlivosti, ako sú UNGP a usmernenia OECD o nadnárodných podnikoch, sa uplatňujú na všetky podniky z dobrého dôvodu: ľudské práva sú univerzálne a nedeliteľné; osobitosti veľkosti, obratu a sektora sa môžu významne líšiť, pokiaľ ide o vystavenie v oblasti ľudských práv v hodnotových reťazcoch; vylúčenie zodpovednosti pri konkrétnych veľkostiach, dcérskych spoločnostiach a dodávateľoch by mohlo viesť k problémom, keďže globálne hodnotové reťazce by sa prispôsobili podľa hraníc súladu. Faktom je, že tieto spoločnosti, ktoré boli už aj tak hlboko zasiahnuté krízou spôsobenou ochorením COVID-19, nemajú dostatočné zdroje na vykonanie požadovanej úlohy. Primeranou náležitou starostlivosťou sa zabezpečí dodržiavanie ľudských práv a odškodnenie priamo dotknutých osôb, ale zabráni sa tomu, aby sa na MSP vo vážnej hospodárskej kríze kládlo neprimerané logistické, finančné a ľudské bremeno. Objasnenie vzájomného pôsobenia medzi požiadavkami vyplývajúcimi z náležitej starostlivosti a možnou zodpovednosťou by mohlo byť praktickým prístupom k zohľadneniu osobitostí MSP v Európe. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Legislatívna iniciatíva by sa mala v súlade s UNGP medzisektorovo vzťahovať na všetky spoločnosti, ktoré majú sídlo alebo pôsobia v EÚ, s cieľom vyhnúť sa nekalej hospodárskej súťaži a nerovnakým podmienkam, ako aj na verejný sektor. Od spoločností by sa malo vyžadovať, aby spĺňali vysoké normy zodpovedného obchodného správania, ale zároveň navrhovali primerané opatrenia v súlade s príslušným rizikom porušenia ľudských práv. Spoločnosti musia zaviesť účinné mechanizmy náležitej starostlivosti s cieľom identifikovať porušenia ľudských práv a negatívne sociálne a environmentálne vplyvy, predchádzať im a zmierňovať ich, pričom tieto mechanizmy sa budú vzťahovať na ich činnosti a obchodné vzťahy vrátane ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcov jasne prepojených prostredníctvom obchodného vzťahu v dobre vymedzených globálnych hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Vecná pôsobnosť legislatívnej iniciatívy by mala zaručiť široké vymedzenie ľudských a environmentálnych práv vrátane práv pracovníkov a odborových zväzov a zabezpečiť začlenenie nového vývoja v oblasti ľudských práv (napr. zásada nediskriminácie). Mala by vychádzať z nástrojov, ako je Medzinárodná listina ľudských práv, dohovory MOP, ako aj z Európskeho dohovoru o ľudských právach a Európskej sociálnej charty. Tripartitná deklarácia MOP o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky obsahuje aj komplexný katalóg práv vzťahujúcich sa na nadnárodné podniky a prácu, pričom sa v ňom tiež osobitne uvádzajú dohovory a odporúčania týkajúce sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a mala by sa vziať do úvahy. Pokiaľ ide o environmentálne práva, zohľadniť sa musí Parížska dohoda s tým, že túto medzinárodnú dohodu podpísali vlády a nie spoločnosti, čo znamená, že vlády musia dodržiavať svoje záväzky a spoločnosti musia prispievať k ich plneniu. Iniciatíva by mala vychádzať aj zo zmlúv EÚ a z Charty základných práv Európskej únie, ako aj z vnútroštátnych nástrojov v oblasti ľudských práv. V každom prípade by úroveň ochrany ľudských práv rozhodne nemala byť nižšia ako úroveň, ktorá sa stanovuje v existujúcich právnych predpisoch na medzinárodnej, európskej alebo vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Povinnosti v rámci náležitej starostlivosti by sa mali vzťahovať na skutočné a potenciálne vplyvy. Takisto by sa mali vzťahovať na sociálne a environmentálne vplyvy vrátane tých na základe cieľov udržateľného rozvoja, ako aj na boj proti korupcii, správu a riadenie spoločnosti a spravodlivé zdaňovanie. Environmentálne vplyvy by sa mali považovať za zásadný aspekt udržateľného obchodného správania. Podľa vymedzenia v UNGP, usmerneniach OECD a tripartitnej deklarácii MOP by spoločnosti mali vykonávať náležitú starostlivosť, aby identifikovali svoje skutočné alebo potenciálne negatívne vplyvy, predchádzali im, zmierňovali ich a zodpovedali za to, ako ich riešia. Na základe týchto nástrojov by povinná náležitá starostlivosť mala okrem ochrany legitímnych záujmoch obchodného tajomstva zahŕňať posudzovanie a identifikáciu skutočných a potenciálnych negatívnych vplyvov, konanie na základe zistení s cieľom zastaviť negatívne vplyvy a predchádzať im, sledovanie vykonávania a výsledkov a oznamovanie spôsobu riešenia vplyvov. Legislatívna iniciatíva by mala byť vytvorená v súlade s existujúcimi systémami náležitej starostlivosti, ako sú UNGP, s cieľom zabezpečiť jednoduchšie vykonávanie a vyhnúť sa duplicite. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | V rámci legislatívnej iniciatívy sa musí jasne určiť, ktoré konkrétne opatrenia musia spoločnosti prijať v rámci celého postupu náležitej starostlivosti s cieľom posúdiť riziko pre ľudské práva v súlade s inými záväznými právnymi predpismi EÚ, ako je revízia smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (13), ktorú možno bude potrebné v budúcnosti zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť. Jej súčasťou by mali byť tieto opatrenia:






  — | jasne vymedzená analýza rizika [identifikácia a posúdenie (potenciálnych) negatívnych vplyvov činností podniku na ľudské práva a životné prostredie] vrátane mechanizmu včasného varovania, |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

jasne vymedzená analýza rizika [identifikácia a posúdenie (potenciálnych) negatívnych vplyvov činností podniku na ľudské práva a životné prostredie] vrátane mechanizmu včasného varovania,

| — | následné opatrenia (vymedzenie vnútorných úloh v rámci podniku, ukončenie negatívnych vplyvov a predchádzanie týmto vplyvom), |
| --- | --- |

—

následné opatrenia (vymedzenie vnútorných úloh v rámci podniku, ukončenie negatívnych vplyvov a predchádzanie týmto vplyvom),

| — | sledovanie účinnosti opatrení prijatých na základe usmernení OECD o nadnárodných podnikoch a UNGP, |
| --- | --- |

—

sledovanie účinnosti opatrení prijatých na základe usmernení OECD o nadnárodných podnikoch a UNGP,

| — | komunikácia [predkladanie správ o riešení (potenciálne) nepriaznivých vplyvov podnikových činností] rešpektujúca oprávnené obchodné tajomstvo, |
| --- | --- |

—

komunikácia [predkladanie správ o riešení (potenciálne) nepriaznivých vplyvov podnikových činností] rešpektujúca oprávnené obchodné tajomstvo,

| — | odborové organizácie zastúpené v spoločnosti by mali byť zapojené podľa toho, čo platí pre sociálny dialóg. |
| --- | --- |

—

odborové organizácie zastúpené v spoločnosti by mali byť zapojené podľa toho, čo platí pre sociálny dialóg.

| 3.21. | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby jeden vnútroštátny verejný orgán alebo viaceré takéto orgány (napr. inšpektoráty práce alebo bezpečnosti a ochrany zdravia) zodpovedali za monitorovanie dodržiavania povinností zo strany spoločností. Tento orgán by mal mať potrebné zdroje a odborné znalosti na vykonávanie kontrol vrátane kontrol ex officio a kontrol založených na posúdeniach rizika, informáciách získaných od oznamovateľov a sťažnostiach. Mal by úzko spolupracovať so sociálnymi partnermi a zabezpečovať ich aktívnu účasť. Úlohu by mali zohrávať aj riadne vybavené kontaktné miesta OECD. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | V medzinárodných nástrojoch sa uznáva nevyhnutná úloha, ktorú by mali zohrávať zmysluplné konzultácie so zástupcami občianskej spoločnosti, ako aj odborovými zväzmi, pracovníkmi a ich oprávnenými zástupcami na príslušných úrovniach sociálneho dialógu (podniková, sektorová, vnútroštátna, európska, medzinárodná) pri vymedzení a vykonávaní iniciatív spoločností v oblasti náležitej starostlivosti. Legislatívna iniciatíva by preto mala zaručiť takúto účasť v príslušných ustanoveniach o náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | V existujúcich systémoch, z ktorých povinná legislatívna iniciatíva môže vychádzať, vykonávanie a realizácia systému náležitej starostlivosti automaticky nevylučuje zodpovednosť, keďže škoda vyplýva z porušenia ľudských práv a nie z pochybení v rámci náležitej starostlivosti. Keď zlyhá prevencia, obete porušení ľudských práv naďalej potrebujú aspoň účinné súdne prostriedky nápravy, ktoré im zaručia úplnú náhradu vzniknutej škody. Systém náležitej starostlivosti bude slúžiť na preukázanie úsilia vynaloženého na predchádzanie škodám. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Spoločnosti pôsobiace cezhranične v rámci EÚ a mimo nej musia byť riadené udržateľným spôsobom z hospodárskeho, sociálneho, environmentálneho hľadiska a mať možnosť umiestniť svoje sídlo, výrobu tovarov a poskytovanie služieb v Európe. V rámci legislatívnej iniciatívy by sa malo od spoločností takisto vyžadovať, aby do svojich obchodných vzťahov v rámci globálnych hodnotových reťazcov začlenili zásady a kritériá zodpovedného a udržateľného obchodného správania. Legislatívna iniciatíva by mala byť zameraná na vytvorenie rámca, ktorý bude zahŕňať účinný a záväzný dialóg s kľúčovými zainteresovanými stranami spoločnosti, pokiaľ možno na úrovni ich dozorných a poradných rád. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vzhľadom na problémy a prekážky, ktorým obete často čelia pri získaní prístupu k spravodlivosti v tretích krajinách, kde európske spoločnosti vykonávajú svoje činnosti, by mala byť zabezpečená možnosť prístupu k spravodlivosti v členskom štáte, kde má spoločnosť sídlo (alebo kde vykonáva obchodné činnosti). Žalobu proti spoločnostiam, ktoré majú sídlo v členskom štáte, vykonávajú v ňom činnosti alebo s ním majú iné prepojenie, by preto malo byť možné podať súdnym orgánom v tomto členskom štáte. Vo francúzskom zákone z 27. marca 2017 o náležitej starostlivosti podnikov sa táto možnosť už stanovuje, ale prebiehajúce konania ukazujú, že vnútroštátne súdy zatiaľ nemajú právomoc v prípade sťažností, ktoré sa týkajú dcérskej spoločnosti v zahraničí. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Právomoc európskych súdov je zvyčajne vyhradená pre žalovanú stranu z Európy. To znamená, že spoločnosť so sídlom v Európe môže byť žalovaná na európskom súde, ale jej dcérske spoločnosti, ktoré majú sídlo v krajine, kde k škode došlo, spravidla nemôžu. Dodávatelia a sprostredkovatelia v dodávateľskom reťazci bývajú od predmetnej európskej spoločnosti vzdialení ešte viac. Musí sa zabezpečiť, aby obete porušení ľudských práv spojených s podnikaním a ich zástupcovia vrátane odborových zväzov a obhajcov ľudských práv mali z hľadiska ľudských práv zaručený prístup k spravodlivému konaniu, súdom a orgánom. Keď nie je jasné, či potenciálnu zodpovednosť nesie materská spoločnosť, jedna z jej dcérskych spoločností alebo jeden z jej dodávateľov, právomoc rozhodovať by mala prislúchať jednému súdnemu orgánu zaisťujúcemu spravodlivé konanie. V súlade s tým by sa malo zmeniť nariadenie Brusel I tak, aby v prípade, keď ide o porušenie ľudských práv, sa umožňovalo konanie v Európe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ďalšou otázkou, o ktorej sa rokovalo na úrovni OSN, je rozhodné právo. Podľa článku 7 nariadenia Rím II v prípadoch environmentálnej škody dochádza k voľbe rozhodného práva. Bude to tak aj v prípade ľudských práv, aby sa zabezpečila rovnaká úroveň práv v prípadoch environmentálnej škody a porušení ľudských práv? Táto otázka je v súčasnosti predmetom diskusie medzi právnikmi a EHSV v zásade podporí takéto zosúladenie bez toho, aby boli dotknuté všetky právne dôsledky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V prípadoch, keď dochádza k porušovaniu ľudských práv, sociálnych a environmentálnych noriem alebo k negatívnym vplyvom činností spoločností vrátane ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcov, sa musí zaviesť osobitný rámec zodpovednosti, vo vhodných prípadoch vrátane trestnej zodpovednosti v závislosti od právneho systému a porušenia. Trestná zodpovednosť v prípade najohavnejších zločinov proti medzinárodnému právu bola začlenená do návrhu dohody OSN. EHSV už vo svojom stanovisku k dohode OSN uviedol, že takáto zodpovednosť by sa mala týkať aj prípadov hrubej nedbanlivosti (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV už takisto vyjadril aj svoje názory na otázku dôkazného bremena a príslušnej úrovne dôkazov. V stanovisku EHSV (15) sa navrhuje, že „[...] to by minimálne znamenalo, že osoba namietajúca porušenie ľudských práv iba musí preukázať existenciu jasnej súvislosti medzi pôvodcom porušenia (ako je dodávateľ alebo dcérska spoločnosť) a podnikom (odberateľom alebo materskou spoločnosťou), ktorý by následne musel vierohodne vysvetliť, že porušenie bolo mimo jeho kontroly“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Spoločnosti by nemali byť vystavené neopodstatneným súdnym sporom ani absolútnej zodpovednosti, keďže môžu odkázať na svoje postupy náležitej starostlivosti, ktorými preukážu svoju angažovanosť a opatrenia na zmiernenie škodlivých vplyvov a predchádzanie týmto vplyvom. Keď spoločnosť škodu nespôsobila, neprispela k nej, ani o nej nemohla vedieť, hoci vykonala zmysluplnú náležitú starostlivosť, nemožno jej pripísať žiadnu zodpovednosť. Postupom náležitej starostlivosti by sa mal riešiť často zmieňovaný problém „podnikového závoja“, pri ktorom obete často nemajú zdroje ani možnosti, aby preukázali konkrétny reťazec zodpovednosti v rámci globálneho hodnotového reťazca. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Medzi opatrenia na uľahčenie prístupu obetí k spravodlivosti by mali patriť primerané systémy podpory. Konania o nariadení predbežného opatrenia by mali umožniť pozastavenie činností, ktorými sa porušujú ľudské práva, sociálne a environmentálne normy. EHSV už poukázal na dôležitosť svedkov a úlohu oznamovateľov, ako aj na nevyhnutnosť podporovať mimovládne organizácie pôsobiace v tejto oblasti v rozsahu, v akom majú oprávnený záujem, na základe zavedených právnych zásad pri uskutočňovaní krokov a zhromažďovaní dôkazov. Vo Francúzsku bolo z iniciatívy mimovládnych organizácií na základe zákona o náležitej starostlivosti podaných niekoľko formálnych oznámení proti spoločnostiam, ktoré poukázali na problémy s uplatňovaním práva (napríklad v prípade rozhodného práva). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Rámec povinnej náležitej starostlivosti by sa realizoval prostredníctvom dohodnutej normy, ktorá sa presadzuje primeranými, účinným a odrádzajúcimi sankciami, zatiaľ čo zodpovednosť by sa musela zakladať na porušení jasne vymedzeného súboru ľudských práv. Rovnako ako vo všetkých režimoch zodpovednosti sa musí preukázať zjavná príčinná súvislosť medzi pochybením alebo nezabránením pochybeniu a určitou škodou. V prípadoch príčinných vzťahov, ktoré nie sú bezprostredne prepojené, ale sú vzdialené, neexistuje preto žiadna súvislosť s rizikom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Medzi sankcie by malo patriť vylúčenie z verejného obstarávania a verejného financovania, ako aj finančné sankcie úmerné obratu a nápravné opatrenia spoločností. To by malo spoločnosti stimulovať, aby dodržiavali povinnosti a predchádzali negatívnym vplyvom svojich činností. Malo by to ďalej prispieť k vzostupnej konvergencii prístupu k ľudským právam vrátane práv pracovníkov a odborových zväzov. Členské štáty by mali zaviesť pozitívne stimuly v snahe podporovať ambiciózny prístup spoločností k udržateľným hospodárskym činnostiam, a to aj v ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Súčasťou legislatívnej iniciatívy by mala byť doložka zákazu zníženia úrovne ochrany, zásada najvýhodnejšieho ustanovenia, ako aj doložka o preskúmaní založené na odborných informáciách, ktorých príkladom by mohli byť právne predpisy o ochrane údajov. Požiadavky novej legislatívnej iniciatívy EÚ by sa mali uplatňovať aj na existujúce nástroje dobrovoľnej náležitej starostlivosti, ktoré by sa mali v prípade potreby prispôsobiť. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komisia by mala aktívne podporovať politiku náležitej starostlivosti na medzinárodnej úrovni, t. j. v procese rokovaní o dohode OSN a v rámci všetkých príslušných medzinárodných organizácií v snahe podnecovať iné jurisdikcie, aby konali rovnako. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 17; Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 9 a stanovisko EHSV o udržateľných dodávateľských reťazcoch a dôstojnej práci v medzinárodnom obchode (pozri stranu 197 tohto úradného vestníka).

1

o udržateľných dodávateľských reťazcoch a dôstojnej práci v medzinárodnom obchode

(2)  Podľa Medzinárodnej listiny ľudských práv, deviatich hlavných nástrojov v oblasti ľudských práv, ktoré sa týkajú Európy a EÚ, Európskeho dohovoru o ľudských právach, Európskej sociálnej charty a Charty základných práv EÚ.

2

(3)  Podľa základných pracovných noriem, najmä Tripartitnej deklarácie MOP o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 9.

4

(5)  Uznesenie Európskeho parlamentu 2018/2763 (RSP).

5

(6)  Štúdia FRA, Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (Zlepšenie prístupu k prostriedkom nápravy v oblasti podnikania a ľudských práv na úrovni EÚ), Viedeň, 2017.

6

Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level

(7)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-en.

7

(8)  Štúdia o požiadavkách na náležitú starostlivosť v dodávateľských reťazcoch, Európska komisia, január 2020, s. 16.

8

(9)  Vystúpenie komisára počas webinára o zodpovednom obchodnom správaní v súvislosti s náležitou starostlivosťou, 30. apríla 2020.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

10

(11)  Dohoda OSN v oblasti podnikania a ľudských práv.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1.

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

15

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Revízia Územnej agendy EÚ, Lipskej charty a Urbánnej agendy pre EÚ

(prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ)

(2020/C 429/20)

| Spravodajca: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Roman HAKEN |

Spravodajca:

Petr ZAHRADNÍK

Pomocný spravodajca:

Roman HAKEN

| Konzultácia | 18. 2. 2020 – list nemeckého spolkového ministra hospodárstva a energetiky Petra ALTMAIERA |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/0/4 |

Konzultácia

18. 2. 2020 – list nemeckého spolkového ministra hospodárstva a energetiky Petra ALTMAIERA

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV odporúča, aby sa do obsahu novej Lipskej charty v plnom rozsahu začlenili nové okolnosti a parametre, ktoré sa objavili počas doterajšieho pôsobenia súčasnej charty (pozri bod 2.2), aby bola charta funkčne kompatibilná s budúcim viacročným finančným rámcom EÚ a jeho prepojenosťou s procesom európskeho semestra. Takisto by sa v nej mali zohľadniť vplyvy a dôsledky pandémie COVID-19 na hospodársky, sociálny, environmentálny a územný rozvoj členských štátov a celej EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV upozorňuje na očakávaný nárast narušení a rizík (hospodárskych, zdravotných, environmentálnych, kybernetických a pod.) a navrhuje, aby sa explicitne poukázalo na potrebu systematicky zohľadňovať odolnosť v novej Charte z Lipska o udržateľnosti európskych miest. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta znenie Územnej agendy 2030 a stotožňuje sa s jej hlavnými piliermi založenými na spravodlivosti, zameraní na životné prostredie a potrebe premietnuť územný rozmer do všetkých relevantných oblastí verejnej správy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zároveň víta možnosť zapojiť sa do procesu vykonávania Územnej agendy 2030, ktorú mu agenda poskytuje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV si je vedomý obrovského priestoru na využívanie integrovaného prístupu pri mestskom a územnom rozvoji, ako aj prínosov, ktoré sa s týmto prístupom spájajú z hľadiska synergických účinkov, úspor nákladov a funkčného obsahového prepojenia podporovaných projektov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV upozorňuje, že priestor na uplatňovanie integrovaného prístupu poskytuje aj možnosť prepájať finančné zdroje verejného aj súkromného charakteru s cieľom zvýšiť kapacitu a spoločne znášať riziko v prospech územného a mestského rozvoja, ktorý podlieha demokratickej kontrole, transparentnému riadeniu a povinnosti zodpovedať sa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV jednoznačne podporuje vyváženosť medzi jednotlivými typmi území pri využívaní nástrojov územného a mestského rozvoja. Odporúča, aby sa pre jednotlivé typy území využívali tie nástroje podpory, ktoré sú pre ne najvhodnejšie, a aby sa pri tom dodržiavala zásada subsidiarity. To nakoniec v prípade rizikových regiónov povedie k odstraňovaniu prejavov znevýhodnenia, zaostávania a odlúčenia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje význam nových modelov a aspektov rozvoja mestských aglomerácií a metropolitných oblastí ako kľúčových faktorov na zlepšenie globálnej konkurencieschopnosti EÚ prostredníctvom ich otvorenosti, ako aj potrebu odolávať určitým účinkom presahovania globalizácie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV si však takisto dobre uvedomuje význam ochrany a podpory okrajových a odľahlých, najmä vidieckych, území, v snahe pomôcť zahrnúť ich do moderného a udržateľného regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ak vezmeme so úvahy vnútorné a vonkajšie faktory, problematiku udržateľnosti a odolnosti miest a regiónov nemožno riešiť oddelene. EHSV preto odporúča maximálnu koordináciu mestskej agendy s politikou územnej súdržnosti. Túto koordináciu možno zabezpečiť pomocou funkčných partnerstiev medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a prostredníctvom integrovaných projektov zameraných na zvýšenie udržateľnosti a odolnosti lokálnych hospodárskych, sociálnych a environmentálnych systémov miest a ich funkčných území a vidieckych okrajových oblastí. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby podporovala výmenu skúseností, ktorá by postupne viedla k vypracovaniu metodických odporúčaní na zohľadňovanie vznikajúcich rizík a odolnosti, ako súčasť prípravy a posudzovania rozvojových plánov na úrovni miest a regiónov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV na jednej strane rešpektuje, že metropoly a mestské aglomerácie majú vďaka koncentrácii zdrojov a diverzifikácii hospodárskych činností vytvorené priaznivé podmienky na to, aby sa stali pólmi rastu celého národného hospodárstva a jeho styčnými bodmi v rámci ekonomickej otvorenosti globalizácie. Na druhej strane si plne uvedomuje potrebu vyváženého rozvoja celého národného hospodárstva vrátane vidieckych a okrajových oblastí. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV dôrazne požaduje, aby v rámci zásady partnerstva existovalo v oblasti mestského a regionálneho rozvoja vyváženejšie zastúpenie. Vhodným príkladom spravodlivého zastúpenia je program LEADER/miestny rozvoj vedený komunitou (community-led local development – CLLD), v ktorom môžu zástupcovia verejnej správy tvoriť maximálne 50 % členov partnerstva. EHSV odporúča, aby boli vo väčšej miere zapojené cieľové skupiny (obyvatelia miest a vidieckych oblastí, MVO a sociálni partneri) do účinnej spolupráce verejného a súkromného sektora. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV si všíma, že integrovaný územný prístup sa v praxi uplatňuje predovšetkým vo vidieckych oblastiach (LEADER/CLLD) a vo funkčných mestských a metropolitných aglomeráciách. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Hoci je zaručené partnerské (medziodvetvové) zloženie riadiacich a poradných orgánov, v praxi je postavenie súkromných subjektov (či už miestnych podnikov a neziskových mimovládnych organizácií alebo okolitých miestnych akčných skupín a združení) v IÚI výrazne slabšie. To treba do budúcna odstrániť, pretože to neumožňuje vyvážený pohľad komunity na potreby v oblasti rozvoja. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Lipská charta je medzivládny dokument členských štátov EÚ zameraný na dodržiavanie spoločných zásad a stratégií politiky udržateľného rozvoja miest. V tomto zmysle sa opiera o tri hlavné piliere:






  — | začlenenie koncepcie udržateľného rozvoja miest do národných, regionálnych a miestnych rozvojových politík, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

začlenenie koncepcie udržateľného rozvoja miest do národných, regionálnych a miestnych rozvojových politík,

| — | využívanie nástrojov integrovaného rozvoja miest (napr. CLLD-U) a jemu zodpovedajúcej verejnej správy a riadenia pri uplatňovaní zásady viacúrovňového riadenia, |
| --- | --- |

—

využívanie nástrojov integrovaného rozvoja miest (napr. CLLD-U) a jemu zodpovedajúcej verejnej správy a riadenia pri uplatňovaní zásady viacúrovňového riadenia,

| — | zabezpečenie vyváženosti s ostatnými územnými typmi pri súčasnom rešpektovaní polycentrickej mestskej štruktúry. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie vyváženosti s ostatnými územnými typmi pri súčasnom rešpektovaní polycentrickej mestskej štruktúry.

| 2.2. | EHSV sa stotožňuje s významom a obsahom Lipskej charty, no domnieva sa, že jej obsah treba prispôsobiť novým okolnostiam, ktoré sa objavili od jej prijatia v máji 2007. Medzi najdôležitejšie zmeny, ku ktorým došlo, patrí:






  — | obrovský technologický pokrok a rozšírenie inovačného potenciálu v podobe digitalizácie, inteligentnej mobility a ďalších inteligentných riešení, ktoré prinášajú mnohé možnosti rozvoja (napr. optimalizáciu využívania zdrojov a pod.) a strategické riziká (dosah na zamestnanosť, kybernetická zraniteľnosť a pod.), |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

obrovský technologický pokrok a rozšírenie inovačného potenciálu v podobe digitalizácie, inteligentnej mobility a ďalších inteligentných riešení, ktoré prinášajú mnohé možnosti rozvoja (napr. optimalizáciu využívania zdrojov a pod.) a strategické riziká (dosah na zamestnanosť, kybernetická zraniteľnosť a pod.),

| — | dosah Hospodárstva 4.0 a Spoločnosti 4.0 z hľadiska novej organizácie hospodárskej činnosti v podobe obehového hospodárstva a hospodárstva spoločného využívania zdrojov, ktorých rozvojové spúšťacie mechanizmy a vplyvy sú koncentrované najmä v mestských aglomeráciách, |
| --- | --- |

—

dosah Hospodárstva 4.0 a Spoločnosti 4.0 z hľadiska novej organizácie hospodárskej činnosti v podobe obehového hospodárstva a hospodárstva spoločného využívania zdrojov, ktorých rozvojové spúšťacie mechanizmy a vplyvy sú koncentrované najmä v mestských aglomeráciách,

| — | zmena sociálnej štruktúry v dôsledku migrácie, demografických vplyvov a meniaceho sa životného štýlu, |
| --- | --- |

—

zmena sociálnej štruktúry v dôsledku migrácie, demografických vplyvov a meniaceho sa životného štýlu,

| — | príležitosti a výzvy vyplývajúce z cieľov a opatrení obsiahnutých v európskej zelenej dohode, |
| --- | --- |

—

príležitosti a výzvy vyplývajúce z cieľov a opatrení obsiahnutých v európskej zelenej dohode,

| — | nové spôsoby a modely financovania rozvoja miest založené na spoločnom využívaní súkromných a verejných zdrojov a na totožných súkromných a verejných záujmoch, |
| --- | --- |

—

nové spôsoby a modely financovania rozvoja miest založené na spoločnom využívaní súkromných a verejných zdrojov a na totožných súkromných a verejných záujmoch,

| — | nové aspekty vonkajšej otvorenosti mestských aglomerácií a metropol, pokiaľ ide o ich úlohu v rámci globálnej konkurencieschopnosti a potrebu odolnosti voči vedľajším účinkom globalizácie, |
| --- | --- |

—

nové aspekty vonkajšej otvorenosti mestských aglomerácií a metropol, pokiaľ ide o ich úlohu v rámci globálnej konkurencieschopnosti a potrebu odolnosti voči vedľajším účinkom globalizácie,

| — | stála potreba zvýšiť účasť obyvateľstva na plánovaní a realizácii rozvojových zámerov miest a ich okrajových vidieckych oblastí. |
| --- | --- |

—

stála potreba zvýšiť účasť obyvateľstva na plánovaní a realizácii rozvojových zámerov miest a ich okrajových vidieckych oblastí.

| 2.3. | Územná agenda 2030 je medzivládny dokument členských štátov EÚ, ktorý vznikol na základe spolupráce s partnermi z ďalších krajín EÚ, inštitúciami a organizáciami EÚ a európskymi záujmovými organizáciami. Jeho cieľom je zabezpečiť, aby sa potreba udržateľnej budúcnosti nezameriavala len na posilnenie územnej súdržnosti, t. j. cieľa stanoveného v článku 3 Zmluvy o EÚ, ale na všetky územia a všetkých obyvateľov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | V tomto záujme sa v Územnej agende 2030 vyzýva na posilnenie územného rozmeru všetkých politík na všetkých úrovniach správy. V tomto zmysle sa opiera o tri hlavné piliere:






  — | Prvým kľúčovým cieľom je spravodlivá Európa, ktorá ponúka budúce perspektívy pre všetky typy území a ich obyvateľov. To vyzdvihuje prínos územného rozmeru a územného plánovania k preklenutiu a prepojeniu politických priorít, ako je hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, európsky pilier sociálnych práv, Európa bližšie k občanom, inkluzívnejší, udržateľnejší a integrovanejší rozvoj miest a území, spravodlivá transformácia a územná integrácia v Európe. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

Prvým kľúčovým cieľom je spravodlivá Európa, ktorá ponúka budúce perspektívy pre všetky typy území a ich obyvateľov. To vyzdvihuje prínos územného rozmeru a územného plánovania k preklenutiu a prepojeniu politických priorít, ako je hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, európsky pilier sociálnych práv, Európa bližšie k občanom, inkluzívnejší, udržateľnejší a integrovanejší rozvoj miest a území, spravodlivá transformácia a územná integrácia v Európe.

| — | Druhým kľúčovým cieľom je zelená Európa, ktorá chráni spoločný životný priestor a formuje spoločenskú transformáciu. To vyzdvihuje prínos územného rozmeru a územného plánovania k zabezpečeniu politických priorít, ako sú ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, európska zelená dohoda, Parížska dohoda a transformácia Európy na obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

—

Druhým kľúčovým cieľom je zelená Európa, ktorá chráni spoločný životný priestor a formuje spoločenskú transformáciu. To vyzdvihuje prínos územného rozmeru a územného plánovania k zabezpečeniu politických priorít, ako sú ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, európska zelená dohoda, Parížska dohoda a transformácia Európy na obehové hospodárstvo.

| — | Po tretie, Územná agenda 2030 poskytuje strategické smerovanie pre územné plánovanie a vyzýva na posilnenie územného rozmeru všetkých politík na všetkých úrovniach správy. V tejto súvislosti sa týka aj EHSV, od ktorého sa požaduje, aby svojich členov informoval o jej prioritách a podnecoval ich k spolupráci pri jej vykonávaní. To zahŕňa zdôraznenie významu partnerov občianskej spoločnosti pri zabezpečovaní udržateľnej budúcnosti pre všetky územia a posilnenie CLLD a akéhokoľvek ďalšieho nástroja, ktorý uľahčuje integrovaný územný rozvoj a spoluprácu. Od členov EHSV sa navyše požaduje, aby v politických diskusiách na európskej úrovni obhajovali priority Územnej agendy. |
| --- | --- |

—

Po tretie, Územná agenda 2030 poskytuje strategické smerovanie pre územné plánovanie a vyzýva na posilnenie územného rozmeru všetkých politík na všetkých úrovniach správy. V tejto súvislosti sa týka aj EHSV, od ktorého sa požaduje, aby svojich členov informoval o jej prioritách a podnecoval ich k spolupráci pri jej vykonávaní. To zahŕňa zdôraznenie významu partnerov občianskej spoločnosti pri zabezpečovaní udržateľnej budúcnosti pre všetky územia a posilnenie CLLD a akéhokoľvek ďalšieho nástroja, ktorý uľahčuje integrovaný územný rozvoj a spoluprácu. Od členov EHSV sa navyše požaduje, aby v politických diskusiách na európskej úrovni obhajovali priority Územnej agendy.

| 2.4. | EHSV súhlasí s významom a obsahom Územnej agendy 2030 a oceňuje úsilie o aktualizáciu a ďalší rozvoj témy územnej agendy od roku 2011:






  — | Predovšetkým sa stotožňuje s celkovým cieľom Územnej agendy v súvislosti so zabezpečením udržateľnej budúcnosti pre všetky typy území a všetkých obyvateľov v Európe. |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Predovšetkým sa stotožňuje s celkovým cieľom Územnej agendy v súvislosti so zabezpečením udržateľnej budúcnosti pre všetky typy území a všetkých obyvateľov v Európe.

| — | Súhlasí s cieľmi a prioritami Územnej agendy 2030 a oceňuje úsilie zamerané na územia a obyvateľov. |
| --- | --- |

—

Súhlasí s cieľmi a prioritami Územnej agendy 2030 a oceňuje úsilie zamerané na územia a obyvateľov.

| — | Súhlasí so zdôraznením dosahovania priorít typu a) vyvážená Európa, kde sa na žiadne miesto ani na žiadnych ľudí nezabúda, b) funkčné regióny prepájajúce mestské a vidiecke lokality, c) integrácia života a práce naprieč štátnymi hranicami, d) zdravé životné prostredie a dobrý priestor pre život; e) obehové hospodárstvo alebo f) udržateľná digitálna a fyzická prepojenosť. |
| --- | --- |

—

Súhlasí so zdôraznením dosahovania priorít typu a) vyvážená Európa, kde sa na žiadne miesto ani na žiadnych ľudí nezabúda, b) funkčné regióny prepájajúce mestské a vidiecke lokality, c) integrácia života a práce naprieč štátnymi hranicami, d) zdravé životné prostredie a dobrý priestor pre život; e) obehové hospodárstvo alebo f) udržateľná digitálna a fyzická prepojenosť.

| — | Považuje za nevyhnutné, aby sa občianska spoločnosť zapojila do vytyčovania územných cieľov typu spravodlivá a zelená Európa, a súhlasí s tým, aby sa EHSV zapojil do tohto procesu ako jeden z kľúčových aktérov. |
| --- | --- |

—

Považuje za nevyhnutné, aby sa občianska spoločnosť zapojila do vytyčovania územných cieľov typu spravodlivá a zelená Európa, a súhlasí s tým, aby sa EHSV zapojil do tohto procesu ako jeden z kľúčových aktérov.

| — | Oceňuje, že všetci členovia EHSV majú možnosť zapojiť sa do vypracovávania a vykonávania Územnej agendy 2030 prostredníctvom www.territorialagenda.eu. |
| --- | --- |

—

Oceňuje, že všetci členovia EHSV majú možnosť zapojiť sa do vypracovávania a vykonávania Územnej agendy 2030 prostredníctvom www.territorialagenda.eu.

| 2.5. | EHSV víta proces podpory budovania novej Urbánnej agendy pre EÚ po podpísaní Amsterdamského paktu. Táto agenda, ktorá je logicky prepojená aj s programami URBACT alebo URBAN, má do budúcna jednoznačne veľký potenciál, pokiaľ ide o určovanie priorít v oblasti rozvoja miest a uplatňovanie osvedčených postupov, ktoré budú v EÚ opakovateľné. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hoci sú všetky prioritné témy mestskej agendy z hľadiska organizácií občianskej spoločnosti relevantné, presahujú rámec tradičných úloh spojených s občianskou spoločnosťou. Mimovládne organizácie, sociálne podniky a družstvá čoraz viac rozvíjajú svoje kapacity alebo vytvárajú nové hospodárske či organizačné modely na poskytovanie služieb vo verejnom záujme. Je potrebné, aby sa verejné orgány dokázali vidieť z pohľadu skupín a organizácií pôsobiacich v mestských oblastiach. EHSV sa domnieva, že zapojenie vnútroštátnych alebo regionálnych sietí alebo miestnych organizácií, ktoré majú množstvo skúseností v príslušnej oblasti, by bolo rovnako užitočné ako vytvorenie európskych sietí. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V každom prípade je na zabezpečenie účinnej realizácie Urbánnej agendy pre EÚ nevyhnutné:






  a) | zohľadniť základné potreby zainteresovaných partnerov a venovať pozornosť budovaniu kapacít (najmä pre horizontálne partnerstvá na úrovni miest). EHSV v tejto súvislosti odporúča využívať prostriedky z európskych fondov určené na technickú pomoc; |
| --- | --- | --- |

2.7.

a)

zohľadniť základné potreby zainteresovaných partnerov a venovať pozornosť budovaniu kapacít (najmä pre horizontálne partnerstvá na úrovni miest). EHSV v tejto súvislosti odporúča využívať prostriedky z európskych fondov určené na technickú pomoc;

| b) | vypracovať metodické odporúčania o zásadách zodpovedných partnerstiev na úrovni miest. Je dôležité disponovať metodikou monitorovania a hodnotenia mestskej agendy vrátane ukazovateľov na posudzovanie dosiahnutých zmien. Do hodnotenia a monitorovania treba zapojiť aj partnerov vrátane organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

b)

vypracovať metodické odporúčania o zásadách zodpovedných partnerstiev na úrovni miest. Je dôležité disponovať metodikou monitorovania a hodnotenia mestskej agendy vrátane ukazovateľov na posudzovanie dosiahnutých zmien. Do hodnotenia a monitorovania treba zapojiť aj partnerov vrátane organizácií občianskej spoločnosti.

| 2.8. | EHSV si všíma istú dvojkoľajnosť medzi územnou a mestskou agendou na jednej strane a územnou súdržnosťou na strane druhej. Rešpektuje, že téma územnej súdržnosti je od roku 2009 súčasťou Zmluvy (ZFEÚ), a tým aj súčasťou spoločnej legislatívy, zatiaľ čo mestská a územná agenda ako také nie sú súčasťou Zmluvy a ich výsostná časť zostáva v kompetencii národných štátov a naďalej sa upravuje na základe medzivládnej dohody. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ako dôležitú súčasť regionálneho rozvoja realizovaného v rámci EÚ EHSV podporuje aj vypracovávanie a uplatňovanie participatívnych stratégií rozvoja makroregiónov, ktoré zahŕňajú členské aj nečlenské regióny a štáty EÚ. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Napriek tomu, že z časového hľadiska je téma územnej a mestskej agendy EÚ v porovnaní s horizontom viacročného finančného rámca dlhodobejšia, je nevyhnutné, aby sa náležite prejavila aj v jeho budúcom zameraní a aby sa v rámci neho v zodpovedajúcom rozsahu podporovala. Možno totiž predpokladať, že na budúci viacročný finančný rámec EÚ budú mať zásadný vplyv dôsledky súčasnej pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Vzhľadom na dosah pandémie bude takisto nevyhnutné zahrnúť do územnej a mestskej agendy nielen rozmer rozvoja, ale aj schopnosť odolávať ťažko predvídateľným rizikám v podobe asymetrických vonkajších otrasov s dramatickým dosahom na udržateľnosť rozvojovej trajektórie. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   Udržateľnosť a odolnosť

| 3.1.1. | EHSV upozorňuje, že Európa čelí pretrvávajúcim problémom súvisiacim s dosahom zmeny klímy, využívaním zdrojov a znižovaním environmentálnych rizík v záujme zdravia a dobrých životných podmienok obyvateľstva. Hoci čoraz viac mestských samospráv a miestnych komunít experimentuje s rôznymi spôsobmi udržateľnej mobility, stavebníctva, výroby a spotreby, ich širšie uplatnenie v praxi si bude vyžadovať oveľa širšiu účasť celej spoločnosti vrátane podnikov, mimovládnych organizácií a občanov na celom procese transformácie. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV sa domnieva, že mestské samosprávy so svojou schopnosťou vypracovávať integrované miestne riešenia môžu efektívne využívať prostriedky určené na riešenie zdravotných a hospodárskych dosahov súčasnej pandémie COVID-19, a to nielen na posilnenie zdravotníckej a sociálnej infraštruktúry a naštartovania ekonomiky, ale aj na podporu prechodu na udržateľnejšie a odolnejšie modely hospodárskeho rozvoja. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV konštatuje, že európske mestá tradične považovali dodávky tovaru a služieb z vonkajších oblastí za samozrejmosť a predpokladali, že plne integrované hospodárske systémy dokážu zvládnuť možné narušenia. Ako však vidno v prípade súčasnej pandémie COVID-19, vysoký stupeň previazanosti so sebou prináša riziko kaskádového efektu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV preto zdôrazňuje, že je potrebné budovať obojstranne výhodné partnerstvá medzi mestskými a vidieckymi oblasťami s cieľom posilniť udržateľnosť a odolnosť miestnych hospodárskych, sociálnych a environmentálnych systémov. Partnerstvá tohto druhu sa môžu v budúcnosti stať pilierom územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EHSV preto odporúča, aby nová Lipská charta vyzvala mestá, aby:






  a) | budovali kapacity na predvídanie rizík a transformačných príležitostí spojených s dosahmi zmeny klímy, vplyvmi štvrtej priemyselnej revolúcie a dôsledkami nových zdravotných hrozieb a iných relevantných rizík v súlade s osvedčenými postupmi podporovanými sendaiským rámcom pre znižovanie rizika katastrof; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

a)

budovali kapacity na predvídanie rizík a transformačných príležitostí spojených s dosahmi zmeny klímy, vplyvmi štvrtej priemyselnej revolúcie a dôsledkami nových zdravotných hrozieb a iných relevantných rizík v súlade s osvedčenými postupmi podporovanými sendaiským rámcom pre znižovanie rizika katastrof;

| b) | aktívne vytvárali a podporovali partnerstvá medzi miestnymi aktérmi v mestských a vidieckych oblastiach (vrátane miestnych samospráv a miestnych akčných skupín) na predchádzanie strategickým rizikám a využívanie transformačných príležitostí pomocou integrovaných projektov v kľúčových oblastiach spoločného záujmu (zdravotná starostlivosť, zásobovanie vodou a potravinami, doprava, obehové hospodárstvo a pod.); |
| --- | --- |

b)

aktívne vytvárali a podporovali partnerstvá medzi miestnymi aktérmi v mestských a vidieckych oblastiach (vrátane miestnych samospráv a miestnych akčných skupín) na predchádzanie strategickým rizikám a využívanie transformačných príležitostí pomocou integrovaných projektov v kľúčových oblastiach spoločného záujmu (zdravotná starostlivosť, zásobovanie vodou a potravinami, doprava, obehové hospodárstvo a pod.);

| c) | posudzovali vplyv budúcich rozvojových plánov, programov a projektov na udržateľnosť a odolnosť miestneho environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho systému (vrátane dosahu na zraniteľné skupiny obyvateľstva a trh práce) a ich optimalizáciu na základe získaných poznatkov; |
| --- | --- |

c)

posudzovali vplyv budúcich rozvojových plánov, programov a projektov na udržateľnosť a odolnosť miestneho environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho systému (vrátane dosahu na zraniteľné skupiny obyvateľstva a trh práce) a ich optimalizáciu na základe získaných poznatkov;

| d) | si vymieňali získané poznatky a inovačné riešenia na zvýšenie udržateľnosti a odolnosti pomocou európskych sietí a programov územnej spolupráce. |
| --- | --- |

d)

si vymieňali získané poznatky a inovačné riešenia na zvýšenie udržateľnosti a odolnosti pomocou európskych sietí a programov územnej spolupráce.

| 3.1.6. | EHSV zároveň uznáva, že posilňovanie odolnosti je pomerne nový odbor. Preto odporúča začať celoeurópsku výmenu skúseností, do ktorej by sa zapojili aj výskumní pracovníci a odborníci z praxe, ako aj iniciatívy s cieľom podporovať osvedčené postupy v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Integrovanosť

| 3.2.1. | EHSV upozorňuje, že v celej EÚ je naďalej obrovský potenciál na realizáciu integrovaných projektov v rámci politiky súdržnosti. Jadrom integrovaného prístupu k využívaniu zdrojov EÚ je interdisciplinárnosť a zameranie sa na horizontálne témy (t. j. prekonanie neblaho rozšíreného rezortizmu a umelého sektorového pohľadu, ktoré reálne bránia uplatňovaniu skutočne integrovaných riešení). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV si uvedomuje, že integrovaný prístup si vyžaduje úplne nový postoj k otázke podporovaných projektov. Tento prístup je založený na vzájomnej prepojenosti a logickej a funkčnej previazanosti projektov, keď zdroje podpory nepochádzajú len z rôznych programov rozpočtu EÚ, ale aj v inej podobe (dotácie, finančné nástroje). V optimálnom prípade sa zároveň dopĺňajú zo súkromných zdrojov. Základom je obsahová tematická previazanosť, pričom pre tento prístup je zásadne dôležité vyhodnotenie reálnych účinkov. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EHSV odporúča, aby sa integrovaný územný prístup náležite premietol do dohody o partnerstve. Okrem toho musí byť plne prepojený a úplne kompatibilný so zásadou tematického zamerania, pričom výklad v podobe rezídua tematického zamerania nesmie byť prípustný. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV dodáva, že hypotetický test ukázal, že integrovaný prístup prináša v porovnaní so scenárom izolovaných individuálnych projektov približne o 40 % lepšie hodnoty ukazovateľov výkonnosti. Z makroekonomického hľadiska sú tieto zmeny v prípade podpory investícií v súkromnom sektore pomerne zanedbateľné (vzhľadom na objemovo veľmi malý podiel investícií realizovaných týmto spôsobom v porovnaní s celkovými súkromnými investíciami), naopak v prípade verejných investícií je ich dosah výrazný, najmä vďaka koordinácii ich realizácie a využívania. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EHSV konštatuje, že integrácia sa nemusí vzťahovať len na obsah a témy. Pre rôzne typy integrovaných projektov sú takisto vhodné rôzne územia a ich rôzne typy, pričom je veľmi dôležité uplatňovať zásadu subsidiarity a relevantnosť zosúladenia tém s potrebami. V tejto súvislosti sa najčastejšie spomínajú tieto typologické územia: metropoly, (sub)regióny, znevýhodnené mestské oblasti a mestské aglomerácie. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EHSV konštatuje, že projekty spojené s podporou konkurencieschopnosti a excelentnosti, v rámci ktorých sa plní funkcia rozvojových pólov, sú prevažne adekvátne pre metropolitné územia a aglomerácie, pričom projekty zamerané na podporu konvergenčných priorít sú veľmi relevantné pre (sub)regióny a znevýhodnené mestské územia. Predmetom integrácie tak môže byť aj kombinácia zdrojov, ktorá je možná v rámci operačného programu politiky súdržnosti, ako aj v rámci operačných programov, fondov a programov viacročného finančného rámca. EHSV sa domnieva, že mobilizácia súkromných finančných zdrojov s cieľom rozšíriť dostupné verejné financovanie, a tak poskytnúť dodatočnú kapacitu a rozdelenie rizika, je tiež možnou alternatívou v rámci integrovaného prístupu. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | EHSV sa domnieva, že hlavnými prednosťami integrovaného územného prístupu sú úspory z rozsahu, keď sa výrazne znižujú náklady na realizáciu týchto projektov, a takisto synergie rozvojových prínosov, ktoré možno označiť za najväčší pozitívny prínos. Za hlavné prekážky možno považovať pretrvávajúcu nedôveru, zložitosť riadenia a vykonávania a hlavne nedostatok ochoty delegovať zodpovednosť na nižšie články riadiacej štruktúry. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Vyváženosť

| 3.3.1. | Čím väčší rozvoj metropol a mestských aglomerácií sa dosiahne na úkor ostatných typov územia v rámci danej krajiny, tým dôjde k väčším budúcim štrukturálnym poruchám, pričom ich riešenie bude nákladné. Táto téza platí aj pre vyvážený rozvoj jednotlivých členských štátov EÚ a odôvodňuje oprávnenosť zachovania silnej politiky súdržnosti EÚ aj v budúcnosti. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Túto tézu by mali rešpektovať aj základné nástroje na podporu regionálneho rozvoja a konkrétne projekty v rámci IÚI aj CLLD-U by mali zohľadňovať tento širší kontext. V opačnom prípade sa zvyšuje riziko vzniku vnútorných periférií („zemí nikoho“), ktoré politiky územného rozvoja dostatočne nepodporujú, čím sa zásadne brzdí ich budúci rozvoj. V IÚI logicky prevládajú veľké a investičné projekty, zatiaľ čo v CLLD-U finančne malé a častejšie neinvestičné projekty, avšak s vysokou pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tým sa tiež vytvára priestor na vzájomnú kompatibilitu medzi IÚI a CLLD na báze dodržiavania zásady subsidiarity. Do uvažovania v rámci IÚI by sa tak mala zahrnúť nielen príslušná metropolitná oblasť alebo mestská aglomerácia, ale aj okolité vidiecke oblasti alebo územia menších miest. Na druhej strane CLLD predstavuje racionálne uplatniteľný nástroj nielen na podporu miestnych iniciatív vo vidieckych oblastiach, ale aj na riešenie komunitných problémov v mestských aglomeráciách a na úrovni mestských častí v metropolách. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Hlavné črty CLLD-U (1):






  — | miestne medziodvetvové partnerstvá – analogické miestnym akčným skupinám pre vidiecke oblasti, účasť rôznych sektorov (podnikateľský, neziskový, verejná správa, prípadne osobitné inštitúcie ako školy, ústavy, úrady, banky), |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

miestne medziodvetvové partnerstvá – analogické miestnym akčným skupinám pre vidiecke oblasti, účasť rôznych sektorov (podnikateľský, neziskový, verejná správa, prípadne osobitné inštitúcie ako školy, ústavy, úrady, banky),

| — | spoločná stratégia rozvoja (územne integrovaná, medziodvetvová, zameraná na jednu alebo viacero tém, vychádzajúca zo špecifických potrieb a možností mesta, navrhnutá v zásadnom súlade s aktuálnou stratégiou rozvoja mesta a financovaná z rôznych verejných a súkromných zdrojov), |
| --- | --- |

—

spoločná stratégia rozvoja (územne integrovaná, medziodvetvová, zameraná na jednu alebo viacero tém, vychádzajúca zo špecifických potrieb a možností mesta, navrhnutá v zásadnom súlade s aktuálnou stratégiou rozvoja mesta a financovaná z rôznych verejných a súkromných zdrojov),

| — | prístup zdola nahor, v rámci ktorého iniciatíva vychádza priamo z lokality s preukázanou účasťou partnerov a verejnosti, |
| --- | --- |

—

prístup zdola nahor, v rámci ktorého iniciatíva vychádza priamo z lokality s preukázanou účasťou partnerov a verejnosti,

| — | koordinovaný postup (pri plánovaní a využívaní verejných a súkromných zdrojov, spoločné projekty), možnosť mnohostrannej integrácie (územnej, časovej, vecnej, týkajúcej sa financovania a inštitucionálnej), |
| --- | --- |

—

koordinovaný postup (pri plánovaní a využívaní verejných a súkromných zdrojov, spoločné projekty), možnosť mnohostrannej integrácie (územnej, časovej, vecnej, týkajúcej sa financovania a inštitucionálnej),

| — | partnerské a decentralizované rozhodovanie o financovaní projektov jednotlivých miestnych žiadateľov prostredníctvom orgánov miestnych medziodvetvových partnerstiev, |
| --- | --- |

—

partnerské a decentralizované rozhodovanie o financovaní projektov jednotlivých miestnych žiadateľov prostredníctvom orgánov miestnych medziodvetvových partnerstiev,

| — | dôraz na inovatívnosť v riešení, t. j. na aktivity a akcie, ktoré sú na danom území nové a majú rozvojový účinok (a nie bežné činnosti opakované z minulosti), |
| --- | --- |

—

dôraz na inovatívnosť v riešení, t. j. na aktivity a akcie, ktoré sú na danom území nové a majú rozvojový účinok (a nie bežné činnosti opakované z minulosti),

| — | spolupráca v sieťach, a to medzi miestnymi medziodvetvovými partnerstvami v rámci členských štátov, prípadne medzi miestnymi medziodvetvovými partnerstvami v rámci EÚ. |
| --- | --- |

—

spolupráca v sieťach, a to medzi miestnymi medziodvetvovými partnerstvami v rámci členských štátov, prípadne medzi miestnymi medziodvetvovými partnerstvami v rámci EÚ.

| 3.3.5. | EHSV si uvedomuje, že určité oblasti územnej typológie v rámci EÚ sa v dôsledku prebiehajúcich štrukturálnych a technologických zmien ocitli v situácii, keď si minimálne v krátkodobom horizonte nedokážu pomôcť samy (napríklad regióny s doterajšou intenzívnou ťažbou uhlia a ťažkým priemyslom, ktorý je od uhlia závislý a ocitol sa v útlme) a prejavujú sa u nich znaky zlyhania trhu. Nástroje územného rozvoja by mali týmto regiónom pomôcť nájsť realizovateľné strategické východisko v podobe funkčnej diverzifikácie hospodárskych činností a zabezpečiť potrebné finančné zdroje na tento rozvoj. |
| --- | --- |

3.3.5.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Inštitucionálny aspekt

| 4.1.1. | EHSV si uvedomuje určitú dvojkoľajnosť v inštitucionálnom zakotvení EÚ, a to konkrétne medzi územným rozvojom a agendou mestského rozvoja na jednej strane a územnou súdržnosťou na strane druhej. Hoci rozvoj miest možno v globále považovať za súčasť širšie ponímaného územného rozvoja, z hľadiska právomocí disponuje určitým stupňom autonómie, pretože v plnom rozsahu spadá do právomoci členských štátov, a preto sa naň vzťahujú medzivládne spôsoby riešenia. Avšak územná súdržnosť je od roku 2009 súčasťou legislatívy EÚ. Ako vidno, tieto dve témy sa obsahovo značne prekrývajú. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Naznačená dvojkoľajnosť, na ktorú sa napríklad upozorňuje aj v Bukureštskej deklarácii z roku 2019, zatiaľ nepredstavuje zásadný problém, pretože mestská agenda je v plnom rozsahu začlenená do politiky súdržnosti. Tento problém pomáha riešiť aj systém viacúrovňového riadenia (pozri ďalej). Napriek tomu by nová Lipská charta mala viesť k čo najväčšiemu preklenutiu tejto dvojkoľajnosti a k maximálnemu efektívnemu prepojeniu územnej a mestskej agendy. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Obsahový aspekt

| 4.2.1. | EHSV očakáva, že najväčší význam a pridaná hodnota novej Lipskej charty budú spočívať v komplexnej integrácii nových prvkov a okolností, ktoré určujú územný a mestský rozvoj (pozri bod 2.2), zakomponovaní zásady odolnosti do celkového poňatia nového dokumentu a v presvedčivej reakcii dokumentu na dosah pandémie COVID-19, ktorý bude mať s veľkou pravdepodobnosťou dlhodobý a štrukturálny charakter. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Medzi významné obsahové aspekty tak možno zaradiť aj existenciu náležitej preventívnej, podpornej a rozvojovej infraštruktúry, ktorá využíva aktuálne technologické možnosti a zabezpečuje vyvážený rozvoj územia, pomocou ktorého sa stierajú niektoré kvalitatívne rozdiely v životnom štandarde medzi metropolitnými a okrajovými vidieckymi oblasťami. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Financie

| 4.3.1. | Na zabezpečenie optimálneho územného a mestského rozvoja je potrebné vytvoriť náležitý a robustný finančný zdroj, ktorý by dokázal reagovať na reálne potreby, a to v podobe budúceho viacročného finančného rámca EÚ, v rámci ktorého by mal byť jednou z hlavných priorít vyvážený, avšak dynamický, udržateľný a integrovaný územný rozvoj. Na druhej strane aj v rámci územného rozvoja sa zdá vhodné využívať vo väčšej miere moderné finančné nástroje, t. j. tie, ktoré rešpektujú výsledok a výkonnosť, ktorých účinok je merateľný, pričom niektoré z nich sú postavené na báze návratnosti. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | V rámci využívania súkromnej iniciatívy a z hľadiska zodpovednosti za rozvoj územia, kde pracujeme a žijeme, by sa vzhľadom na obmedzenia verejných zdrojov mala optimálne využiť možnosť zvýšiť ich súkromným financovaním pod podmienkou prísnej demokratickej kontroly a demokratickej správy vecí verejných. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Viacúrovňové riadenie

| 4.4.1. | V podmienkach moderného územného a mestského rozvoja je viacúrovňové riadenie, ktoré dôsledne dodržiava zásadu subsidiarity, nevyhnutnosťou a predpokladom. Ide len o to, aby sa vytvorili vhodné inštitucionálne podmienky na jeho efektívne fungovanie. Tým máme na mysli predovšetkým reálne právomoci, administratívno-procesné podmienky a dostatočný finančný základ. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Zásadou moderných verejných služieb je partnerstvo, a to vertikálne aj horizontálne. EHSV odporúča zamerať sa na rôzne modely verejno-súkromnej spolupráce, ktoré dodržiavajú osvedčené postupy z hľadiska demokratickej zodpovednosti a kontroly pri riadení mestských projektov, na rôzne sociálne podniky a tiež európske programy založené na partnerstve, napríklad niekdajší program EQUAL (2), ktoré predstavujú ďalšie príklady takejto spolupráce. Zabezpečiť účasť príslušných partnerov na spoločných projektoch, ako aj účinné využívanie finančných prostriedkov je úlohou verejnej správy na rôznych úrovniach, a to najmä v mestách. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Viacúrovňové riadenie možno efektívne rozvíjať a uplatňovať pomocou integrovaných projektov mestských aglomerácií a ich funkčných území vo vidieckych oblastiach. Do týchto projektov sa môžu úspešne zapájať miestne akčné skupiny pôsobiace vo vidieckych oblastiach a novovznikajúce medziodvetvové mestské partnerstvá. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Moderný územný a mestský rozvoj si pritom vyžaduje nielen zosúladenie všetkých zložiek v rámci verejného sektora (zástupcov štátu, regiónov a obcí), ale aj účinné zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti (jednotlivých občanov, podnikateľských zväzov a združení, odborových zväzov, miestne pôsobiaceho neziskového sektora a pod.). |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EHSV navrhuje, aby sa v charte dôkladnejšie rozpracovala téma mestskej komunity a zapojenia občanov. Mestá potrebujú fungujúci mechanizmus na posilnenie postavenia občanov a skupín občanov, aby mohli vystupovať ako skutoční a spoľahliví partneri na rokovaniach o prioritách rozvoja svojich miest a pri ich plnení, ako aj pri realizácii mestskej agendy. Len sebavedomá a silná komunita s veľkým sociálnym kapitálom bude schopná riešiť nové výzvy. Na to je potrebné, aby sa pre verejnú správu vypracovali moduly odbornej prípravy a vzdelávania, ktoré by boli zamerané na to, ako tieto partnerstvá založené na spolupráci vo svojej vlastnej obci tvoriť a posilňovať. EHSV je pripravený podrobnejšie rozpracovať túto koncepciu. |
| --- | --- |

4.4.5.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  V tomto stanovisku EHSV používa CLLD-U ako termín pre miestny rozvoj vedený komunitou v mestských oblastiach. Týmto sa snažíme lepšie opísať rozdielne zdroje a podmienky miestneho rozvoja vidieka a miest. V súčasnosti sa CLLD zvyčajne používa v súvislosti s vidieckymi oblasťami ako modernizácia programu LEADER, ale nie až v takom rozsahu, pokiaľ ide o rozvoj miest.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:c10237.

2

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/153

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha štrukturálnej politiky a politiky súdržnosti EÚ pri podnecovaní transformácie hospodárstva inovatívnym a inteligentným spôsobom

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 429/21)

| Spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultácia | 18. 2. 2020 – list nemeckého spolkového ministra hospodárstva a energetiky Petra ALTMAIERA |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 217/0/3 |

Konzultácia

18. 2. 2020 – list nemeckého spolkového ministra hospodárstva a energetiky Petra ALTMAIERA

Právny základ

článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

217/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva Európsku komisiu, aby pristupovala k politike súdržnosti ako k základnému nástroju na riešenie veľkých výzev zapríčinených pandémiou koronavírusu. Je naliehavo potrebné reagovať svižne. Finančné prostriedky určené na pomoc a podporu členských štátov je nutné využívať v súlade s príslušnými kritériami, zároveň však odvážne. Európa viac ako kedykoľvek predtým potrebuje diferencovaný prístup k jedinému problému. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 ukazuje, že sú potrebné silné a jasné opatrenia na opätovné vybudovanie európskeho hospodárstva. Dôsledky krízy pre verejné zdravie, hospodárstvo, spoločenskú a politickú aktivitu sa dajú ťažko zmerať a jej vplyv sa bude v jednotlivých členských štátoch líšiť. EHSV súhlasí s tým, že priority nemeckého predsedníctva Rady EÚ sa musia zamerať na tieto nové okolnosti, a vyzýva na prijatie opatrení na ochranu zamestnanosti a sociálnych práv v celej Únii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený o tom, že v každom pláne obnovy pre Európu sa musia zohľadniť dôsledky krízy, najmä závislosť Európy od iných hospodárskych priestorov, pokiaľ ide o konkrétne výrobky a služby. Európa sa očividne musí zamyslieť nad svojou obchodnou politikou, posilniť inovácie a využiť výhodu, ktorú jej poskytuje stratégia pre inteligentnú špecializáciu založená na regionálnom a odvetvovom priemyselnom prístupe. Politika súdržnosti zohrala v minulosti zásadnú úlohu pri vytváraní správnych podmienok na to, aby sa v rámci priemyslu, výskumu a vývoja a infraštruktúry vyvíjali riešenia. EHSV je presvedčený, že súčasnosť si vyžaduje ešte silnejšiu politiku s cieľom podporiť návrat priemyselných odvetví späť do Európy. Je potrebná opätovná industrializácia a práve teraz na ňu nastal vhodný čas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Podľa EHSV musí byť pre všetky členské štáty naďalej prioritou digitalizácia služieb. Kríza ukázala, že sú potrebné jednoduchšie a komplexnejšie služby, ktoré podporia všetkých Európanov, a najmä tých, ktorí potrebujú osobitnú podporu. EHSV si jasne uvedomuje, že jednotlivé členské štáty majú rozdielne pohľady a čelia rozdielnym výzvam v oblasti digitalizácie. Súčasná infraštruktúra nestačí a prioritne je potrebné zvýšiť investície do týchto oblastí. Členské štáty treba nabádať, aby investovali do lepšej infraštruktúry na vytvorenie správnych podmienok pre nové spoločnosti a služby. Realizácia uvedených cieľov si vyžaduje kreatívne a jednoduché finančné nástroje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV súhlasí s tým, že je naďalej potrebné investovať do širokopásmových systémov s cieľom umožniť rozvoj moderného poľnohospodárstva a cestovného ruchu vo vidieckych oblastiach. V nástrojoch politiky súdržnosti sa táto potreba zanedbávala alebo prinajmenšom členské štáty nevyužívali existujúce príležitosti v rámci programov financovania. Je potrebné nabádať verejné správy členských štátov, aby investovali do širokopásmovej infraštruktúry s cieľom umožniť rozvoj „novej podoby poľnohospodárstva“, nových aktivít cestovného ruchu a nových „odvetví“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV je hlboko presvedčený o tom, že elektronický obchod predstavuje základ „nového normálu“ v dôsledku vplyvu pandémie COVID-19 na spoločnosť a hospodárstvo. Spoločnostiam aj zákazníkom bude potrebné poskytnúť rôzne možnosti. Tento nový prístup môže byť prínosný aj pre MSP, takže finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov treba vyčleňovať tak, aby umožnili spoločnostiam objavovať nové trhy a nové príležitosti. EHSV naliehavo žiada Európsku komisiu, aby pružne reagovala na uvedené výzvy, a tým poskytla spoločnostiam príležitosť na prechod do „online priestoru“, vytváranie partnerstiev a inteligentné investovanie v záujme konkurencieschopnosti nielen na vnútornom trhu, ale aj vo svete. Nesporne je potrebné vytvoriť udržateľnejšie siete dodávateľských reťazcov, ktoré umožnia lepšiu interakciu medzi spoločnosťami a zákazníkmi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV je presvedčený, že je naliehavo potrebné chrániť MSP a ich udržateľnosť. Z tohto dôvodu je nutné využívať zvyčajné, existujúce európske nástroje, ako je napríklad Európsky sociálny fond, veľmi kreatívnym, ale jednoduchým spôsobom. Niet pochýb o tom, že táto kríza ovplyvnila mieru zamestnanosti a obnova Európy bez správnej stratégie odbornej prípravy a rekvalifikácie pracovníkov pre trh práce bude veľmi ťažká. To je jeden z dôvodov, prečo sa pri rozhodovaní súvisiacom s využívaním finančných nástrojov musí zohľadniť aj skutočnosť, že MSP musia zvládnuť množstvo byrokratických požiadaviek, ak chcú využiť uvedené systémy. EHSV požaduje, aby sa prijali opatrenia, ktoré znížia byrokratickú záťaž a umožnia MSP lepšie využívať dostupné nástroje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Bezpodmienečne treba zabezpečiť priaznivé podmienky pre dlhodobé úvery malých a stredne veľkých podnikov s cieľom pomôcť im v týchto ťažkých časoch. Mali by sme využiť Kohézny fond na vytvorenie rýchlo reagujúceho a účinného finančného nástroja. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | EHSV by v tejto súvislosti chcel poukázať na potrebu posilnenia a vytvorenia správnych podmienok pre rozvoj verejných investícií do systémov celoživotného vzdelávania a mechanizmov takéhoto vzdelávania s cieľom umožniť ľuďom prispôsobiť svoje zručnosti aktuálnym potrebám trhu a zároveň sa pripraviť na poskytovanie nových zručností budúcim generáciám. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | EHSV tiež súhlasí s tým, že je potrebné podporiť program zelenej dohody a naliehavo žiada Európsku komisiu, aby členským štátom vysvetlila, ako by sa napríklad dalo použiť 40 miliárd EUR z Fondu na spravodlivú transformáciu na dekarbonizáciu hospodárstva. Ide o príklad dobrého nápadu a koncepcie, ktoré by sa mali propagovať medzi členskými štátmi, stále však nie je príliš jasné, akým spôsobom sa uvedú do praxe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta program REACT, v rámci ktorého sa investuje 55 miliárd EUR na podporu politiky súdržnosti, vyzýva však Európsku komisiu, aby urýchlene informovala členské štáty a vysvetlila podmienky a kritériá rozdeľovania, pričom by sa mala zohľadniť skutočnosť, že uvedené finančné prostriedky sa musia vyčleniť do konca roka 2022. Finančné prostriedky z programu REACT-EU sa rozdelia medzi členské štáty v súlade s ich pomernou prosperitou a rozsahom vplyvu súčasnej krízy na ich hospodárstva a spoločnosti vrátane nezamestnanosti mladých ľudí. Dosiahnutie výsledkov si však vyžaduje presnejšie informácie. V tejto chvíli je potrebné zabezpečiť vykonávanie programu, a nie danú sumu finančných prostriedkov. Európa potrebuje flexibilný, rýchly a jednoduchý program s jednoduchšími postupmi, ktorými sa môže zjednodušiť prístup k finančným prostriedkom bez ohľadu na veľkosť, pôvod či odvetvie spoločnosti v prípadoch, v ktorých je potrebné riešiť predovšetkým otázku zamestnanosti a pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že je nutné zabezpečiť konzultácie a široké zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do vymedzenia regionálnych politík s cieľom využiť autentické a relevantné vedomosti zainteresovaných strán, ktoré by mohli podporiť vykonávanie stratégie. Nastal čas zapojiť sociálnych partnerov do vymedzenia a vykonávania politiky v záujme zaručenia partnerského prístupu, ktorý môže priniesť hmatateľné výsledky. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Nemecké predsedníctvo Rady Európskej únie bude prebiehať za veľmi špecifických okolností a toto obdobie bude predstavovať mimoriadnu výzvu pre európsky projekt. Mnohé z cieľov predsedníctva sa možno prehodnotia z dôvodu situácie spôsobenej koronavírusom, čo bude mať vplyv na rozvoj osôb, podnikov a odvetví a preverí odolnosť Európy po pandémii. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priority sa dajú zmeniť vždy, niektoré hlavné myšlienky sa však môžu zachovať napriek situácii. Medzi výzvy, ktorým sa venovala pozornosť už pred pandémiou, patrí digitalizácia, rozpočtové riziká a inteligentné a rastúce hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Stredobodom pozornosti bude digitalizácia spolu s politikou týkajúcou sa údajov, umelou inteligenciou a digitálnym jednotným trhom. Musia sa zachovať záruky otvorenosti vnútorného trhu – túto ambíciu treba chápať v kontexte diskusie o európskom pláne obnovy. Bude pokračovať rozvoj digitálneho vnútorného trhu v záujme zvýšenia európskej konkurencieschopnosti. Európska únia presadzuje interoperabilitu, štandardizáciu a technológiu s otvoreným zdrojom. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V súčasnej situácii tiež hrozí riziko prehĺbenia hospodárskych a sociálnych rozdielov vrátane regionálnych a územných rozdielov vnútri členských štátov a medzi nimi. Zmeny v dopyte a schopnosť podnikového sektora vyrovnať sa so situáciou sa budú v jednotlivých regiónoch a na jednotlivých územiach členských štátov prejavovať asymetricky, keďže sa líšia odvetvovou špecializáciou. Očakáva sa, že utrpia služby vyžadujúce si priamy kontakt so zákazníkom, najmä z dôvodu zníženia obratu a zamestnanosti v MSP. |
| --- | --- |

2.4.

2.5.   Opätovná industrializácia vo vidieckych oblastiach

| 2.5.1. | Členské štáty so značným fiškálnym priestorom si môžu dovoliť poskytovať štedrejšiu a dlhodobejšiu pomoc podnikom a domácnostiam. Budú na tom lepšie, aj pokiaľ ide o schopnosť absorbovať vyššie deficity verejných financií a vyššie úrovne dlhu vzhľadom na čoraz naliehavejšiu potrebu zabezpečiť kvalitnú zdravotnú starostlivosť a trvalé sociálne zabezpečenie pre osoby zasiahnuté krízou. Členské štáty sa budú vo všeobecnosti líšiť vo svojej schopnosti financovať investície potrebné na naštartovanie hospodárstva a financovanie zelenej a digitálnej transformácie. Tieto rozdiely by mohli viesť k narušeniu rovnakých podmienok na jednotnom trhu a prehĺbeniu rozdielov v životnej úrovni. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Výborne to vystihol Jean-Claude Juncker, ktorý vyhlásil: „V tejto Únii nie je dostatok Európy. A v tejto Únii nie je dostatok Únie.“ V súčasnej kríze sa opäť ukázalo, že keď ide do tuhého, každý sa stará sám o seba. Dočasné zákazy vývozu niektorých druhov tovaru chráneného členskými štátmi a zatvorenie hraníc, ktorých sme v súčasnosti svedkami, predstavujú skutočne národné reakcie na celosvetovú krízu. To musí byť dôvod na znepokojenie. Politika súdržnosti by mala tieto následky napraviť. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Politika súdržnosti ako európska silná stránka na podporu jednotného trhu

| 3.1. | Jednotný trh je stredobodom záujmu európskeho projektu. Účinný jednotný trh by mal občanom EÚ umožniť väčší výber služieb a výrobkov a lepšie pracovné príležitosti. Jednotný trh by mal stimulovať obchod a hospodársku súťaž, ktoré majú zásadný význam pre uskutočnenie zelenej a digitálnej transformácie EÚ. Primeraná a vyvážená politika súdržnosti má zásadný význam pre dobudovanie jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Napriek mnohým rozdielom medzi členskými štátmi je politika súdržnosti naďalej hlavným mechanizmom zaručujúcim vyvážený rozvoj, vytváranie príležitostí a zvyšovanie životnej úrovne. Treba pamätať na to, že politika súdržnosti je založená na európskej solidarite a prejavuje sa vo všetkých členských štátoch: v tých, ktoré sú prijímateľmi finančných prostriedkov i v tých, ktoré sú „čistými prispievateľmi“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je tiež dôležité, aby sa prijali špecifické opatrenia reagujúce na výzvu, ktorá mala v jednotlivých členských štátoch rozdielne dôsledky. Európa viac ako kedykoľvek predtým potrebuje diferencovaný prístup k jedinému problému. Členské štáty teda budú potrebovať rôzne úrovne podpory – a to je najväčšou výhodou efektívnej politiky súdržnosti: inteligentné a účinné opatrenia na zvládnutie rôznych dôsledkov, napríklad takých, aké priniesla kríza spôsobená pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV konštatuje, že najdôležitejšia je dobre koordinovaná európska priemyselná politika, v ktorej sa zohľadňujú aktuálne výzvy súvisiace s pandémiou COVID-19 a situáciou po nej, ako aj aspekty digitalizácie a udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Treba identifikovať a podporovať kľúčový priemysel a hlavné odvetvia, od ľudských zdrojov až po výskum, čo vyústi do európskej priemyselnej politiky, ktorá chráni tieto strategické odvetvia pred trhom a zaisťuje bezpečnosť dodávok kľúčových prvkov, ako sú respirátory, masky a iné výrobky v prípade pandémie. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Európa musí financovať činnosti, ktoré spĺňajú dve kritériá: obnovenie strategickej výroby v záujme dosiahnutia nezávislosti Európy, a to najmä pokiaľ ide o ochranu zdravia a reakcie, ktoré prinesú kvalitné pracovné miesta, ako aj zameranie pozornosti na udržateľné investície, ktoré budú sociálne zodpovedné a šetrné k životnému prostrediu. Rozhodujúcu úlohu pri reštrukturalizácii európskeho výrobného systému by mohli zohrávať malé a stredné podniky (MSP), rovnako ako veľké spoločnosti a sociálne podniky. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | MSP a organizácie občianskej spoločnosti by sa mali ocitnúť v centre pozornosti zameranej na odolnosť a obnovu. Programy v oblasti súdržnosti by sa mali reštrukturalizovať jednoduchším a efektívnejším spôsobom, aby boli skutočne prínosné pre drobných prijímateľov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Dva kľúčové sektory, ktoré tvrdo postihla pandémia, sú cestovný ruch a kultúra. Európske finančné prostriedky by sa mali zamerať na určenie nástrojov na podporu podnikov pôsobiacich v oblasti cestovného ruchu a kultúry prostredníctvom inovácií, digitálnej transformácie a medzisektorovej spolupráce. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Politika súdržnosti a situácia po pandémii COVID-19

| 4.1. | Nezvyčajné okolnosti krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 predstavujú mimoriadnu skúšku politiky súdržnosti. Plány členských štátov na obnovu musia viac ako kedykoľvek predtým odrážať hodnoty územnej súdržnosti, medzi ktoré patrí napríklad digitalizácia, boj proti zmene klímy a sociálne začlenenie. Od tejto politiky zásadným spôsobom závisí systematický a rozsiahly plán obnovy pre Európu a všetky členské štáty EÚ bez ohľadu na ich veľkosť či iné charakteristiky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Jedným z najdôležitejších aspektov stratégie obnovy je finančný rámec pre politiku súdržnosti. Pandémia nevídaným spôsobom odkryla a dokonca prehĺbila rozdiely medzi občanmi, ako aj medzi členskými štátmi. Vírusu sú vystavení všetci rovnako, líši sa však konkrétny spôsob, akým sa k nemu stavajú jednotliví občania, spoločnosti a členské štáty. Zlá finančná situácia, ktorá je dôsledkom tejto krízy, bude mať dramatický vplyv na určité krajiny a segmenty spoločnosti a v európskej reakcii sa táto skutočnosť musí zohľadniť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kľúčom k úspechu bude spolupráca. Teraz nie je vhodný čas na kritiku predchádzajúceho postupu. Skôr sa treba pozrieť na súčasnosť, zamerať sa na budúcnosť a dohodnúť sa na hlavných cieľoch, ktoré je možné zachovať dokonca aj za takýchto kritických okolností. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Škoda spôsobená krízou COVID-19 na európskom projekte a vo svete znásobí škodu spôsobenú vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ. To by mohlo znamenať, že po skončení pandémie sa ešte viac prehĺbia rozdiely medzi krajinami EÚ, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, sociálne záruky a mieru prosperity. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kríza nemá jediné riešenie, v minulosti sa však osvedčila primeraná a vyvážená politika súdržnosti, ktorá reaguje na rozdiely a vytvára solidaritu medzi všetkými členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Obnova Európy by sa mala zakladať na zásade solidarity, zároveň je však potrebné napraviť chyby z minulosti. Určite treba pomôcť členským štátom s nadmerným verejným dlhom zrýchliť udržateľnú obnovu, táto pomoc však musí spájať silné politiky s vyváženými opatreniami na základe odporúčaní európskeho semestra pre danú krajinu. Nie je čas na premýšľanie o politických ziskoch na národnej úrovni, ale čas na odvážne činy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Naďalej je relevantná zelená dohoda a EHSV je presvedčený, že jej hlavné ciele majú zásadný význam pre dosiahnutie vedúceho postavenia Európy v mnohých aspektoch tejto celosvetovej výzvy. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV v tejto súvislosti s potešením víta a plne podporuje návrhy Európskej komisie: plán Next Generation EU vrátane nástroja REACT-EU a celkový rozpočet EÚ na roky 2021 – 2027. Keďže program REACT-EU nadväzuje na reakciu na krízu a nápravné opatrenia novej politiky súdržnosti a rozširuje ich, EHSV dôrazne odporúča odstrániť všetky prípadné administratívne prekážky a záťaž na úrovni štátnej správy jednotlivých krajín i na európskej úrovni, aby bolo možné zamerať úsilie na riešenie problémov súvisiacich s epidémiou. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV je preto pevne presvedčený, že vďaka programu REACT-EU sa zmobilizujú investície a ťažisko finančnej podpory sa presunie do prvých kľúčových rokov obnovy vďaka investovaniu dodatočných zdrojov do reálnej ekonomiky. Medzi hlavné oblasti, ktoré si vyžadujú podporu prostredníctvom dodatočného financovania z programu REACT-EU, patrí zachovanie a vytváranie pracovných miest – predovšetkým pre mladých ľudí – a investičná podpora pre MSP. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V investičných prioritách po pandémii COVID-19 sa musí zohľadniť nepomerný vplyv pandémie na určité segmenty obyvateľstva, a to najmä seniorov, ľudí so zdravotným postihnutím, migrantov, utečencov a rómsku komunitu. Veľmi dôležité bude pomôcť týmto komunitám obnoviť stabilitu a zabezpečiť, že sa ne nezabudne pri obnove po kríze, ako sa stalo po poslednej európskej finančnej kríze. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Európsky semester a odporúčania pre jednotlivé krajiny

| 5.1. | Európsky semester musí stále čeliť mnohým výzvam, ktorých riešenie v súčasnej kríze nadobudlo na význame. Jednou z výziev, na ktoré treba reagovať, je skutočnosť, že krajiny neprevzali zodpovednosť za navrhované reformy a zdĺhavejšie vykonávajú odporúčania pre jednotlivé krajiny. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Preto má zásadný význam zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do európskeho semestra, keďže angažovanosť zainteresovaných strán v oblasti reforiem zlepšuje ich uskutočňovanie a pomáha dosiahnuť kladné výsledky. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V tejto súvislosti bude európsky semester zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu pri monitorovaní a hodnotení intervencií uskutočnených v rámci plánu Next Generation EU a EHSV sa domnieva, že hospodárskych a sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti treba považovať za dôležitých aktérov tohto procesu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Partneri z občianskej spoločnosti, miestni aktéri a združenia sa spolu s Európskym parlamentom musia podieľať na všetkých rozhodnutiach o výdavkoch týkajúcich sa fondov na obnovu, ako aj na následnom overovaní, či sa peniaze v záujme európskej verejnosti dobre vynaložili. Záväzné zapojenie je mimoriadne dôležité, keďže zaručuje, že finančné prostriedky dostanú projekty, ktoré obnovia európske hospodárstvo a pomôžu pri jeho oživení. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Nástroje efektívnej politiky súdržnosti

| 6.1. | Politika súdržnosti je moderná, efektívna a flexibilná investičná politika EÚ. Na jednej strane ponúka odpoveď na dlhodobé problémy prostredníctvom viacročného plánovania. Na druhej strane môže byť mimoriadne flexibilná v situáciách krízového riadenia, ako je súčasná kríza spôsobená pandémiou COVID-19, keď rýchle zmeny systému vykonávania politiky viedli k tomu, že členským štátom bude (na začiatku) poskytnutá pomoc vo výške 8 miliárd EUR. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Politika súdržnosti má významný vplyv na hospodárstva členských štátov. Predpokladá sa, že vďaka intervencii politiky súdržnosti v období rokov 2014 – 2020 sa na konci obdobia vykonávania zvýši HDP v štátoch EÚ13 približne o 3 %. Značný je tiež vplyv na menej rozvinuté regióny EÚ. Napríklad sa očakáva, že na konci programového obdobia bude HDP v niektorých menej rozvinutých regiónoch Maďarska o viac než 8 % vyšší, než by bol bez politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Finančné prostriedky EÚ hrali už hneď na začiatku hospodárskej a finančnej krízy stabilizačnú úlohu a zabezpečovali vyššiu úroveň verejných investícií v mnohých oblastiach politiky, od rozsiahlych infraštruktúrnych projektov po financovanie MSP a odbornú prípravu pracovníkov a nezamestnaných. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | V období rokov 2021 – 2027 sa budú z politiky súdržnosti naďalej podporovať všetky regióny vo všetkých členských štátoch a bude sa financovať široký rad investícií, ktoré pomôžu regiónom EÚ efektívne zvládnuť úzko späté transformácie – technologickú zmenu a klimatické ciele vrátane úplne nových iniciatív, ako je Fond na spravodlivú transformáciu. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Návrh budúcej politiky súdržnosti vychádza z troch hlavných zásad: |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Politika pre všetky regióny: tri štvrtiny investícií v rámci politiky súdržnosti sa zameriavajú na najmenej rozvinuté regióny, zachovávajú sa však aj príspevky pre regióny, v ktorých prebieha priemyselná transformácia, ako aj pre najvzdialenejšie regióny EÚ. Okrem toho sa zintenzívnila cezhraničná spolupráca a posilnila úloha miest, metropolitných oblastí a miestnych iniciatív a pribudla nová priorita venovaná priblíženiu Európy k občanom. Napriek celkovému zníženiu rozpočtových prostriedkov EÚ sa zdroje naďalej sústredia do najchudobnejších členských štátov a regiónov. V návrhu Komisie je toto zameranie ešte výraznejšie než v súčasnom období a najchudobnejšie členské štáty naďalej dostávajú oveľa viac než rozvinutejšie krajiny. Podpora prichádza tam, kde je najviac potrebná – pre menej rozvinuté regióny bol stanovený cieľ vyčleniť 62 % zdrojov na pracovné miesta a rast (v období rokov 2014 – 2020 to bolo 52 %). Napriek rozpočtovým obmedzeniam bolo možné zabezpečiť zvýšenie objemu prostriedkov reálne vyčlenených pre menej rozvinuté (+8 %) a transformujúce sa regióny (+17 %) v porovnaní s cenami v roku 2018. To je podstata politiky súdržnosti: praktické uskutočnenie zásady solidarity. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Modernejšia politika: tri štvrtiny investícií sú určené na prípravu regiónov na úzko späté transformácie na digitálne a moderné hospodárstvo a na klimaticky neutrálne obehové hospodárstvo – hlavné výzvy, ktorým bude naša spoločnosť čeliť v nadchádzajúcich desaťročiach. Táto nutná oblasť pozornosti sa premieta do niekoľkých opatrení na zlepšenie kvality a vplyvu investícií: napríklad stanovenie „základných podmienok“ prispôsobených danej investícii, čo zaručuje vytvorenie predpokladov na úspech. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Jednoduchšia a dynamickejšia politika: je navrhnutých 80 administratívnych zjednodušení, ktorými sa zjednodušujú všetky predpisy, od nastavenia programov po audit a postupy náhrad, a zaručujú jasné a jednoduché pravidlá pre sedem fondov EÚ vykonávaných v rámci zdieľaného riadenia s jednotným súborom pravidiel. Jednotný súbor pravidiel uľahčí prácu programových manažérov a prijímateľov a podporí synergie medzi siedmimi fondmi i súčinnosť s ostatnými nástrojmi v rámci súboru rozpočtových nástrojov EÚ, ako je spoločná poľnohospodárska politika, európsky program inovácií Horizont, nástroj EÚ na podporu vzdelávacej mobility (Erasmus+) a program LIFE (Program pre životné prostredie a ochranu klímy). |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.3. | V spojení s ďalším budovaním administratívnych kapacít sa tým umožní rýchlejšie a lepšie otvorenie nových programov. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Nová politika súdržnosti bude skrátka lepšie zacielená a prinesie väčšiu európsku pridanú hodnotu. Nejde teda len o veľkosť, ale aj o výsledky. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Zároveň bude potrebné, aby miestne orgány vynaložili väčšie úsilie na zlepšenie angažovanosti pri vykonávaní projektov financovaných EÚ. To znamená, že miera národného spolufinancovania sa vráti na predkrízovú úroveň. Zníženie miery spolufinancovania by bolo možné vnímať ako možný zdroj napätia vo verejných rozpočtoch, ale aj ako príležitosť na zlepšenie projektov a posilnenie pocitu angažovanosti a zodpovednosti. To isté platí aj pre uvedené posilnenie tematického zamerania na hlavné politické ciele, ktoré zodpovedajú európskym prioritám a výzvam, ako je napríklad inteligentná a zelená Európa. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | V tejto súvislosti platí jedna dôležitá podmienka: Európa musí vyriešiť otázku chýbajúcej efektívnej komunikácie o politike súdržnosti, ktorá je príliš často spojená s projektmi financovanými z tejto politiky. Hoci EHSV uznáva, že existujú rôzne usmernenia týkajúce sa komunikácie, ktoré zaviedla Komisia, pre EHSV je zrejmé, že ani zďaleka nepostačujú. Často sa stáva, že informovanosť o tom, že sa nejaké projekty uskutočnili a/alebo že ich v skutočnosti financovala EÚ, je veľmi malá alebo sa o tom dokonca vôbec nevie. To vedie k tomu, že sa politika súdržnosti oceňuje veľmi málo alebo vôbec nie. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV vyzýva Komisiu, aby pokračovala v úsilí o preskúmanie platných povinností zverejňovania informácií a aby ich výrazne inovovala s ohľadom na moderné prostriedky digitálnych komunikačných kanálov plne začlenené do digitálnej agendy. Intenzívnejšie uplatňovanie projektov na základe najlepších postupov by sa malo používať ako praktický príklad na podporu rozsiahlejšieho a lepšieho využívania finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala strategický komunikačný plán v spolupráci so všetkými príslušnými partnermi vrátane organizácií občianskej spoločnosti, miestnych aktérov a verejnosti. V súčasnosti je viac ako kedykoľvek predtým nutné, aby členské štáty a prijímatelia zabezpečili efektívnejšie informovanie o najlepších postupoch a jednoduchší prístup k nim. |
| --- | --- |

6.8.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/159

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojné minimálne mzdy v celej Európe

(prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu/Rady)

(2020/C 429/22)

| Spravodajcovia: | Stefano MALLIA a Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Stefano MALLIA a Oliver RÖPKE

| Konzultácia | Európsky parlament, 30. 1. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 prvý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/8 |

Konzultácia

Európsky parlament, 30. 1. 2020

Právny základ

článok 304 prvý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Pandémia COVID-19 tvrdo zasiahla Európu. Európska únia a jej členské štáty čelia hospodárskej recesii historických rozmerov s dramatickými dôsledkami na ľudí a podniky. Na zaistenie zamestnanosti a príjmu, ako aj na zabezpečenie rýchleho a udržateľného oživenia hospodárskych činností, konkurencieschopnosti a dobre fungujúceho sociálneho a hospodárskeho modelu sú potrebné koordinované a rozhodné krátkodobé a strednodobé politiky. Súčasťou riešenia musia byť kvalitné pracovné miesta so spravodlivými mzdami vrátane dôstojných minimálnych miezd v celej Európe. Zohľadniť sa musia aj hospodárske faktory vrátane produktivity a udržateľnosti podnikov. Z hľadiska zabezpečenia úspešného výsledku a zachovania dôvery občanov má kľúčový význam účinný občiansky dialóg. Intenzívny a účinný sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie sú nevyhnutné aj na riešenie hospodárskych problémov a výziev na trhu práce a zaistenie oživenia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky parlament požiadal o toto prieskumné stanovisko s ohľadom na nadchádzajúcu iniciatívu Komisie o spravodlivých minimálnych mzdách. Skupina Pracovníci a skupina Rozmanitá Európa v EHSV zastávajú názor, že všetci pracovníci v EÚ by mali byť chránení prostredníctvom spravodlivých minimálnych miezd, ktoré im umožnia dôstojnú životnú úroveň bez ohľadu na to, kde pracujú. Ide o základné právo. Skupina Zamestnávatelia sa domnieva, že stanovenie minimálnych miezd patrí medzi právomoci na vnútroštátnej úrovni, pričom sa postupuje v súlade so špecifickými charakteristikami príslušných národných systémov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Medzi zákonom stanovenými minimálnymi mzdami jednotlivých členských štátov pretrvávajú výrazné rozdiely, ktoré odrážajú rôzne úrovne hospodárskeho a sociálneho rozvoja a v niektorých prípadoch sú výrazne pod prahovou hodnotou mzdy predstavujúcej ohrozenie chudobou. EHSV už v minulosti vyjadril presvedčenie, že je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, pokiaľ ide o konvergenciu miezd a stanovenie minimálnych miezd v členských štátoch, a zároveň zdôraznil, že kompetencie a autonómia národných sociálnych partnerov pri stanovovaní miezd sa musí plne rešpektovať v súlade s národnou praxou (1). Toto úsilie by sa malo zamerať aj na posilnenie kolektívneho vyjednávania, čo by tiež prispelo k spravodlivejším mzdám vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mzdy vrátane minimálnych miezd sú dôležitým aspektom modelu sociálneho trhového hospodárstva Európskej únie. Stanovenie dôstojných minimálnych miezd vo všetkých členských štátoch by pomohlo dosiahnuť viacero cieľov EÚ vrátane vzostupnej konvergencie miezd, zlepšenia sociálnej a hospodárskej súdržnosti, odstránenia rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, zlepšenia životných a pracovných podmienok vo všeobecnosti a zabezpečenia rovnakých podmienok na jednotnom trhu. Mzdy predstavujú odmenu za vykonanú prácu a sú jedným z faktorov, ktoré zabezpečujú vzájomné výhody pre podniky a pracovníkov. Mzdy sú prepojené s hospodárskou situáciou v krajine, regióne alebo odvetví. Zmeny môžu mať vplyv na zamestnanosť, konkurencieschopnosť a makroekonomický dopyt. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Minimálne mzdy by mali byť spravodlivé z hľadiska mzdového rozpätia v jednotlivých krajinách a ich úroveň by mala byť primeraná z hľadiska reálnych cien tak, aby umožňovala dôstojnú životnú úroveň, pričom by sa zároveň zabezpečila udržateľnosť tých podnikov, ktoré poskytujú kvalitné pracovné miesta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV je naďalej znepokojený tým, že chudoba vo všeobecnosti a chudoba zamestnaných osôb je v mnohých členských štátoch stále hlavným problémom. Na riešenie týchto otázok je nevyhnutný komplexný prístup na úrovni EÚ a členských štátov vrátane podpory účinných systémov aktívneho začleňovania doplnených o základné a podporné sociálne služby. Potrebné sú aj dobre fungujúce trhy práce, verejné služby zamestnanosti a aktívne politiky zamestnanosti. Výbor tiež navrhol postupný prístup k spoločným minimálnym normám v oblasti poistenia v nezamestnanosti v členských štátoch (2). EHSV už žiadal zavedenie záväzného európskeho rámca pre dôstojný minimálny príjem (3). Zatiaľ čo skupina Pracovníci a skupina Rozmanitá Európa stanovisko podporili, skupina Zamestnávatelia sa nestotožnila s víziou záväzného nástroja minimálneho príjmu na európskej úrovni, ktorá je uvedená v príslušnom stanovisku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Európska komisia oznámila svoj zámer navrhnúť právny nástroj s cieľom zabezpečiť spravodlivú minimálnu mzdu pre každého pracovníka v Európskej únii. Táto iniciatíva Komisie je pre skupinu Pracovníci a skupinu Rozmanitá Európa kľúčovým aspektom vykonávania zásady č. 6 Európskeho piliera sociálnych práv. Komisia zdôraznila, že jej zámerom nie je stanoviť jednotnú „európsku minimálnu mzdu“, ani priamo harmonizovať úroveň minimálnych miezd v celej EÚ či zaviesť zákonné minimálne mzdy v členských štátoch s vysokým podielom kolektívneho vyjednávania a tam, kde sa mzdy stanovujú výlučne prostredníctvom kolektívnych zmlúv. Takisto vyzdvihla, že bude v plnej miere rešpektovať vnútroštátne právomoci, národné tradície a špecifiká každej krajiny a zmluvnú slobodu sociálnych partnerov a že akékoľvek opatrenia neohrozia dobre fungujúce systémy kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vo svojom dokumente z druhej fázy konzultácií, ktorý sa týka možného riešenia výziev súvisiacich so spravodlivými minimálnymi mzdami určenými európskym sociálnym partnerom, Komisia uviedla, že podľa nej existuje priestor na legislatívne a nelegislatívne opatrenia na úrovni EÚ podľa článku 153 ods. 1 písm. b) ZFEÚ, a to v rámci zásad subsidiarity a proporcionality a v medziach stanovených v článku 153 ods. 5 ZFEÚ. Ako právne nástroje, o ktorých uvažuje, uvádza smernicu a odporúčanie. V rámci EHSV však existujú rozdielne názory na to, či by akákoľvek právna iniciatíva EÚ podľa článku 153, a to najmä smernica, bola legitímna. EHSV tiež konštatuje, že podľa článku 155 ZFEÚ majú európski sociálni partneri možnosť rokovať a uzatvárať dohody. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV preto uznáva, že existujú rôzne obavy týkajúce sa možných opatrení EÚ v tejto oblasti. Medzi hlavné obavy patrí skutočnosť, že EÚ nemá právomoc konať v otázke „odmeny“ vrátane úrovne miezd a že takéto opatrenia by mohli zasahovať do autonómie sociálnych partnerov a ohroziť systémy kolektívneho vyjednávania, a to najmä v členských štátoch, v ktorých sa minimálne mzdy stanovujú prostredníctvom kolektívnych zmlúv. Okrem toho existujú rozdielne názory na pridanú hodnotu činnosti EÚ, a to aj v rámci samotného výboru: zatiaľ čo väčšina členov EHSV sa domnieva, že takéto opatrenia by mohli priniesť pridanú hodnotu, iní nesúhlasia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Skupina Pracovníci a skupina Rozmanitá Európa sa nazdávajú, že sú potrebné opatrenia, keďže v EÚ sú pracovníci, najmä zraniteľní pracovníci, na ktorých sa nevzťahujú zákonné minimálne mzdy a/alebo dochádza k situáciám, v ktorých úroveň minimálnej mzdy nie je primeraná na zabezpečenie dôstojnej životnej úrovne. Prospešné by bolo schválenie spoločných prahových hodnôt na úrovni EÚ na určenie toho, čo znamená „dôstojná životná úroveň“. Skupina Zamestnávatelia sa domnieva, že táto otázka prahových hodnôt sa nesmie riešiť prostredníctvom opatrení EÚ, keďže EÚ nemá právomoc v oblasti úrovní odmeňovania. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV nepodceňuje komplexnosť danej problematiky. Je dôležité, aby všetky kroky EÚ boli založené na presnej analýze a pochopení konkrétnej situácie a citlivých otázok v členských štátoch a plne rešpektovali úlohu a autonómiu sociálnych partnerov, ako aj rôzne modely pracovnoprávnych vzťahov. Je tiež preto veľmi dôležité, aby každá iniciatíva EÚ chránila modely v tých členských štátoch, kde sociálni partneri nepovažujú zákonnú minimálnu mzdu za potrebnú. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Podľa rozhodnutia prijatého na vnútroštátnej úrovni sú sociálni partneri, pri plnom rešpektovaní ich nezávislosti a na úrovni podľa ich voľby, najvhodnejšími subjektmi pri formovaní a vykonávaní politík a mechanizmov stanovovania miezd. Pokiaľ ide o systémy zákonného stanovovania minimálnych miezd, je potrebné včas a primerane konzultovať so sociálnymi partnermi, aby sa zabezpečilo zohľadnenie potrieb oboch strán odvetvia. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v niektorých členských štátoch nie sú sociálni partneri primerane zapojení do systémov zákonného stanovovania miezd alebo mechanizmov úpravy, ani sa s nimi o týchto otázkach nekonzultuje. EHSV víta, že Komisia uznáva existenciu priestoru pre činnosť EÚ na podporu úlohy kolektívneho vyjednávania pri propagovaní primeranosti minimálnej mzdy a rozsahu jej uplatňovania. Opatrenia na podporu kolektívneho vyjednávania by mohli byť zahrnuté do opatrení EÚ týkajúcich sa minimálnej mzdy pri súčasnom rešpektovaní rôznych národných systémov odvetvových vzťahov. Je to v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami EHSV, v ktorých sa vyzýva na posilnenie kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu a na podporu budovania kapacít sociálnych partnerov. Zmluvy o verejnom obstarávaní by sa tiež mohli použiť ako doplnkový spôsob podpory kolektívneho vyjednávania v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Európsky parlament požiadal o vypracovanie tohto prieskumného stanoviska vzhľadom na pripravovanú legislatívnu iniciatívu Komisie o spravodlivých minimálnych mzdách. Minimálne mzdy by mali takisto patriť medzi priority nemeckého predsedníctva, ktoré sa začína v júli 2020. Európsky hospodársky a sociálny výbor víta príležitosť na ďalší príspevok do diskusie o tom, aké opatrenia by sa mohli prijať na európskej úrovni s ohľadom na rôzne situácie v členských štátoch a rozdelenie právomocí medzi úrovňou EÚ a vnútroštátnou úrovňou. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandémia COVID-19 predstavuje najvážnejší núdzový stav zo zdravotného, sociálneho a z hospodárskeho hľadiska za obdobie poslednej generácie. Popri prijatých núdzových opatreniach sú potrebné aj rozsiahle, koordinované a rozhodné krátkodobé a strednodobé politické opatrenia, aby sa predišlo ďalekosiahlym negatívnym vplyvom na spoločnosť, hospodárstvo a svet práce. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EÚ a jej členské štáty čelia hospodárskej recesii historických rozmerov. Podľa jarnej hospodárskej prognózy Európskej komisie by celkový HDP EÚ v roku 2020 mohol klesnúť o 7,5 % a v roku 2021 narásť o približne 6 %, aj keď s veľkými rozdielmi medzi členskými štátmi (4). Podniky, najmä MSP a mikropodniky, čelia bezprecedentným hospodárskym dôsledkom a ťažkým rozhodnutiam týkajúcim sa ich prežitia vrátane rozhodnutí o udržaní alebo prepúšťaní zamestnancov. Mnohé hospodárske odvetvia tvrdo zasiahli opatrenia na obmedzenie pohybu a mnohé spoločnosti sa obávajú hroziaceho bankrotu, napríklad v službách, a sektoroch hotelových, reštauračných a stravovacích služieb, ako aj kultúry. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ťažko zasiahnuté boli verejné služby, najmä systémy zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany, ktoré sú pod tlakom v snahe poskytnúť pomoc ľuďom v núdzi. Bez rozsiahlych verejných opatrení a podpory by pandémia COVID-19 mohla viesť aj k zvýšenej nezamestnanosti, podzamestnanosti a chudobe. Viac ako štvrtina respondentov v prieskume nadácie Eurofound o pandémii COVID-19 uviedla, že prišla o prácu, či už dočasne (23 %) alebo natrvalo (5 %) (5). Komisia predpokladá (6), že miera nezamestnanosti v EÚ by sa v roku 2020 mohla zvýšiť zo 6,7 % na 9 % a následne by v roku 2021 mohla klesnúť na približne 8 %, pričom by medzi členskými štátmi opäť existovali rozdiely. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 tiež jasne poukázala na osobitnú zraniteľnosť samostatne zárobkovo činných, neštandardných pracovníkov a pracovníkov s neistým zamestnaním, ktorí sú príliš často vylúčení zo záchranných sietí sociálnej ochrany, ktoré by zmiernili ich stratu príjmu alebo zamestnania. Pracovníci v základných službách boli verejne cenení za svoj prínos pre spoločnosť, ktorý bol často spojený s podstúpením veľkého osobného rizika. Ich práca, napríklad v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb, maloobchodných a doručovacích služieb a upratovania, je dôležitá pre celú spoločnosť, ale často je nedocenená a treba si ju viac vážiť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V niektorých základných odvetviach majú neúmerné zastúpenie ženy, migrujúci pracovníci a príslušníci etnických menšín, ktorým treba venovať väčšiu pozornosť, aby sa im zaručilo, že získajú pracovné práva v plnom rozsahu. Je možné, že tiež potrebujú lepšiu ochranu prostredníctvom záchrannej sociálnej siete. Strata pracovných miest sa osobitne dotkla mladých ľudí do 25 rokov (vrátane systémov učňovskej prípravy), v prípade ktorých došlo aj k prerušeniu vzdelávania a odbornej prípravy. Teraz čelia ešte väčším prekážkam vstupu na trh práce, čo je aj prípad iných zraniteľných skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím a ďalšie osoby čeliace diskriminácii, ktoré už boli aj tak znevýhodnené pri vstupe na trh práce. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Európa si nemôže dovoliť stratu ďalšieho desaťročia. V krátkodobom horizonte je potrebné zamerať sa na ochranu podnikov a na ochranu pracovných miest. Treba sa poučiť z reakcií na hospodársku a finančnú krízu v roku 2008, ktoré mali hlboké a dlhodobé dôsledky pre EÚ a jej občanov. Musia sa prijať opatrenia na zabezpečenie zamestnanosti a príjmov, ako aj na umožnenie bezpečného a rýchleho oživenia hospodárskej činnosti s cieľom zaistiť udržateľný rast, stabilnejšiu obnovu, konkurencieschopnosť a spravodlivejší, produktívny a dobre fungujúci sociálny a hospodársky model. Občiansky a účinné zapojenie všetkých zainteresovaných strán sú nevyhnutné na zabezpečenie účinnej reakcie na pandémiu COVID-19 a zachovanie dôvery občanov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Súčasťou riešenia musí byť vytváranie kvalitných pracovných miest a spravodlivé mzdy vrátane minimálnych miezd, ktoré umožnia každému pracovníkovi dôstojnú životnú úroveň pri zohľadnení hospodárskych faktorov vrátane produktivity. Zásadnú úlohu v tomto úsilí zohráva kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg a je potrebné ich posilniť a/alebo podporiť na všetkých úrovniach v súlade s vnútroštátnymi systémami pracovnoprávnych vzťahov. |
| --- | --- |

2.8.

Európsky pilier sociálnych práv a obnovený záväzok v oblasti spravodlivých miezd a kolektívneho vyjednávania v EÚ

| 2.9. | Vyhlásením Európskeho piliera sociálnych práv (ďalej len „sociálny pilier“) v Göteborgu v novembri 2017 Európsky parlament, Rada a Komisia opätovne potvrdili svoj záväzok usilovať sa o spravodlivejšiu a vyváženejšiu Európu. Pilier by mal slúžiť ako kompas pre obnovenú vzostupnú konvergenciu smerom k zlepšeniu pracovných a životných podmienok a na usmerňovanie reforiem na trhoch práce a v sociálnych politikách. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV sústavne zdôrazňoval potrebu konkrétnych opatrení, ktorými by sa zásady piliera premenili na skutočnosť. Okrem zvyšovania konkurencieschopnosti a produktivity v súlade so zásadou č. 6 sociálneho piliera by hlavným zameraním zbližovania mala byť podpora kvalitných pracovných miest a primeraných minimálnych miezd, ktoré umožňujú pracovníkom a ich rodinám dôstojnú životnú úroveň vzhľadom na vnútroštátne hospodárske a sociálne podmienky a ktoré sú stanovené transparentným a predvídateľným spôsobom v súlade s vnútroštátnou praxou a pri rešpektovaní autonómie sociálnych partnerov (7). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   Všeobecné úvahy

| 3.1.1. | Vo svojich politických usmerneniach pre Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 (8) predsedníčka Ursula von der Leyen oznámila svoj zámer navrhnúť „právny nástroj, ktorý zabezpečí, aby mal každý pracovník v našej Únii spravodlivú minimálnu mzdu. Európska komisia 14. januára 2020 začala prvú fázu konzultácie so sociálnymi partnermi podľa článku 154 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) o možných opatreniach na riešenie problémov súvisiacich so spravodlivou minimálnou mzdou. V druhej fáze konzultácie uverejnenej 3. júna Európska komisia načrtáva potrebu opatrení na úrovni EÚ a objasňuje svoj cieľ ďalej pracovať na možnom právnom nástroji, t. j. smernici alebo odporúčaní. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor pred časom vyjadril svoje presvedčenie, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie týkajúce sa konvergencie miezd a zavedenia minimálnych miezd v členských štátoch, pričom tiež zdôraznil, že schopnosti a autonómia národných sociálnych partnerov pri stanovovaní miezd sa musí plne rešpektovať v súlade s národnou praxou (9). Cieľom by malo byť zabezpečiť, aby minimálne mzdy vo všetkých členských štátoch EÚ poskytovali všetkým pracovníkom dôstojnú životnú úroveň pri zohľadnení hospodárskych faktorov. To by prispelo k plneniu cieľa EÚ zlepšovať životné a pracovné podmienky jej občanov a k úsiliu Komisie o „ambicióznejšiu Úniu“. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV vyjadril svoje znepokojenie, aj pokiaľ ide o nedostatočne účinné zabezpečovanie sociálneho dialógu v niektorých členských štátoch, a preto uviedol, že je potrebné podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie na všetkých vhodných úrovniach v súlade s vnútroštátnymi systémami pracovnoprávnych vzťahov. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Širší kontext

| 3.2.1. | Širšie dôležité úvahy, napr. pokiaľ ide o to, ako dobre fungujú trhy práce, fungovanie verejných služieb zamestnanosti a aktívne politiky trhu práce, ako aj fungovanie zdaňovania, sociálneho zabezpečenia (vrátane dávok v nezamestnanosti) a sociálnej starostlivosti, systémov vzdelávania a odbornej prípravy a fungovanie jednotného trhu majú vplyv na vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu a boj proti chudobe. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Mzdy sú prepojené s hospodárskou situáciou v krajine, regióne alebo odvetví. Zmeny môžu mať vplyv na zamestnanosť, konkurencieschopnosť a makroekonomický dopyt. Produktivita je dôležitým faktorom pre fungovanie trhu práce a pre vyhliadky na zamestnanie, predovšetkým pokiaľ ide o pracovníkov s nízkou kvalifikáciou a osoby vstupujúce na trh práce, ako aj možnosti kariérneho postupu pracovníkov s minimálnou mzdou. Všetci pracovníci vrátane tých s najnižšou mzdou by mali mať prospech zo zvyšovania produktivity a rastu. Zároveň platí, že keď celkové náklady na zamestnávanie pracovníka rastú, zvyšovanie produktivity je tiež veľmi dôležité pre zabezpečenie konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ. Dane a nemzdové náklady na prácu vrátane príspevkov zamestnávateľov a pracovníkov na sociálne zabezpečenie môžu niekedy viesť k veľkým rozdielom medzi výškou hrubej a čistej mzdy a majú tiež vplyv na čistý príjem pracovníkov, ako aj na náklady zamestnávateľov. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Minimálne mzdy majú tiež účinok presahovania na celú mzdovú štruktúru. Ďalšími dôležitými faktormi, ktoré je potrebné zohľadniť, je podiel pracovníkov platených na úrovni minimálnej mzdy, vývojové trendy miezd, cenové hladiny a kúpna sila a úroveň minimálnej mzdy v pomere k celkovému mzdovému rozpätiu v krajine. Minimálne mzdy by mali byť spravodlivé z hľadiska mzdového rozpätia v jednotlivých krajinách a ich úroveň by mala byť primeraná z hľadiska reálnych cien tak, aby umožňovala dôstojnú životnú úroveň, pričom by sa zároveň zabezpečila udržateľnosť tých podnikov, ktoré poskytujú kvalitné pracovné miesta. Od roku 2010 vykazovala zákonná hrubá minimálna mzda vyjadrená v štandardoch kúpnej sily v EÚ tendenciu vzostupnej konvergencie, keďže predovšetkým stredoeurópske a východoeurópske krajiny sa priblížili priemeru EÚ (10). Rozdiely sú však stále veľmi významné a trend konvergencie sa v posledných rokoch spomalil (11). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Potreba dôstojných minimálnych miezd v Európe

| 3.3.1. | Právo na spravodlivé a primerané pracovné podmienky a právo na odmeňovanie sú základnými právami zakotvenými v medzinárodných a európskych nástrojoch ľudských práv. Mzdy vrátane minimálnych miezd sú dôležitým aspektom modelu sociálneho trhového hospodárstva Európskej únie. Predstavujú plácu za vykonanú prácu a sú jedným z faktorov, ktoré ako súčasť dobre fungujúcich trhov práce zabezpečujú vzájomné výhody pre spoločnosti aj pre pracovníkov a sú často kľúčovým prvkom kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Minimálne mzdy majú aj iné funkcie, napr. ochranu pracovníkov pred neprimerane nízkymi mzdami a chudobou pracujúcich (12). Aj keď kvalitné zamestnanie naďalej predstavuje najlepšiu cestu z chudoby, mať pracovné miesto v súčasnosti neznamená automatickú záruku, že človek nebude chudobný, najmä v prípade tých ľudí, ktorí nepracujú na plný úväzok. Približne jeden z desiatich pracovníkov v EÚ zarába sumu „okolo“ zákonnej minimálnej mzdy alebo nižšiu (13). Zistilo sa, že v roku 2018 bol jeden z desiatich zamestnaných ľudí vo veku 18 rokov alebo viac ohrozený chudobou a pracovníci v ôsmich členských štátoch zarábali v reálnom vyjadrení menej než na začiatku krízy v roku 2008. Okrem toho sa za uplynulých desať rokov podiel zamestnaných ľudí ohrozených chudobou vo väčšine členských štátov zvýšil, hoci v niektorých zostal rovnaký alebo klesol. V niektorých krajinách existujúce spodné hranice minimálnej mzdy v súčasnosti nie sú pre pracovníkov dostatočné na to, aby sa vymanili z chudoby len pomocou zamestnania (14). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Existuje zhoda, že Európska únia a členské štáty musia urobiť viac v boji proti chudobe vrátane chudoby pracujúcich. Komisia v dokumentoch o konzultáciách o spravodlivých minimálnych mzdách uznáva, že dôstojné minimálne mzdy môžu zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní chudoby pracujúcich chudobných. EHSV sa domnieva, že najúčinnejším spôsobom znižovania chudoby zamestnaných osôb sú dôstojné minimálne mzdy a integrované, aktívne politiky začleňovania zamerané na osoby, ktoré podporujú prístup k primeranému minimálnemu príjmu, službám zamestnanosti a kvalitným pracovným miestam, ako aj k základným a podporným sociálnym službám, v súlade s odporúčaním Komisie z roku 2008. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Existujú viaceré príčiny vedúce k chudobe pracujúcich a nadácia Eurofound (15) dospela k záveru, že aj keď primeraná minimálna mzda je základným pilierom každého modelu sociálnej ochrany pre chudobných pracujúcich, prepojenie medzi minimálnou mzdou a chudobou pracujúcich je zložité. Dôležitým faktorom, ktorý treba zohľadňovať, je zloženie domácnosti: kým poberanie minimálnej mzdy môže v niektorých krajinách postačovať na ochranu osamelo žijúceho dospelého človeka pred rizikom chudoby, často to nepostačuje na uživenie viacerých ľudí, ak v danej domácnosti nie je ďalšia zarábajúca osoba. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Úroveň životných nákladov môže takisto byť kľúčovým prvkom, ktorý privádza domácnosti do chudoby, a mala by sa brať do úvahy, v príslušných prípadoch na vnútroštátnej úrovni, pri rozhodovaní, či sú minimálne mzdy primerané. Dávky podpory v zamestnanosti, sociálne dávky, sociálne transfery a rodinné prídavky môžu takisto zohrávať dôležitú úlohu pri zmierňovaní chudoby pracujúcich alebo pri predchádzaní tejto chudobe, a to v závislosti od zloženia domácnosti. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Mnohé vlády sa tiež rozhodli znížiť daň z príjmu a príspevky na sociálne zabezpečenie ako spôsob zvyšovania čistého príjmu poberateľov zákonnej minimálnej mzdy a ďalších pracovníkov s nízkymi mzdami. To však môže mať rozsiahlejšie politické dôsledky vrátane oslabenia verejných systémov zdravotnej a sociálnej starostlivosti a všeobecne verejných služieb. Okrem týchto priamych opatrení sa v správe Eurofoundu skúma aj zavádzanie nepriamych opatrení na boj s chudobou pracujúcich (16). Ich vplyv sa však neposudzuje jednoducho a je na to potrebné podrobnejšie hodnotenie. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | V širšom kontexte, pokiaľ ide o boj proti chudobe, EHSV už v minulosti vyzýval na zavedenie záväzného európskeho rámca pre dôstojný minimálny príjem, ktorý by umožnil zovšeobecniť, podporiť a vytvoriť dôstojné (primerané) systémy minimálneho príjmu v členských štátoch, ako dôležitú počiatočnú európsku reakciu na vážny a pretrvávajúci problém chudoby v Európe (17). Zatiaľ čo skupina Pracovníci a skupina Rozmanitá Európa podporili stanovisko, skupina Zamestnávatelia sa nestotožnila s víziou záväzného nástroja minimálneho príjmu na európskej úrovni, ktorá je uvedená v príslušnom stanovisku, a namiesto toho uprednostňuje otvorenú metódu koordinácie (18). Výbor tiež navrhol postupne pristupovať k spoločným minimálnym normám pre oblasť poistenia v nezamestnanosti v členských štátoch, aby boli vytvorené vhodné záchranné siete pre pracovníkov, ktorí stratia svoje pracovné miesta, a ako ochranu pred chudobou (19). Tento systém by tiež fungoval ako prostriedok automatickej stabilizácie a podpory vzostupnej konvergencie v EÚ. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Žiaduci je aj komplexný prístup, ktorý okrem iného zahŕňa účinné systémy minimálneho príjmu spolu s vhodnými reformami v oblasti sociálneho zabezpečenia a väčšími investíciami do verejných služieb. Na to, aby sa ľudia vymanili z chudoby, je veľmi dôležité pokračovať v rokovaniach o tom, ako dosiahnuť ukazovateľ miery rizika chudoby na úrovni EÚ (20), spolu s vnútroštátnymi referenčnými rozpočtami počítajúc náklady na potrebné tovary a služby (vrátane rôznych použitých metodík). Mali by zohľadňovať sociálne prerozdeľovanie, zdaňovanie a životnú úroveň v každom členskom štáte EÚ (21) a pomôcť začleniť prahovú mieru rizika chudoby do kontextu viacrozmernej reality chudoby. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | V takmer všetkých členských štátoch sú medzi poberateľmi minimálnej mzdy nadmerne zastúpené ženy (22). Existujú dôkazy o tom, že dôstojné minimálne mzdy môžu mať tiež pozitívny vplyv na rozdiely v odmeňovaní žien a mužov na spodnom okraji mzdového rozpätia, ak ich sprevádzajú aj politické opatrenia na riešenie štrukturálnej rodovej nerovnosti na trhoch práce a v spoločnosti. Podobne ostatní, ktorí sú znevýhodnení, ako migrujúci pracovníci, osoby so zdravotným postihnutím a etnické menšiny, by takisto výrazne profitovali z dôstojných minimálnych miezd. Okrem toho by príslušné verejné orgány mali v záujme zlepšenia úrovne zamestnanosti pracovníkov so zdravotným postihnutím poskytovať mzdové dotácie alebo daňové úľavy zamestnávateľom na pokrytie dodatočných nákladov spojených s ich zamestnaním. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Napokon, v súvislosti s dôstojnými mzdami v Európe EHSV tiež zdôrazňuje, že dobre fungujúce systémy kolektívneho vyjednávania, osobitne odvetvového kolektívneho vyjednávania, zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní spravodlivých a primeraných miezd v rámci celej mzdovej štruktúry vrátane zákonných minimálnych miezd v prípadoch, keď existujú. Sú potrebné aj na podporu vzostupnej konvergencie miezd medzi krajinami a v rámci jednotlivých krajín, ako aj na zabezpečenie vyváženého prístupu k sociálnym a hospodárskym faktorom. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   Potreba a uskutočniteľnosť opatrení na úrovni EÚ

| 3.4.1. | V prvej fáze konzultácií so sociálnymi partnermi Komisia uviedla viaceré spôsoby, ako by opatrenia EÚ mohli poskytnúť pridanú hodnotu: prispieť k zabezpečeniu spravodlivej minimálnej mzdy, pomôcť členským štátom, aby dosiahli vzostupnú konvergenciu v pracovných podmienkach, zabezpečiť rovnaké podmienky na jednotnom trhu a zvýšiť kúpnu silu pracovníkov s nízkymi mzdami. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | V druhej fáze konzultácií so sociálnymi partnermi Európska komisia objasňuje ciele činnosti EÚ a politické ciele možnej iniciatívy (23). Podľa Komisie by všeobecným cieľom takejto iniciatívy bolo zabezpečiť, aby všetci pracovníci v EÚ boli chránení spravodlivou minimálnou mzdou, ktorá im umožní dôstojnú životnú úroveň bez ohľadu na to, kde pracujú, aby sa minimálne mzdy stanovili na zodpovedajúcej úrovni a zároveň sa zachoval prístup k zamestnaniu a zohľadnili sa účinky na tvorbu pracovných miest a konkurencieschopnosť. Väčšina členov EHSV víta ciele vytýčené Komisiou a domnieva sa, že by sa mali plniť prostredníctvom opatrení EÚ na zabezpečenie spravodlivej minimálnej mzdy. Menšina je však presvedčená, že v prípade niektorých z týchto cieľov by opatrenia na úrovni EÚ neboli vhodné. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komisia zdôraznila, že jej zámerom nie je stanoviť jednotnú „európsku minimálnu mzdu“ ani priamo harmonizovať úroveň minimálnych miezd v celej EÚ a prízvukovala, že v plnej miere bude rešpektovať vnútroštátne právomoci, vnútroštátne tradície a osobitosti každej krajiny a zmluvnú autonómiu sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Hoci väčšina členských štátov má zákonnú alebo národnú minimálnu mzdu, existujú medzi nimi značné rozdiely, pokiaľ ide o úroveň ich zákonnej/národnej minimálnej mzdy, ktorá odráža rôzne úrovne hospodárskeho a sociálneho rozvoja. V januári 2020 sa výška zákonnej minimálnej mzdy v členských štátoch pohybovala od 312 EUR do 2 142 EUR mesačne. Mesačná minimálna mzda je vo všeobecnosti nižšia než 600 EUR vo východnej časti a vyššia než 1 500 EUR v severozápadnej časti EÚ (24). V dokumente o druhej fáze konzultácií Komisia konštatuje, že primeranosť minimálnej mzdy sa vo väčšine členských štátov zlepšila (25). Rozdiely však pretrvávajú a vo veľkom počte členských štátov výška zákonnej minimálnej mzdy dosahuje najviac 50 % hrubého mediánu mzdy za prácu na plný úväzok (26) a je výrazne nižšia než mzdový prah „ohrozenia chudobou“, teda 60 % mediánu mzdy, čiže sama osebe nedostane pracovníkov nad hranicu chudoby. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Minimálne mzdy by mali zabezpečovať dôstojnú životnú úroveň. Skupina Pracovníci a skupina Rozmanitá Európa sa domnievajú, že vo viacerých členských štátoch stále nie sú primerané minimálne úrovne miezd a „referenčná“ čistá zákonná minimálna mzda sa musí stanoviť výrazne nad hranicou chudoby – stanovená v kontexte EÚ s použitím ukazovateľa miery rizika chudoby vo výške 60 % národného mediánu ekvivalizovaného disponibilného príjmu domácností po sociálnych transferoch – a musí byť spravodlivá vo vzťahu k celkovým mzdám na trhu práce. Takáto referenčná hodnota by zabezpečila primerané úrovne dávok a zabránila tomu, aby boli pracovníci nútení prijímať neisté pracovné miesta s negatívnou podmienenosťou v súvislosti so systémami minimálneho príjmu. Zvýšením nízkych miezd smerom k minimálnej mzde zaručujúcej ochranu pred chudobou by sa tiež rozšíril daňový základ pre vlády, čím by sa pomohlo financovaniu primeraných systémov sociálnej ochrany. Skupina Zamestnávatelia sa však domnieva, že táto otázka sa nesmie riešiť prostredníctvom opatrení EÚ, keďže EÚ nemá právomoc v oblasti odmeňovania. Podľa zástancov tohto postoja by bolo možné nanajvýš diskutovať a vymieňať si názory prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie alebo európskeho semestra na to, ako zabezpečiť primerané úrovne dávok a systémy primeraného minimálneho príjmu a ako to spolu so zamestnanosťou môže podporiť financovanie adekvátnych systémov sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | EHSV uznáva rôzne nastolené obavy týkajúce sa možných opatrení EÚ v tejto oblasti. Značne odlišné sú názory predovšetkým na právomocí EÚ. Niektorí účastníci diskusie tvrdia, že v článku 153 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa z legislatívnej právomoci EÚ vylučuje „odmena“ a vzhľadom na to nie je na úrovni EÚ žiadny priestor na konanie. Na druhej strane iní účastníci vrátane Komisie tvrdia, že sú na úrovni EÚ možnosti na konanie a že článok 153 ods. 5 tomu nebráni. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Rovnako existujú obavy, najmä v členských štátoch, kde sa spodné hranice miezd vymedzujú výlučne alebo prevažne na základe kolektívneho vyjednávania, že takéto konanie by zasahovalo do nezávislosti sociálnych partnerov. Je preto veľmi dôležité, aby každá iniciatíva EÚ chránila modely v tých členských štátoch, kde sociálni partneri nepovažujú zákonnú minimálnu mzdu za potrebnú. Rovnako pri opatreniach podporujúcich kolektívne vyjednávanie, predovšetkým odvetvové vyjednávanie, by sa mali plne rešpektovať rozličné systémy pracovnoprávnych vzťahov na vnútroštátnej úrovni a nemal by sa presadzovať univerzálny prístup. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Ďalším zdrojom obáv je, že európska politika zákonnej minimálnej mzdy by mohla mať potenciálne negatívne účinky na zamestnanosť, predovšetkým v prípade mladých ľudí a pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, a mohla by zhoršiť dodržiavanie predpisov, čo by mohlo pracovníkov s nízkymi mzdami dotlačiť do neformálnej práce (27). Tomu sa však dá čeliť, ak sa úroveň minimálnej mzdy stanoví primerane, t. j. ak podporí príjmy pracovníkov bez poškodenia zamestnanosti, v závislosti od faktorov špecifických pre danú krajinu vrátane správania sa zamestnávateľov, stupňa konkurencie na trhu s výrobkami a trhu práce a súčinnosti s inými politikami, predovšetkým v oblasti daní a dávok (28). V skutočnosti existujú konkrétne príklady členských štátov, v ktorých zavedenie minimálnej mzdy nemalo negatívny vplyv na tvorbu pracovných miest a v ktorých aj výrazné zvýšenie minimálnej mzdy malo pozitívne makroekonomické účinky vrátane zvýšenia zamestnanosti (29). |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | EHSV plne uznáva zložitosť otázok, ktorým je venovaná táto diskusia, a uznáva, že minimálna mzda nie je čarovným prútikom, ktorý vyrieši všetky problémy. Spoločný prístup EÚ s jasnými politickými cieľmi, ktoré majú členské štáty dosiahnuť, pomocou rôznych prostriedkov, ako aj zabezpečenie zapojenia sociálnych partnerov ako súčasť dobre fungujúcich systémov kolektívneho vyjednávania by však mohli zabezpečiť ochranu práv pracovníkov na spravodlivé odmeňovanie a na slobodu združovania ako aj potreby zamestnávateľov v súvislosti s produktivitou a konkurencieschopnosťou. V spojení so širšie koncipovanými opatreniami by to mohlo tiež prispieť k vzostupnej konvergencii a sociálnemu pokroku v celej EÚ tým, že by sa znížili nerovnosti v príjmoch a mzdách medzi členskými štátmi, zmenšila chudoba pracujúcich a vytvorili by sa rovnaké podmienky na jednotnom trhu. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Každá európska iniciatíva v oblasti spravodlivej minimálnej mzdy zahŕňajúca aspekty na podporu a propagovanie dobre fungujúceho kolektívneho vyjednávania na stanovenie miezd musí byť koncipovaná na základe presnej analýzy a pochopenia situácie v členských štátoch a musí sa v nej plne rešpektovať úloha sociálnych partnerov a ich nezávislosť, ako aj rôzne modely pracovnoprávnych vzťahov. |
| --- | --- |

3.4.10.

4.   Smerom k európskej právnej iniciatíve na zavedenie zákonných minimálnych miezd zahŕňajúcej podporu a propagovanie zapojenia sociálnych partnerov

4.1.   Koncepcia minimálnej mzdy

| 4.1.1. | Mzdy sú ovplyvňované početnými rozmanitými faktormi, napríklad sektorom a odvetvím a ich vystavením globálnej hospodárskej súťaži, životnými nákladmi, ponukou a dopytom na trhu, produktivitou, mzdovým rozpätím, kolektívnou úrovňou miezd, individuálnou kompetentnosťou a výkonnosťou a zohľadnením spôsobu, ako sa vykonáva a hodnotí. Mzdy sú náhradou za prácu vykonanú v súlade s platnými zákonmi, kolektívnymi zmluvami a praxou. Celková mzda sa môže považovať za spojenie rôznych prvkov v závislosti od toho, ako je to určené v členských štátoch, regiónoch alebo podľa rôznych kolektívnych zmlúv. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | MOP vymedzuje minimálnu mzdu ako „minimálnu výšku odmeny, ktorú má zamestnávateľ vyplatiť zamestnancom za prácu vykonanú počas daného obdobia a ktorá sa nedá znížiť kolektívnou zmluvou ani individuálnou zmluvou“ (30). Podľa dohovoru MOP č. 131 o určovaní minimálnej mzdy (31) stanovenie spravodlivej minimálnej mzdy znamená zohľadniť potreby pracovníkov a ich rodín vrátane všeobecnej úrovne miezd v krajine a životných nákladov, ako aj hospodárske faktory vrátane produktivity a zamestnanosti. V dohovore sa tiež uvádza, že pri určovaní minimálnej mzdy by mala byť zabezpečená plná konzultácia so sociálnymi partnermi. Všetkých desať členských štátov EÚ (32), ktoré ratifikovali dohovor, má zavedený systém zákonnej minimálnej mzdy. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Účinnosť zákonnej minimálnej mzdy závisí od mnohých faktorov, ktoré sa uplatňujú v rôznej miere v závislosti od vnútroštátneho kontextu, ako je napríklad zahrnutie pracovníkov; skutočnosť, či je minimálna mzda stanovená a nastavená na primeranej úrovni, ktorá spĺňa potreby pracovníkov a ich rodín, pričom sa v nej zohľadňujú hospodárske faktory, ako je produktivita a skutočnosť, či zamestnávatelia dodržiavajú právne predpisy o minimálnej mzde (33). Závisí to aj od skutočnosti, či sa podporuje zapojenie sociálnych partnerov a či existuje účinný systém kolektívneho vyjednávania, ktorý dopĺňa stanovovanie zákonnej minimálnej mzdy. Opatrenia EÚ by mali okrem iného podporovať potrebné zlepšenia v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | V členských štátoch, v ktorých sú za stanovenie minimálnej mzdy zodpovední sociálni partneri, sa podiel pracovníkov, na ktorých sa takéto dohody formálne nevzťahujú, pohybuje od 2 % v Rakúsku až po približne 10 % vo Švédsku, Fínsku a Taliansku a približne 20 % v Dánsku. V prípade Švédska a Dánska je potrebné mať na pamäti, že väčšina pracovníkov, na ktorých sa formálne nevzťahujú minimálne mzdy, sú buď vysoko platení administratívni pracovníci zarábajúci značne viac ako sú kolektívne dohodnuté minimálne mzdy alebo sú to zamestnaní študenti či iní mladí pracovníci, ktorí vstupujú na trh práce. Zamestnávatelia tiež často v skutočnosti uplatňujú sektorové minimálne mzdy v prípade pracovníkov, na ktorých sa minimálne mzdy formálne nevzťahujú, a to bez toho, aby museli. V Taliansku však nie sú zahrnutí neformálni pracovníci ani samostatní pracovníci, ktorí pracujú v rámci individuálne stanovených podmienok pre príležitostnú prácu – ide najmä o mladých pracovníkov. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Európska komisia, Rada a európski sociálni partneri zdôraznili význam podpory sociálneho dialógu a rešpektovania autonómie sociálnych partnerov a tiež vyzvali členské štáty, aby podporovali zlepšovanie a fungovanie vnútroštátneho sociálneho dialógu (34). Dôležité je, aby možná iniciatíva v oblasti minimálnej mzdy neoslabila systém kolektívneho vyjednávania v žiadnom členskom štáte, napríklad obmedzením kontroly sociálnych partnerov v otázke miezd. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Vnútroštátne systémy/inštitúcie na stanovovanie mzdy v Európskej únii

| 4.2.1. | Systémy na stanovovanie minimálnej mzdy a úloha a postavenie sociálnych partnerov sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia v dôsledku rozdielov v ich vnútroštátnych tradíciách, ako aj odlišných hospodárskych a sociálnych faktorov a politického a ústavného rámca krajiny. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Niektoré členské štáty sa rozhodli pre zákonnú minimálnu mzdu, keď mzdy musia prinajmenšom zodpovedať minimálnej úrovni určenej zákonom. V týchto krajinách môžu existovať aj (vyššie) minimálne mzdy stanovené sociálnymi partnermi na odvetvovej a/alebo medziodvetvovej úrovni. V iných krajinách, kde nie je zákonná minimálna mzda, mzdy vymedzujú výlučne alebo prevažne sociálni partneri v rámci kolektívnych zmlúv na vnútroštátnej úrovni, odvetvovej úrovni a/alebo úrovni podnikov. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | V členských štátoch so zákonnou minimálnou mzdou sa táto mzda spravidla uplatňuje na väčšinu pracovníkov, v niektorých prípadoch však môžu byť povolené výnimky pre osobitné kategórie, čo znamená, že títo pracovníci zarábajú menej ako zákonné minimum. Okrem toho sa v 11 členských štátoch na určité skupiny pracovníkov uplatňujú osobitné sadzby (35). Vo väčšine prípadov sa tieto sadzby uplatňujú na mladších alebo menej skúsených ľudí a/alebo na učňov, ale okrem iných príkladov sa môžu vzťahovať aj na nekvalifikovaných pracovníkov a osoby so zdravotným postihnutím. Niektoré krajiny majú stanovené aj vyššie sadzby na základe zručností zamestnancov (36). Ako uvádza Komisia, medzery v uplatňovaní môžu mať negatívne dôsledky pre týchto pracovníkov a pre hospodárstvo ako celok. Treba zhodnotiť dôsledky týchto výnimiek a širšieho uplatňovania minimálnej mzdy na pracovníkov s cieľom pochopiť rozdielne vnútroštátne prístupy a možné dôvody na vylúčenie, ako aj príslušné dôsledky. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | V krajinách bez zákonnej minimálnej mzdy sa minimálna mzda uplatňuje iba na pracovníkov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy. Hoci väčšina týchto krajín má veľmi vysokú úroveň uplatňovania kolektívneho vyjednávania (viac ako 80 % pracovníkov), v niektorých prípadoch sa na pracovníkov minimálna mzda nevzťahuje (37). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Primeranosť je základným prvkom, keď sa posudzuje, či sú zákonné minimálne mzdy „spravodlivé“, a či dokážu zabezpečiť dôstojnú životnú úroveň pre pracovníkov a ich rodiny. Zohľadniť sa musí aj úroveň tejto minimálnej mzdy v súvislosti s celkovým mzdovým rozpätím v krajine. Skupina Pracovníci a skupina Rozmanitá Európa sa domnievajú, že prospešné by boli spoločné kritériá EÚ pre minimálne prahové hodnoty pre „dôstojnú životnú úroveň“. Existujú rôzne možnosti na stanovenie takýchto prahových hodnôt, napríklad použitie referenčného spotrebného koša, ktorý poskytuje viac než len živobytie, a/alebo stanovenie týchto prahových hodnôt vo vzťahu k percentuálnemu podielu mediánu miezd pri plnom úväzku alebo hrubej mzde pri plnom úväzku. Sú potrebné ďalšie rokovania o tom, aké by tieto prahové hodnoty mohli byť a ako by sa mohli postupne dosiahnuť. Skupina Zamestnávatelia sa domnieva, že otázka prahových hodnôt sa nesmie riešiť prostredníctvom opatrení EÚ, keďže EÚ nemá právomoc v oblasti úrovní odmeňovania v súlade s rozhodnutiami SDEÚ (38). Dôležité je zabezpečiť, aby sa pri preskúmaní zákonnej minimálnej mzdy zohľadňovala jej primeranosť a pravidelnosť preskúmaní a aby bol zavedený jednoznačný postup s plným zapojením sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Podľa judikatúry Európskeho výboru pre sociálne práva (ECSR) Rady Európy chápanie dôstojnej životnej úrovne presahuje základné materiálne potreby, ako je jedlo, oblečenie a bývanie, a zahŕňa zdroje potrebné na účasť na kultúrnych, vzdelávacích a spoločenských činnostiach. Vo svojich nedávnych záveroch (39) výbor zistil, že úroveň minimálnej mzdy v rôznych členských štátoch nezabezpečuje dôstojnú životnú úroveň pre pracovníkov a ich rodiny. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Viaceré členské štáty v súčasnosti povoľujú zamestnávateľom uplatňovanie finančných zrážok zo zákonnej minimálnej mzdy (napríklad za poškodenie tovaru alebo nákup vybavenia) alebo započítavanie mimoriadnych odmien (napríklad nadčasy, bonusy) pri výpočte mzdy. ECSR, ako aj monitorovacie orgány na úrovni OSN a MOP dospeli k záveru, že vo niektorých členských štátoch to nezaručovalo právo pracovníkov na spravodlivé odmeňovanie. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Úloha sociálnych partnerov v systémoch stanovovania zákonnej minimálnej mzdy

| 4.3.1. | Existujú veľké rozdiely v zapojení sociálnych partnerov do systémov stanovovania zákonnej minimálnej mzdy. V niektorých krajinách vlády, žiaľ, prijali jednostranné rozhodnutia týkajúce sa minimálnej mzdy, bez primeraného zapojenia sociálnych partnerov alebo konzultácie s nimi. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Mechanizmy, ktoré umožňujú včasné a primerané konzultácie so sociálnymi partnermi, pomáhajú zabezpečiť zohľadnenie rôznych situácií v rámci hospodárstva a trhu práce. Takisto môžu pomôcť dosiahnuť dohody medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a sociálnymi partnermi, ako aj vyvážený výsledok zohľadňujúci potreby zamestnávateľov a pracovníkov. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Existencia transparentných, prehľadných a stabilných kritérií na vykonávanie úprav zákonnej minimálnej mzdy, aby sa zabezpečila jej primeranosť pri zohľadnení hospodárskych faktorov, pomáha zlepšiť zrozumiteľnosť a predvídateľnosť pre zamestnávateľov, pracovníkov a ich zástupcov. Nanešťastie, v niektorých členských štátoch tieto kritériá chýbajú. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Sociálni partneri by mali byť primeraným spôsobom, podľa potrieb oboch strán priemyslu, zapojení do konzultácií o zákonnej minimálnej mzde vrátane určenia vhodných kritérií na vymedzenie jej primeranej úrovne a do hodnotenia akýchkoľvek prípadných úprav. Okrem toho podpora budovania kapacity vnútroštátnych sociálnych partnerov zo strany EÚ a členských štátov im môže pomôcť zapojiť sa do kolektívneho vyjednávania, v prípade potreby vrátane určovania miezd, ako aj do diskusií o zákonnej minimálnej mzde. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Úloha kolektívneho vyjednávania pri stanovovaní minimálnej mzdy

| 4.4.1. | Mzdy dohodnuté sociálnymi partnermi sú založené na vyváženej dohode medzi nimi, čo je dôležité pri zabezpečovaní spravodlivosti miezd pre obe strany v rámci priemyslu. Päť zo šiestich krajín, kde sa spodné hranice miezd vymedzujú na základe odvetvového kolektívneho vyjednávania, patrí medzi štáty s najvyššou úrovňou rozsahu kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV víta zámer, že žiadna iniciatíva Komisie sa nebude snažiť zaviesť zákonnú minimálnu mzdu v krajinách s veľkým rozsahom kolektívneho vyjednávania, kde sa určovanie miezd organizuje výlučne prostredníctvom kolektívneho vyjednávania (40). Tento prístup odráža skutočnosť, že podľa rozhodnutia prijatého na vnútroštátnej úrovni sú sociálni partneri, pri plnom rešpektovaní ich nezávislosti a na úrovni podľa ich voľby, najvhodnejšími subjektmi pri formovaní a vykonávaní politík a mechanizmov stanovovania miezd. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kolektívne vyjednávanie je tiež mimoriadne dôležité pri vymedzovaní úrovne miezd v mnohých krajinách, ktoré majú zákonnú minimálnu mzdu, a dohody uzavreté v rámci týchto vyjednávaní často zlepšujú sadzby stanovené vládou. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Potreba podpory a propagovania kolektívneho vyjednávania v členských štátoch

| 4.5.1. | Účinky a dôležitosť zákonnej minimálnej mzdy závisia od miery jej súčinnosti s inými politikami a s inštitúciami trhu práce. Jednou takou oblasťou je súčinnosť minimálnej mzdy s kolektívnym vyjednávaním. Relatívna sila kolektívneho vyjednávania v jednotlivých krajinách je jedným z hlavných faktorov existencie a rozsahu dominového efektu (41). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Tam, kde systémy kolektívneho vyjednávania dobre fungujú, podporujú vyššiu zamestnanosť a nižšiu nezamestnanosť pre všetkých pracujúcich. Koordinácia medzi vyjednávajúcimi subjektmi pomáha sociálnym partnerom prispôsobiť sa situácii v rámci hospodárskeho cyklu a makroekonomickým účinkom dohôd o mzdách na konkurencieschopnosť (42). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Právo na slobodu združovania, právo organizovať sa a kolektívne vyjednávať sú základné práva zakotvené v medzinárodných a európskych nástrojoch ľudských práv. Všetky členské štáty ratifikovali dohovor MOP C087 o slobode združovania a o ochrane práva na združovanie a dohovor MOP C098 o práve na združovanie a kolektívne vyjednávanie. Úroveň a rozsah kolektívneho vyjednávania sa v jednotlivých členských štátoch značne líši, siahajúc od 7 % v Litve po 98 % v Rakúsku. Od roku 2000 rozsah kolektívneho vyjednávania klesol v 22 členských štátoch a odhaduje sa, že počet pracovníkov, na ktorých sa teraz vzťahuje kolektívna zmluva, je nižší minimálne o 3,3 milióna. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Podľa jednej správy OECD čelí kolektívne vyjednávanie starým výzvam (ako je pokles rozsahu kolektívneho vyjednávania a klesajúca hustota odborov), ako aj novým, ako je rastúci počet pracovníkov v neštandardnom zamestnaní (t. j. dočasná práca na čiastočný úväzok a samostatná zárobková činnosť), ktorí nemusia mať prístup ku kolektívnemu vyjednávaniu (43). Takmer všetky členské štáty zaznamenali pokles rozsahu kolektívneho vyjednávania po vypuknutí hospodárskej a sociálnej krízy (44), ktorá spustila vo viacerých krajinách zmeny režimov vyjednávania o mzdách a v iných krajinách ďalej rozšírila existujúce smerovanie k decentralizácii. Bolo to spôsobené rôznymi vnútroštátnymi podmienkami a pri niektorých príležitostiach opatreniami EÚ, ktoré boli podmienkou záchrany hospodárstva. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EHSV často poukazoval na výzvy, ktoré predstavujú nové a pružné formy práce, predovšetkým skutočnosť, že mnohí pracovníci by sa mohli dostať mimo štruktúr kolektívneho vyjednávania a zastúpenia odbormi. Zdôraznil tiež, že je potrebné posilniť úlohu sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, a to aj prostredníctvom podpory EÚ na budovanie kapacít, umožnenie a podporu vnútroštátnych rámcov, zabezpečenie organizačnej sily oboch strán priemyslu, ako aj zabezpečenie dobre fungujúcich systémov kolektívneho vyjednávania (45). |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Dodržiavať a podporovať sa musí aj sloboda združovania a právo na združovanie. Dôležité je, aby sa na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ konali diskusie o spôsobe, ako zabezpečiť, aby pracovníci mohli mať prístup k zastúpeniu odbormi a mohli vykonávať právo na združovanie a právo uskutočniť kolektívnu akciu. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | EHSV víta, že Komisia uznáva existenciu priestoru pre činnosť EÚ na podporu úlohy kolektívneho vyjednávania pri podpore primeranosti minimálnej mzdy a rozsahu jej uplatňovania. Opatrenia na podporu kolektívneho vyjednávania by mohli byť zahrnuté do opatrení EÚ týkajúcich sa minimálnej mzdy pri súčasnom rešpektovaní rôznych národných systémov odvetvových vzťahov. Je to v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami EHSV, v ktorých sa vyzýva na posilnenie kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

4.5.7.

5.   Príspevky zainteresovaných strán: virtuálne návštevy krajín a verejné vypočutie

5.1.   Prehľad/kontext návštev

| 5.1.1. | Pri príprave stanoviska bolo dôležité, aby EHSV získal názory príslušných zainteresovaných strán na vnútroštátnej a európskej úrovni. Na dosiahnutie tohto cieľa sa naplánovalo niekoľko návštev krajín, ako aj verejné vypočutie s aktérmi na úrovni EÚ. Pokiaľ ide o návštevy krajín, vybralo sa päť členských štátov (Nemecko, Poľsko, Rumunsko, Španielsko a Švédsko) na základe kritérií pre inštitúcie stanovujúce minimálnu mzdu v členských štátoch EÚ, ktoré Európska komisia identifikovala v prvej fáze konzultácií so sociálnymi partnermi. Diskusie sa uskutočnili so zástupcami vlády, vnútroštátnych orgánov pre stanovovanie miezd, národných sociálnych partnerov a organizácií na boj proti chudobe. Z dôvodu vypuknutia pandémie COVID-19 sa nemohli uskutočniť návštevy, ktoré boli nahradené pološtruktúrovaným dotazníkom, ako aj následnými videokonferenciami s príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Zhrnutie videokonferencií

| 5.2.1. | Najväčšie obavy a nesúhlas s právnou iniciatívou EÚ týkajúcou sa minimálnej mzdy vyjadrili švédski zástupcovia, ktorí sa vo všeobecnosti zhodujú na tom, že EÚ nemá právomoc prijímať opatrenia týkajúce sa miezd. Zo spoločných obáv švédskych sociálnych partnerov vyplýva, že iniciatíva EÚ by okrem iného zasahovala do vnútroštátnych tradícií vyjednávania o mzdách, ako aj do autonómie sociálnych partnerov. Namiesto toho navrhli nezáväzné iniciatívy na podporu sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, pričom zdôraznili, že národné systémy sú výsledkom desaťročí vývoja a nemôžu byť prenášané z jednej krajiny do druhej. Vo Švédsku dosahuje pokrytie kolektívnym vyjednávaním 90 %, pričom menej než 1 % pracovníkov zarába menej ako 60 % mediánu mzdy (46). Zástupca švédskej vlády podporil pozície sociálnych partnerov a uviedol, že EÚ musí zohrávať dôležitú úlohu prispievaním k zvyšovaniu zamestnanosti a zlepšovaniu sociálneho rozvoja. Riešenie sociálnych výziev je dôležité pre súdržnosť Únie a pre vnútorný trh. Právne záväzná iniciatíva vrátane smernice však nie je vnímaná ako správna cesta vpred a poukazuje sa na to, že iniciatíva EÚ nesmie viesť k požiadavke, aby členské štáty zaviedli všeobecne uplatniteľné kolektívne zmluvy alebo zákonné minimálne mzdy. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Odborové zväzy a organizácie občianskej spoločnosti v ďalších štyroch krajinách sa vyslovili za prijatie opatrení na úrovni EÚ a niektoré dokonca uviedli, že by mohli mať podobu rámcovej smernice. Argumenty na podporu tejto iniciatívy zahŕňajú potenciál koordinovať medzinárodné mzdové politiky, bojovať proti sociálnemu dumpingu, podporovať konvergenciu miezd, zmenšovať chudobu pracujúcich, poskytovať ochranu pracovníkom, na ktorých sa nevzťahujú kolektívne zmluvy, zabrániť vykorisťovaniu zraniteľných skupín pracovníkov, ako sú migranti, a prispieť k zmenšeniu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Niektorí zástupcovia poukázali aj na možnosť stanovenia spoločných kritérií EÚ pre minimálne prahové hodnoty pre primeranosť minimálnych miezd, napríklad pomocou referenčného koša tovarov a kľúčových služieb, ktoré potrebuje každý. Viacerí zástupcovia tiež uviedli, že iniciatívu EÚ za minimálne mzdy by mali sprevádzať ďalšie opatrenia, najmä smernica o primeranom minimálnom príjme a iniciatíva za posilnenie úlohy sociálneho dialógu a zastúpenia odborov. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Organizácie zamestnávateľov v troch krajinách (47) vyjadrili obavy alebo nesúhlas so záväznými opatreniami. Niektorí výslovne uviedli, že podľa článku 153 ZFEÚ nemá EÚ žiadnu právomoc v oblasti miezd a že diskusia by sa mala zamerať na to, ako zlepšiť proces európskeho semestra. Organizácie zamestnávateľov sa vyjadrili proti právnej iniciatíve na základe toho, že by to zasahovalo do vnútroštátnych systémov stanovovania miezd a nepriaznivo ovplyvnilo konkurencieschopnosť členských štátov a zamestnanosť, ako aj začlenenie nezamestnaných do trhu práce. Poukázali aj na skutočnosť, že diskusie o minimálnej mzde sa nemôžu uskutočňovať izolovane od širšieho kontextu, ktorý má vplyv na trh práce vrátane systémov sociálneho zabezpečenia. V niektorých krajinách zástupcovia zamestnávateľov vyjadrili obavy zo zákonnej minimálnej mzdy na základe politických rozhodnutí vlády zvýšiť minimálne mzdy bez zohľadnenia ekonomických faktorov. Respondenti v jednej krajine tiež pripomenuli, že odporúčania pre jednotlivé krajiny poukázali na negatívny vplyv minimálnej mzdy na konkurencieschopnosť. Rovnako v jednej krajine sa za možný nástroj považuje nezáväzné odporúčanie, pričom sa zastáva názor, že posilnenie kolektívneho vyjednávania je záležitosťou na vnútroštátnej úrovni a že na to je potrebná podpora EÚ, najmä pokiaľ ide o budovanie kapacít sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Zástupcovia vlád sa nevyjadrili tak priamo ako sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti. Zatiaľ čo niektorí uvítali presadzovanie rámcovej iniciatívy bez konkrétnejšieho vymedzenia (Nemecko), iní (Španielsko) rámcovú smernicu podporili. Pokiaľ ide o ďalšie kroky, nemeckí zástupcovia potvrdili, že nemecké predsedníctvo by chcelo podporiť prebiehajúci proces v druhom polroku 2020. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Verejné vypočutie

| 5.3.1. | Online verejné vypočutie sa konalo 25. júna za účasti komisára pre zamestnanosť a sociálne práva Nicolasa Schmita, spravodajcu Európskeho parlamentu pre znižovanie nerovností s osobitným zameraním na chudobu pracujúcich a koordinátorov frakcií EPP a S&D pre zamestnanosť a sociálne veci a zástupcov ETUC, BusinessEurope a sociálnej platformy. Komisia zopakovala svoj zámer predložiť právny nástroj o spravodlivých minimálnych mzdách v Európe, ktorý by rešpektoval autonómiu sociálnych partnerov a vnútroštátne systémy kolektívneho vyjednávania a nezasahoval do dobre fungujúcich systémov kolektívneho vyjednávania. Komisár tiež uznal, že téma primeranej minimálnej mzdy je zložitá a kontroverzná. Traja poslanci EP dospeli k politickému konsenzu o potrebe opatrení na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť, aby pracovníci v Európe mali slušnú životnú úroveň, a riešiť problém chudoby nezamestnaných. Európski sociálni partneri práve pripravujú odpovede na druhú fázu konzultácií Komisie, ale je zrejmé, že majú rozdielne názory na potrebu, realizovateľnosť a právny základ činnosti EÚ. Sociálna platforma zdôraznila, že je dôležité mať primerané minimálne príjmy a minimálne mzdy a že minimálna mzda musí byť vyššia ako minimálny príjem. |
| --- | --- |

5.3.1.

6.   Rozsah opatrení na úrovni EÚ

6.1.   Acquis EÚ

| 6.1.1. | EHSV poukazuje na to, že existuje veľký súbor nástrojov EÚ a medzinárodných nástrojov, v ktorých sa zakotvuje a podporuje koncepcia „spravodlivého“ odmeňovania, ktorým sa pracovníkom a ich rodinám zabezpečuje „dôstojná životná úroveň“ (48). EHSV konštatuje, že legislatívna iniciatíva EÚ týkajúca sa „spravodlivej minimálnej mzdy“ sa navrhuje predložiť v rámci hlavy „Sociálna politika“ ZFEÚ. Je potrebné to prepojiť s cieľmi Únie uvedenými v článku 3 Zmluvy: podporiť sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, blaho jej národov a udržateľný rozvoj Európy. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Výbor takisto uznáva, že právna situácia týkajúca sa iniciatívy EÚ v oblasti minimálnej mzdy je značne komplikovaná. EÚ môže prijať legislatívne nástroje týkajúce sa pracovných podmienok na základe článku 151 a článku 153 ods. 1 písm. b) ZFEÚ. Zmluva stanovuje, že ustanovenia článku 153 sa nevzťahujú na „odmenu“. Na druhej strane existuje judikatúra EÚ a existujúce smernice, ktoré sa zaoberali otázkou odmeny ako kľúčovej pracovnej podmienky. Existujú jednoznačne rozdielne názory na túto záležitosť a EHSV uznáva, že Komisia bude musieť prijať vyvážený a opatrný prístup. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Európski sociálni partneri majú tiež právomoc uzatvárať dohody podľa hlavy „Sociálna politika“ článku 155 ZFEÚ. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Možná legislatívna iniciatíva EÚ týkajúca sa spravodlivej minimálnej mzdy: smernica alebo odporúčanie Rady

| 6.2.1. | Pokiaľ ide o minimálnu mzdu, zodpovednosť za plnenie záväzkov Európskeho piliera sociálnych práv nesú v prvom rade jednotlivé členské štáty. Komisia identifikovala potrebu a možné spôsoby konania EÚ v súvislosti so spravodlivými minimálnymi mzdami. Zatiaľ čo väčšina členov EHSV sa domnieva, že takéto opatrenia by mohli priniesť pridanú hodnotu, iní nesúhlasia. Akékoľvek opatrenia na úrovni EÚ musia v plnej miere zohľadniť nezávislosť sociálnych partnerov a rozdelenie právomocí medzi úrovňou EÚ a jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Komisia vo svojom dokumente o druhej fáze konzultácií so sociálnymi partnermi uvádza, že nástroje EÚ, ktoré prichádzajú do úvahy, sú smernica a odporúčanie Rady. V rámci EHSV existujú rozdielne názory na to, či by akákoľvek právna iniciatíva EÚ podľa článku 153, a najmä smernica, bola legitímna, keďže podľa článku 153 ods. 5 ZFEÚ sa ustanovenia tohto článku neuplatňujú na odmenu. V nadväznosti na konzultácie so sociálnymi partnermi a ak nedôjde k rokovaniam medzi sociálnymi partnermi, bez ohľadu na to, aký nástroj by Komisia mohla zvážiť v súvislosti s iniciatívou o spravodlivých minimálnych mzdách, cieľom by malo byť zabezpečiť, aby zákonná minimálna mzda v prípadoch, keď existuje, bola spravodlivá v porovnaní s mzdovým rozpätím v krajine a aby zabezpečila dodržiavanie práva pracovníkov na spravodlivé odmeňovanie, a teda zaručila prinajmenšom dôstojnú životnú úroveň pracovníkom a ich rodinám. Zohľadňovať by sa v nej mali aj dôležité hospodárske faktory, ako je produktivita. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Komisia považuje za možné legislatívne aj nelegislatívne nástroje. Konštatuje, že smernica v oblasti „pracovných podmienok“ by členským štátom ponechala možnosť rozhodnúť o tom, ako uplatňovať minimálne požiadavky a procesné povinnosti, ktoré sa majú dodržiavať. Komisia tiež uvádza, že ak by sa navrhlo odporúčanie Rady, monitorovanie jeho vykonávania by sa mohlo uskutočniť prostredníctvom osobitného rámca pre referenčné porovnávanie, ktorý by sa začlenil do európskeho semestra. V tejto súvislosti by sa mohli prediskutovať a monitorovať okrem iného zásady týkajúce sa mechanizmov účinných systémov zákonného stanovovania miezd, zapojenia sociálnych partnerov a primeranosti. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   Využitie verejného obstarávania

| 6.3.1. | Verejné obstarávanie predstavuje prostriedok, pomocou ktorého môžu verejné inštitúcie na úrovni EÚ a jednotlivých štátov podporovať dôstojné mzdy, spravodlivé pracovné podmienky a kolektívne vyjednávanie a zároveň sledovať ciele v oblasti hospodárstva, poskytovania kvalitných služieb a verejného záujmu. To je možné v súlade s Dohovorom MOP C094 o pracovných doložkách vo verejných zmluvách, ako aj prostredníctvom lepšieho uplatňovania sociálnych kritérií existujúcich právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Zavádzanie ustanovení o kolektívnom vyjednávaní do predpisov EÚ týkajúcich sa verejného obstarávania, v ktorých by sa požadovalo, aby dodržiavanie práva na kolektívne vyjednávanie a kolektívne zmluvy bolo podmienkou na zadávanie všetkých verejných zákaziek, by mohlo tiež účinným spôsobom doplniť podporu kolektívneho vyjednávania v celej EÚ. |
| --- | --- |

6.3.2.

6.4.   Zlepšenie zberu údajov

| 6.4.1. | Existuje viacero oblastí, v ktorých by EÚ mohla pomôcť členským štátom zberom údajov a na základe konzultácie so sociálnymi partnermi pomocou pri vypracovaní ukazovateľov a nástrojov presadzovania týkajúcich sa vývoja zákonnej minimálnej mzdy. |
| --- | --- |

6.4.1.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 32.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/spring-2020-economic-forecast-deep-and-uneven-recession-uncertain-recovery_en.

4

(5)  Eurofound (2020), Život, práca a COVID-19: prvé zistenia – apríl 2020, Dublin.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

6

(7)  Zásada č. 6 – Európsky pilier sociálnych práv.

7

(8)  Ambicióznejšia Únia: Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

9

(10)  Eurofound: Minimálne mzdy v roku 2019 – Výročné preskúmanie (2019).

10

(11)  B. Galgóczi a J. Drahokoupil, Galgóczi, Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017.

11

Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017.

(12)  Pracovníci poberajúci minimálne mzdy však môžu, v závislosti napríklad od zloženia domácnosti, ešte stále poberať dávky z iných systémov sociálnej ochrany, dávky podpory v zamestnanosti a/alebo daňové úľavy alebo úvery na dosiahnutie prijateľnej životnej úrovne.

12

(13)  Eurofound: Minimálne mzdy v roku 2019 – Výročné preskúmanie (2019).

13

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications (Zákonné minimálne mzdy v EÚ: Inštitucionálne nastavenia a makroekonomické dôsledky), IZA Policy Paper č. 124, február 2017.

14

Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications

(15)  Eurofound (2017), In work poverty in the EU [Eurofound: Chudoba pracujúcich v EÚ (2017)].

15

In work poverty in the EU

(16)  Uvedených je päť kategórií nepriamych opatrení, ktoré môžu pomôcť pri riešení chudoby pracujúcich: poskytovanie cenovo dostupnej starostlivosti o deti, mechanizmy pružného pracovného času, opatrenia na podporu postupu v zamestnaní alebo zvyšovania kvalifikácie pracovníkov, opatrenia pomáhajúce zvýšiť životnú úroveň osôb s nízkymi príjmami, opatrenia vytvárajúce inkluzívne pracovné prostredie s cieľom zlepšiť možnosti pre migrantov, osoby so zdravotným postihnutím alebo iné skupiny znevýhodnených pracovníkov (pozri stranu 41).

16

(17)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1 (Toto stanovisko nezískalo podporu skupiny Zamestnávatelia. Protinávrh stanoviska je uvedený v prílohe k stanovisku EHSV).

17

(18)  Pozri protinávrh uvedený v prílohe k stanovisku EHSV (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1).

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

19

(20)  Stanovený ako 60 % národného mediánu ekvivalizovaného disponibilného príjmu domácností po sociálnych transferoch.

20

(21)  To je v súlade so stanoviskom EHSV z roku 2019 na tému Európska rámcová smernica o minimálnom príjme. (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1). Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

21

Európska rámcová smernica o minimálnom príjme

(22)  Eurofound (2019), Minimum wages in 2019: Annual review (Minimálne mzdy v roku 2019: Výročné preskúmanie 2019).

22

(23)  Second phase consultation of Social Partners under Article 154 TFEU on a possible action addressing the challenges related to fair minimum wages.

23

Second phase consultation of Social Partners under Article 154 TFEU on a possible action addressing the challenges related to fair minimum wages

(24)  Disparities in minimum wages across Europe, (Rozdiely v minimálnej mzde v rámci Európy), Eurostat 3. februára 2020, https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

Disparities in minimum wages across Europe,

(25)  Dokument EK o druhej fáze konzultácií so sociálnymi partnermi.

25

(26)  Informácie získané v prvej fáze konzultácií so sociálnymi partnermi (s. 2), ktoré vychádzajú z výberového zisťovania Eurostatu o štruktúre miezd a zo zisťovania štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC) (poznámky pod čiarou č. 6 a 7).

26

(27)  Eurofound (2019) Upward convergence in employment and socioeconomic factors (Vzostupná konvergencia v zamestnanosti a sociálnoekonomických faktoroch).

27

Upward convergence in employment and socioeconomic factors

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy (Dobré zamestnanie pre všetkých v meniacom sa svete práce, Stratégia zamestnanosti OECD).

28

Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy

(29)  Dube, The impact of minimum wages – review of the international evidence, 2019, Londýn: Ministerstvo financií: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A. Godøy, M. Reich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas, Pracovný dokument IRLE 106-19, jún 2019.

29

The impact of minimum wages – review of the international evidence

Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas

(30)  ILO Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations (2014): General Survey on Minimum Wage Systems (Výbor odborníkov MOP pre uplatňovanie dohovorov a odporúčaní: Všeobecné zisťovanie systémov minimálnej mzdy), bod 68 (2014).

30

ILO Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations

General Survey on Minimum Wage Systems

(31)  Minimum Wage Fixing Convention [(Dohovor o určovaní minimálnej mzdy (č. 131)], 1970, https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

Minimum Wage Fixing Convention

(32)  Bulharsko, Francúzsko, Holandsko, Litva, Lotyšsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko a Španielsko.

32

(33)  ILO Minimum Wage Policy Guide (Príručka MOP k politike minimálnej mzdy).

33

ILO Minimum Wage Policy Guide

(34)  Závery Rady: Nový začiatok silného sociálneho dialógu, http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/sk/pdf, Štvorstranné vyhlásenie predsedníctva Rady, Komisie a sociálnych partnerov: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sk&catId=89&newsId=2562.

34

Nový začiatok silného sociálneho dialógu

(35)  Belgicko, Francúzsko, Holandsko, Írsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko.

35

(36)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

36

(37)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

37

(38)  Rozsudok SDEÚ vo veci C-268/06, Impact.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/fs_20_51.

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. a Rubery, J. (2013), „Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?“ („Minimálna mzda a kolektívne vyjednávanie: aké druhy vyjednávania o odmeňovaní môžu posilniť pozitívne výsledky rovnosti odmeňovania?“), British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111/bji r.12021.

41

Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?

(42)  OECD: Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work (Vyjednávanie našej cesty nahor: Kolektívne vyjednávanie v meniacom sa svete práce).

42

(43)  Pozri poznámku pod čiarou č. 42.

43

(44)  Eurofound: Developments in collectively agreed pay 2000–2017 – Annex 1 (Eurofound: Vývoj odmeňovania na základe kolektívnej zmluvy v rokoch 2000 – 2017, príloha 1), https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf.

44

Developments in collectively agreed pay 2000–2017

(45)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54; Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30; Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161; Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

45

(46)  Podľa písomného príspevku organizácie občianskej spoločnosti proti chudobe EAPN SE je dôležité, aby EÚ pracovala na vytvorení systému na reguláciu minimálnych miezd v každom členskom štáte, ale rovnako dôležité je rešpektovať tie krajiny, ktoré majú systém kolektívneho vyjednávania na reguláciu minimálnych miezd.

46

(47)  Španielska organizácia zamestnávateľov CEOE sa nemohla zúčastniť na videokonferencii, ale vyjadrila rovnaký názor vo svojom písomnom príspevku.

47

(48)  Charta Spoločenstva o základných sociálnych právach pracovníkov, 1989, http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; Všeobecná deklarácia ľudských práv, článok 23 ods. 3, https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/eng.pdf; Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, článok 7, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; Európska sociálna charta Rady Európy z roku 1961, článok 4 ods. 1; ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, predovšetkým cieľ č. 1, cieľ č. 8, cieľ č. 10; Dohovor MOP o ochrane mzdy, 1949 (č. 95); Európska sociálna charta, článok 4 ods. 5; Dohovor MOP o ochrane nárokov pracovníkov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa, 1992 (č. 173); Európska sociálna charta (revidovaná), 1996, článok 25, https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93.

48

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/173

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Dôstojná práca v platformovom hospodárstve

(prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ)

(2020/C 429/23)

| Spravodajca: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos Manuel TRINDADE

| Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ | list z 18. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 182/23/8 |

Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ

list z 18. 2. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

182/23/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) poukazuje na to, že cieľom tohto stanoviska vypracovaného na žiadosť nemeckého predsedníctva, je na základe holistického prístupu navrhnúť všeobecný rámec, aby sa v rámci platformového hospodárstva zaručila dôstojná práca. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyjadruje presvedčenie, že sa treba zaoberať otázkami týkajúcimi sa činnosti platforiem a pristupovať k nim najmä v kontexte cieľov udržateľného rozvoja, digitálnej agendy a Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že platformové hospodárstvo má stále malú váhu, hoci má potenciál rastu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa nazdáva, že platformy majú „všeobecne pozitívny vplyv na hospodárstvo“ (1), keďže prispievajú k vytváraniu pracovných miest a inováciám, k flexibilite a samostatnosti pracovníka, ako aj k zabezpečeniu príjmu pre pracovníkov (často ide o doplnkový príjem) a k zapojeniu zraniteľných osôb do pracovného procesu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že existujú riziká, ktoré nemožno podceňovať: i) pre pracovníkov – odmietanie základných práv vrátane práva organizovať sa a práva na kolektívne vyjednávanie, neistota, nízky príjem, zintenzívňovanie práce, fragmentácia práce na celosvetovej úrovni, neprihlásenie pracovníkov do systému sociálneho zabezpečenia; ii) pre spoločnosť – zvýšené riziko hospodárskej súťaže založenej na znižovaní sociálnych noriem, čo má takisto škodlivé následky aj pre zamestnávateľov, ktorí čelia neudržateľnému konkurenčnému tlaku, a pre členské štáty, ktoré prichádzajú o príjmy z daní a príspevky na sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV berie na vedomie nejasnosti týkajúce sa pojmov súvisiacich s platformami, najmä chápania platformy ako „zamestnávateľa“ a nie ako „sprostredkovateľa medzi ponukou a dopytom“ a pojmu „zamestnanec“ a „samostatne zárobkovo činná osoba“, pretože to má dôsledky na ich práva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa usilovali o objasnenie týchto pojmov vzhľadom na dôsledky z hľadiska uplatniteľnosti pracovného práva a súboru práv v oblasti pracovnoprávnej ochrany. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča, aby EÚ a členské štáty pristúpili k zjednoteniu koncepcií s cieľom zabezpečiť dôstojnosť práce v platformovom hospodárstve. V tejto súvislosti by Komisia a členské štáty mali zohľadniť: i) hospodársku závislosť a závislú prácu, pretože pracovník, ktorého živobytie je v prvom rade závislé od jeho odmeny za takúto prácu, je zamestnancom a nie samostatne zárobkovo činnou osobou; ii) skutočnosť, že sa vždy musí riadne preskúmať, vo všetkých jej rozmeroch, uplatňovanie zásady, podľa ktorej sa pracovník platformy považuje za zamestnanca, pokým sa nedokáže opak; iii) skutočnosť, že algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa mali považovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi v štandardnej práci. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby sa vzhľadom na zvrchovanosť členských štátov v sociálnych otázkach vypracovali usmernenia s cieľom pomôcť objasniť postavenie v zamestnaní v rámci platforiem. EHSV sa nazdáva, že v platformovom hospodárstve sa musí zabezpečiť, aby všetci pracovníci mali prístup k súboru práv a druhov ochrany bez ohľadu na postavenie v zamestnaní alebo druh zmluvy, pričom by sa malo zaručiť, aby niektorí prevádzkovatelia nedosiahli konkurenčnú výhodu tým, že nedodržia povinností a vyhnú sa svojim zodpovednostiam. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča objasniť povinnosti všetkých zapojených strán v oblastiach, ako sú zdravie a bezpečnosť, ochrana údajov, poistenie a právna zodpovednosť s cieľom posúdiť, upraviť a harmonizovať platné predpisy. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje, že na to, aby sa zaistila kvalita práve v rámci platformového hospodárstva, by mali sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie zohrávať kľúčovú úlohu na všetkých príslušných úrovniach pri plnom rešpektovaní nezávislosti sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV navrhuje, aby sa vypracovali kódexy správania za účasti platforiem, pracovníkov a spotrebiteľov a mali by zahŕňať najlepšie zásady a usmernenia týkajúce sa odmeňovania, pracovných podmienok a kvality poskytovaných služieb. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV žiada Komisiu, aby zohľadnila odporúčania európskej platformy proti nedeklarovanej práci v oblasti zdaňovania v rámci platformového hospodárstva. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV opakuje svoje predchádzajúce odporúčanie, aby „Európska komisia, OECD a MOP spolupracovali so sociálnymi partnermi na všetkých príslušných úrovniach a s organizáciami občianskej spoločnosti na rozvoji príslušných ustanovení o dôstojných pracovných podmienkach a potrebnej ochrane“ (2). EHSV preto dúfa, že táto spoločná práca by mohla viesť k prípadnému dohovoru MOP o platformách. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV sa domnieva, že by sa malo zaručiť, aby platformy poskytovali informácie, ktoré zabezpečia transparentnosť a predvídateľnosť pre všetky zainteresované strany. Preto by sa platformy mali registrovať v každom členskom štáte a mala by sa vytvoriť databáza EÚ na monitorovanie rozvoja platformového hospodárstva. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV podporuje úsilie, ktoré Komisia vyvinula pri analýze platformového hospodárstva. V jednotlivých krajinách a v EÚ však stále existujú značné nedostatky, pokiaľ ide o konzistentné a systematické informácie. EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na zlepšení týchto štatistických informácií. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Súvisiace informácie

| 2.1. | Cieľom tohto stanoviska je odpovedať na otázky, ktoré položilo nemecké ministerstvo práce a ktoré sa týkajú fungovania platforiem, identifikovať kľúčové výzvy a príležitostí, a zamyslieť sa nad postavením pracovníkov platforiem, nástrojmi politiky na zlepšenie pracovných podmienok pracovníkov a najlepšími postupmi v oblasti regulácie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Súčasný vývoj, ktorý je základom digitálnych platforiem, sa týka najnovších inovácií: internet, kľúčová inovácia; veľké databázy (veľké dáta) umožňujúce správu veľkého objemu dát; mobilné zariadenia, ktoré umožňujú spotrebiteľom, pracovníkom a poskytovateľom služieb prístup k mobilnému internetu kedykoľvek a kdekoľvek (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Je potrebné zaoberať sa otázkami týkajúcimi sa činnosti platforiem a pristupovať k nim najmä v kontexte cieľov udržateľného rozvoja, digitálnej agendy a Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV opätovne potvrdzuje svoje postoje vyjadrené vo viacerých stanoviskách (4) k digitálnej transformácii hospodárstva a vzniku nových foriem práce. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zložitosť platforiem, absencia štandardnej terminológie a neexistencia štatistických informácií sťažujú odhad veľkosti a rastu platforiem. OECD (5) uvádza, že vo všeobecnosti podľa štúdií pripadá na platformy 0,5 % až 3 % celkovej pracovnej sily. V 16 európskych krajinách ako celku má ako hlavnú činnosť prácu pre platformy 1,4 % dospelej populácie vo veku 16 – 74 rokov (v rozpätí od 0,6 % vo Fínsku do 2,7 % v Holandsku) (6). Približne 11 % dospelej populácie už poskytlo nejakú služby prostredníctvom platformy (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vládne neistota, pokiaľ ide o budúci rast práce pre platformy (8), keďže tento rast závisí od technologického pokroku, nových obchodných modelov, ochrany údajov a spotrebiteľskej politiky. Podľa odhadov niektorých autorov sa v rokoch 2013 – 2015 hodnota transakcií alebo ziskov platforiem v Európe takmer strojnásobila (9). EHSV sa domnieva, že by sa malo pristúpiť k registrácii platforiem, najmä pokiaľ ide o ich hospodársky, pracovný a sociálny rozmer, čo umožní lepšie pochopenie tohto fenoménu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Práca pre platformy sa vyznačuje vzťahom medzi platformou, pracovníkom a používateľom. Pri sprostredkúvaní sa vo veľkej miere využívajú často netransparentné technológie a algoritmy, ktoré ovplyvňujú pracovné podmienky, ich vplyv na rozdelenie a organizáciu práce a hodnotenie pracovníkov. Táto „sprostredkovateľská čierna skrinka“ je charakteristickým znakom práce pre platformy (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Podľa nadácie Eurofound (11) je práca pre platformy určitou formou zamestnania, ktorá využíva online platformu s cieľom umožniť organizáciám alebo jednotlivcom získať prístup k iným organizáciám alebo jednotlivcom na účely riešenia problému alebo poskytovania služieb za odplatu. Hlavné charakteristiky práce pre platformu:






  — | platená práca sa organizuje prostredníctvom online platformy, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

platená práca sa organizuje prostredníctvom online platformy,

| — | zapojené sú tri strany: online platforma, zákazník a pracovník, |
| --- | --- |

—

zapojené sú tri strany: online platforma, zákazník a pracovník,

| — | cieľom je vykonať konkrétne úlohy alebo vyriešiť konkrétne problémy, |
| --- | --- |

—

cieľom je vykonať konkrétne úlohy alebo vyriešiť konkrétne problémy,

| — | práca je externalizovaná alebo zmluvne dohodnutá, |
| --- | --- |

—

práca je externalizovaná alebo zmluvne dohodnutá,

| — | práca je rozdelená na úlohy, |
| --- | --- |

—

práca je rozdelená na úlohy,

| — | služby sú poskytované na požiadanie (on demand). |
| --- | --- |

—

služby sú poskytované na požiadanie (on demand).

| 2.9. | Kľúčovým prvkom práce pre platformy je postavenie pracovníka. Platformu možno vo všeobecnosti chápať ako sprostredkovateľa medzi ponukou a dopytom, a teda nie ako zamestnávateľa, pretože neexistuje zamestnanecký vzťah. Preto sa v tejto situácii pracovníci považujú za „samostatne zárobkovo činné osoby“, a nie za „zamestnancov“, pričom sa upúšťa od uplatňovania právnych predpisov v oblasti zamestnanosti (vrátane ochrany zdravia a bezpečnosti), sociálnej ochrany a zdaňovania. EHSV sa domnieva, že hoci existujú skutočné samostatne zárobkovo činné osoby, EÚ a členské štáty musia riadne preskúmať uplatňovanie zásady, podľa ktorej sa pracovník platformy považuje za zamestnanca, pokým sa nedokáže opak, a to vo všetkých jej rozmeroch. Tým sa zaručí, že sa budú chrániť záujmy zamestnancov, ktorých hlavný príjem pochádza z platforiem. EHSV sa však domnieva, že skutočne samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré toto postavenie zjavne chcú, by mali mať možnosť naďalej si ho zachovať. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV konštatuje, že existuje široká a rôznorodá škála platforiem. Kritériá zoskupovania rôznych typov platforiem: druh úlohy (úlohy, ktoré si vyžadujú vyššiu alebo nižšiu kvalifikáciu), priestor alebo fyzické miesto, kde sa služba poskytuje (online alebo offline) a osoba, ktorá je zodpovedná za rozhodovanie o výberovom konaní (platforma, pracovník platformy alebo zákazník). Niektoré platformy zohľadňujú aj iné kritériá, ako napríklad rozdiely v deľbe práce a samostatnosti zamestnancov (12). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | MOP (13) sa domnieva, že platformy so sebou prinášajú osobitné regulačné problémy a uvádza viaceré problematické oblasti, okrem iného: nízke mzdy (značná časť je pod úrovňou minimálnej mzdy), neprihlásenie do systému sociálneho zabezpečenia (týka sa to 91 % pracovníkov platformy spoločnosti Amazon Mechanical Turk), odmietnutie vykonanej práce (9 z 10 pracovníkov uvádza, že ich práca už bola niekedy odmietnutá), provízie za sprostredkovanie práce, čo je v rozpore s viacerými dohovormi MOP o ochrane miezd, neexistencia odborových zväzov a možnosti kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Práca pre platformy má rodový a vekový rozmer. Vo všeobecnosti prevládajú v službách súvisiacich s vývojom softvéru a poskytovaním dopravných služieb muži, zatiaľ čo ženy dominujú v úlohách súvisiacich s prekladom a službami poskytovanými priamo na mieste. Mladí ľudia sú v rámci platforiem zastúpení pomerne viac, najmä v skupine pracovníkov, ktorí majú viac ako 50 % príjmov z platforiem alebo pre platformy pracujú viac ako 20 hodín za týždeň. Starší ľudia sa v niektorých situáciách tiež zapájajú do platforiem. EHSV sa domnieva, že tieto oblasti sa musia dôkladnejšie preskúmať s cieľom lepšie pochopiť realitu a vymedziť vhodné verejné politiky. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Výzvy, príležitosti a riziká v rámci platformových hospodárstiev

| 3.1. | Platformy majú „všeobecne pozitívny vplyv na hospodárstvo“ (14), keďže prispievajú k vytváraniu pracovných miest a inováciám, k flexibilite a samostatnosti pracovníka, ako aj k zabezpečeniu príjmu pre pracovníkov (často ide o doplnkový príjem), k odstráneniu prekážok brániacim vstupu na trh práce a k zapojeniu zraniteľných osôb do pracovného procesu (15). Komisia poznamenáva, že „kolaboratívne hospodárstvo vytvára nové pracovné príležitosti, pričom vytvára nové príjmy, ktoré presahujú rámec bežných lineárnych pracovnoprávnych vzťahov, a umožňuje ľuďom pracovať za flexibilných podmienok. Vďaka tomu môžu byť ekonomicky aktívni aj vtedy, keď tradičnejšie formy zamestnania nie sú pre nich vhodné alebo dostupné“ (16). Napriek týmto novým príležitostiam sa však EHSV domnieva, že sú ešte potrebné ďalšie štúdie o makroekonomickom vplyve platformového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pracovníkom, najmä vysokokvalifikovaným, však hrozia riziká, ktoré nemožno podceňovať, ako je odmietanie základných práv vrátane práva organizovať sa a práva na kolektívne vyjednávanie, neistota, nízky príjem, ktorý ešte zhoršuje nadmerná kvalifikácia, zintenzívňovanie práce, fragmentácia práce na celosvetovej úrovni, neprihlásenie pracovníkov do systému sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Štúdia EU-OSHA (17) naznačuje, že práca pre platformy prináša zvýšené fyzické aj sociálne riziká vrátane neistoty zamestnania, vystavenia rôznym ohrozeniam (dopravné nehody, chemické látky atď.), riziká špecifické pre online činnosť (kybernetické šikanovanie, poruchy sluchu, únava očí a stres spôsobený rôznymi faktormi). EHSV odporúča objasniť povinnosti všetkých zapojených strán v oblastiach, ako sú zdravie a bezpečnosť, ochrana údajov, poistenie a právna zodpovednosť s cieľom posúdiť, upraviť a harmonizovať platné predpisy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Riziku čelí taktiež spoločnosť, čo už konštatoval aj EHSV: „Podľa Komisie sa tým zvyšuje riziko hospodárskej súťaže založenej na znižovaní sociálnych noriem, čo má takisto škodlivé následky aj pre zamestnávateľov, ktorí čelia neudržateľnému konkurenčnému tlaku, a pre členské štáty, ktoré prichádzajú o príjmy z daní a príspevky na sociálne zabezpečenie“ (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Aj spotrebitelia sú vystavení rizikám, pokiaľ ide o kvalitu služieb, ktoré sú im poskytované, pretože v prípade nehody alebo problémov s týmito službami majú problém priradiť zodpovednosť. EHSV sa domnieva, že lepšia právna ochrana pracovníkov je kvalitatívnym prínosom aj pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV považuje nedávne úvahy o problémoch pracovníkov platforiem za dôležité a inovatívne (19), najmä z hľadiska vývoja nového modelu na preskúmanie troch hlavných aspektov: práce, zamestnania a sociálnych vzťahov. Medzi najvýznamnejšie výzvy pre platformy patria: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Aspekt „práca“: riadenie, kontrola, hodnotenie (prostredníctvom algoritmov), autonómia pri deľbe práce a určení fyzického prostredia, najmä v prípade platforiem, ktoré využívajú prácu vyžadujúcu nízku kvalifikáciu, prácu vykonávanú priamo na mieste alebo určenú zo strany zákazníka (low-skilled work, on location, or client determined). |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Aspekt „zamestnanie“: postavenie, – možno najdôležitejší problém – určenie zamestnávateľa a zmluva, najmä v prípade platforiem s prácou vyžadujúcou nízku kvalifikáciu alebo prácou s nízkou mierou autonómie. Ostatné výzvy, ktoré sú však spoločné pre všetku atypickú prácu: sociálna ochrana, podmienky v oblasti zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pri práci, príjmy a pracovný čas. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Aspekt „sociálne vzťahy“: zastúpenie, i keď toto je spoločné pre všetky druhy atypickej práce. Flexibilita a fragmentácia sťažujú identifikáciu, organizáciu a zastupovanie pracovníkov, ktorí pracujú neštandardným spôsobom. Okrem toho práca pre platformy je svojou povahou samotárska, geograficky rozptýlená, má vysokú anonymitu, veľkú fluktuáciu pracovníkov, ktorí si navzájom konkurujú a pôsobia na iných platformách. Platformy vo všeobecnosti neprijímajú funkciu zamestnávateľa, nie sú členmi združení zamestnávateľov, čím nechávajú svojich zamestnancov, odborové zväzy a tvorcov politík bez partnera na rokovania. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Negatívne sociálne správanie a diskriminačné zaobchádzanie sú takisto významnými výzvami v rámci platforiem s nízkokvalifikovanou prácou, keďže pracovníkmi sú vo všeobecnosti mladí ľudia a príslušníci znevýhodnených menšín. Používanie algoritmov a situácie, keď má zákazník vplyv na prideľovanie a vykonanie práce, toto negatívne správanie a diskrimináciu ešte viac zintenzívňujú. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Dôležitou a osobitnou výzvou pre pracovníkov platforiem a spotrebiteľov je aj čoraz dôležitejšia otázka ochrany údajov, pokiaľ ide o ich vlastníctvo a využívanie. |
| --- | --- |

3.6.5.

4.   Postavenie pracovníka v platformovom hospodárstve

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že s cieľom umožniť správne a spravodlivé fungovanie systému platformového hospodárstva by sa malo vyvinúť úsilie na úrovni EÚ a členských štátov v snahe objasniť a prípadne upraviť postavenie pracovníkov platforiem, pričom platformy by mali poskytovať informácie, ktoré zabezpečia transparentnosť, predvídateľnosť a spravodlivé zaobchádzanie pre všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV berie do úvahy zvrchovanosť členských štátov v sociálnych otázkach, ale v súlade so zásadou vzostupnej harmonizácie odporúča, aby sa vypracovali usmernenia o vymedzení pracovného postavenia v rámci platforiem s cieľom zabezpečiť práva a ochranu pracovníkov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Z európskeho prieskumu (20) vykonaného medzi pracovníkmi v súvislosti s ich pracovnoprávnym vzťahom vyplýva, že 68,1 % respondentov sa považuje za zamestnancov a 7,6 % za samostatne zárobkovo činné osoby. Väčšina opýtaných, ktorí sa zúčastnili na prieskume, sa teda považuje za zamestnancov, a to bez ohľadu na zaradenie zo strany platforiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komisia sa zaoberá otázkou postavenia (21), pričom sa domnieva, že medzi samostatne zárobkovo činnou osobou a zamestnancom možno rozlišovať podľa troch kritérií: existencia závislého vzťahu, povaha práce a odmena. Tieto kritériá sú stanovené na účely uplatňovania pojmu „zamestnanec“ v EÚ, v oznámení sa však upozorňuje na to, že súdy členských štátov majú v rámci svojich právomocí tendenciu uplatňovať rovnaký súbor kritérií. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV vydal stanovisko, v ktorom sa uvádza, že „je potrebné – rešpektujúc vnútroštátne právomoci – stanoviť právny rámec pre pracovníkov, ktorý by presne definoval príslušné pracovné predpisy: dôstojná mzda, právo zúčastniť sa na kolektívnom vyjednávaní, ochrana pred svojvoľnosťou, právo na odhlásenie, aby bola doba digitálnej práce v rámci parametrov dôstojnosti, atď.“ (22). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Európska judikatúra, pokiaľ ide o definíciu pojmu „zamestnanec“, kladie dôraz na existenciu závislého vzťahu, na hospodársku a skutočnú povahu služby a na existenciu odmeny (23). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV vyzdvihuje význam dvoch rozsudkov SDEÚ. Jedným z nich sa stanovuje dôležitá výnimka pri uplatňovaní európskych právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže (vec C-67/96, Albany) a konštatuje sa, že v prípade, keď je zásada hospodárskej súťaže v rozpore so sociálnou politikou, sa uznáva, že kolektívna zmluva zamestnancov nepatrí do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže. Druhým rozsudkom (vec C-413/13, FNV Kunsten Informatie) sa potvrdila zlučiteľnosť európskych právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže s kolektívnym vyjednávaním a rozhodlo sa, že samostatne zárobkovo činné osoby sú „nepravými samostatne zárobkovo činnými osobami“. To má osobitný význam pre prácu pre platformy, ktorá umožňuje, aby sa k nepravým samostatne zárobkovo činným osobám pristupovalo ako keby boli zamestnancami (24). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Aj v niektorých členských štátoch, napríklad v Taliansku a Francúzsku, už existuje judikatúra, ktorá nadväzuje na toto usmernenie Súdneho dvora EÚ (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mnohí pracovníci platforiem nie sú prihlásení do systému sociálneho zabezpečenia a nemajú vhodné podmienky v oblasti zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pri práci, hoci tieto práva sa považujú za základné práva a sú zakotvené v právnych predpisoch jednotlivých štátov, zmluvách, európskych právnych predpisoch a medzinárodných normách MOP (26). Súčasná kríza spôsobená pandémiou poukazuje na význam sociálneho zabezpečenia v demokratických spoločnostiach, keďže tieto systémy zaručili príjmy veľkej časti obyvateľstva, pričom osoby, ktoré nie sú začlenené do takýchto systémov, pocítili zvýšenú zraniteľnosť v oblasti sociálnej ochrany a zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Nástroje politiky na zlepšenie pracovných podmienok na digitálnych platformách

| 5.1. | EHSV berie na vedomie nedávne úvahy o rozmanitosti vnútroštátnych nástrojov na riešenie výziev, ktoré platformy prinášajú (27). Jednu skupinu tvoria skôr administratívne a „tvrdé“ nástroje (právne predpisy, súdy a inšpekcie práce), druhú tvoria nástroje „mäkkej“ povahy (kolektívne vyjednávanie (28), akcie platforiem a akcie zamestnancov). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Pokiaľ ide o právne predpisy, považujú sa za zriedkavé a menej zamerané na zlepšenie pracovných podmienok a sociálnej ochrany než na riešenie problémov hospodárskej súťaže, hoci v mnohých krajinách bola sociálna ochrana samostatne zárobkovo činných osôb rozšírená. Pokiaľ ide o súdy, považuje sa za neisté, akým spôsobom sa vyriešia spory týkajúce sa postavenia. V súvislosti s inšpekciou práce sa konštatujú ťažkosti pri nahlasovaní mnohých (online) platforiem, aj napriek tomu, že sa krajiny snažili posilniť ich činnosť. EHSV sa domnieva, že právne predpisy týkajúce sa platforiem by sa mali zamerať na najdôležitejšie problémy hospodárskej, pracovnej a sociálnej regulácie. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Kolektívne vyjednávanie je veľmi obmedzené (samotné právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže sťažujú kolektívne vyjednávanie medzi samostatne zárobkovo činnými osobami a platformami), hoci v niektorých štátoch takéto kolektívne vyjednávania existujú (doprava a distribúcia). Pokiaľ ide o akcie platforiem, sústreďujú sa na riešenie kritiky na adresu ich postupov, členstvo v združeniach zamestnávateľov, samoreguláciu a akceptáciu etických kódexov, prispôsobenie podnikateľských činností, ukončenie činnosti. Akcie pracovníkov sú rozmanité a zahŕňajú protesty a stávky. Dochádza k nim nielen na tzv. on-location skilled platforms, ale aj na iných druhoch platforiem, ako napríklad v roku 2016 v prípade projektu IG Metall, keď tieto akcie spolu s akciami švédskych a rakúskych odborárov vyústili do Frankfurtského vyhlásenia (Fair Crowd Work, 2016). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EHSV považuje za dôležité, aby sa v platformovom hospodárstve podporovali kódexy správania vypracované za účasti platforiem, pracovníkov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | EHSV konštatuje, že vzhľadom na túto rozmanitosť prostriedkov, ktoré sa používajú na etablovanie a obhajovanie dôstojných pracovných podmienok na platformách, sa ešte nedosiahlo vhodné riešenie. Väčšina iniciatív sa objavila na vnútroštátnej úrovni. Vyzdvihujú sa zmeny v prijímaní osobitných právnych predpisov, ako aj právnych predpisov týkajúcich sa práce, pričom sa v niektorých prípadoch zaviedla prechodná kategória medzi zamestnaneckou činnosťou (zamestnanec) a samostatne zárobkovou činnosťou (samostatne zárobkovo činná osoba) (29). EHSV nepovažuje toto riešenie za uspokojivé. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Frekvencia využívania inšpektorátov práce a súdov sa v jednotlivých členských štátoch líši. Súdne konania viedli k nejednotným rozhodnutiam, pričom v niektorých prípadoch bol pracovnoprávny vzťah označený za zamestnanecký a v iných bolo rozhodnuté, že pracovníci platformy sú samostatne zárobkovo činnými osobami. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EÚ a jej členské štáty by sa mali zamerať na pojem hospodárskej závislosti a podriadenosti. Pracovník platformy, ktorého živobytie je závislé najmä od jeho odmeny za takúto prácu a pracuje v závislom vzťahu, je zamestnancom a nie samostatne zárobkovo činnou osobou. Takisto algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa mali považovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi v štandardnej práci. EHSV už k týmto koncepciám kladne vyjadril vo svojich stanoviskách (30). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Inšpekcia práce sa musí posilniť, aby sa venovala osobitná pozornosť pracovníkom platforiem s cieľom zabrániť tomu, aby zostali bez ochrany a aby sa naďalej uplatňovali praktiky nekalej súťaže platforiem voči iným spoločnostiam (31). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV sa domnieva, že pracovníci by mali byť začlenení do systému sociálneho zabezpečenia a mali by mať vhodné podmienky v oblasti zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pri práci. Európske inštitúcie tvrdia, že všetci pracovníci musia mať prístup k sociálnemu zabezpečeniu bez ohľadu na povahu zmluvy. V niekoľkých krajinách sa zavádzajú osobitné systémy pre samostatne zárobkovo činné osoby, aby sa zohľadnili osobitné pracovné podmienky. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Globálna komisia pre budúcnosť práce (32) vo svojej správe navrhla vytvorenie medzinárodného systému riadenia platforiem (33). EHSV v tejto súvislosti už odporučil, aby „Európska komisia, OECD a MOP spolupracovali so sociálnymi partnermi na všetkých príslušných úrovniach a s organizáciami občianskej spoločnosti na rozvoji príslušných ustanovení o dôstojných pracovných podmienkach a potrebnej ochrane“ (34). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Pokiaľ ide o zdaňovanie, EHSV sa domnieva, že všetky subjekty digitálneho hospodárstva by mali platiť dane. V tejto súvislosti EHSV podporuje odporúčania európskej platformy proti nedeklarovanej práci (35), aby EÚ zaviedla záväzný právny nástroj, ktorý by platformám: ukladal povinnosť oznamovať všetky transakcie daňovým orgánom krajín, v ktorých pôsobia; poskytnúť príslušným daňovým orgánom informácie potrebné na zabezpečenie súladu s daňovými právnymi predpismi; informovať zamestnancov o ich daňových ziskoch a povinnostiach a chrániť pracovníkov pred tým, aby boli nesprávne klasifikovaní ako samostatne zárobkovo činné osoby. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Najlepšie postupy na reguláciu činnosti platforiem

| 6.1. | EHSV sa nazdáva, že v súlade s medzinárodnými štúdiami (36) musí Komisia spolu s členskými štátmi zaručiť prijatie vhodných politík týkajúcich sa regulácie trhu práce, sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania a kvalifikácií. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Pri regulácii trhu práce by sa malo zabezpečiť, aby všetci pracovníci mali v súlade s národnými systémami a postupmi prístup k súboru práv a druhov ochrany bez ohľadu na postavenie v zamestnaní alebo druh zmluvy, pričom by sa malo zabezpečiť, aby niektorí prevádzkovatelia nedosiahli konkurenčnú výhodu tým, že nedodržia povinností a vyhnú sa svojim zodpovednostiam. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1 | Šedá oblasť medzi samostatnou zárobkovou činnosťou a zamestnaním by sa mala obmedziť na maximum, štandardizovať a v čo najväčšej miere by sa mali objasniť vymedzenia pojmov, čo by zmenšilo neistotu pracovníkov a zamestnávateľov. |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Nepravá samostatná zárobková činnosť by sa mala riešiť posilnením inšpekčnej kapacity, obmedzením stimulov, ktoré vedú firmy k tomu, že nepravdivo klasifikujú pracovnoprávny vzťah a zavedením vysokých trestov za túto nesprávnu klasifikáciu. |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Na medzinárodnej úrovni by sa mali iniciovať spoločné pracovné postupy Komisie, OECD a MOP, čo by mohlo viesť k prípadnému dohovoru MOP o platformách. |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2. | Prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania by sa mala riešiť nerovnováha medzi právomocami platforiem a pracovníkov. Mala by sa riešiť otázka zneužívania na trhu, pričom by sa mala posilniť transparentnosť odmeňovania, informácií, práv, povinností a zodpovedností. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1 | Mal by sa podporovať sociálny dialóg na úrovni EÚ a členských štátov, ako aj kolektívne vyjednávanie v členských štátoch s cieľom pomôcť, ak je to vhodné, zlepšiť pracovné podmienky v spojení s právnymi predpismi. |
| --- | --- |

6.1.2.1

| 6.1.2.2 | Úloha organizácií zamestnancov a zamestnávateľov má zásadný význam pre zaistenie toho, aby boli zastúpené záujmy v rámci európskeho sociálneho modelu. |
| --- | --- |

6.1.2.2

| 6.1.3. | Kódexy správania by sa mali vypracúvať za účasti platforiem, pracovníkov a spotrebiteľov a mali by zahŕňať najlepšie zásady a usmernenia týkajúce sa odmeňovania, pracovných podmienok a kvality poskytovaných služieb. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Členské štáty by mali zabezpečiť odbornú prípravu a kariérne príležitosti pre pracovníkov, pretože tí zvyčajne pochádzajú zo znevýhodnených skupín, sú migranti a majú problémy v oblasti odbornej prípravy. |
| --- | --- |

6.1.4.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, bod 3.9.

2

(3)  C. Degryse, Digitalisation of the economy and its impact on labour markets (Digitalizácia hospodárstva a jej vplyv na trh práce), pracovný dokument, 2016.02, s. 7.

3

Digitalisation of the economy and its impact on labour markets

(4)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54; Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 39; Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 145; Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10; Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 1; Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 33.

4

(5)  OECD, Pracovné vyhliadky OECD na rok 2019 (Employment Outlook 2019), s. 55.

5

Employment Outlook 2019

(6)  Z. Kilhoffer et. al., Study to gather evidence on the working conditions of platform workers (Štúdia na získanie dôkazov o pracovných podmienkach pracovníkov platforiem), december 2019, s. 45.

6

Study to gather evidence on the working conditions of platform workers

(7)  Tamže, s. 47.

7

(8)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 48.

8

(9)  Hodnoty v roku 2015: 28,1 mld. EUR resp. 3,6 mld. EUR, Z. Kilhoffer, tamže, s. 48.

9

(10)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 15.

10

(11)  Eurofound 2018, Employment and working conditions of selected types of platform work (Zamestnanosť a pracovné podmienky vybraných typov práce pre platformy), s. 9.

11

Employment and working conditions of selected types of platform work

(12)  Tamže, s. 15.

12

(13)  MOP, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms (Politické reakcie na nové formy práce. Politické opatrenia v reakcii na nové formy práce), apríl 2019.

13

Policy responses to new forms of work

International governance of digital labour platforms

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

15

(16)  Oznámenie Komisie na tému Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo, COM(2016) 356 final.

16

Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo

(17)  EU-OSHA 2017, Protecting Workers in the Online Platform Economy (Ochrana pracovníkov v online platformovom hospodárstve). Prehľad vývoja v oblasti regulácie a politiky v EÚ.

17

Protecting Workers in the Online Platform Economy

Prehľad vývoja v oblasti regulácie a politiky v EÚ.

(18)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 39, bod 3.4.

18

(19)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 48 – 98.

19

(20)  COLLEEM (Kolaboratívne hospodárstvo a zamestnanosť). Pozri: Európska komisia, Platform Workers in Europe (Pracovníci platforiem), 2018, s. 4.

20

Platform Workers in Europe

(21)  Európska komisia, A European agenda for the collaborative economy (Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo), 2016, s. 11 – 13.

21

A European agenda for the collaborative economy

(22)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 33, bod 4.4.2.

22

(23)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 227.

23

(24)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 85.

24

(25)  Rozsudok najvyššieho súdu č. 1663/2020 (Taliansko) a č. 17 – 20.079 z 28. novembra 2018 (Francúzsko).

25

(26)  Okrem iného Dohovor MOP č. 102 z roku 1952 s neskoršími zmenami.

26

(27)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 125 – 176.

27

(28)  Hoci autori klasifikujú kolektívne vyjednávanie ako „mäkký“ nástroj, v mnohých členských štátoch kolektívne vyjednávanie nadobúda silu zákona a je „tvrdým“ nástrojom.

28

(29)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 107.

29

(30)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 34, bod 1.4 a Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 39, bod 5.1.2.

30

(31)  Z. Kilhoffer, tamže, s. 227.

31

(32)  MOP, tamže.

32

(33)  MOP, Globálna komisia pre budúcnosť práce, Work for a Brighter Future (Práca pre lepšiu budúcnosť), Ženeva, 2019.

33

Work for a Brighter Future

(34)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, bod 3.9.

34

(35)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 43.

35

(36)  OECD, Pracovné vyhliadky OECD na rok 2019 (Employment Outlook 2019), s. 32 – 36.

36

Employment Outlook 2019

---

PRÍLOHA 1

DIGITÁLNE PLATFORMY: POSTUPY

Cieľom tohto krátkeho prieskumu je prispieť k určeniu „osvedčených postupov“ na digitálnych platformách, pričom hlavným zdrojom je publikácia ETUI: Isabelle Daugareilh a kol. The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective, ETUI, 2019 (1).

| | KRAJINA | POSTUPY |
| --- | --- | --- |
| 1 | Nemecko | V roku 2017 zriadili IG Metall, nemecké crowdsourcingové združenie a osem platforiem úrad ombudsmana pre uplatňovanie kódexu správania pre prácu v rámci crowdsourcingu (2). |
| 2 | Rakúsko | Podpísaná (v roku 2019) kolektívna zmluva vzťahujúca sa na spoločnosť ponúkajúcu donášku stravy a zamestnancov (doručovateľov), ktorá sa uplatňuje od januára 2020. Pracovné postavenie nie je jasné (3). |
| 3 | Belgicko | Existuje komisia (Commission administrative de règlement de la relation de travail), ktorá prijíma rozhodnutia o klasifikácii pracovnoprávneho vzťahu (4). |
| 4 | Dánsko | Kolektívna zmluva uzavretá v júli 2018 medzi Hilfr (digitálna platforma pre upratovacie služby) a odborovou organizáciou. Pracovníci začínajú svoju činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby, avšak po odpracovaní 100 hodín dostávajú pracovnú zmluvu (5). |
| 5 | Španielsko | Pracovníci digitálnej platformy Deliveroo založili (v roku 2017) online platformu Ridersxderechos na ochranu svojich záujmov. Odborová organizácia UGT v roku 2017 spustila portál Turespuestasindical (6). |
| 6 | Španielsko | V roku 2018 bola podpísaná Katalánska medziodborová dohoda na obdobie 2018 až 2020 medzi konfederáciami zamestnávateľov (Fomento del Trabajo, PIMEC a FIPIME) a odborovými zväzmi (CC OO a UGT). Dohoda obsahuje časť o práci pre platformy (7). |
| 7 | Francúzsko | Zamestnanci platforiem ponúkajúcich donášku stravy založili odborovú organizáciu (napr. Bordeaux) (8). |
| 8 | Taliansko | V roku 2019 bol v regióne Lazio prijatý osobitný zákon o digitálnych platformách. Zákon obsahuje vymedzenie pojmu digitálny pracovník a zavádza vymáhateľné práva (9). |
| 9 | Taliansko | Národná kolektívna zmluva pre sektor logistiky z roku 2018: zavádza kategóriu kuriéra (rider), ktorý sa považuje za zamestnanca. To isté platí pre kolektívnu zmluvu s Laconsegna (digitálna platforma pre donášku stravy). Tieto zmluvy podpísali odborové zväzy (10). |
| 10 | Taliansko | Charta základných práv digitálnych pracovníkov (bolonská charta) podpísaná v roku 2018 medzi bolonskou komorou a dvomi platformami (Sgnam a MyMenu), nereguluje sa v nej postavenie pracovníka (11). |
| 11 | Portugalsko | V zákonníku práce sa stanovujú kritériá, na základe ktorých možno predpokladať existenciu pracovnej zmluvy. V právnych predpisoch o digitálnych platformách v oblasti dopravy (tzv. zákon o službe Uber) sa výslovne odkazuje na zákonník práce, pokiaľ ide o právny vzťah medzi vodičom a platformou (12). |
| 12 | Švajčiarsko | Kolektívna zmluva vzťahujúca sa na kuriérov podpísaná vo februári 2019 medzi odborovou organizáciou a združením zamestnávateľov (13). |
| 13 | Európski sociálni partneri | Nezávislá rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o digitalizácii – jún 2020 (14). |
| DP = digitálna platforma. |

KRAJINA

POSTUPY

1

Nemecko

V roku 2017 zriadili IG Metall, nemecké crowdsourcingové združenie a osem platforiem úrad ombudsmana pre uplatňovanie kódexu správania pre prácu v rámci crowdsourcingu (2).

2

Rakúsko

Podpísaná (v roku 2019) kolektívna zmluva vzťahujúca sa na spoločnosť ponúkajúcu donášku stravy a zamestnancov (doručovateľov), ktorá sa uplatňuje od januára 2020. Pracovné postavenie nie je jasné (3).

3

Belgicko

Existuje komisia (Commission administrative de règlement de la relation de travail), ktorá prijíma rozhodnutia o klasifikácii pracovnoprávneho vzťahu (4).

4

Dánsko

Kolektívna zmluva uzavretá v júli 2018 medzi Hilfr (digitálna platforma pre upratovacie služby) a odborovou organizáciou. Pracovníci začínajú svoju činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby, avšak po odpracovaní 100 hodín dostávajú pracovnú zmluvu (5).

5

Španielsko

Pracovníci digitálnej platformy Deliveroo založili (v roku 2017) online platformu Ridersxderechos na ochranu svojich záujmov. Odborová organizácia UGT v roku 2017 spustila portál Turespuestasindical (6).

6

Španielsko

V roku 2018 bola podpísaná Katalánska medziodborová dohoda na obdobie 2018 až 2020 medzi konfederáciami zamestnávateľov (Fomento del Trabajo, PIMEC a FIPIME) a odborovými zväzmi (CC OO a UGT). Dohoda obsahuje časť o práci pre platformy (7).

7

Francúzsko

Zamestnanci platforiem ponúkajúcich donášku stravy založili odborovú organizáciu (napr. Bordeaux) (8).

8

Taliansko

V roku 2019 bol v regióne Lazio prijatý osobitný zákon o digitálnych platformách. Zákon obsahuje vymedzenie pojmu digitálny pracovník a zavádza vymáhateľné práva (9).

9

Taliansko

Národná kolektívna zmluva pre sektor logistiky z roku 2018: zavádza kategóriu kuriéra (rider), ktorý sa považuje za zamestnanca. To isté platí pre kolektívnu zmluvu s Laconsegna (digitálna platforma pre donášku stravy). Tieto zmluvy podpísali odborové zväzy (10).

10

Taliansko

Charta základných práv digitálnych pracovníkov (bolonská charta) podpísaná v roku 2018 medzi bolonskou komorou a dvomi platformami (Sgnam a MyMenu), nereguluje sa v nej postavenie pracovníka (11).

11

Portugalsko

V zákonníku práce sa stanovujú kritériá, na základe ktorých možno predpokladať existenciu pracovnej zmluvy. V právnych predpisoch o digitálnych platformách v oblasti dopravy (tzv. zákon o službe Uber) sa výslovne odkazuje na zákonník práce, pokiaľ ide o právny vzťah medzi vodičom a platformou (12).

12

Švajčiarsko

Kolektívna zmluva vzťahujúca sa na kuriérov podpísaná vo februári 2019 medzi odborovou organizáciou a združením zamestnávateľov (13).

13

Európski sociálni partneri

Nezávislá rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o digitalizácii – jún 2020 (14).

DP = digitálna platforma.

---

(1)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, Autori: Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse a Philippe Pochet, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 57.

(2)  MOP, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms (Politické reakcie na nové formy práce. Politické opatrenia v reakcii na nové formy práce), apríl 2019, s. 6 – 7.

(3)  Eurofound, pozri: Platform economy initiatives (Iniciatívy platformového hospodárstva): https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 46, pozri Portugalsko: https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 42, pozri tiež: https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa.

(6)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 102 až 103, pozri: https://twitter.com/ridersxderechos a https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 104 až 105.

(8)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 57.

(9)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 68. Zdá sa, že postavenie pracovníka (zamestnanec/samostatne zárobkovo činná osoba) nie je regulované.

(10)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 71 – 72.

(11)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 72.

(12)  Portugalsko: Zákon 45/2018 z 10. augusta 2018.

(13)  ETUI, 2019, pracovný dokument 2019.10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, s. 111 až 112.

(14)  Nezávislá rámcová dohoda európskych sociálnych partnerov o digitalizácii.

---

PRÍLOHA II

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 2.9

Doplniť

| 2.9„ | Kľúčovým prvkom práce pre platformy je postavenie pracovníka. Platformu možno vo všeobecnosti chápať ako sprostredkovateľa medzi ponukou a dopytom, a teda nie ako zamestnávateľa, pretože neexistuje zamestnanecký vzťah. Preto sa v tejto situácii pracovníci považujú za ‚samostatne zárobkovo činné osoby‘, a nie za ‚zamestnancov‘, pričom sa upúšťa od uplatňovania právnych predpisov v oblasti zamestnanosti (vrátane ochrany zdravia a bezpečnosti), sociálnej ochrany a zdaňovania. EHSV sa domnieva, že hoci existujú skutočné samostatne zárobkovo činné osoby, EÚ a členské štáty musia riadne preskúmať uplatňovanie zásady, podľa ktorej sa pracovník platformy považuje za zamestnanca, pokým sa nedokáže opak, a to vo všetkých jej rozmeroch, a to so zreteľom na základné rozdiely, ktorými sa zamestnanci odlišujú od samostatne zárobkovo činných osôb (povaha práce, existencia závislého vzťahu v spojitosti s odmenou). Tým sa zaručí, že sa budú chrániť záujmy zamestnancov, ktorých hlavný príjem pochádza z platforiem. EHSV sa však domnieva, že skutočne samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré toto postavenie zjavne chcú, by mali mať možnosť naďalej si ho zachovať.“ |
| --- | --- |

2.9„

Kľúčovým prvkom práce pre platformy je postavenie pracovníka. Platformu možno vo všeobecnosti chápať ako sprostredkovateľa medzi ponukou a dopytom, a teda nie ako zamestnávateľa, pretože neexistuje zamestnanecký vzťah. Preto sa v tejto situácii pracovníci považujú za ‚samostatne zárobkovo činné osoby‘, a nie za ‚zamestnancov‘, pričom sa upúšťa od uplatňovania právnych predpisov v oblasti zamestnanosti (vrátane ochrany zdravia a bezpečnosti), sociálnej ochrany a zdaňovania. EHSV sa domnieva, že hoci existujú skutočné samostatne zárobkovo činné osoby, EÚ a členské štáty musia riadne preskúmať uplatňovanie zásady, podľa ktorej sa pracovník platformy považuje za zamestnanca, pokým sa nedokáže opak, a to vo všetkých jej rozmeroch, a to so zreteľom na základné rozdiely, ktorými sa zamestnanci odlišujú od samostatne zárobkovo činných osôb (povaha práce, existencia závislého vzťahu v spojitosti s odmenou). Tým sa zaručí, že sa budú chrániť záujmy zamestnancov, ktorých hlavný príjem pochádza z platforiem. EHSV sa však domnieva, že skutočne samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré toto postavenie zjavne chcú, by mali mať možnosť naďalej si ho zachovať.“

Zdôvodnenie

Podľa Európskej komisie je postavenie pracovníka kontroverznou otázkou a jednou z najdôležitejších otázok z politického hľadiska, keď je práca hlavným tovarom, s ktorým sa obchoduje prostredníctvom platformy. Komisia sa zaoberá otázkou postavenia, pričom sa domnieva, že medzi samostatne zárobkovo činnou osobou a zamestnancom možno rozlišovať podľa troch kritérií: existencia závislého vzťahu, povaha práce a odmena. Tieto kritériá sú stanovené na účely uplatňovania pojmu „pracovník“ v EÚ, v oznámení Komisie s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo sa však upozorňuje na to, že súdy členských štátov majú v rámci svojich právomocí tendenciu uplatňovať rovnaký súbor kritérií. Na základe týchto kritérií nie je potrebná dodatočná regulácia týkajúca sa postavenia pracovníka na európskej úrovni. Na vnútroštátnej úrovni sa prijali rôzne iniciatívy, v niektorých prípadoch prostredníctvom zavedenia prechodnej kategórie medzi zamestnaneckou činnosťou a samostatne zárobkovou činnosťou.

So zreteľom na postavenie pracovníka je takisto dôležité upozorniť na to, že v najnovšej nezávislej rámcovej dohode o digitalizácii medzi európskymi sociálnymi partnermi sa uvádza, že pokrýva všetkých pracovníkov vo verejnom a súkromnom sektore vrátane činností využívajúcich online platformy, ak existuje pracovnoprávny vzťah tak, ako je vymedzený na vnútroštátnej úrovni.

Výsledok hlasovania

| Za | 65 |
| --- | --- |
| Proti | 99 |
| Zdržalo sa | 13 |

Za

65

Proti

99

Zdržalo sa

13

Bod 5.4

Zmeniť

| 5.4„ | EÚ a jej členské štáty by sa
  pri uplatňovaní všeobecných kritérií týkajúcich sa postavenia pracovníka (podriadenosť, povaha práce a odmena)
  mali zamerať na pojem hospodárskej závislosti a podriadenosti
  ako na jeden z kľúčových aspektov s cieľom zabezpečiť spravodlivé pracovné podmienky pre. P
  pracovníkov platformy, ktorého
  ých živobytie je závislé najmä od jeho
  ich odmeny za takúto prácu a pracuje v závislom vzťahu, je zamestnancom a nie samostatne zárobkovo činnou osobou. Takisto algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa môžu
  malipovažovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi v štandardnej práci. EHSV už k týmto koncepciám kladne vyjadril vo svojich stanoviskách.“ |
| --- | --- |

5.4„

EÚ a jej členské štáty by sa
  pri uplatňovaní všeobecných kritérií týkajúcich sa postavenia pracovníka (podriadenosť, povaha práce a odmena)
  mali zamerať na pojem hospodárskej závislosti a podriadenosti
  ako na jeden z kľúčových aspektov s cieľom zabezpečiť spravodlivé pracovné podmienky pre. P
  pracovníkov platformy, ktorého
  ých živobytie je závislé najmä od jeho
  ich odmeny za takúto prácu a pracuje v závislom vzťahu, je zamestnancom a nie samostatne zárobkovo činnou osobou. Takisto algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa môžu
  malipovažovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi v štandardnej práci. EHSV už k týmto koncepciám kladne vyjadril vo svojich stanoviskách.“

Zdôvodnenie

Podľa Európskej komisie je postavenie pracovníka kontroverznou otázkou a jednou z najdôležitejších otázok z politického hľadiska, keď je práca hlavným tovarom, s ktorým sa obchoduje prostredníctvom platformy. Komisia sa zaoberá otázkou postavenia, pričom sa domnieva, že medzi samostatne zárobkovo činnou osobou a zamestnancom možno rozlišovať podľa troch kritérií: existencia závislého vzťahu, povaha práce a odmena. Tieto kritériá sú stanovené na účely uplatňovania pojmu „pracovník“ v EÚ, v oznámení Komisie s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo sa však upozorňuje na to, že súdy členských štátov majú v rámci svojich právomocí tendenciu uplatňovať rovnaký súbor kritérií. Na základe týchto kritérií nie je potrebná dodatočná regulácia týkajúca sa postavenia pracovníka na európskej úrovni. Na vnútroštátnej úrovni sa prijali rôzne iniciatívy, v niektorých prípadoch prostredníctvom zavedenia prechodnej kategórie medzi zamestnaneckou činnosťou a samostatne zárobkovou činnosťou.

So zreteľom na postavenie pracovníka je takisto dôležité upozorniť na to, že v najnovšej nezávislej rámcovej dohode o digitalizácii medzi európskymi sociálnymi partnermi sa uvádza, že pokrýva všetkých pracovníkov vo verejnom a súkromnom sektore vrátane činností využívajúcich online platformy, ak existuje pracovnoprávny vzťah tak, ako je vymedzený na vnútroštátnej úrovni.

Výsledok hlasovania

| Za | 64 |
| --- | --- |
| Proti | 98 |
| Zdržalo sa | 14 |

Za

64

Proti

98

Zdržalo sa

14

Bod 5.8

Zmeniť

| 5.8„ | EHSV žiada, aby sa vo vnútroštátnych daňových systémoch zohľadnila existencia kolaboratívneho hospodárstva a digitálnych platforiem a aby sa v tejto oblasti rešpektovali zásady, ktorými sa vyznačuje spravodlivý daňový systém, a to konzistentnosť, predvídateľnosť a neutralita, a zároveň sa zabezpečil verejný záujem, ktorým je plnenie daňových povinností všetkými zainteresovanými stranami
   (1)
  . Pokiaľ ide o zdaňovanie, EHSV sa domnieva, že všetky subjekty digitálneho hospodárstva by mali platiť dane. V tejto súvislosti EHSV podporuje odporúčania európskej platformy proti nedeklarovanej práci
   (2)

  , aby EÚ zaviedla záväzný právny nástroj, ktorý by platformám: ukladal povinnosť oznamovať všetky transakcie daňovým orgánom krajín, v ktorých pôsobia; poskytnúť príslušným daňovým orgánom informácie potrebné na zabezpečenie súladu s daňovými právnymi predpismi; informovať zamestnancov o ich daňových ziskoch a povinnostiach a chrániť pracovníkov pred tým, aby boli nesprávne klasifikovaní ako samostatne zárobkovo činné osoby.“ |
| --- | --- |

5.8„

EHSV žiada, aby sa vo vnútroštátnych daňových systémoch zohľadnila existencia kolaboratívneho hospodárstva a digitálnych platforiem a aby sa v tejto oblasti rešpektovali zásady, ktorými sa vyznačuje spravodlivý daňový systém, a to konzistentnosť, predvídateľnosť a neutralita, a zároveň sa zabezpečil verejný záujem, ktorým je plnenie daňových povinností všetkými zainteresovanými stranami
   (1)
  . Pokiaľ ide o zdaňovanie, EHSV sa domnieva, že všetky subjekty digitálneho hospodárstva by mali platiť dane. V tejto súvislosti EHSV podporuje odporúčania európskej platformy proti nedeklarovanej práci
   (2)

  , aby EÚ zaviedla záväzný právny nástroj, ktorý by platformám: ukladal povinnosť oznamovať všetky transakcie daňovým orgánom krajín, v ktorých pôsobia; poskytnúť príslušným daňovým orgánom informácie potrebné na zabezpečenie súladu s daňovými právnymi predpismi; informovať zamestnancov o ich daňových ziskoch a povinnostiach a chrániť pracovníkov pred tým, aby boli nesprávne klasifikovaní ako samostatne zárobkovo činné osoby.“

Zdôvodnenie

EHSV nedávno prijal stanovisko o zdaňovaní kolaboratívneho hospodárstva (ECO/500 – stanovisko na tému Zdaňovanie kolaboratívneho hospodárstva – vykazovacie povinnosti) a bolo by vhodnejšie odkázať na tento schválený text.

Výsledok hlasovania

| Za | 64 |
| --- | --- |
| Proti | 97 |
| Zdržalo sa | 14 |

Za

64

Proti

97

Zdržalo sa

14

Bod 1.8

Zmeniť

| 1.8„ | EHSV odporúča, aby EÚ a členské štáty pristúpili k zjednoteniu koncepcií s cieľom zabezpečiť dôstojnosť práce v platformovom hospodárstve. V tejto súvislosti a s cieľom zabezpečiť spravodlivé pracovné podmienky najmä pre pracovníkov, ktorých živobytie je v prvom rade závislé od jeho odmeny za takúto prácu by Komisia a členské štáty mali pri uplatňovaní všeobecných kritérií týkajúcich sa postavenia pracovníka (závislosť, povaha práce a odmena) zohľadniť: i) hospodársku závislosť a závislú prácu, pretože pracovník, ktorého živobytie je v prvom rade závislé od jeho odmeny za takúto prácu, je zamestnancom a nie samostatne zárobkovo činnou osobou; ii) uplatňovanie zásady, podľa ktorej sa pracovník platformy považuje za zamestnanca, pokým sa nedokáže opak, by sa malo vždy musí riadne preskúmať, vo všetkých jej rozmeroch, so zreteľom na základné rozdiely, ktorými sa zamestnanci odlišujú od samostatne zárobkovo činných osôb (povaha práce, existencia závislého vzťahu v spojitosti s odmenou); iii) že algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa mali
  sa môžu tiež považovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi
  rovnako záväzné, ako ústne alebo písomné pokyny v štandardnej práci.“ |
| --- | --- |

1.8„

EHSV odporúča, aby EÚ a členské štáty pristúpili k zjednoteniu koncepcií s cieľom zabezpečiť dôstojnosť práce v platformovom hospodárstve. V tejto súvislosti a s cieľom zabezpečiť spravodlivé pracovné podmienky najmä pre pracovníkov, ktorých živobytie je v prvom rade závislé od jeho odmeny za takúto prácu by Komisia a členské štáty mali pri uplatňovaní všeobecných kritérií týkajúcich sa postavenia pracovníka (závislosť, povaha práce a odmena) zohľadniť: i) hospodársku závislosť a závislú prácu, pretože pracovník, ktorého živobytie je v prvom rade závislé od jeho odmeny za takúto prácu, je zamestnancom a nie samostatne zárobkovo činnou osobou; ii) uplatňovanie zásady, podľa ktorej sa pracovník platformy považuje za zamestnanca, pokým sa nedokáže opak, by sa malo vždy musí riadne preskúmať, vo všetkých jej rozmeroch, so zreteľom na základné rozdiely, ktorými sa zamestnanci odlišujú od samostatne zárobkovo činných osôb (povaha práce, existencia závislého vzťahu v spojitosti s odmenou); iii) že algoritmy, ktoré platformy používajú, by sa mali
  sa môžu tiež považovať za rovnocenné s ústnymi alebo písomnými pokynmi existujúcimi
  rovnako záväzné, ako ústne alebo písomné pokyny v štandardnej práci.“

Zdôvodnenie

Podľa Európskej komisie je postavenie pracovníka kontroverznou otázkou a jednou z najdôležitejších otázok z politického hľadiska, keď je práca hlavným tovarom, s ktorým sa obchoduje prostredníctvom platformy. Komisia sa zaoberá otázkou postavenia, pričom sa domnieva, že medzi samostatne zárobkovo činnou osobou a zamestnancom možno rozlišovať podľa troch kritérií: existencia závislého vzťahu, povaha práce a odmena. Tieto kritériá sú stanovené na účely uplatňovania pojmu „pracovník“ v EÚ, v oznámení Komisie s názvom Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo sa však upozorňuje na to, že súdy členských štátov majú v rámci svojich právomocí tendenciu uplatňovať rovnaký súbor kritérií. Na základe týchto kritérií nie je potrebná dodatočná regulácia týkajúca sa postavenia pracovníka na európskej úrovni. Na vnútroštátnej úrovni sa prijali rôzne iniciatívy, v niektorých prípadoch prostredníctvom zavedenia prechodnej kategórie medzi zamestnaneckou činnosťou a samostatne zárobkovou činnosťou.

So zreteľom na postavenie pracovníka je takisto dôležité upozorniť na to, že v najnovšej nezávislej rámcovej dohode o digitalizácii medzi európskymi sociálnymi partnermi sa uvádza, že pokrýva všetkých pracovníkov vo verejnom a súkromnom sektore vrátane činností využívajúcich online platformy, ak existuje pracovnoprávny vzťah tak, ako je vymedzený na vnútroštátnej úrovni.

Výsledok hlasovania

| Za | 63 |
| --- | --- |
| Proti | 99 |
| Zdržalo sa | 15 |

Za

63

Proti

99

Zdržalo sa

15

Bod 1.13

Zmeniť

| 1.13„ | EHSV žiada, aby sa vo vnútroštátnych daňových systémoch zohľadnila existencia kolaboratívneho hospodárstva a digitálnych platforiem a aby sa v tejto oblasti rešpektovali zásady, ktorými sa vyznačuje spravodlivý daňový systém, a to konzistentnosť, predvídateľnosť a neutralita, a zároveň sa zabezpečil verejný záujem, ktorým je plnenie daňových povinností všetkými zainteresovanými stranami
   (3)
  . EHSV žiada Komisiu, aby zohľadnila odporúčania európskej platformy proti nedeklarovanej práci v oblasti zdaňovania v rámci platformového hospodárstva.“ |
| --- | --- |

1.13„

EHSV žiada, aby sa vo vnútroštátnych daňových systémoch zohľadnila existencia kolaboratívneho hospodárstva a digitálnych platforiem a aby sa v tejto oblasti rešpektovali zásady, ktorými sa vyznačuje spravodlivý daňový systém, a to konzistentnosť, predvídateľnosť a neutralita, a zároveň sa zabezpečil verejný záujem, ktorým je plnenie daňových povinností všetkými zainteresovanými stranami
   (3)
  . EHSV žiada Komisiu, aby zohľadnila odporúčania európskej platformy proti nedeklarovanej práci v oblasti zdaňovania v rámci platformového hospodárstva.“

Zdôvodnenie

EHSV nedávno prijal stanovisko o zdaňovaní kolaboratívneho hospodárstva (ECO/500 – stanovisko na tému Zdaňovanie kolaboratívneho hospodárstva – vykazovacie povinnosti) a bolo by vhodnejšie odkázať na tento schválený text.

Výsledok hlasovania

| Za | 62 |
| --- | --- |
| Proti | 99 |
| Zdržalo sa | 15 |

Za

62

Proti

99

Zdržalo sa

15

---

(1)  Pozri stanovisko ECO/500 na tému Zdaňovanie kolaboratívneho hospodárstva – vykazovacie povinnosti prijaté v júli 2020, (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 62).

(2)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 43.

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/187

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Digitalizácia a udržateľnosť – status quo a potrebné kroky z hľadiska občianskej spoločnosti

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 429/24)

| Spravodajca: | Peter SCHMIDT (DE – II) |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | István KOMORÓCZKI (HU – I) |

Spravodajca:

Peter SCHMIDT (DE – II)

Pomocný spravodajca:

István KOMORÓCZKI (HU – I)

| Konzultácia | nemecké predsedníctvo Rady EÚ, 7. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 31. 8. 2020 |
| Prijaté v pléne | 17. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/2/3 |

Konzultácia

nemecké predsedníctvo Rady EÚ, 7. 4. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

31. 8. 2020

Prijaté v pléne

17. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV žiada opatrenia, ktoré zaistia väčšiu integráciu digitálneho hospodárstva so zreteľom na naše spoločenské hodnoty, čím sa zabezpečí, že digitálne hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky bude čo najinkluzívnejšie a umožní, aby z neho ťažili rovnako pracovníci, spotrebitelia, MSP, veľké podniky a neziskové hospodárske subjekty, a to predovšetkým vo vidieckych oblastiach. Tieto opatrenia by mali:






  — | rozvíjať fiškálnu politiku tak, aby sa zabezpečilo, že digitálne podniky budú platiť svoj spravodlivý podiel na daniach, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

rozvíjať fiškálnu politiku tak, aby sa zabezpečilo, že digitálne podniky budú platiť svoj spravodlivý podiel na daniach,

| — | na základe všeobecného nariadenia o ochrane údajov vypracovať osobitné právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov na pracovisku, v sociálnych médiách a elektronickom obchode, |
| --- | --- |

—

na základe všeobecného nariadenia o ochrane údajov vypracovať osobitné právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov na pracovisku, v sociálnych médiách a elektronickom obchode,

| — | prispôsobiť súčasné právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže a monopolu s cieľom regulovať trhy digitálnych platforiem, |
| --- | --- |

—

prispôsobiť súčasné právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže a monopolu s cieľom regulovať trhy digitálnych platforiem,

| — | podporovať softvér a aplikácie s otvoreným zdrojovým kódom, |
| --- | --- |

—

podporovať softvér a aplikácie s otvoreným zdrojovým kódom,

| — | zaujať prístup „verejné financie-verejné údaje“, aby boli údaje z výskumu financovaného z verejných zdrojov verejne dostupné, |
| --- | --- |

—

zaujať prístup „verejné financie-verejné údaje“, aby boli údaje z výskumu financovaného z verejných zdrojov verejne dostupné,

| — | vypracovať politiku EÚ v oblasti strategickej správy údajov, vrátane novej právnej normy týkajúcej sa „verejných dátových trustov“. |
| --- | --- |

—

vypracovať politiku EÚ v oblasti strategickej správy údajov, vrátane novej právnej normy týkajúcej sa „verejných dátových trustov“.

| 1.2. | EHSV žiada národné vlády a miestne samosprávy, aby podporovali družstevné modely platforiem. Požaduje tiež transparentné, spravodlivé a ekologické výrobné reťazce v oblasti IKT, ambiciózne energetické normy a rozšírenie smernice EÚ o ekodizajne a žiada Európsku komisiu, aby:






  — | prispôsobila právne predpisy EÚ tak, aby bolo nakupovanie online udržateľnejšie a aby vypracovala zodpovedné politiky týkajúce sa balenia, dodávok a vracania balíkov, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

prispôsobila právne predpisy EÚ tak, aby bolo nakupovanie online udržateľnejšie a aby vypracovala zodpovedné politiky týkajúce sa balenia, dodávok a vracania balíkov,

| — | chránila malých prevádzkovateľov na trhu pred monopolistickými platformami, |
| --- | --- |

—

chránila malých prevádzkovateľov na trhu pred monopolistickými platformami,

| — | vypracovala komplexný súbor kritérií a ukazovateľov pre udržateľné softvérové produkty a digitálny preukaz produktov, |
| --- | --- |

—

vypracovala komplexný súbor kritérií a ukazovateľov pre udržateľné softvérové produkty a digitálny preukaz produktov,

| — | zlepšila všeobecné nariadenie o ochrane údajov, pokiaľ ide o dostatočnosť a prepojenie údajov, |
| --- | --- |

—

zlepšila všeobecné nariadenie o ochrane údajov, pokiaľ ide o dostatočnosť a prepojenie údajov,

| — | zaviedla obmedzenia pre online reklamu s cieľom vytvoriť priestory bez reklamy. |
| --- | --- |

—

zaviedla obmedzenia pre online reklamu s cieľom vytvoriť priestory bez reklamy.

| 1.3. | Pandémia COVID-19 viedla k náhlemu a prudkému poklesu prepravy, výroby a spotreby; energeticky náročné pracovné postupy a životný štýl boli čiastočne nahradené zvýšeným využívaním IKT. EHSV žiada zaviesť vhodné politické opatrenia, ktoré by pomohli skonsolidovať tieto pozitívne aspekty po odznení pandémie. S tým sú, samozrejme, spojené širšie otázky týkajúce sa energetickej účinnosti cloudu a dátových centier, ktoré to umožňujú. Napríklad:






  — | vytvoriť zoznam dátových centier v EÚ (zahŕňajúci energetickú účinnosť, životný cyklus, stavebné materiály a pod.) a systém založený na tom, kto dosahuje najlepšie výsledky, aby sa zabezpečilo, že normou budú energeticky najúčinnejšie dátové centrá, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

vytvoriť zoznam dátových centier v EÚ (zahŕňajúci energetickú účinnosť, životný cyklus, stavebné materiály a pod.) a systém založený na tom, kto dosahuje najlepšie výsledky, aby sa zabezpečilo, že normou budú energeticky najúčinnejšie dátové centrá,

| — | vyžadovať, aby nové dátové centrá využívali na 100 % energiu z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

vyžadovať, aby nové dátové centrá využívali na 100 % energiu z obnoviteľných zdrojov,

| — | využívať umelú inteligenciu na podporu transformácie v oblasti klímy a energetiky, |
| --- | --- |

—

využívať umelú inteligenciu na podporu transformácie v oblasti klímy a energetiky,

| — | navrhnúť opatrenia pre udržateľné riešenia v oblasti IT. |
| --- | --- |

—

navrhnúť opatrenia pre udržateľné riešenia v oblasti IT.

| 1.4. | EHSV uznáva zásadný význam udržateľného rozvoja inteligentných miest, vrátane inovatívnych prístupov k integrovanej mobilite, energetike a cestovnému ruchu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Súvislosti a východiská

| 2.1. | O toto stanovisko požiadalo nemecké predsedníctvo Rady EÚ a jeho cieľom je pozrieť sa na dva globálne megatrendy, digitalizáciu a udržateľnosť, z hľadiska organizovanej občianskej spoločnosti. EHSV víta tento prístup na zosúladenie ekologickej a digitálnej transformácie, keďže toto zosúladenie je kľúčom k budúcej prosperite a odolnosti Európy. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EÚ sa zaviazala v plnej miere vykonávať Agendu 2030 OSN (1) a jej 17 cieľov udržateľného rozvoja a koná v rámci medzinárodných dohôd v oblasti klímy, ako je napríklad Parížska dohoda (2). Na zabezpečenie ich riadneho vykonávania musí EÚ vypracovať a sfinalizovať nadradenú stratégiu pre udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta Európsku zelenú a sociálnu dohodu (3) a jej Fond na spravodlivú transformáciu. keďže by mali priniesť rozsiahle investície potrebné na spravodlivý prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo. EHSV sa domnieva, že Európska platforma pre obehové hospodárstvo (4) je kľúčom k dosiahnutiu cieľov nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo (5) a očakáva pokračovanie tejto spolupráce. EHSV zdôrazňuje, že EÚ musí zabezpečiť, že digitalizácia pomôže dosahovať ciele udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV víta balík na obnovu a rekonštrukciu Next Generation EU (6), ktorého cieľom je podporiť tých, ktorých kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 najviac ekonomicky zasiahla. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pandémia COVID-19 je príležitosťou zamyslieť sa nad tým, ako môžeme zmeniť a inovovať naše hospodárstvo tak, aby bolo ekologickejšie a sociálne udržateľné. Kríza by nemala odviesť pozornosť EÚ od jej cieľov v oblasti ekológie a trvalej udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV už v minulosti požadoval udržateľné a inkluzívne hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky (7), ktoré pracuje tak pre ľudí, ako aj pre planétu. To zahŕňa aj vhodné využívanie digitalizácie na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV sa domnieva, že systémový prístup EÚ k udržateľnej spotrebe (8) je jedným zo základných stavebných prvkov strategickej vízie EHSV o udržateľnom hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, v rámci ktorého sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV sa zasadzoval za európsku cestu k digitálnej budúcnosti (9), založenú na európskych sociálnych hodnotách a etických normách, s cieľom zabezpečiť, že využijeme digitálne príležitosti pre hospodárstvo a zároveň ochránime svoje súkromie a sebaurčenie a budeme rešpektovať hranice možností planéty. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisia v nedávnej Bielej knihe o umelej inteligencii (10) navrhuje stratégiu na zabezpečenie rozšírenia využívania umelej inteligencie v rámci EÚ. EHSV podporuje snahu Komisie dosiahnuť, aby sa EÚ stala medzinárodným lídrom v oblasti výskumu a rozvoja umelej inteligencie, a zlepšiť tak celosvetovú konkurencieschopnosť Európy (11). EHSV by zároveň uvítal, keby sa stratégia v oblasti umelej inteligencie lepšie začlenila do súčasných stratégií EÚ na podporu udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV vyzýva všetky zainteresované strany, aby zvážili vplyv digitalizácie na rôzne sektory a na jednotlivé ciele udržateľného rozvoja, pokiaľ ide o základnú infraštruktúru, zlepšenie možnosti a transformáciu. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Smerom k sociálne, environmentálne a hospodársky vhodnej digitalizácii

| 3.1. | Počas prerušenia práce z dôvodu krízy COVID-19 sme v úvahách dospeli k tomu, že udržateľná digitálna revolúcia si jednoznačne vyžaduje zosúladenie s ľudským faktorom, ako aj zachovanie nedigitálnych riešení, starostlivé posúdenie súvisiacich rizík a osobitný dôraz na odolnosť. Dôležitou prioritou bude preklenutie digitálnej priepasti medzi krajinami na celom svete a v rámci jednotlivých krajín, a to s osobitným zameraním na členské štáty a s ohľadom na rozširovanie. Riešenie problému digitálnej priepasti v členských štátoch si vyžaduje verejné aj súkromné investície. Pandémia poukázala na príležitosti a nevýhody digitálnej komunikácie, najmä pre ľudí žijúcich vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Toto stanovisko sa zameria na ciele udržateľného rozvoja 8 (dôstojná práca), 12 (spotreba a výroba) a 13 (opatrenia v oblasti klímy) (12), a preto poukáže na úzku spätosť faktorov environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. Zosúladenie týchto priorít je kľúčové pre stanovenie takej formy digitalizácie, ktorá bude vhodná pre nás všetkých. Medzi ďalšie osobitné oblasti záujmu patria digitálne vzdelávanie (cieľ 4), inteligentné mestá (cieľ 11) a elektronické zdravotníctvo – eHealth (cieľ 3), pričom odporúčame v budúcej práci EHSV podrobnejšie analyzovať tieto oblasti v kontexte občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandémia zmenila mnohé naše každodenné postupy na rozsiahle praktické testovanie digitálnych technológii v praxi: vlády dočasne zatvorili školy a požiadali žiakov, študentov a učiteľov, aby pracovali online, a zamestnávatelia museli rýchlo prehodnotiť svoj prístup k práci na diaľku. Ako sa pomaly uvoľňujú opatrenia na obmedzenie pohybu, musíme sa zamyslieť nad tým, v akej miere je digitalizácia žiaduca a vhodná, a ako pri tom môžeme udržať medzigeneračnú a vnútrogeneračnú spravodlivosť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja.
  EHSV vyzýva všetky zainteresované strany, aby vplyv tohto nečakaného „digitálneho kroku vpred“ zhodnotili v kontexte troch rozmerov digitalizácie: základnej infraštruktúry, zlepšenia možností a transformácie. Na ilustráciu uvádzame príklad nášho vzdelávacieho a pracovného prostredia, ale odporúčame využiť ho ako metódu v iných oblastiach s cieľom pochopiť tieto rozmery a výhody a riziká pre každý z nich. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV vyzýva všetky zainteresované strany, aby vplyv tohto nečakaného „digitálneho kroku vpred“ zhodnotili v kontexte troch rozmerov digitalizácie: základnej infraštruktúry, zlepšenia možností a transformácie. Na ilustráciu uvádzame príklad nášho vzdelávacieho a pracovného prostredia, ale odporúčame využiť ho ako metódu v iných oblastiach s cieľom pochopiť tieto rozmery a výhody a riziká pre každý z nich.

3.3.1.   Základná digitálna infraštruktúra

Hoci považujeme za samozrejmé, že internet mnohým z nás v Európe poskytuje takmer neobmedzený prístup k poznatkom, musíme naďalej pracovať na zlepšení kvality, bezpečnosti, spoľahlivosti, inkluzívnosti a dostupnosti online služieb. Ako sa posúvame do veku, v ktorom čoraz viac dominuje umelá inteligencia, je nevyhnutné analyzovať vedecké, spoločenské a pedagogické skúsenosti a výsledky tejto nečakanej situácie, pričom treba poukázať na nedávnu správu UNESCO o umelej inteligencii (13). V tejto súvislosti si už uvedomujeme významné sociálne nerovnosti vrátane nedostatku elektronických zariadení, nedostatočnej odbornej prípravy a chýbajúceho pripojenia.

V duchu zásady predbežnej opatrnosti by potenciálne negatívne faktory mohli zahŕňať zvýšený čas pred obrazovkou, vystavenie zariadeniam vo všeobecnosti, držanie tela, obavy súvisiace s vplyvom 5G technológie na naše zdravie, falošné správy, internetové podvody, kybernetické šikanovanie a otázky dohľadu, pričom všetky tieto otázky si vyžadujú ďalší seriózny výskum.

3.3.2.   Digitalizácia ako nástroj na zlepšenie možností

Z pozitívneho hľadiska sa nám všetkým dramaticky pripomenul potenciál digitalizácie ako nástroja na zlepšenie možností v každodennom živote. Napríklad informácie sú ľahko dostupné, čo umožňuje človeku nezávislé celoživotné vzdelávanie a pružnú prácu. Všestranné a bohaté prostredie zahŕňa audio, video, text, animácie, prostredie na virtuálne vzdelávanie, živé chaty, rozšírenú realitu a virtuálnu realitu so zameraním na širokú škálu tém prispôsobených nášmu harmonogramu a našim potrebám, nech už sme žiaci, študenti, zamestnanci, alebo sa jednoducho len tak usilujeme získať nové poznatky či zručnosti.

Internet slúži aj ako spúšťač nových hnutí občianskej spoločnosti a má mimoriadnu silu zmobilizovať ľudí, aby sa zapojili do politických alebo environmentálnych aktivít, akými sú napríklad Piatky za budúcnosť, či ako sa to dramaticky ukázalo pri demonštráciách v uplynulých rokoch v Hongkongu.

Zároveň si uvedomujeme, že využívanie digitalizácie založenej na špičkových technológiách nevedie nevyhnutne k väčšej udržateľnosti, t. j. že pôvodné spoločenstvá alebo skupiny starších ľudí s technologicky nenáročnými prístupmi majú tendenciu prichádzať s udržateľnejšími, nedigitálnymi riešeniami.

3.3.3.   Digitalizácia ako nástroj na transformáciu

Ponaučenia z týchto skúseností „celosvetového laboratória“ predstavujú veľkú príležitosť na vyvodenie záverov o tom, ako táto situácia ovplyvní budúci vývoj, napríklad pokiaľ ide o ideálnu kombináciu prispôsobeného dištančného a prezenčného vzdelávania. Celosvetovo vedúce inštitúcie už ponúkajú hromadné otvorené online kurzy (MOOC) prostredníctvom spolupráce ako napríklad Coursera, ktoré ponúkajú každému časť výhod vysnívanej univerzity.

Environmentálne a sociálne vplyvy sú zjavné. Oveľa menej sa cestovalo z pracovných dôvodov, čo viedlo k zníženiu znečistenia ovzdušia aj životného prostredia vo všeobecnosti, zníženiu stresu u ľudí, a pravdepodobne niektoré z týchto nových vzorcov pretrvajú aj po oživení. Mnohí strávili viac času doma/s rodinou a viac sa zameriavali na miestnych dodávateľov, ako sú farmárske predajne, hoci samozrejme toto obdobie znamenalo pre niektorých obrovské problémy.

Pokiaľ ide o infraštruktúru, je to ideálna príležitosť na zvýšenie a analýzu komunitných investícií a otázok nákladovej efektívnosti.

3.4.   Cieľ udržateľného rozvoja 8: Dôstojná práca a hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky

Digitalizácia má veľký potenciál, pokiaľ ide o hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky. Prospech z nej však nie je rovnomerne rozložený a hrozí riziko, že čoraz väčšiu časť kapitálu a aktív bude mať vo svojich rukách len niekoľko aktérov. Väčšina digitálnych platforiem a softvérových spoločností má svoje sídlo v USA a v Ázii (14). Európske MSP sú závislé od ich služieb, pričom napríklad pri zasielaní spoločnosťou Amazon prichádzajú o časť svojich ziskov z predaja, keďže platia licenčné poplatky. Ak chceme zakročiť proti tomuto trendu oligopolizácie, musíme v Európe vybudovať inkluzívne hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky. EHSV podporuje myšlienku rozvíjať fiškálnu politiku tak, aby sa zabezpečilo, že digitálne podniky budú platiť svoj spravodlivý podiel na daniach (15).

3.4.1.   Digitalizácia a jej vplyvy na zamestnanosť

Digitalizácia v pracovnom prostredí ponúka mnoho príležitostí na žiaducu racionalizáciu práce (16), napríklad využitím „cobotov“ (17), prináša však so sebou aj určité riziká, ak ju nezačleníme pevne do našich európskych sociálnych hodnôt a etických noriem použitím prístupu, pri ktorom je vo vedení človek. Osobitnými výzvami v tejto oblasti sú:

| — | Posun v pomere pracovných miest k príjmom v nových obchodných segmentoch, kde digitálne podniky vytvárajú väčší objem predaja s menším počtom pracovných miest. Vo väčšine vedeckých štúdií sa predpokladá, že čisté vplyvy digitalizácie na trh práce povedú k zvýšeniu nezamestnanosti (18) (19) (20) (21) (22) (23). |
| --- | --- |

—

Posun v pomere pracovných miest k príjmom v nových obchodných segmentoch, kde digitálne podniky vytvárajú väčší objem predaja s menším počtom pracovných miest. Vo väčšine vedeckých štúdií sa predpokladá, že čisté vplyvy digitalizácie na trh práce povedú k zvýšeniu nezamestnanosti (18) (19) (20) (21) (22) (23).

| — | Zvyšujúca sa neistota pracovných miest, teda situácia, v ktorej si pravdepodobne menej ľudí nájde uspokojivé a dobre platené pracovné miesta, zatiaľ čo čoraz väčší počet osôb sa bude musieť uspokojiť s nestabilnými pracovnými podmienkami v takzvanej príležitostnej ekonomike (gig economy), ktorá sa vyznačuje prácou na čiastočný úväzok, krátkodobými zmluvami alebo pracovnými zmluvami na nula hodín (24) (25) (26) (27) (28). |
| --- | --- |

—

Zvyšujúca sa neistota pracovných miest, teda situácia, v ktorej si pravdepodobne menej ľudí nájde uspokojivé a dobre platené pracovné miesta, zatiaľ čo čoraz väčší počet osôb sa bude musieť uspokojiť s nestabilnými pracovnými podmienkami v takzvanej príležitostnej ekonomike (gig economy), ktorá sa vyznačuje prácou na čiastočný úväzok, krátkodobými zmluvami alebo pracovnými zmluvami na nula hodín (24) (25) (26) (27) (28).

| — | Polarizácia príjmov, keďže podiel hrubého domáceho produktu (HDP) pripadajúci na mzdy klesá, zatiaľ čo podiel príjmov z investícií (29) rastie (30), (31), (32). Táto polarizácia príjmov môže spôsobiť oslabenie kúpnej sily (33), (34), (35). |
| --- | --- |

—

Polarizácia príjmov, keďže podiel hrubého domáceho produktu (HDP) pripadajúci na mzdy klesá, zatiaľ čo podiel príjmov z investícií (29) rastie (30), (31), (32). Táto polarizácia príjmov môže spôsobiť oslabenie kúpnej sily (33), (34), (35).

| — | Trend externalizovať prácu a kontrolu práce. Vnímané zvýšenie samostatnosti pri práci z domu by nemalo byť na úkor záujmov pracovníkov (napr. bezpečné pracovisko, stabilné pracovné podmienky, právo na odpojenie a ochrana údajov na pracovisku). EHSV preto žiada pevný výklad všeobecného nariadenia EÚ o ochrane údajov a navrhuje zaviesť osobitné právne predpisy o ochrane údajov na pracovisku. |
| --- | --- |

—

Trend externalizovať prácu a kontrolu práce. Vnímané zvýšenie samostatnosti pri práci z domu by nemalo byť na úkor záujmov pracovníkov (napr. bezpečné pracovisko, stabilné pracovné podmienky, právo na odpojenie a ochrana údajov na pracovisku). EHSV preto žiada pevný výklad všeobecného nariadenia EÚ o ochrane údajov a navrhuje zaviesť osobitné právne predpisy o ochrane údajov na pracovisku.

| — | Cielené využívanie umelej inteligencie na zlepšenie fungovania trhu práce, napr. predvídaním potrebných zručností alebo vplyvov na pracovný čas alebo pracovné podmienky, s cieľom dosiahnuť hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky. (Môže to zahŕňať úvahy o zavedení základného príjmu, skrátení pracovného času v prípade práce na plný úväzok alebo znížení odvodov pre málo platené pracovné miesta.) |
| --- | --- |

—

Cielené využívanie umelej inteligencie na zlepšenie fungovania trhu práce, napr. predvídaním potrebných zručností alebo vplyvov na pracovný čas alebo pracovné podmienky, s cieľom dosiahnuť hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky. (Môže to zahŕňať úvahy o zavedení základného príjmu, skrátení pracovného času v prípade práce na plný úväzok alebo znížení odvodov pre málo platené pracovné miesta.)

3.4.2.   Moc prostredníctvom zhromažďovania údajov

Vzostup „digitálnych gigantov“ s monopolizáciou a oligopolizáciou narúša hospodársku súťaž. Okrem toho má koncentrácia informácií a poznatkov vplyv na politickú suverenitu a osobné sebaurčenie, keďže veľké časti internetových dátových tokov (napr. osobné údaje a údaje súvisiace s trhom, aktuality a verejné diskusie) sú v rukách niekoľkých globálnych IT spoločností (mimo EÚ). EHSV vyzýva Komisiu, aby prispôsobila aktuálne právne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže a monopolu s cieľom regulovať trhy digitálnych platforiem (36). Okrem toho poukazuje aj na význam ochrany práv občanov v kontexte všeobecného nariadenia o ochrane údajov a upozorňuje, že o exploatačnom aspekte kapitalizmu dohľadu sa musí otvorene diskutovať a debatovať.

Okrem toho sa platformy ako Amazon čoraz viac stávajú účastníkmi trhu na svojich vlastných trhoch a zároveň kontrolujú hospodársku infraštruktúru (t. j. nákupné platformy, distribučné kanály, ako aj reklamu), v rámci ktorej tisíce konkurenčných predajcov ponúkajú svoje produkty. Amazon tieto údaje od predajcov, ktorí sú tretími stranami, využíva na podporu vlastných produktov, čím znevýhodňuje svojich konkurentov (37). Revízia právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže podľa vzoru indického zákona o priamych zahraničných investíciách (38) by mohla umožniť identifikovať a sankcionovať tieto nekalé praktiky.

Zaručenie neutrality nových digitálnych platforiem (39) je nevyhnutné na zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetkých účastníkov trhu. EHSV navrhuje regulovať „prirodzené monopoly“ v digitálnom hospodárstve, aby sa zabezpečilo ich riadenie občianskou spoločnosťou alebo verejnými orgánmi (40). To zahŕňa interoperabilitu medzi konkurenčnými platformami, aby sa zabezpečila hospodárska súťaž na digitálnom trhu, napríklad prostredníctvom právnych predpisov o vopred určených rozhraniach na výmenu informácií.

3.4.3.   Správa údajov: Smerom k politike EÚ pre strategickú správu údajov

EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty EÚ, aby podporovali softvér a aplikácie s otvoreným zdrojovým kódom ako nástroje na podporu obchodných modelov a aplikácií, ktoré umožňujú otvorený prístup a spravodlivé spoločné využívanie výhod.

EHSV okrem toho odporúča prístup „verejné financie-verejné údaje“, ktorý by si vyžadoval výskumné a vývojové projekty financované z verejných zdrojov a zamerané na sprístupňovanie údajov, napríklad v súlade s licenciou Creative Commons alebo verejnou licenciou.

EHSV okrem toho navrhuje, aby sa vypracovala strategická politika EÚ pre správu údajov s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi sprístupňovaním údajov v čo najväčšom rozsahu a úsilím súčasne zabezpečiť, že verejní hospodárski aktéri a MSP nestratia svoju hlavnú obchodnú činnosť v prospech veľkých internetových a dátových spoločností. V minulosti už zo samotných „otvorených dát“ jednostranne profitovali veľké internetové spoločnosti. EHSV žiada, aby sa zriadili „verejné dátové trusty“, ktoré by mali slúžiť ako sprostredkovatelia medzi aktérmi, ktorí generujú údaje a/alebo majú v úmysle využívať údaje. Pre údaje súvisiace s mobilitou, mestami a pod. by sa mohli zriadiť odlišné dátové trusty. Sú potrebné nové právne predpisy na vytvorenie verejných mandátov pre vládne organizácie alebo organizácie občianskej spoločnosti, ktoré budú zastrešovať tieto dátové trusty, vrátane rozhodovania o prístupe k produktom a službám a spoločnom využívaní ich výhod. Údaje relevantné pre verejné služby by mali vyvážene zahŕňať aspekty podnikateľských inovácií, verejnej zvrchovanosti, práva na univerzálny prístup a blahobytu občanov. So zreteľom na budúcnosť je nevyhnutné ďalej rozvíjať technológie blockchainu a zaručiť algoritmickú transparentnosť.

3.5.   Cieľ udržateľného rozvoja 12 – Zodpovedná spotreba a výroba

Digitálne aplikácie majú veľký potenciál podporiť dosiahnutie udržateľnej spotreby (41), preto EHSV vyzýva národné vlády a miestne samosprávy, aby podporovali družstevné modely platforiem, ako aj platformy elektronického obchodu ponúkajúce udržateľné produkty (42). Nový inteligentný udržateľný systém označovania potravín, ktorý nedávno navrhoval EHSV, by poskytol komplexné informácie o produktoch (43), a podporil by tak udržateľné spotrebiteľské rozhodnutia a viedol k zdravšiemu stravovaniu (44).

Na zvýšenie udržateľnosti online nakupovania EHSV navrhuje prijať právne predpisy EÚ s cieľom podporovať osvedčené postupy zamerané na zníženie počtu vracaných balíkov (napríklad obmedzením možnosti bezplatného vrátenia tovaru) (45), zakázanie likvidácie vrátených balíkov, zoskupovanie dodávok a zvýšenie miery využitia dodávkových vozidiel.

Videoprenosy tvoria 60 % všetkých dátových tokov. Ako ukázalo dobrovoľné obmedzenie počas krízy COVID-19, alternatívy s nízkym rozlíšením sú všeobecne akceptované a udržateľnejšie, takže by sa mali podporovať.

3.5.1.   Udržateľné IKT

Pri výrobe IKT hardvéru by sa mali uplatňovať normy obehového hospodárstva. Medzi hlavné problémy patrí ťažba prvkov vzácnych zemín a iných materiálov, ako aj výroba zariadení, ktorá je často spojená so zlými pracovnými a environmentálnymi podmienkami (napr. v Číne a iných krajinách globálneho Juhu).

EHSV žiada väčšiu transparentnosť vo výrobných reťazcoch IKT. Je potrebné rozšíriť smernicu EÚ o ekodizajne (46) tak, aby zahŕňala komplexné výrobné normy, ako aj tieto aspekty: i) udržateľné materiály (recyklované a obnoviteľné zdroje); ii) hardvérový dizajn (maximalizovať životnosť – zariadenia majú byť modulárne a opraviteľné); iii) aktualizácia softvéru by sa mala robiť do konca fyzickej životnosti výrobku; iv) rozšírené záručné lehoty; v) opätovné použitie funkčných zariadení a zvýšenie recyklácie materiálov; vi) ambiciózne energetické normy vrátane dynamickej regulácie na základe toho, kto dosahuje najlepšie výsledky, v ktorej sa výrobok s najvyššou energetickou účinnosťou stáva minimálnou normou; vii) normy udržateľnosti pre vývoj softvéru a aplikácií, ktoré stimulujú vývojárov na navrhovanie softvéru tak, aby dátové toky a využívanie hardvéru počas aplikácie boli čo najnižšie. EHSV víta Karlskronský manifest pre udržateľnosť dizajnu a vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexné kritériá pre udržateľné softvérové produkty (47), (48).

3.5.2.   Transparentné výrobné reťazce

Digitalizácia musí priniesť pokrok v oblasti transparentnosti a zodpovednosti v rámci celého produktového reťazca. EHSV víta návrh z európskej zelenej dohody, ktorý nemecká vláda zopakovala vo svojom nedávnom „Programe digitálnej politiky pre životné prostredie“, a to vytvoriť digitálny preukaz výrobku, ktorý by obsahoval informácie o materiáloch a normách použitých pri výrobe s cieľom identifikovať nedostatky v oblasti udržateľnosti výroby v súlade s európskou stratégiou sociálnej zodpovednosti podnikov (49) vrátane pracovných noriem.

3.5.3.   Posilnenie platformových družstiev

EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty EÚ, aby podporovali rozvoj internetových platformových družstiev, ktoré pôsobia ako neutrálni sprostredkovatelia s cieľom lepšie rozdeľovať výhody medzi výrobcov/poskytovateľov služieb, a zapájajú občanov/spotrebiteľov do riadenia, rozhodovania a spoločného využívania výhod.

Napríklad družstevne riadená federácia CoopCycle poskytuje platformový softvér pre družstvá doručovania na bicykloch v deviatich európskych mestách. Platforma na prenájmy Fairbnb zahŕňa ako zainteresované strany mestá a regióny. Tým, že 50 % svojich príjmov vyčleňuje na komunitné projekty, podporuje nové chápanie európskeho cestovného ruchu, z ktorého majú prospech cestovatelia aj hostitelia.

EHSV vyzýva na politickú podporu takýchto platforiem, aby sa mohli rozrastať do celej Európy. Právne predpisy v oblasti verejného obstarávania by sa mali prispôsobiť tak, aby im miestne orgány mohli poskytnúť preferenčné zaobchádzanie.

3.5.4.   Online reklama a spotreba

EHSV znepokojuje silnejúci trend platforiem elektronického obchodu, ktoré podporujú neudržateľné formy spotreby. Sledovanie nákupných rozhodnutí online a personalizácia reklamy podporujú neudržateľnú masovú spotrebu. EHSV sa domnieva, že používanie údajov na účely tretích strán nie je vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov dostatočne vyriešené, a vyzýva Komisiu, aby posilnila tieto právne predpisy týkajúce sa zásad dostatočnosti údajov (minimalizácia údajov) a prepojenia údajov.

EHSV tiež žiada obmedzenie online reklamy. V mnohých členských štátoch sú zakázané reklamy vo verejných priestoroch, ako napríklad v školách. EHSV by podporil priestory bez reklamy na internete, predovšetkým na stránkach vyhľadávačov a sociálnych médií. EHSV konštatuje, že približne polovicu celosvetových príjmov z reklamy online (viac ako 300 miliárd USD ročne (50)) inkasujú dve spoločnosti z USA: Google a Facebook.

EHSV víta iniciatívy ako je iniciatíva založená na umelej inteligencii Green Consumption Assistant, ktorú v súčasnosti vyvíjajú Einstein Centre Digital Future a Ecosia.org a ktorá má zdokonaliť vyhľadávače tak, aby pomáhali spotrebiteľom nakupovať udržateľnejšie výrobky a služby.

3.6.   Cieľ udržateľného rozvoja 13 – Opatrenia v oblasti klímy

3.6.1.   Digitalizácia v oblasti ochrany životného prostredia a zmeny klímy

EHSV víta digitálne riešenia, ktoré umožňujú ochranu životného prostredia a prechod na udržateľnosť dopravy, energetických systémov, budov, poľnohospodárstva a ďalších sektorov. Podľa jednej švajčiarskej štúdie by IKT mohli ušetriť až 6,99 milióna ton ekvivalentu CO2 (CO2e) ročne, s vlastnou uhlíkovou stopou 2,69 milióna ton CO2e ročne (51). Podľa iných štúdií je tento potenciál ešte väčší (52). EHSV však konštatuje, že všeobecná digitalizácia hospodárstva a spoločnosti zatiaľ nepomohla znížiť dopyt po energii a emisie CO2 (53). Na to, aby sa pri ochrane klímy a životného prostredia mohol využiť potenciál IKT, sú preto potrebné podporné politiky, napríklad na zmiernenie odrazového a indukčného efektu.

3.6.2.   Energetická spotreba serverových fariem

Cloud pozostáva z fyzických dátových centier, ktorých vybudovanie je veľmi náročné na zdroje a ktorých prevádzka je energeticky náročná. EHSV vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi EÚ pri vytváraní zoznamu dátových centier v EÚ, ktorý by zahŕňal oblasti ako energetická účinnosť, životný cyklus a stavebné materiály. Okrem toho by EHSV uvítal právne predpisy Komisie týkajúce sa integrácie dátových centier do mestských obydlí alebo komerčných zón s cieľom čo najlepšie využívať odpadové teplo.

EHSV odporúča vytvoriť systém, ktorý bude založený na tom, kto dosahuje najlepšie výsledky, a v ktorom bude normou energeticky najúčinnejšie dátové centrum. EHSV by uvítal spoločnú dohodu medzi členskými štátmi o mandáte na budovanie nových dátových centier, ktoré by využívali na 100 % energiu z obnoviteľných zdrojov.

EHSV odporúča využívať umelú inteligenciu na podporu verejnej ochrany klímy a na energetickú transformáciu.

| — | Ako sa navrhuje v bielej knihe o umelej inteligencii, Komisia by mala navrhnúť opatrenia, prostredníctvom ktorých môžu členské štáty podporovať udržateľné riešenia v oblasti umelej inteligencie. |
| --- | --- |

—

Ako sa navrhuje v bielej knihe o umelej inteligencii, Komisia by mala navrhnúť opatrenia, prostredníctvom ktorých môžu členské štáty podporovať udržateľné riešenia v oblasti umelej inteligencie.

| — | Autonómne vozidlá riadené umelou inteligenciou by mohli znížiť emisie skleníkových plynov v mestskej doprave prostredníctvom optimalizácie dopravy/algoritmov na ekologickú jazdu alebo služieb spoločného využívania vozidiel, kde by všetky vozidlá boli plne elektrické a autonómne. |
| --- | --- |

—

Autonómne vozidlá riadené umelou inteligenciou by mohli znížiť emisie skleníkových plynov v mestskej doprave prostredníctvom optimalizácie dopravy/algoritmov na ekologickú jazdu alebo služieb spoločného využívania vozidiel, kde by všetky vozidlá boli plne elektrické a autonómne.

| — | Umelá inteligencia môže zlepšiť predvídateľnosť dopytu a ponuky obnoviteľných zdrojov v rámci distribučnej siete alebo zlepšiť uskladňovanie energie, energetickú účinnosť a riadenie zaťaženia. |
| --- | --- |

—

Umelá inteligencia môže zlepšiť predvídateľnosť dopytu a ponuky obnoviteľných zdrojov v rámci distribučnej siete alebo zlepšiť uskladňovanie energie, energetickú účinnosť a riadenie zaťaženia.

3.7.   Inteligentné mestá a ďalšie príklady

EHSV víta cloudové aplikácie technológií inteligentných miest, ktoré spravujú údaje v reálnom čase s cieľom umožniť lepšie rozhodovanie, napríklad pokiaľ ide o zefektívnenie zberu odpadu, zníženie dopravného preťaženia, lepšiu kvalitu ovzdušia, a zlepšenie distribúcie energie (systémy so 100 % využívaním energie z obnoviteľných zdrojov, riadenie siete a kolísanie ponuky elektriny a dopytu po nej).

| 3.7.1. | Kľúčovou oblasťou je mobilita vrátane koncepcie mobilita ako služba, ktorá vedie k lepšiemu využívaniu verejných priestorov, údajov a infraštruktúry s cieľom znížiť emisie zlúčením uhlíka integráciou verejnej a súkromnej dopravy. Multimodálna doprava vrátane spoločného využívania bicyklov, spoločného využívania automobilov, verejnej dopravy, taxíkov a ďalších druhov dopravy môže podstatne zvýšiť atraktívnosť verejnej a spoločnej dopravy a znížiť závislosť od áut. Uveďme tri hlavné príklady z členských štátov:






  — | Amsterdam zdieľa údaje o doprave so zainteresovanými stranami s cieľom umožniť rozvoj aplikácií na mapovanie integrovaných s verejnou dopravou. |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

Amsterdam zdieľa údaje o doprave so zainteresovanými stranami s cieľom umožniť rozvoj aplikácií na mapovanie integrovaných s verejnou dopravou.

| — | Barcelonská známa linka metra 9 povedie v dĺžke 47,8 km na letisko a železničné stanice a premávať tu budú súpravy bez vodiča. |
| --- | --- |

—

Barcelonská známa linka metra 9 povedie v dĺžke 47,8 km na letisko a železničné stanice a premávať tu budú súpravy bez vodiča.

| — | Kodanský inovatívny systém inteligentných bicyklov sa využíva na monitorovanie a riadenie kvality ovzdušia a dopravného preťaženia. |
| --- | --- |

—

Kodanský inovatívny systém inteligentných bicyklov sa využíva na monitorovanie a riadenie kvality ovzdušia a dopravného preťaženia.

| 3.7.2. | EHSV víta inteligentné a udržateľné opatrenia zavádzané v Barcelone a projekty EÚ v oblasti inteligentných miest, ako napríklad tieto:






  — | V rámci projektu REMOURBAN (54) sa bude testovať celá škála technických inovácií a obchodných modelov mestskej obnovy a zapojí sa doňho Valladolid (Španielsko) a prípadne Serain (Belgicko) a Miškovec (Maďarsko). |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

—

V rámci projektu REMOURBAN (54) sa bude testovať celá škála technických inovácií a obchodných modelov mestskej obnovy a zapojí sa doňho Valladolid (Španielsko) a prípadne Serain (Belgicko) a Miškovec (Maďarsko).

| — | Turisticky vyhľadávané mestá, ako je Valencia (Španielsko), Drážďany (Nemecko) a Antalya (Turecko), sú „majákmi“ v projekte EÚ v oblasti inteligentných miest MAtchUP (55). |
| --- | --- |

—

Turisticky vyhľadávané mestá, ako je Valencia (Španielsko), Drážďany (Nemecko) a Antalya (Turecko), sú „majákmi“ v projekte EÚ v oblasti inteligentných miest MAtchUP (55).

| 3.7.3. | Udržateľný cestovný ruch má kľúčový význam pre obnovu po pandémii COVID-19. Mali by sme vychádzať z nedávnych stanovísk EHSV na túto tému (56). Predovšetkým by sme mali podporovať spôsoby dopravy bez znečistenia, ako sú napríklad bicykle a hromadná doprava, vyvíjať palivovo účinné letecké motory a podporovať renováciu ubytovacích zariadení s certifikáciou environmentálnej značky. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EHSV víta udržateľné prístupy v digitalizácii poľnohospodárstva a odkazuje na aktuálne stanovisko EHSV k stratégii Komisie „z farmy na stôl“ (57). Ambíciou výboru je zabezpečiť, aby aj malé a stredné farmy mali prospech z digitálnych riešení na potrebnú agroekologickú transformáciu, ak si to želajú a za predpokladu, že sú finančne udržateľné a zostanú pod kontrolou poľnohospodárov, ktorí ich prevádzkujú. Je množstvo inovatívnych spôsobov využitia technológií, z ktorých mnohé sú pri prechode spoločnosti na udržateľnejšiu výrobu potravín jednoznačne prínosné (napr. drony na monitorovanie plodín a zvierat, roboty na sejbu, odburinenie, zber či dojenie, ako aj vyhliadky na vertikálne farmy v mestách s nižšou spotrebou vody a miestnymi dodávkami). V tejto súvislosti podporujeme spoluvlastníctvo, systémy spoločného využívania údajov (58) a ďalšie inovatívne modely.
  Riadenie digitálnej revolúcie v poľnohospodárstve so sebou prináša viacero zložitých výziev a my berieme na vedomie význam iniciatív ako FAIRshare (59), ktoré podporujú využívanie digitálnych nástrojov na optimalizáciu poľnohospodárskej praxe. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité budovať zručnosti a dôveru a súčasne riešiť osobitný problém digitálnej priepasti na vidieku. |
| --- | --- |

3.7.4.

Riadenie digitálnej revolúcie v poľnohospodárstve so sebou prináša viacero zložitých výziev a my berieme na vedomie význam iniciatív ako FAIRshare (59), ktoré podporujú využívanie digitálnych nástrojov na optimalizáciu poľnohospodárskej praxe. V tejto súvislosti je mimoriadne dôležité budovať zručnosti a dôveru a súčasne riešiť osobitný problém digitálnej priepasti na vidieku.

| 3.7.5. | E-health, teda elektronické zdravotníctvo, má zásadný význam pre informované rozhodovanie sa na základe dôkazov, transparentnosť procesov starostlivosti, zlepšenie diagnostickej presnosti a nákladovú efektívnosť, ako aj pre skrátenie čakacích lehôt a zníženie odpadu. Dodržiavanie sociálnych odstupov a karanténa v reakcii na pandémiu prudko pozdvihli povedomie širokej verejnosti o potenciáli elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

3.7.5.

V Bruseli 17. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1597146445269&uri=CELEX:52019DC0640R(01).

3

(4)  Európska platforma pre obehové hospodárstvo, https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

4

(5)  CEAP, https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf.

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme, Ú. v. EÚ C 106, 31.3.2020, s. 1.

7

Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme

(8)  Stanovisko EHSV na tému Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu (pozri stranu 51 tohto úradného vestníka).

8

Vytvoriť európsku stratégiu pre udržateľnú spotrebu

(9)  Stanovisko EHSV na tému Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 101).

9

Formovanie digitálnej budúcnosti Európy

(10)  Biela kniha o umelej inteligencii: európsky prístup k excelentnosti a dôvere, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_sk.pdf.

10

(11)  Konkurencieschopnosť sa v tomto kontexte nesmie definovať len kvantitatívne, ale aj kvalitatívne, aby sa dosiahla rovnováha medzi hospodárskou prosperitou, environmentálnymi aspektmi a sociálnou inkluzívnosťou.

11

(12)  Ide o ciele udržateľného rozvoja, ktoré boli podľa 7. výročného prieskumu Svetovej obchodnej rady pre udržateľný rozvoj z roku 2019 zameraného na podnikové environmentálne, sociálne vykazovanie a vykazovanie o riadení spoločností uvádzané najčastejšie.

12

(13)  UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective.

13

(14)  Ako napríklad Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon či Microsoft v USA a Alibaba či Tencent v Číne.

14

(15)  Akým je napríklad daň z digitálnych služieb, ktorú zaviedlo Francúzsko. Tú sme však považovali za diskriminačnú voči spoločnostiam mimo EÚ.

15

(16)  Racionalizácia v dôsledku robotizácie, automatizácie, umelej inteligencie, zlepšenia efektivity práce a sektorových zmien.

16

(17)  Cobot je spolupracujúci robot, ktorý môže pracovať s ľuďmi tak, že preberie opakujúce sa úlohy, úlohy, ktoré nikto nechce robiť, alebo nebezpečné úlohy, a vytvorí tak pre ľudí nové úlohy, ktoré ich viac napĺňajú.

17

(18)  Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places, 2019.

18

(19)  Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?, 2013 The authors do not make any precise statements about how rapidly this process could unfold, speaking instead, relatively vaguely, of one to two decades.

19

(20)  Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, OECD Social, Employment and Migration, 2016.

20

(21)  International Federation of Robotics: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs, 2017.

21

(22)  Ziehran/Gregory/Arntz: Racing With or Against the Machine?, 2016.

22

(23)  World Economic Forum: Future of Jobs Report, 2018.

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class, 2018.

24

(25)  For a typology of Crowdwork Platforms see: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms, 2019.

25

(26)  Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands, 2016.

26

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers, 2015.

27

(28)  Bartmann, The Return of the Servant, 2016.

28

(29)  Vrátane hodnoty pre akcionárov a dividend z digitálnych platforiem, firiem, ktoré sú priekopníkmi v oblasti umelej inteligencie, robotizácie a pod.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share, 2017.

30

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism, 2017.

31

(32)  Lange/Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability, 2020.

32

(33)  Cf. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism., 2017.

33

(34)  Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum, 2013.

34

(35)  Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures, 2014.

35

(36)  Napr. vyhľadávače alebo internet vecí, elektronický obchod a platformy sociálnych médií.

36

(37)  Feiner, Amazon admits to Congress that it uses „aggregated“ data from third-party sellers to come up with its own products, 2019.

37

(38)  Podľa indického zákona o priamych zahraničných investíciách (odsek 5.2.15.2.4. v) nesmie podnikateľ, ktorý má majetkovú účasť na firme elektronického trhoviska, predávať svoje produkty na platforme, ktorú prevádzkuje táto firma.

38

(39)  Predovšetkým tých, ktoré pôsobia v oblasti verejných statkov (zdravie, mobilita, mesto).

39

(40)  T. j. verejný vyhľadávač, cloudové servery typu GAIA X alebo platformy sociálnych médií spravované občianskou spoločnosťou.

40

(41)  Napríklad spoločné nakupovanie (a výmena skúseností) medzi spotrebiteľmi, výmenné burzy použitého tovaru, digitálne formy „výroby-spotreby“, miestne digitálne platformy na podporu miestnych podnikov a tam, kde je to vhodné, krátke dodávateľské reťazce.

41

(42)  Napr. „La ruche qui dit oui“, belgická platforma s organickými a sezónnymi poľnohospodárskymi produktmi.

42

(43)  Ako napríklad informácie o výrobe, environmentálnych vplyvoch, zložení, využití, opraviteľnosti a použiteľnosti akéhokoľvek výrobku.

43

(44)  Stanovisko EHSV na tému Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9).

44

Podpora zdravého a udržateľného stravovania v EÚ

(45)  Treba si uvedomiť, že v priemere sa vracia každý piaty balík kúpený online. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).

46

(47)  C. Becker a kol. (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto, v: IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering, s. 467 – 476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

(48)  Pozri tiež Kern a kol. (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency, Future Generation Computer Systems, Zv. 86, s. 199 – 210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

(49)  Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 – 2014, COM(2011) 681 final.

49

(50)  Emarketer.com.

50

(51)  Hilty & Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland.

51

(52)  Napríklad GESI/Accenture (2015): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges.

52

st

(53)  Lange & Santarius (2020) Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability; Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand?

53

(54)  http://www.remourban.eu/.

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/.

55

(56)  Stanovisko EHSV na tému Medzinárodný obchod a cestovný ruch – globálny program udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 40), Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období (pozri stranu 219 tohto úradného vestníka).

56

Medzinárodný obchod a cestovný ruch – globálny program udržateľného rozvoja

Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období

(57)  Stanovisko EHSV na tému „Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia, 2020 (pozri stranu 268 tohto úradného vestníka).

57

„Z farmy na stôl“: udržateľná potravinová stratégia

(58)  Ako napríklad JoinData, nezávislá dátová platforma pre poľnohospodárov (join-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/.

59

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/197

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné dodávateľské reťazce a dôstojná práca v medzinárodnom obchode

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 429/25)

| Spravodajkyňa: | Tanja BUZEK (DE – II) |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tanja BUZEK (DE – II)

| Konzultácia | nemecké predsedníctvo Rady EÚ, 18. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku |
| | prieskumné stanovisko |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 24. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/2/3 |

Konzultácia

nemecké predsedníctvo Rady EÚ, 18. 2. 2020

Právny základ

článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku

prieskumné stanovisko

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

24. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Globálne dodávateľské reťazce zohrávajú kľúčovú úlohu v hospodárskych činnostiach na celom svete a v celosvetovom obchode so spoločnosťami, ktoré čoraz viac pôsobia cezhranične. Nadnárodné spoločnosti sú ich hlavnou hnacou silou a malé a stredné podniky (MSP) tvoria jej dôležitú súčasť. Sú „komplexné, rozmanité a fragmentované“ so všetkými príležitosťami a rizikami, ktoré s tým súvisia. Na hospodársky rast, tvorbu pracovných miest a podnikanie majú nepriaznivý vplyv aj dôkazy o negatívnych dôsledkoch na pracovné podmienky, ako aj na udržateľnosť v niektorých dodávateľských reťazcoch (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila znepokojujúcu krehkosť a značné riziká, ktoré sa spájajú s vysoko fragmentovanými a nediverzifikovanými dodávateľskými reťazcami. Poukázala na zraniteľnosť pracovníkov, porušovanie ľudských práv a nepriaznivý sociálny, zdravotný a bezpečnostný dosah obchodných činností v dnešných dodávateľských reťazcoch na celom svete. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pandémia COVID-19 nás učí, že je potrebné, aby boli globálne dodávateľské reťazce odolnejšie, diverzifikovanejšie a zodpovednejšie. Obchod bude musieť zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore udržateľnej hospodárskej obnovy, aby spoločnosti dokázali znovu vybudovať a zreorganizovať svoje narušené hodnotové reťazce. Sú však potrebné silnejšie nástroje, ktoré prispejú k sociálne a environmentálne zodpovedným podnikom, obchodu a investičnému programu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva EÚ, aby zhromažďovala väčšie množstvo údajov o zraniteľných dodávateľských reťazcoch, a to najmä o rizikách narušenia hospodárskych činností a odhaľovaní porušení ľudských práv. Zdôrazňuje tiež, že je naliehavo potrebné posúdiť na globálnej úrovni, ako medzinárodné pracovné normy riešia nedostatky v oblasti dôstojnej práce v rámci globálnych dodávateľských reťazcov a odstrániť zistené nedostatky v riadení. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ďalšie získané ponaučenie sa týka „politických“ a „skutočných“ investícií do udržateľnosti. Ambicióznymi opatreniami treba zabezpečiť, aby globálne dodávateľské reťazce prispievali k spravodlivejšiemu hospodárskemu a sociálnemu modelu založenému na udržateľnosti a dôstojnej práci. Opatrenia musia byť v súlade s medzinárodnými a európskymi zásadami, najmä tými, ktoré sa uvádzajú v Parížskej dohode, s cieľmi udržateľného rozvoja, so základnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce (MOP), s európskou zelenou dohodou a s Európskym pilierom sociálnych práv. Musia predstavovať základné prvky globálnej, európskej a národnej reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V Agende 2030 OSN sa obchod uznáva ako hnacia sila inkluzívneho hospodárskeho rastu a znižovania chudoby a ako prispievateľ k podpore udržateľného rozvoja. Vzhľadom na obmedzenia globálneho obchodu a investícií do globálnych dodávateľských reťazcov v dôsledku koronavírusovej krízy, ako aj na spomalenie tempa znižovania chudoby pred krízou je však naliehavo potrebné zintenzívniť reformy, zvýšiť investície, podporiť udržateľný obchod a globálne dodávateľské reťazce a ďalej integrovať rozvojové krajiny do otvoreného globálneho hospodárstva, a to všetko v záujme inkluzívneho a udržateľného rastu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Otázky ľudských práv, udržateľnosti a sociálnej zodpovednosti podnikov nadobúdajú čoraz väčší význam pre podnikateľskú komunitu. Veľa spoločností v súčasnosti aktívne uplatňuje hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a iné relevantné nástroje podporované vládou, najmä usmernenia Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné spoločnosti a deklaráciu MOP o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov. Tieto dobrovoľné opatrenia síce viedli k určitej pozitívnej zmene v správaní, pokiaľ ide o dodržiavanie ľudských práv v ich obchodných činnostiach, ale stále sú potrebné opatrenia v záujme zlepšenia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pre EÚ a jej členské štáty je kľúčové, aby konali dôsledne na národnej, európskej a medzinárodnej úrovni, koordinovali svoje činnosti a odstránili identifikované nedostatky. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva Európsku komisiu, aby v spolupráci s Európskym parlamentom a Radou a na základe sociálneho dialógu a zapojenia viacerých zainteresovaných strán vypracovala európsky akčný plán pre ľudské práva, dôstojnú prácu a udržateľnosť v globálnych dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tento akčný plán musí byť ambiciózny, komplexný a prierezový, aby dokázal účinne reagovať na skutočnú situáciu v globálnych dodávateľských reťazcoch. Medzi jeho základné ciele by malo patriť presadzovanie zodpovedného obchodného správania, zabezpečovanie dodržiavania ľudských práv a plnenia sociálnych a environmentálnych cieľov EÚ v obchodných činnostiach spoločností a ich dodávateľských reťazcoch, podporovanie podnikov a MSP pri prijímaní prístupu zodpovedného obchodného správania, ako aj zabezpečenie rovnakých podmienok pre podniky. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Keďže ide o všeobecný rámec pre politické, ako aj legislatívne iniciatívy, mali by sa v ňom rozlišovať základné, odlišné a doplnkové úlohy rôznych aktérov v tejto oblasti, najmä európskych inštitúcií, členských štátov, medzinárodných orgánov, spoločností, sociálnych partnerov a zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Národné akčné plány by mali plniť jeho ciele a malo by sa požadovať, aby sa v rámci nich dosiahla minimálna miera vykonávania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Dosiahnutie mnohostranného pokroku sa niekedy začína ambicióznym jednostranným opatrením. Podľa EHSV má EÚ jedinečné postavenie na to, aby sa ujala vedúcej úlohy, pokiaľ ide o náležitú starostlivosť, najmä so zreteľom na celosvetové vedúce postavenie európskych spoločností. EHSV vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zabezpečili účinné a záväzné medzinárodné nástroje, a opätovne potvrdzuje svoju podporu Záväznej dohody OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (2) a Dohovoru MOP o dôstojnej práci v dodávateľských reťazcoch (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV vyjadruje Európskej komisii uznanie za to, že sa riadila jeho výzvou, aby právne predpisy EÚ o náležitej starostlivosti (4) predstavovali jeden z hlavných bodov akčného plánu. Na zabezpečenie rovnakých podmienok pre európske spoločnosti by sa záväzná medziodvetvová legislatívna iniciatíva o náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv a o zodpovednom obchodnom správaní mala vzťahovať na všetky spoločnosti so sídlom v EÚ alebo pôsobiace v EÚ, ako aj verejný sektor a mala by reagovať na osobitné potreby a obmedzenia MSP. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Bude nevyhnutné požadovať, aby spoločnosti zaviedli efektívne mechanizmy náležitej starostlivosti jednak ako preventívny prístup, jednak na zabezpečenie účinných prostriedkov nápravy a prístupu k spravodlivosti, ako aj s cieľom zabezpečiť účinné presadzovanie práva, a to aj prostredníctvom verejného monitorovania, kontrol a ukladania sankcií. Ich konkrétnym znakom vrátane zodpovednosti podnikov sa bude venovať príslušné stanovisko EHSV (5). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Pracovníci a odborové zväzy musia byť súčasťou riešenia. Mechanizmus náležitej starostlivosti by mal výslovne zahŕňať práva odborových zväzov a pracovníkov, najmä právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie, primerané pracovné podmienky a odmeňovanie, informácie a konzultácie, ako aj bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku. Tieto kľúčové ľudské práva tvoria neoddeliteľnú súčasť dôstojnej práce. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Európsky medziodvetvový a odvetvový sociálny dialóg a národný sociálny dialóg by mali pomáhať pri jeho vykonávaní vrátane spoločných iniciatív a projektov, usmernení, budovania kapacít, dohôd, podpory spoločností pri plnení povinností týkajúcich sa náležitej starostlivosti a odborových zväzov pri zapájaní sa do diskusií a pri rokovaniach s vedením spoločností. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | V rámci komplexného a dôsledného prístupu by mal akčný plán takisto predpokladať ambicióznu revíziu smernice o zverejňovaní nefinančných informácií tak, aby zahŕňala všetky spoločnosti, ktoré reagujú na osobitné potreby a obmedzenia MSP, ako aj konkrétne kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele. Prostredníctvom legislatívnych opatrení by sa malo zaistiť, že správne rady na úrovni EÚ sú povinné konať v záujme všetkých zainteresovaných strán, a že činnosti spoločností prispievajú k dosahovaniu sociálnych a environmentálnych cieľov. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Pokiaľ ide o nový nástroj obnovy Next Generation EU a ďalšie nástroje financovania EÚ, EHSV navrhuje, aby sa špecifické podmienky a stimuly spájali s dodržiavaním ľudských práv a plnením cieľov v oblasti dôstojnej práce a udržateľnosti v činnostiach spoločností a ich dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Členské štáty by mali zabezpečiť úplné vykonávanie a presadzovanie sociálnej doložky v smerniciach o verejnom obstarávaní. Nový návrh Európskej komisie by mal zabezpečiť, aby postupy verejného obstarávania účinne podporovali a presadzovali náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv a zodpovedné obchodné správanie v činnostiach spoločností a ich dodávateľských reťazcoch vrátane dôstojnej práce. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Akčný plán by mal takisto zahŕňať nelegislatívne opatrenia, ako aj iniciatívy na zvýšenie informovanosti spotrebiteľov, investorov a iných zainteresovaných strán a stimuly pre zodpovedné podniky, ktoré idú nad rámec zákonných povinností a osobitnej podpory pre MSP a zavádzajú politiky náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Obchodné prvky cieľov akčného plánu by sa mali odzrkadľovať v preskúmaní novej obchodnej stratégie EÚ. Obchodné a medzinárodné investičné dohody môžu podporiť a zabezpečiť rovnomernejšie vykonávanie noriem zo strany investorov aj vlád. Od zahraničných investorov by sa malo požadovať, aby najprv dodržiavali postup náležitej starostlivosti a až potom mohli profitovať z medzinárodných investičných dohôd. Dohody o voľnom obchode musia podporovať osvedčené postupy týkajúce sa otázky, ako zahrnúť environmentálne a sociálne kritériá do verejného obstarávania, a v žiadnom prípade by nemali obmedzovať ich uplatňovanie. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Nový hlavný úradník pre presadzovanie práva v oblasti obchodu musí disponovať silnejšími nástrojmi na presadzovanie záväzkov v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja. Lepšie zostavená skupina expertov by mala byť schopná aktivovať mechanizmus urovnávania sporov medzi štátmi, pričom by malo byť možné uvaliť finančné pokuty alebo sankcie a poškodenej strane poskytnúť prostriedok nápravy (6). Nezávislý sekretariát pre pracovné otázky a mechanizmus podávania kolektívnych sťažností by mali dopĺňať presadzovanie kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji (7). Je potrebné výrazne posilniť vplyv odporúčaní domácich poradných skupín na vyšetrovanie porušení záväzkov v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja. Najnovšie prístupy k pracovným sporom by sa mali zamerať na prostriedky nápravy proti spoločnostiam, ktoré nedodržiavajú svoje záväzky, a okrem toho by sa mali zaoberať systémom inšpirovaným antidumpingovými opatreniami EÚ na riešenie sociálneho dumpingu. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Najsilnejšia páka na zabezpečenie ratifikácie dohovorov MOP sa naskytuje počas rokovaní o dohodách a pred ich uzatvorením, čo by sa malo premietnuť do podpísaných dohôd. Táto doložka o tzv. základných prvkoch by sa mala rozšíriť a mala by zahŕňať základné a aktualizované dohovory MOP ratifikované všetkými členskými štátmi EÚ a MOP by sa mala podieľať na monitorovaní vykonávania svojich dohovorov v dohodách o voľnom obchode (8). EHSV navrhuje spojiť znižovanie colných sadzieb s účinným vykonávaním ustanovení o obchode a udržateľnom rozvoji. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Súvisiace informácie

| 2.1. | Nemecké predsedníctvo EÚ požiadalo EHSV, aby v tomto prieskumnom stanovisku predložil celý rad iniciatív na zlepšenie udržateľnosti a na zabezpečenie dodržiavania ľudských práv a zásad dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch. Predsedníctvo poskytlo podrobný zoznam otázok, ktoré sa týkajú týchto tém:






  — | ako zostaviť a realizovať európsky akčný plán, aby sa dosiahla komplexná a ambiciózna stratégia na zabezpečenie dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch, a to vrátane preskúmania úlohy a podpory sociálneho dialógu a občianskej spoločnosti, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

ako zostaviť a realizovať európsky akčný plán, aby sa dosiahla komplexná a ambiciózna stratégia na zabezpečenie dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch, a to vrátane preskúmania úlohy a podpory sociálneho dialógu a občianskej spoločnosti,

| — | ktoré prvky by mali byť stredobodom európskeho nariadenia o náležitej starostlivosti a ako by sa mal posilniť prístup k účinným prostriedkom nápravy v prípade porušenia ľudských práv v dodávateľských reťazcoch, |
| --- | --- |

—

ktoré prvky by mali byť stredobodom európskeho nariadenia o náležitej starostlivosti a ako by sa mal posilniť prístup k účinným prostriedkom nápravy v prípade porušenia ľudských práv v dodávateľských reťazcoch,

| — | ako vytvoriť rovnaké podmienky pre európske spoločnosti pri zohľadnení ich výziev a prínosov a ako prispieť k odolnosti globálnych dodávateľských reťazcov proti krízam, ako je pandémia COVID-19, |
| --- | --- |

—

ako vytvoriť rovnaké podmienky pre európske spoločnosti pri zohľadnení ich výziev a prínosov a ako prispieť k odolnosti globálnych dodávateľských reťazcov proti krízam, ako je pandémia COVID-19,

| — | ako prispieť k spoločnému plneniu cieľov udržateľného rozvoja a vykonávaniu hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, a to aj prostredníctvom minimálnych noriem stanovených v národných akčných plánoch členských štátov, |
| --- | --- |

—

ako prispieť k spoločnému plneniu cieľov udržateľného rozvoja a vykonávaniu hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, a to aj prostredníctvom minimálnych noriem stanovených v národných akčných plánoch členských štátov,

| — | ako posilniť presadzovanie dôstojnej práce v udržateľných dodávateľských reťazcoch v obchodnej politike, najmä preskúmať lepšie presadzovanie kapitol o udržateľnosti v dohodách o voľnom obchode. |
| --- | --- |

—

ako posilniť presadzovanie dôstojnej práce v udržateľných dodávateľských reťazcoch v obchodnej politike, najmä preskúmať lepšie presadzovanie kapitol o udržateľnosti v dohodách o voľnom obchode.

| 2.2. | EHSV už poskytol niekoľko relevantných príspevkov. V roku 2016 vyzval Európsku komisiu, aby prijala „komplexnú a ambicióznu stratégiu s cieľom presadzovať vo všetkých jej vnútorných (prístup k verejnému obstarávaniu EÚ, označovanie atď.) a vonkajších politikách (obchod, rozvoj, susedská politika atď.) dôstojnú prácu v globálnych dodávateľských reťazcoch“. Odporučil, aby zahŕňala „legislatívne aj nelegislatívne opatrenia, osvedčené postupy, finančné stimuly, prístup k odbornému vzdelávaniu a budovanie kapacít pre sociálny dialóg a odborové zväzy“ (9). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roku 2018 EHSV vyzval Európsku komisiu, „aby bola vo svojom prístupe ambicióznejšia, najmä pokiaľ ide o posilnenie efektívneho presadzovania záväzkov v kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji“ (10), a zdôraznil naliehavosť ratifikácie základných dohovorov MOP pred uzatvorením dohody o obchode. Pokiaľ ide o posilnenie ustanovení v oblasti práce, odporučil zamerať sa najmä na vytvorenie nezávislého sekretariátu pre pracovné otázky a mechanizmu podávania kolektívnych sťažností. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V roku 2019 vyzval EHSV európske inštitúcie, aby podporili proces prijatia záväznej zmluvy OSN a zapojili sa do rokovaní a takisto odsúhlasil, že záväzná dohoda musí obsahovať určité nevyhnutné kritériá (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Právny výbor Európskeho parlamentu nedávno požiadal EHSV, aby vypracoval stanovisko na tému Náležitá starostlivosť podnikov a zodpovednosť podnikov (12). Európsky parlament v niekoľkých svojich uzneseniach vyzval na prijatie záväzných právnych predpisov v oblasti náležitej starostlivosti a iných iniciatív s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv v obchodných operáciách a v globálnych dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Rada EÚ zdôraznila význam účinného prístupu k spravodlivosti pre obete porušenia ľudských práv pri vykonávaní náležitej starostlivosti, pričom uznala, že dodržiavanie ľudských práv zo strany podnikov je nevyhnutné pre udržateľný rozvoj a na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja (13). Dospela k záveru, že zodpovedné podnikanie môže v konečnom dôsledku vytvoriť konkurenčnú výhodu (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V nadväznosti na prezentáciu štúdie Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť a spotrebiteľov (GR JUST) sa európsky komisár Didier Reynders v apríli 2020 zaviazal, že predloží záväznú medziodvetvovú právnu iniciatívu o náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv a zodpovednom obchodnom správaní, ktorá by sa vzťahovala na dodávateľské reťazce spoločností vrátane zodpovednosti a sankcií a zakladala by sa na komplexnom vymedzení ľudských práv, a to tak práv pracovníkov, ako aj odborových zväzov (15). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Globálne dodávateľské reťazce: status quo a vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19

| 3.1. | Operácie v globálnych dodávateľských reťazcoch zohrávajú kľúčovú úlohu v hospodárskych činnostiach na celom svete a na globálnom trhu. Nadnárodné spoločnosti a ich dodávateľské reťazce zamestnávajú stovky miliónov pracovníkov a tieto siete tvoria 80 % svetového trhu (16). Podľa údajov MOP z roku 2013 bolo 453 miliónov t. j. viac ako jedna pätina pracovných miest spojených s globálnymi dodávateľskými reťazcami, čo za predchádzajúce desaťročie predstavovalo nárast o 53 % (17). V nastávajúcom desaťročí transformácie, ktoré čaká na medzinárodnú výrobu, budú mať digitálne technológie, environmentálne a sociálne riadenie a trendy udržateľnosti mnohostranné vplyvy (18). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Medzinárodný obchod je hnacou silou inkluzívneho hospodárskeho rastu a znižovania chudoby a prispieva k podpore udržateľného rozvoja (19).“ Vzhľadom na obmedzenia globálneho obchodu a investícií do globálnych dodávateľských reťazcov v dôsledku koronavírusovej krízy, ako aj na spomalenie tempa znižovania chudoby pred krízou je naliehavo potrebné zintenzívniť reformy, zvýšiť investície a podporiť udržateľný obchod a globálne dodávateľské reťazce. Medzinárodné organizácie a agentúry posilňujú dôkazy o kľúčových úlohách pri znižovaní chudoby. Rozvojové banky vyzdvihli zásadnú úlohu obchodu a skutočnosť, že ďalšia integrácia rozvojových krajín do otvoreného globálneho hospodárstva bude nevyhnutná na dosiahnutie cieľa, ktorým je odstránenie extrémnej chudoby do roku 2030. Napríklad rozvoj vidieckych trhov a ich spravodlivá integrácia do celosvetových trhov môžu byť čoraz dôležitejším zdrojom príjmov chudobných vidiečanov. Ďalšie dôkazy poukazujú na význam dôstojných a produktívnych pracovných miest, udržateľných podnikov a hospodárskej transformácie pre znižovanie chudoby. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Globálne dodávateľské reťazce sú „komplexné, rozmanité a fragmentované“, pričom niektoré nadnárodné spoločnosti majú viac ako 100 000 priamych dodávateľov. S nimi sú spojené príležitosti aj riziká. Prispeli k hospodárskemu rastu, tvorbe pracovných miest a podnikaniu a môžu prispieť k prechodu z neformálnej ekonomiky na formálnu (20), ktorá je priaznivá pre rozvojové krajiny. Vzhľadom na to, že sa čoraz väčší objem obchodu a investícií po celom svete uskutočňuje prostredníctvom globálnych hodnotových reťazcov a že outsourcing a cezhraničnú koordináciu celosvetovej výroby realizujú vedúce podniky, majú obchodné operácie významné sociálne dôsledky (21). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dĺžka dodávateľských reťazcov a trvanie vzťahu s dodávateľmi podliehajú mnohostranným obchodným rozhodnutiam, ktoré závisia od najzaujímavejších obchodných vzťahov, blízkosti spotrebiteľských trhov, logistiky, zručností atď. Systematické uzatváranie zmlúv je však takisto vedľajší produkt konkurencie a ekonomických hybných síl v obchodnom modeli, kde sa globálne dodávateľské reťazce príliš často odvíjajú od najnižších nákladov. Navyše táto efektívnosť z hľadiska nákladov práce, o ktorú sa snažia spoločnosti, nemusí ešte nevyhnutne priniesť prospech pre ekonomiky, pracovníkov, zainteresované strany a širšiu spoločnosť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Súčasný rámec týkajúci sa obchodných činností a ľudských práv tvoria prevažne nezáväzné nástroje. Aj naďalej dochádza k porušovaniu ľudských práv, a to aj práv pracovníkov a odborových zväzov, v činnostiach spoločností, do ktorých sú zapojené nadnárodné spoločnosti, ich dodávateľské a subdodávateľské reťazce. Okrem toho je ťažké vysledovať negatívne vplyvy týchto porušení. Osobitné rámce zodpovednosti v subdodávateľských reťazcoch už existujú v práve EÚ a boli zavedené napríklad v právnych predpisoch o verejnom obstarávaní, vysielaní pracovníkov a migrácii. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila znepokojujúcu krehkosť a značné riziká súvisiace s vysoko fragmentovanými a nediverzifikovanými dodávateľskými reťazcami a ukázala zraniteľnosť pracovníkov, ktorí ich udržujú v prevádzke. Rozsiahle narušenia ukázali potrebu posilniť spoľahlivosť a odolnosť globálnych dodávateľských reťazcov, najmä v kľúčových regiónoch a odvetviach, a to v rámci vnútorného trhu EÚ, ako aj s vládami tretích krajín. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV navrhuje zhromažďovať alebo spracovávať väčšie množstvo údajov o zraniteľných dodávateľských reťazcoch, a to pokiaľ ide o riziká narušenia hospodárskych činností, ako aj odhaľovanie porušení ľudských práv. Výročná správa o vykonávaní dohody o voľnom obchode by mohla slúžiť ako platforma pre pravidelný prísun informácií. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Generálny tajomník OSN António Guterres označil pandémiu COVID-19 za núdzový stav v oblasti verejného zdravia, ktorý sa zmenil na hospodársku a sociálnu krízu a „ľudskú krízu, ktorá sa rýchlo stáva krízou v oblasti ľudských práv“ (22). „Občianska spoločnosť odhalila zlyhanie mnohých vlád pri ochrane svojich občanov a mnohých podnikov pri dodržiavaní ľudských práv v súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv. Pracovníci sú bežne nútení pracovať bez primeraného vybavenia, ktoré by ich chránilo pred nákazou, odopiera sa im dočasná platená pracovná neschopnosť pre chorobu, keď ochorejú alebo potrebujú byť v karanténe, a sú prepúšťaní bez predchádzajúceho oznámenia alebo náhrady“ (23). Okrem iného sa poukázalo na riziká týkajúce sa nútenej práce v spoločnostiach pôsobiacich v dodávateľských reťazcoch na výrobu rukavíc a iných osobných ochranných prostriedkov zakúpených v Európe a USA (24). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pracovná skupina OSN pre podnikanie a ľudské práva uznala vo svojom významnom vyhlásení potrebu zaujať v boji proti pandémii COVID-19 „udržateľný prístup zameraný na ľudí“. „Nesmie viesť k nižším normám – ani sa nesmie použiť ako zámienka zo strany vlád a podnikateľských subjektov na vyhýbanie sa medzinárodným záväzkom v oblasti ľudských práv.“ Ak sa dosiahne skutočný pokrok pri vykonávaní hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, „lepšie nás to pripraví na ďalšiu krízu, v neposlednom rade pri zameraní našej kolektívnej pozornosti na klimatickú krízu a ďalšie výzvy v oblasti ľudských práv, ktoré vyplývajú z nespravodlivosti a narastajúcich nerovností“ (25). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV vyzval na oživenie obchodných tokov, aby bolo možné vychádzať z pevných záväzkov týkajúcich sa sociálnych a pracovných noriem a ich účinného presadzovania. Narušenie dodávateľských a výrobných procesov poukázalo na význam zavedenia a účinného presadzovania opatrení na ochranu zdravia a bezpečnosti pri práci a zaistenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri zásobovaní sveta tovarom a službami. Ratifikácia, vykonávanie a presadzovanie základných dohovorov MOP o slobode združovania a kolektívnom vyjednávaní sú spolu so všetkými základnými dohovormi MOP v aktuálnom znení kľúčom na zaistenie bezpečných a dôstojných pracovných podmienok (26). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Východiskový bod: hlavné existujúce medzinárodné nástroje a vymedzenia

| 4.1. | Existuje niekoľko medzinárodných nástrojov, ktoré sa zaoberajú nadnárodnými dodávateľskými reťazcami. Vymedzujú zodpovedné obchodné správanie, mechanizmy náležitej starostlivosti a povinnosti spoločností, pokiaľ ide o dodávateľské reťazce, ako aj úlohu, povinnosti a záväzky štátov, aby sa zabezpečilo dodržiavanie ľudských práv vrátane účinnej prevencie, kontrol, prostriedkov nápravy a sankcií. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 17 cieľov udržateľného rozvoja tvorí jadro Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj. Organizácia globálnych dodávateľských reťazcov a úloha súkromného sektora sú kľúčové pre presadzovanie a dosahovanie jej cieľov vrátane udržateľného hospodárskeho rastu a produktívnej zamestnanosti (cieľ 8), budovania inkluzívnych a udržateľných priemyselných odvetví (cieľ 9), znižovania nerovností (cieľ 10), zabezpečenia udržateľnej výroby a spotreby (cieľ 12) a posilnenia partnerstiev pre udržateľný rozvoj (cieľ 17). Ciele udržateľného rozvoja 9 a 12 sa zameriavajú konkrétne na dodávateľské reťazce, cieľ udržateľného rozvoja 17 zas na správanie podnikov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv z roku 2011 sa zdôrazňuje povinnosť štátov chrániť pred porušovaním ľudských práv na ich území a/alebo v ich jurisdikcii a jasne vyjadriť očakávania, že všetky obchodné podniky usídlené na ich území a/alebo v ich jurisdikcii budú pri svojej činnosti dodržiavať ľudské práva. Od spoločností sa v rámci povinnosti dodržiavať ľudské práva požaduje, aby sa svojou činnosťou nestali pôvodcami nepriaznivých vplyvov na ľudské práva, ani k týmto vplyvom neprispievali, a aby sa snažili predchádzať takýmto vplyvom, ktoré priamo súvisia s ich činnosťou, výrobkami alebo službami od ich obchodných partnerov alebo ich zmierňovať, a to aj vtedy, ak k takýmto vplyvom neprispeli. Obchodné podniky by mali mať zavedené opatrenia a postupy vrátane postupov náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv s cieľom identifikovať spôsob, akým riešiť svoj vplyv na ľudské práva, ako mu zabrániť, zmierniť ho a prevziať zaň zodpovednosť, a mali by sa aktívne zapájať do nápravy akýchkoľvek nepriaznivých vplyvov na ľudské práva, ktoré spôsobia alebo ku ktorým prispejú. Podľa komentárov k týmto zásadám, pokiaľ ide o nepriaznivé vplyvy, ktoré obchodný podnik nezapríčinil, ani k nim neprispel, ale ktoré priamo súvisia s jeho činnosťou, výrobkami alebo službami od obchodného partnera, sa v rámci zodpovednosti za dodržiavanie ľudských práv nevyžaduje, aby podnik sám zabezpečil nápravu, hoci by sa takej úlohy mohol chopiť (27). Okrem toho sa v komentároch k zásadám uvádza, že obchodné podniky, ktoré zabezpečujú náležitú starostlivosť, by nemali predpokladať, že ich to automaticky a úplne zbaví zodpovednosti za spôsobenie porušenia ľudských práv alebo prispenie k nemu (28). V zásadách sa zdôrazňuje, že pri riadení dodávateľského reťazca je kľúčová úloha verejného obstarávania pri presadzovaní dodržiavania ľudských práv ako aj možnosť zodpovedného odpojenia ako poslednej možnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Niekoľko iniciatív a nástrojov MOP sa zaoberá dodávateľskými reťazcami a dôstojnou prácou, ako aj zodpovednosťami členských štátov a spoločností. Dôstojná práca, ako ju chápe MOP, zahŕňa štyri strategické ciele:






  — | podporovať vytváranie pracovných miest, rozvoj zručností a udržateľné živobytie, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

podporovať vytváranie pracovných miest, rozvoj zručností a udržateľné živobytie,

| — | zaručiť pracovné práva, a to najmä pre znevýhodnených a chudobných pracovníkov, |
| --- | --- |

—

zaručiť pracovné práva, a to najmä pre znevýhodnených a chudobných pracovníkov,

| — | rozšíriť sociálnu ochranu žien a mužov s cieľom poskytnúť primeranú náhradu v prípade straty alebo zníženia príjmu a prístup k primeranej zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

rozšíriť sociálnu ochranu žien a mužov s cieľom poskytnúť primeranú náhradu v prípade straty alebo zníženia príjmu a prístup k primeranej zdravotnej starostlivosti,

| — | podporovať sociálny dialóg prostredníctvom zapojenia silných a nezávislých organizácií pracovníkov a zamestnávateľov. |
| --- | --- |

—

podporovať sociálny dialóg prostredníctvom zapojenia silných a nezávislých organizácií pracovníkov a zamestnávateľov.

| 4.5. | MOP sa vo svojom uznesení o dôstojnej práci v globálnych dodávateľských reťazcoch z roku 2016 zmieňuje o úlohe vlád pri požadovaní od spoločností, aby vo svojich dodávateľských reťazcoch uplatňovali postupy náležitej starostlivosti, pri zabezpečovaní dodržiavania ľudských práv a pri presadzovaní zodpovedného obchodného správania, a to aj prostredníctvom politík verejného obstarávania. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Na základe hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a jeho postupu náležitej starostlivosti sa v tripartitnom vyhlásení MOP o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky objasňuje, že „tento proces by mal brať do úvahy ústrednú úlohu slobody združovania a kolektívneho vyjednávania, ako aj pracovnoprávne vzťahy a sociálny dialóg ako prebiehajúci proces“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V usmerneniach OECD pre nadnárodné spoločnosti, ktorých dodržiavanie je pre členské krajiny OECD povinné, sa uvádzajú podrobné usmernenia pre zodpovedné obchodné správanie, odporúča sa náležitá starostlivosť založená na rizikách a od štátov sa požaduje, aby zriadili národné kontaktné miesta s cieľom presadzovať dodržiavanie týchto usmernení, ako aj zvyšovať informovanosť a prijímať sťažnosti v prípade ich porušovania. EHSV už v minulosti vyzval členské štáty, aby zabezpečili, že národné kontaktné miesta budú „nezávislé a štruktúrované, aby v nich mohli byť zastúpení sociálni partneri ako členovia národného kontaktného miesta alebo členovia dozorného výboru pre národné kontaktné miesta. Mali by disponovať primeranou odbornou prípravou, dostatočným počtom pracovníkov a finančných prostriedkov.“ (29) V kontexte svojich dodávateľských reťazcov by sa podniky mali snažiť predchádzať nepriaznivému vplyvu alebo ho zmierňovať, hoci k nemu neprispeli, ak tento vplyv priamo súvisí s ich činnosťou, výrobkami alebo službami od ich obchodných partnerov. Zámerom nie je presunúť zodpovednosť zo subjektu, ktorý spôsobil nepriaznivý vplyv, na podnik, s ktorým má obchodný vzťah (30). Ak podnik v kontexte svojho dodávateľského reťazca zistí riziko spôsobenia nepriaznivého vplyvu, mal by prijať potrebné opatrenia, aby tento vplyv zastavil alebo mu zabránil. Ak podnik zistí riziko, že prispeje k nepriaznivému vplyvu, potom by mal prijať potrebné opatrenia na to, aby zastavil svoj príspevok alebo mu predišiel, a využiť svoje možnosti vplývať na čo najväčšie zmiernenie všetkých zostávajúcich vplyvov (31). V žiadnom prípade tým nie je dotknutá zodpovednosť, ktorú EÚ alebo štáty stanovili pre spoločnosti v súvislosti s porušovaním ľudských práv a inými nepriaznivými vplyvmi ich činností a v ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcoch vrátane porušenia povinností náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Vytvorenie rovnakých podmienok pre európske spoločnosti

| 5.1. | Veľa spoločností sa zaviazalo k jednotlivým iniciatívam a zapája sa do nich, čo viedlo k zmene v správaní v tom zmysle, že dodržiavajú ľudské práva vo svojich obchodných činnostiach. Medzi odvetvové iniciatívy patria platforma amfori, Spolu za udržateľnosť, Chemie3 a Bettercoal. Európske spoločnosti sa tešia dobrej povesti za hranicami Európy, pokiaľ ide o ich záväzky v oblasti udržateľného rozvoja a ich príspevky k nemu prostredníctvom ich miestneho zastúpenia. Tieto dobrovoľné opatrenia však nepriniesli potrebnú úplnú zmenu v správaní (32). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V nedávnej štúdii (33) GR JUST je obsiahnutá účinná a komplexná analýza status quo, pričom len niečo vyše tretina podnikových respondentov naznačila, že sa prijímajú opatrenia náležitej starostlivosti v súvislosti s ľudskými právami a vplyvmi na životné prostredie, väčšina z nich sa však týka len priamych dodávateľov. Zdôrazňuje sa v nej potreba európskych medziodvetvových záväzných právnych predpisov o náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv a o zodpovednom obchodnom správaní. Súčasná kríza dokonca viedla k posilneniu podpory tohto opatrenia. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Európske spoločnosti by vzhľadom na svoje dôležité skúsenosti s vykonávaním účinných a ambicióznych politík náležitej starostlivosti, často na základe dohôd uzatvorených s odborovými zväzmi, skutočne profitovali z vytvorenia rovnakých podmienok a zo spravodlivej hospodárskej súťaže založenej na spoločných minimálnych normách uplatniteľných aj na spoločnosti so sídlom v tretích krajinách a pôsobiacich v EÚ. Dobrá povesť obchodnej značky z EÚ sa zakladá takisto na jej regulačnom prostredí s vysokými normami. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Existuje veľa právnych predpisov EÚ, ktoré sú relevantné pre riadenie dodávateľského reťazca a dodržiavanie ľudských práv a zásad dôstojnej práce, najmä smernica o zverejňovaní nefinančných informácií Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ (34), podľa ktorej väčšie spoločnosti verejného záujmu podávajú správu o vplyvoch a rizikách svojich činností, ako aj o svojich prípadných politikách na ich zníženie vrátane postupov náležitej starostlivosti. Pokiaľ ide o konkrétne odvetvia, v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 (35) o dreve a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 (36) o nerastných surovinách s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom sa zaviedli požiadavky náležitej starostlivosti pre dodávateľské reťazce spoločností. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Požiadavka náležitej starostlivosti sa zaviedla aj v rôznych vnútroštátnych právnych predpisoch – ide najmä o francúzsky zákon o povinnosti obozretnosti podnikov (37). Ten predstavuje ambiciózny vnútroštátny právny rámec, ktorý od veľkých spoločností požaduje, aby vymedzili, uverejnili a vykonávali plán obozretnosti s cieľom identifikovať porušenia ľudských práv a negatívne vplyvy na životné prostredie vo svojich činnostiach, v činnostiach spoločností, ktoré riadia buď priamo alebo nepriamo, a v činnostiach subdodávateľov a dodávateľov, s ktorými majú vybudovaný obchodný vzťah, a zabrániť im. Zahŕňa rámec zodpovednosti, na základe ktorého sa vyvodzuje zodpovednosť spoločností v prípade, že porušenia ich povinností náležitej starostlivosti povedú k poškodeniu alebo porušovaniu ľudských práv. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Tento existujúci nejednotný právny rámec má negatívny vplyv na podniky, ktoré potom musia dodržiavať rôzne súbory pravidiel. Čelia nekalej hospodárskej súťaži, právnej neistote a administratívnym nákladom, ktorým treba predchádzať. Čoraz väčší počet podnikov a investorov preto požaduje povinné nástroje náležitej starostlivosti (38). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Navyše v súčasnej situácii nie sú zodpovedné spoločnosti nijako odmeňované, a to z dôvodu nedostatku spoločných minimálnych požiadaviek, porovnateľných procesov, primeraných stimulov zo strany orgánov verejnej moci, nedostatočného účinného presadzovania platných pravidiel a nedostatočnej informovanosti medzi investormi, zainteresovanými stranami a spotrebiteľmi. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Európsky akčný plán pre ľudské práva a dôstojnú prácu v globálnych dodávateľských reťazcoch

6.1.   Vytvorenie účinného regulačného rámca

| 6.1.1. | Dôstojná práca, dodržiavanie ľudských práv a udržateľnosť v globálnych hodnotových a dodávateľských reťazcoch patria medzi veľmi dôležité body politického programu celosvetových, európskych a národných inštitúcií a čoraz dôležitejšie sú aj pre podnikateľskú komunitu. Naliehavo je však potrebný účinnejší a konzistentnejší regulačný rámec, aby bolo možné dosiahnuť tieto ciele a presadzovať globálne sociálne a environmentálne ciele a sociálne a environmentálne ciele EÚ a spravodlivú hospodársku súťaž medzi hospodárskymi subjektmi a podporovať európske hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Je mimoriadne dôležité vypracovať ambicióznu, komplexnú a prierezovú stratégiu, ktorá bude účinne spájať iniciatívy a odstraňovať zistené nedostatky a vychádzať pritom z iniciatív, ktoré už prijalo veľa európskych krajín, a potvrdiť ich celosvetové vedúce postavenie v tejto oblasti. Dobrovoľné a záväzné opatrenia sa navzájom nevylučujú, ale musia sa vzájomne dopĺňať (39). |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Európsky akčný plán by sa mal navrhnúť ako všeobecný rámec pre legislatívne a nelegislatívne iniciatívy v oblasti ľudských práv, dôstojnej práce a udržateľnosti v činnostiach spoločností a ich dodávateľských reťazcoch. Je potrebné, aby sa v ňom rozlišovali základné, odlišné a doplnkové úlohy rôznych aktérov v tejto oblasti, najmä európskych inštitúcií, členských štátov, medzinárodných orgánov, spoločností, sociálnych partnerov a zainteresovaných strán. Na zabezpečenie jeho úspešnosti je potrebné, aby sa všetci aktéri zapojili do dosahovania cieľov akčného plánu, ktorý by sa mal vypracovať na základe sociálneho dialógu a účasti viacerých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Medzi základné ciele by malo patriť presadzovanie zodpovedného obchodného správania, zabezpečovanie dodržiavania ľudských práv a plnenia sociálnych a environmentálnych cieľov EÚ v obchodných činnostiach a dodávateľských reťazcoch, podporovanie podnikov a MSP pri prijímaní prístupu zodpovedného obchodného správania, ako aj zabezpečovanie rovnakých podmienok pre podniky. Preventívny prístup povinnej náležitej starostlivosti by mal viesť k menšej miere porušovania ľudských práv. Keďže by všetky spoločnosti mali dodržiavať rovnaké súbory pravidiel, umožnilo by to takisto porovnateľné procesy pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Široká definícia by mala zahŕňať ľudské práva vrátane práv pracovníkov a odborových zväzov a mala by vychádzať z celého radu medzinárodných nástrojov (40), najmä dohovorov MOP. Medzi práva patria okrem iného sloboda združovania a právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie, právo na informácie, konzultácie a účasť, dôstojné pracovné podmienky, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, primerané mzdy, sociálne zabezpečenie. V rámci boja proti detskej alebo nútenej práci je nevyhnutné, aby sa pri účinných a ambicióznych opatreniach dodržiaval prístup nulovej tolerancie, ktorý Európska komisia zaujala k detskej práci. Akčný plán by sa mal ďalej zameriavať na širší rámec zodpovedného obchodného správania, najmä sociálne a environmentálne vplyvy, správu a riadenie spoločností, opatrenia proti korupcii, politiku spravodlivého zdaňovania a daňovú transparentnosť. Na prijatie konkrétnych krokov na zabezpečenie udržateľných dodávateľských reťazcov je dôležité zaviesť konkrétne opatrenia na miestnej úrovni, v rámci ktorých by spoločnosti mali pred začatím činností mimo EÚ zhodnotiť miestne právne predpisy a dohody. Keďže sa uznáva význam presadzovania pracovných predpisov vládami, a to aj prostredníctvom inšpekcií, vlády a miestne samosprávy musia zohrávať svoju úlohu v plnom rozsahu (41). |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Kľúčová je koordinácia medzi EÚ a členskými štátmi. Národné akčné plány, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s národnými sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou, by mali byť úzko prepojené s národnými akčnými plánmi na vykonávanie hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a mali by uznať úlohu usmernení OECD a národných kontaktných miest, „ktoré by mali byť nezávislé a štruktúrované, aby v nich mohli byť zastúpení sociálni partneri ako členovia národného kontaktného miesta alebo členovia dozorného výboru pre národné kontaktné miesta. Mali by disponovať primeranou odbornou prípravou, dostatočným počtom pracovníkov a finančných prostriedkov.“ (42) Európsky akčný plán by mohol takisto zahŕňať minimálne normy v rôznych oblastiach s cieľom zabezpečiť úplné a účinné vykonávanie príslušných medzinárodných nástrojov na úrovni členských štátov. V rámci Európskej komisie je potrebná konzistentnosť a koordinácia medzi rôznymi oblasťami politiky a zodpovednými generálnymi riaditeľstvami, najmä GR pre spravodlivosť, pre finančné záležitosti, pre obchod alebo pre zamestnanosť, ako aj ESVČ. |
| --- | --- |

6.1.6.

6.2.   Vypracovanie záväzných európskych právnych predpisov v oblasti náležitej starostlivosti

| 6.2.1. | EHSV víta skutočnosť, že Európska komisia sa riadi jeho odporúčaním (43) navrhnúť právne predpisy EÚ v tejto oblasti, a požaduje, aby jedným z hlavných bodov európskeho akčného plánu bola záväzná medziodvetvová legislatívna iniciatíva o náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv a zodpovednom obchodnom správaní, pričom sa zohľadnia zistenia štúdie, ktorú si objednalo Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť, a bude to v súlade so záväzkom európskeho komisára Reyndersa. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | V snahe zabrániť nekalej hospodárskej súťaži a nerovnakým podmienkam by sa táto iniciatíva mala vzťahovať na všetky spoločnosti so sídlom v EÚ alebo pôsobiace v EÚ a na ich činnosti vrátane celých ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcov, ako aj verejný sektor a mala by reagovať na osobitné potreby a obmedzenia MSP. To je v súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré sa vzťahujú na všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť, odvetvie, prevádzkové súvislosti, vlastníctvo a štruktúru (44). Spoločnosti by mali dodržiavať vysoké normy zodpovedného obchodného správania, ktoré zahŕňajú ľudské práva, sociálne a environmentálne vplyvy, správu a riadenie spoločností, opatrenia proti korupcii a politiku spravodlivé zdaňovanie. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Na základe hlavných krokov postupov náležitej starostlivosti, ktoré sa vymedzili v príslušných nástrojoch OSN, MOP a OECD, by sa od spoločností malo požadovať, aby mapovali a posudzovali skutočné a potenciálne nepriaznivé vplyvy, aby konali na základe zistení (ukončovacie operácií, ktoré spôsobujú nepriaznivé vplyvy), rozvíjali a uplatňovali plán náležitej starostlivosti s cieľom predchádzať akýmkoľvek potenciálnym rizikám a zhmotneniu negatívnych vplyvov, vytvoriť mechanizmus včasného varovania, overiť a účinne a transparentne monitorovať vykonávanie plánov náležitej starostlivosti a podávať správy o jeho vykonávaní. Postup náležitej starostlivosti, prostredníctvom ktorého plnia svoje povinnosti, by mal byť primeraný závažnosti potenciálnych vplyvov a ich prevádzkovým súvislostiam. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Tento právny nástroj by sa mal zakladať na preventívnom prístupe, ale zároveň by mal zabezpečovať účinné prostriedky nápravy a prístup k spravodlivosti pre obete a ich zástupcov, ako aj pre odborové zväzy a obhajcov ľudských práv. Kľúčové je verejné monitorovanie dodržiavania svojich povinností zo strany spoločností a právne následky v prípade ich nedodržiavania. Jeho konkrétnym znakom vrátane zodpovednosti podnikov sa bude venovať príslušné stanovisko EHSV (45). Žiadna iniciatíva EÚ v tejto oblasti by však nemala mať vplyv na mechanizmy spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti ani iné rámce zodpovednosti na medzinárodnej, európskej alebo národnej úrovni ani ich obmedzovať. |
| --- | --- |

6.2.4.

6.3.   Kľúčová úloha sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti

| 6.3.1. | Sociálny dialóg by mal zohrávať kľúčovú úlohu v oblasti náležitej starostlivosti a zodpovedného obchodného správania, aby sa zabezpečilo dodržiavanie ľudských práv v činnostiach spoločností a v ich dodávateľských a subdodávateľských reťazcoch. Každý akčný plán a legislatívna iniciatíva by sa mali zakladať na hodnote tohto dialógu a kolektívneho vyjednávania a mali by zabezpečiť dodržiavanie práv pracovníkov na informácie a konzultácie. Štúdia, ktorú dalo vypracovať GR JUST, sa týmito prvkami, žiaľ, nezaoberá. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Spoločnosti a odborové zväzy môžu na príslušnej úrovni rokovať o dohodách, na základe ktorých sa vymedzí konkrétne uplatňovanie povinností uvedených v smernici. To poukazuje na osvedčené postupy a pozitívny prínos niekoľkých existujúcich dohôd o postupoch náležitej starostlivosti. Navyše by zástupcovia pracovníkov mali byť informovaní o vymedzení plánu náležitej starostlivosti a o jeho vykonávaní a malo by sa s nimi o ňom konzultovať. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Európsky medziodvetvový a odvetvový sociálny dialóg by mali prispieť k zlepšeniam v týchto oblastiach, a to aj prostredníctvom spoločných iniciatív a projektov, usmernení, budovania kapacít a dohôd. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Predchádzajúce skúsenosti ukázali, ako môžu iniciatívy vychádzajúce zo sociálneho dialógu priniesť dôležitý pokrok z hľadiska dôstojnej práce v globálnych dodávateľských reťazcoch. Dohodu o požiarnej a stavebnej bezpečnosti v Bangladéši podpísalo v máji 2013 ako právne záväznú dohodu viac ako dvesto prevažne európskych odevných značiek a maloobchodníkov a dva odborové zväzy pôsobiace na celosvetovej úrovni, konkrétne IndustriALL a UNI Global Union, ako aj niekoľko miestnych odborových zväzov a svedkov signatárov. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Akčný plán by mal zahŕňať aj opatrenia na zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov a investorov o význame sociálnych a environmentálnych vplyvov spoločností, na podporu nástrojov, ktoré umožnia porovnať výkonnosť spoločností a lepšie identifikovať tie, ktoré navrhujú účinné stratégie zodpovedného obchodného správania. Všetky iniciatívy by sa mali zakladať na zapojení zainteresovaných strán, ako aj sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, vďaka ktorým sa môže zvýšiť objem informácií a ktoré môžu prispievať k zvyšovaniu informovanosti o pozitívnom a negatívnom správaní. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.4.   Opatrenia na doplnenie európskeho akčného plánu

| 6.4.1. | Revízia smernice o zverejňovaní nefinančných informácií. Podporovať ambicióznu revíziu s cieľom zahrnúť všetky spoločnosti do osobnej pôsobnosti, ktorá takisto reaguje na osobitné potreby a obmedzenia MSP. Vecnú pôsobnosť treba lepšie vymedziť, aby bolo zverejňovanie nefinančných informácií komplexné, porovnateľné a efektívne. Vzhľadom na to, že zverejňovanie informácií je kľúčovým prvkom mechanizmov náležitej starostlivosti, malo by byť v súlade s príslušnou právnou iniciatívou, malo by zahŕňať konkrétne kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele (napr. na základe Parížskej dohody a cieľov udržateľného rozvoja) a malo by sa zakladať na hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a iných príslušných medzinárodných nástrojoch. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Povinnosti správnej rady, udržateľná správa a riadenie spoločnosti a právo obchodných spoločností. Podporovať legislatívne opatrenia týkajúce sa povinností správnych rád na úrovni EÚ, aby konali v záujme všetkých zainteresovaných strán spoločností a tak, aby činnosti spoločností prispievali k dosahovaniu sociálnych a environmentálnych cieľov. Okrem toho vymedziť ďalšie legislatívne a nelegislatívne opatrenia na podporu udržateľnejšej a na budúcnosť orientovanej dlhodobej správy a riadenia spoločností a práva obchodných spoločností. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Verejné finančné prostriedky a verejná podpora. Navrhnúť špecifické podmienky a pozitívne stimuly pre prístup k financovaniu a podpore z verejných zdrojov a zo strany EÚ, najmä v súvislosti s plánmi hospodárskej obnovy EÚ a národnými plánmi hospodárskej obnovy po pandémii COVID-19, pričom tieto podmienky a stimuly by sa spájali s dodržiavaním ľudských práv, plnením cieľov v oblasti dôstojnej práce a udržateľnosti v činnostiach spoločností a ich dodávateľských reťazcoch. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Verejné obstarávanie. Zabezpečiť úplné vykonávanie a presadzovanie sociálnej doložky v smerniciach o verejnom obstarávaní členskými štátmi a predložiť návrhy postupov verejného obstarávania, ktoré by účinne podporovali a presadzovali náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv a zodpovedné obchodné správanie v činnostiach spoločností a dodávateľských reťazcoch vrátane dôstojnej práce. To by sa dalo dosiahnuť okrem iného prostredníctvom revízie smerníc o verejnom obstarávaní, budovania kapacít pre verejných obstarávateľov a výmeny najlepších postupov, ako aj ich podpory prostredníctvom dohôd o voľnom obchode. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Stimuly. Navrhnúť iniciatívy s cieľom ponúknuť podporu spoločnostiam, ktoré idú nad rámec zákonných povinností, pokiaľ ide o zodpovedné obchodné správanie a pozitívne environmentálne a sociálne vplyvy. Mohli by sem patriť napríklad podpora rozvoja osobitných politík a nástrojov, podpora sietí udržateľných spoločností, budovanie kapacít pre iniciatívy sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Synergia s medzinárodným obchodným a investičným programom. Od zahraničných investorov by sa malo požadovať, aby najprv dodržiavali postupy náležitej starostlivosti a až potom mohli profitovať z medzinárodných investičných dohôd. Podobne by mali zmluvné strany dohôd o voľnom obchode zaručiť, že spoločnosti so sídlom na ich území dodržiavajú požiadavky týkajúce sa náležitej starostlivosti. Kanada napríklad posilnila svoju stratégiu v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov zameraním na správanie kanadských podnikov v zahraničí a vytvorila poradný orgán viacerých zainteresovaných strán. V apríli 2019 bola vymenovaná prvá kanadská ombudsmanka pre zodpovedné podniky, s mandátom preskúmať a verejne informovať o údajných porušeniach ľudských práv, ku ktorým malo dôjsť pri prevádzke kanadských podnikov v odvetviach baníctva, ropy, zemného plynu a odevov v zahraničí vrátane odporúčaní obchodných opatrení pre podniky (46). |
| --- | --- |

6.4.6.

| 6.4.7. | Akčný plán by mal venovať pozornosť širšiemu okruhu prvkov, a to najmä daňovej transparentnosti vrátane podávania správ podľa jednotlivých krajín a spravodlivého zdaňovania a udržateľným finančným prostriedkom a povinnostiam, pokiaľ ide o investorov. Nariadenie o nerastných surovinách s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a nariadenie o dreve by sa mohli posúdiť s cieľom určiť nevyhnutnosť ich revízie alebo posilnenia. |
| --- | --- |

6.4.7.

7.   Obchod, ktorý by prispel k dôstojnej práci a účinnému presadzovaniu

| 7.1. | Obchod predstavuje dôležitý prierezový prvok pri plnení cieľov európskeho akčného plánu, pretože ho prepája s tretími krajinami a mnohostranným uhlom pohľadu. Je naliehavo potrebné, aby sa to odzrkadľovalo v preskúmaní novej obchodnej stratégie EÚ. EÚ disponuje najväčšou obchodnou sieťou na svete, čo môže pri dvojstranných obchodných dohodách slúžiť ako zvlášť dôležitá hybná sila, ktorú treba účinne využiť pred ich uzatvorením a aj ďalej počas ich vykonávania a presadzovania. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Rokovania medzi EÚ a Vietnamom ukázali, aký pokrok dokáže EÚ dosiahnuť z hľadiska zlepšenia pracovných podmienok, keď rokuje s partnerskou krajinou. Roky po uzatvorení dohôd o voľnom obchode sme však stále svedkami nedostatočného pokroku pri plnení záväzkov v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja v niektorých partnerských krajinách, najmä pokiaľ ide o dlhoročný spor medzi EÚ a Kóreou týkajúci sa pracovných práv, keďže Kórea neratifikovala základné a aktualizované dohovory MOP. To dokazuje, že najväčšia páka na zabezpečenie ratifikácie základných dohovorov MOP sa naskytuje počas rokovaní o dohodách a pred ich uzatvorením; toto by sa malo premietnuť do podpísaných dohôd. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Obchod síce nie je hnacou silou politiky v oblasti klímy, ale môže sa stať kľúčovým faktorom. Ak sa Parížska dohoda stane jedným z hlavných prvkov všetkých budúcich komplexných obchodných dohôd, čím sa myslí, že v prípade nedodržiavania sa tieto dohody pozastavia, bude to pozitívny krok, ktorý by mal následne viesť k rozšíreniu o požiadavku na dodržiavanie základných a aktualizovaných dohovorov MOP, ktoré ratifikovali všetky členské štáty EÚ. Ako orgán uznávaný na medzinárodnej úrovni by sa Medzinárodná organizácia práce mala zapájať do monitorovania vykonávania dohovorov MOP v rámci dohôd o voľnom obchode (47). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EHSV v minulosti odporúčal, aby sa do všetkých budúcich mandátov týkajúcich sa kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji zahrnula osobitná doložka o podpore cieľov udržateľného rozvoja a aby sa v rámci reformy Svetovej obchodnej organizácie (WTO) zaviedli pravidlá, ktorými sa zabezpečí dodržiavanie a plnenie cieľov udržateľného rozvoja krajinami. V tejto súvislosti by EÚ a jej členské štáty mali v rôznych výboroch WTO využívať svoju pozíciu a uplatňovať svoj vplyv, najmä pokiaľ ide o nové oblasti, ako je obchod a dôstojná práca. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji tvoria čoraz dôležitejšiu súčasť všetkých dohôd o voľnom obchode EÚ novej generácie, ale účinné presadzovanie a vymáhateľnosť sa teraz musia stať kľúčom k splneniu týchto záväzkov, v neposlednom rade s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre podniky EÚ v zahraničí. Je potrebné výrazne posilniť vplyv odporúčaní domácich poradných skupín na vyšetrovanie porušení záväzkov v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV ďalej nabáda Európsku komisiu, aby preskúmala nové prístupy k riešeniu pracovných sporov, ktoré by medzinárodnej porote ad hoc na urovnávanie sporov umožnili zaviesť prostriedky nápravy proti subjektu, ktorý si neplní záväzky. V prípade antidumpingových opatrení EÚ sa už uplatňuje rýchly postup a mohol by sa rozšíriť na sociálny dumping. V súlade s neoficiálnym dokumentom z Holandska a Francúzska (48) EHSV vo všeobecnosti navrhuje, aby sa účinné vykonávanie ustanovení o obchode a udržateľnom rozvoji spájalo s postupným odstraňovaním ciel. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EHSV vyzýva na prepracovanie súčasného mechanizmu poroty odborníkov pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj, v rámci ktorého by mohli právnici špecializovaní na obchodné právo, ale aj odborníci v oblasti práce, klímy alebo ľudských práv preskúmavať sťažnosti na základe kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji. Ak porota uzná, že došlo k porušeniu práva, mal by sa aktivovať mechanizmus urovnávania sporov medzi štátmi, pričom by malo byť možné uvaliť finančné pokuty alebo sankcie a poškodenej strane poskytnúť prostriedok nápravy (49). V tejto súvislosti EHSV takisto navrhol vytvoriť nezávislý sekretariát pre pracovné otázky a mechanizmus podávania kolektívnych sťažností (50). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Nový hlavný úradník pre presadzovanie práva v oblasti obchodu by sa mal postaviť do čela boja za plnenie záväzkov, najmä tých, „ktoré sa týkajú kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji, ako aj sociálnych a environmentálnych otázok spojených s inými kapitolami obchodných a investičných dohôd“, a musí sa pustiť do „včasných a účinných preskúmaní, na ktoré sa musia vyčleniť primerané zdroje. Takisto treba priznať jasnú úlohu uznaným zainteresovaným stranám, a to pokiaľ ide o predkladanie sťažností, ako aj účasť na akýchkoľvek následných verejných vypočutiach“ (51). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Podniky zohrávajú dôležitú úlohu tým, že zabezpečujú dodržiavanie pracovných a sociálnych práv, že podporujú a uplatňujú zákony, ktoré ochraňujú práva pracovníkov, a prostredníctvom dôstojných noriem dohodnutých s odborovými zväzmi, a to v činnostiach, ktoré vykonávajú priamo, ako aj v celom svojom dodávateľskom reťazci. EHSV vyzval Európsku komisiu, aby vypracovala doložky o sociálnej zodpovednosti podnikov s pevnými záväzkami a v súlade s nástrojmi OSN a OECD (52). Tým by sa zabezpečilo, aby obchodné dohody podporovali dobré obchodné správanie a zabránili sociálnemu dumpingu a podkopávaniu sociálnych noriem. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Obchodné a medzinárodné investičné dohody zohrávajú kľúčovú úlohu páky pri rovnomernejšom vykonávaní týchto noriem zo strany investorov aj vlád. V nedávnej správe OECD (53) sa uvádza zoznam existujúcich alebo vznikajúcich iniciatív na celoštátnej a regionálnej úrovni. Táto rozmanitosť nariadení je výzvou, keďže niektoré prístupy sú horizontálne, kým iné sa venujú špecifickej otázke. Pre rôzne limity a rozsahy majú na podniky odlišný vplyv. Dokonca aj v členských krajinách OECD sa normy podávania správ líšia. Existuje jasný dôvod pre rovnaké podmienky: konvergenciou smerom nahor medzi všetkými uplatniteľnými normami by sa zaručila právna istota a spravodlivá hospodárska súťaž pre všetkých. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Odstránenie nedostatkov v riadení: význam globálneho vedúceho postavenia EÚ

| 8.1. | Európska norma náležitej starostlivosti je nevyhnutným krokom na zabezpečenie dodržiavania a presadzovania ľudských práv a dôstojnej práce v dodávateľských reťazcoch. Prispela by k vykonávaniu hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, tripartitnej deklarácie MOP a usmernení OECD. Doplnili by sa tým aj národné iniciatívy na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, najmä pokiaľ ide o odstránenie detskej a nútenej práce. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ďalej by to prispelo k vytvoreniu spoľahlivejších, udržateľnejších a dobre riadených dodávateľských reťazcov, čím by sa zvýšila odolnosť a účinnosť riadenia v čase krízy. To by bolo obzvlášť dôležité napríklad v súvislosti s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Kroky EÚ si vyžadujú doplnkové zlepšenia medzinárodného normatívneho rámca, aby sa dosiahla súdržnosť globálnej politiky. Dosiahnutie mnohostranného pokroku sa niekedy začína ambicióznym jednostranným opatrením. Podľa EHSV má EÚ jedinečné postavenie na to, aby sa ujala vedúcej úlohy, pokiaľ ide o náležitú starostlivosť, najmä so zreteľom na celosvetové vedúce postavenie európskych spoločností. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zabezpečili skutočný pokrok smerom k zavedeniu účinnejších a záväznejších nástrojov na medzinárodnej úrovni, ktoré by dopĺňali prepracované iniciatívy na podporu efektívneho uplatňovania existujúcich nástrojov a rámcov. Tie musia zahŕňať podporu záväznej dohody OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (54) a výzvu na zavedenie Dohovoru MOP o dôstojnej práci v dodávateľských reťazcoch (55), musia byť v súlade s rokovaniami na zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce z roku 2016 a musia sa opierať o základné dohovory MOP v aktuálnom znení a deklarácii MOP o základné zásady a práva pri práci. EHSV sa domnieva, že je naliehavo potrebný globálny prieskum s cieľom analyzovať spôsob, akým sa v medzinárodných pracovných normách riešia nedostatky v oblasti dôstojnej práce, a odstrániť všetky zistené medzery. |
| --- | --- |

8.4.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  MOP, Decent Work in Global Supply Chains, Správa IV, 2016.

1

Decent Work in Global Supply Chains

(2)  Ú. v. EÚ C 97, 24.3.2020, s. 9.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 17.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 38.

4

(5)  Stanovisko EHSV na tému Povinná náležitá starostlivosť (prieskumné stanovisko na žiadosť Rady/EP) (INT/911, september 2020, pozri stranu 136 tohto úradného vestníka).

5

Povinná náležitá starostlivosť

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Vykonávanie dohôd o voľnom obchode 1. január 2018 – 31. december 2018 (REX/525, júl 2020) (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 160).

8

Vykonávanie dohôd o voľnom obchode 1. január 2018 – 31. december 2018

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

11

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

12

(13)  Závery Rady (10254/16) z 20. júna 2016 o podnikaní a ľudských právach.

13

(14)  Závery Rady (8833/16) z 12. mája 2016 o EÚ a zodpovedných globálnych hodnotových reťazcoch.

14

(15)  Prejav komisára Reyndersa na webovom seminári o náležitej starostlivosti, ktorý zorganizovala pracovná skupina EP pre zodpovedné obchodné správanie 29. apríla 2020.

15

Prejav komisára Reyndersa

(16)  Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD), World Investment Report (Správa o svetových investíciách), 2013.

16

World Investment Report

(17)  MOP, World Employment and Social Outlook (WESO) správa z roku 2015.

17

World Employment and Social Outlook

(18)  Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD), World Investment Report (Správa o svetových investíciách), 2020.

18

(19)  Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, bod 68.

19

(20)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together, apríl 2020.

22

COVID-19 and Human Rights We are all in this together

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?, Centrum pre podnikanie a ľudské práva (BHRRC), 16. júna 2020.

23

What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?

(24)  Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to Covid-19 amid forced labour concerns, Centrum pre podnikanie a ľudské práva (BHRRC).

24

Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to Covid-19 amid forced labour concerns

(25)  Vyhlásenie pracovnej skupiny OSN pre podnikanie a ľudské práva, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights.

25

Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

(26)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

26

(27)  Zásada UNGP č. 22, komentár.

27

(28)  Zásada UNGP č. 17, komentár.

28

(29)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

29

(30)  Usmernenia OECD, časť II, bod A.12.

30

(31)  Usmernenia OECD, časť II, komentáre 18 a 19.

31

(32)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

32

(33)  Study on due diligence requirements through the supply chain, 2020.

33

Study on due diligence requirements through the supply chain

(34)  Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1.

34

(35)  Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23.

35

(36)  Ú. v. EÚ OJ L 130, 19.5.2017, s. 1.

36

(37)  Francúzsky zákon 2017-399 z 27. marca 2017o náležitej starostlivosti materských spoločností a zmluvných podnikov.

37

o náležitej starostlivosti materských spoločností a zmluvných podnikov.

(38)  Call of investors representing USD 1.3 trillion a List of public business statements & endorsements, oboje Centrum pre podnikanie a ľudské práva (BHRRC), 2019.

38

Call of investors representing USD 1.3 trillion

List of public business statements & endorsements

(39)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

39

(40)  Zahrnutie Medzinárodnej listiny ľudských práv, ako aj Európskeho dohovoru o ľudských právach a Európskej sociálnej charty. Navyše by mal vychádzať zo zmlúv EÚ a z Charty základných práv Európskej únie, ako aj vnútroštátnych nástrojov a právnych predpisov v oblasti ľudských práv.

40

(41)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

41

(42)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

42

(43)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

43

(44)  Hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, odsek 14.

44

(45)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

45

(46)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

46

(47)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

47

(48)  Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development(Neoficiálny dokument z Holandska a Francúzska o obchode, sociálnych ekonomických vplyvoch a udržateľnom rozvoji), máj 2020.

48

Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development

(49)  Stanovisko EHSV na tému Núdzová situácia po pandémii COVID-19: koncepcia nového modelu multilaterálnych vzťahov (stanovisko z vlastnej iniciatívy) (REX/529, júl 2020) (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 53).

49

Núdzová situácia po pandémii COVID-19: koncepcia nového modelu multilaterálnych vzťahov (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(50)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

50

(51)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

51

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

52

(53)  Správa OECD, 2020.

53

(54)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

54

(55)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

55

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

554. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 16. 9. 2020 – 18. 9. 2020

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/210

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu

[COM(2020) 103 final]

(2020/C 429/26)

| Spravodajkyňa: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Panagiotis GKOFAS |

Spravodajkyňa:

Milena ANGELOVA

Pomocný spravodajca:

Panagiotis GKOFAS

| Konzultácia | Európska komisia, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 22. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/0/0 |

Konzultácia

Európska komisia, 22. 4. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

22. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta netrpezlivo očakávanú a potrebnú stratégiu pre MSP. Oceňuje komplexný a systematický prístup v stratégii a vyzdvihuje skutočnosť, že sa v nej hodnotia existujúce nástroje a opatrenia, ktoré sa ukázali ako užitočné, a ďalej sa vylepšujú a umiestňujú do spoločného, dobre koordinovaného rámca. EHSV vyzýva Európsku komisiu (EK), aby realizovala stratégiu prijatím koherentného, integrovaného a prierezového prístupu, na základe ktorého sa MSP stanú stredobodom všetkých kľúčových politických rozhodnutí, ako je zelená dohoda a priemyselná stratégia, ako aj pri formovaní rozpočtu EÚ a posilňovaní Plánu obnovy pre Európu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa zaväzuje prispievať k rýchlej realizácii stratégie pre MSP a zasadzuje sa za uplatňovanie viacúrovňového riadenia. Na úrovni EÚ musí medzirezortná pracovná skupina pre MSP zabezpečiť, aby:






  — | sa zásada „najskôr myslieť na malých“ uplatňovala vo všetkých oblastiach politiky, ktoré majú vplyv na MSP, a najmä v súvislosti s Plánom obnovy Európy, Programom InvestEU, Nástrojom na podporu platobnej schopnosti a Investičným plánom európskej zelenej dohody, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

sa zásada „najskôr myslieť na malých“ uplatňovala vo všetkých oblastiach politiky, ktoré majú vplyv na MSP, a najmä v súvislosti s Plánom obnovy Európy, Programom InvestEU, Nástrojom na podporu platobnej schopnosti a Investičným plánom európskej zelenej dohody,

| — | sa „Stratégia pre MSP novej generácie“ a iniciatíva Small Business Act riadne vykonávali a vyhodnocovali v rámci európskeho semestra a vytvoreného porovnávacieho prehľadu týkajúceho sa MSP, |
| --- | --- |

—

sa „Stratégia pre MSP novej generácie“ a iniciatíva Small Business Act riadne vykonávali a vyhodnocovali v rámci európskeho semestra a vytvoreného porovnávacieho prehľadu týkajúceho sa MSP,

| — | sa členské štáty pevne zaviazali vykonávať stratégiu pre MSP, pretože mnoho politík EÚ zlyhalo v dôsledku negatívnych reakcií, nečinnosti alebo obchádzania povinností, ako aj nadmernej regulácie (gold-plating) na národnej úrovni, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať postaveniu žien v tomto podnikateľskom prostredí, |
| --- | --- |

—

sa členské štáty pevne zaviazali vykonávať stratégiu pre MSP, pretože mnoho politík EÚ zlyhalo v dôsledku negatívnych reakcií, nečinnosti alebo obchádzania povinností, ako aj nadmernej regulácie (gold-plating) na národnej úrovni, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať postaveniu žien v tomto podnikateľskom prostredí,

| — | organizácie zastupujúce MSP a sociálnych partnerov mali pri vykonávaní stratégie ústrednú a väčšiu úlohu a mohli k nej konštruktívne prispievať, pretože to v súčasnom návrhu EK do istej miery chýba, |
| --- | --- |

—

organizácie zastupujúce MSP a sociálnych partnerov mali pri vykonávaní stratégie ústrednú a väčšiu úlohu a mohli k nej konštruktívne prispievať, pretože to v súčasnom návrhu EK do istej miery chýba,

| — | sa koncepcia ekosystémov ako prioritných oblastí financovania zaviedla až po dôkladných konzultáciách s organizáciami zastupujúcimi MSP na úrovni EÚ a na národnej a regionálnej úrovni, aby sa zaručilo, že bude riadne odzrkadľovať súčasnú situáciu MSP, pretože sa javí ako príliš odvážny krok. |
| --- | --- |

—

sa koncepcia ekosystémov ako prioritných oblastí financovania zaviedla až po dôkladných konzultáciách s organizáciami zastupujúcimi MSP na úrovni EÚ a na národnej a regionálnej úrovni, aby sa zaručilo, že bude riadne odzrkadľovať súčasnú situáciu MSP, pretože sa javí ako príliš odvážny krok.

| 1.3. | EHSV berie na vedomie skutočnosť, že návrh bol zverejnený pred vypuknutím pandémie COVID-19, a preto žiada Európsku komisiu, aby vypracovala „Stratégiu pre MSP novej generácie“, v ktorej sa musia zhodnotiť podporné opatrenia pre MSP uvedené v Pláne obnovy pre Európu zamerané na poskytnutie pomoci MSP pri zmierňovaní negatívnych vplyvov opatrení týkajúcich sa obmedzenia pohybu a fyzického kontaktu a ochrany zdravia na ich podnikanie a ich rýchle oživenie. EHSV víta vytvorenie nástroja obnovy a odolnosti prepojeného s rozpočtom EÚ, ale uvítal by skutočnú záruku, že sa dostane k všetkým MSP v núdzi, a to poskytnutím cielených podporných opatrení. Vyžaduje si to komplexnejšie preskúmanie politiky a presnejšie a konkrétnejšie návrhy na podporu digitalizácie, inovácií a udržateľnosti v prostredí MSP. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | „Stratégia pre MSP novej generácie“ si bude vyžadovať jednoznačný vykonávací rámec a súlad politík. EHSV navrhuje, aby sa EK, Rada, EP, poradné orgány a agentúry EÚ dohodli na viacročnom pláne vykonávania s konkrétnymi čiastkovými ukazovateľmi a harmonogramom cieľov opatrení z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada, aby sa organizáciám zastupujúcim MSP umožnilo prevziať väčšiu zodpovednosť za vykonávanie stratégie pre MSP vrátane cieleného programu EÚ, ktorý MSP a sociálnym partnerom dá možnosť budovania kapacít a podpory spoločnej činnosti, aby fungovali ako jedno kontaktné miesto na poskytovanie informácií a technickej pomoci, a to aj ich väčším zapojením do vymenovávania vyslancov pre MSP a sledovania ich pôsobenia a prijatím monitorovacieho systému na meranie účinnosti ich činnosti. Na to, aby sieť Enterprise Europe Network (EEN) mohla zohrávať významnejšiu úlohu pri poskytovaní poradenstva MSP, ako to plánuje EK, najmä pokiaľ ide o udržateľnú transformáciu, musí sa zásadne zreformovať, pretože vo väčšine členských štátov nemá dosah na MSP a už vôbec nie na remeselné podniky. EHSV sa domnieva, že pokrok vo vykonávaní stratégie a jej účinnosť musí pravidelne monitorovať, hodnotiť a kontrolovať osobitne určené nezávislé monitorovacie stredisko EÚ, aby sa v prípade potreby mohli urýchlene vypracovať a navrhnúť nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Všeobecné pripomienky a výhľadový prístup

| 2.1. | EHSV žiada EK a členské štáty, aby dôkladne zvážili rozšírenie rozsahu a zabezpečenie účinného vykonávania opatrení na podporu konkurencieschopnosti a inovačných kapacít MSP a na pomoc pri zlepšovaní ich viaczložkovej produktivity, ako aj na podporu ich bežnej obchodnej činnosti. EHSV uznáva dôležitosť inovácií a digitalizácie, ale zdôrazňuje, že veľká väčšina MSP v EÚ súrne potrebuje podporu pri modernizácii svojich technológií, riešení otázok týkajúcich sa ľudských zdrojov a zlepšení výkonnosti podniku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV veľmi oceňuje zámer EK prijať opatrenia zamerané na osobitné potreby všetkých podskupín MSP, napr. podnikov vytvárajúcich hodnoty, mikropodnikov, malých podnikov, verejných, rodinných a tradičných podnikov, ako aj podnikov pôsobiacich v odľahlých oblastiach, samostatne zárobkovo činných osôb a remeselníkov a tiež MSP sociálneho hospodárstva, keďže riadne uspokojovanie ich potrieb je kľúčovým faktorom úspechu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Všetky zložky zamerané na MSP v rámci Európskeho fondu obnovy sa musia systematicky monitorovať, aby sa zaručila ich schopnosť poskytovať im potrebnú podporu, ako je nový Nástroj na podporu platobnej schopnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby vypracovala realistický viacročný plán vykonávania, v ktorom jasne uvedie primerané zdroje a opatrenia, konzultácie a spoločnú činnosť so sociálnymi partnermi, nezávislú správu o pokroku, mechanizmy monitorovania a hodnotenia vplyvu. Predpokladom úspechu digitálnej transformácie je, aby boli ambiciózne návrhy programov Digitálna Európa a Horizont Európa v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci lepšie zacielené na MSP a mali spravodlivejší geografický dosah. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité efektívne usmerňovať financovanie a podporné opatrenia pre mikropodniky vrátane tradičných podnikov. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Prvý pilier

| 3.1. | EHSV oceňuje uznanie potreby prispôsobiť podporné opatrenia potrebám MSP, aby sa im pomohlo prosperovať klimaticky neutrálnym, digitálne zdatným a agilným spôsobom efektívne využívajúcim zdroje. Poradcovia pre udržateľný rozvoj a digitálni dobrovoľníci môžu pomôcť MSP stať sa digitálne zdatnými, aktualizovať svoje technológie, pripraviť sa na úspešný prechod na udržateľnosť a nájsť klimaticky neutrálne riešenia, pri ktorých sa efektívne využívajú zdroje. Ich úlohu a povinnosti musia uľahčovať a posilňovať organizácie zastupujúce MSP na úrovni EÚ a na národnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV oceňuje osobitnú úlohu, ktorú majú zohrávať sociálni partneri, a dúfa, že zásada partnerstva sa bude ďalej posilňovať a členské štáty ju budú účinnejšie uplatňovať. Organizácie zastupujúce MSP na úrovni EÚ a na národnej a regionálnej úrovni musia zohrávať kľúčovú úlohu pri tom, aby pomohli MSP oboznámiť sa s opatreniami politiky na ich podporu a porozumieť im. Platí to najmä pre MSP predstavujúce prevažnú väčšinu, čiže tradičné podniky a/alebo mikropodniky a/alebo podniky, ktoré pôsobia v odľahlých a vidieckych oblastiach a musia dobiehať rýchle tempo digitálnej revolúcie. EHSV je ochotný poskytnúť svoju podporu v snahe dosiahnuť, aby sa tieto organizácie a sociálni partneri stali súčasťou siete na zhromažďovanie a výmenu najlepších postupov a nápadov na podporné opatrenia a osobitný sociálny zmier v rámci sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta rozsiahly súbor mechanizmov na uľahčenie prechodu MSP na udržateľnosť, resp. obehovosť a zodpovedajúce dodržiavanie právnych predpisov z ich strany. Výbor zdôrazňuje dôležitosť rýchleho vykonávania akčného plánu pre obehové hospodárstvo (CEAP) a zavedenia ambicióznej minimálnej ceny emisií oxidu uhličitého mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach. EHSV poukazuje na schopnosť Mechanizmu spravodlivej transformácie podporovať rast nového hospodárstva a odporúča, aby sa v prípade potreby prijali sociálne a podporné opatrenia na zabránenie tomu, aby kríza a prechod na nízkouhlíkové obehové hospodárstvo poškodili najslabších, a to vrátane podpory súkromného sektora v prípade negatívnych účinkov, najmä podpory MSP. V snahe motivovať MSP stať sa ekologickejšími je potrebné stimulovať ich potenciál prinášať radikálne a prevratné inovácie, aby sa podporila ekologická transformácia. Vďaka správnej hmotnej a legislatívnej podpore budú MSP schopné zužitkovať inovatívne a udržateľné postupy rýchlejšie ako väčšie podniky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Účinná politika v oblasti práv duševného vlastníctva (PDV) je kľúčom k úspechu inovačných podnikov, najmä MSP a začínajúci podnikov. PDV vrátane patentov, ochranných známok, autorských práv a iných aktív založených na vedomostiach sa musia stať neoddeliteľnou súčasťou obchodných stratégií mnohých MSP. Podniky potrebujú pevný a spoľahlivý rámec PDV, ktorý je vhodný pre digitálny vek. Jednotný patentový systém EÚ by sa mal rýchlo uviesť do prevádzky, aby poskytoval právnu istotu a umožnil MSP vyvíjať a chrániť ich vynálezy za primeranú cenu a so zmenšenou administratívnou záťažou. Prístup založený na spolupráci medzi EK, členskými štátmi a Európskym patentovým úradom (EPÚ) s cieľom rozšíriť služby týkajúce sa patentových prihlášok vrátane finančnej podpory, zlepšiť prístup MSP k spravodlivosti v prípade porušenia patentov, najmä prostredníctvom systému poistenia „pred udalosťou“ (before-the-event, BTE), a prepracovať postup odvolania proti rozhodnutiam EPÚ je nevyhnutný na posilnenie rozvoja a ochrany know-how MSP. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podnikanie je hnacou silou MSP. EHSV žiada Európsku komisiu, aby sa viac sústredila na podporu, zlepšenie a rozvíjanie podnikateľských iniciatív, podnikateľského ducha a informovaného prístupu k podstupovaniu rizika, ako aj na poskytovanie pozitívnejšieho obrazu o podnikateľoch vo finančnej núdzi. Hoci je to dôležité, nestačí sa len zamerať na podnikateľské vzdelávanie a odbornú prípravu na všetkých úrovniach vzdelávania, ale aj na zvýšenie spoločenského uznania úlohy podnikateľov, a to aj propagáciou dobrých príkladov a predstavením vzorov. Malo by sa podporovať zvyšovanie kvalifikácie a odborná príprava podnikateľov. V stratégii by sa mohli stanoviť opatrenia na ďalšie zvýšenie mobility práce v rámci EÚ a tretích krajín a preskúmať popri zjednodušenom vízovom režime EÚ aj ďalšie nástroje. Európska komisia musí spolu s členskými štátmi poskytnúť MSP inovačnú infraštruktúru, t. j. laboratóriá, zariadenia IKT, kancelárske budovy, ako aj právnu pomoc a podporu v oblasti duševného vlastníctva, ktoré by na primeraných úrovniach podstatne znížili prahovú hodnotu pre začínajúce podniky a poskytli priestor pre podnikateľov na čiastočný úväzok. Európska komisia by tiež mohla stimulovať vládne agentúry, aby vytvárali prostredie, v ktorom môžu MSP testovať svoje prototypy, čím by uľahčili financovanie inovačných MSP znížením technického rizika pre investorov. Kľúčom je aj rozvoj efektívnej informovanosti pre oblasť zručností ovplyvňovaním učebných plánov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ľudské zdroje sú kľúčovým určujúcim faktorom konkurencieschopnosti, najmä pre MSP, ktoré majú zvyčajne menej organizačných, riadiacich a finančných nástrojov na prilákanie, motivovanie a udržanie kvalifikovaných pracovníkov. EHSV preto zdôrazňuje, že je dôležité pomáhať MSP pri nábore skúsených a kvalifikovaných pracovníkov, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov, a očakáva, že to bude kľúčovou súčasťou zložky vyhradenej pre MSP v rámci budúceho paktu o zručnostiach. EHSV podporuje spoločnú zodpovednosť za zvyšovanie kvalifikácie, resp. rekvalifikáciu pracovnej sily s vládami, zamestnávateľmi, regiónmi a jednotlivcami. Odborné vzdelávanie a odborná príprava sa musia stať prvotriednou možnosťou, a to spolu s podporou terciárneho vzdelávania na podporu transformácie trhu práce. Je dôležité, aby sa učebné plány orientovali na výsledky vzdelávania, pretože to pomôže podporiť včasné a účinné transformácie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zlepšenie digitálnej kapacity MSP je nevyhnutné. Musí sa s tým začať u najmenej pripravených skupín MSP, napr. mikropodnikov a veľmi tradičných podnikov s obmedzenými alebo žiadnymi skúsenosťami s digitalizáciou. Musia byť cieľmi digitálnych rýchlokurzov zameraných na podnikateľov a zamestnancov MSP a ich potreby sa musia ďalej riešiť pri navrhovaní centier digitálnych inovácií, aby im umožnili zlepšovať svoje profesionálne zručnosti a stať sa kvalifikovanými používateľmi technológií. Centrá digitálnych inovácií by mali byť riadne vybavené na pomoc MSP pri vykonávaní hodnotení rizika a mali by účinne chrániť údaje. EHSV podporuje ohlásenú európsku dátovú stratégiu zameranú na zvýšenie dostupnosti údajov a umožnenie tokov údajov medzi podnikmi a vládami. Musí sa zabezpečiť voľný obeh údajov. Mala by sa podporovať výmena údajov medzi podnikmi s cieľom zlepšiť spoluprácu v hodnotových reťazcoch a poskytnúť príležitosti na zvýšenie hospodárskej sily nášho hospodárstva zlepšením dostupnosti a prístupnosti informácií (od štátneho orgánu alebo hodnotového reťazca) o výmene a prenosnosti údajov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Širokopásmová sieť v EÚ – ako nevyhnutný predpoklad digitalizácie – sa musí komplexne rozšíriť, aby sa spoločnosti mohli stať digitalizovanejšími bez toho, aby sa na niekoho zabudlo. Keďže EÚ v tomto stále dosahuje príliš obmedzený pokrok, najmä vo vidieckych oblastiach, v ktorých sa nachádza mnoho MSP, vo všetkých ostatných iniciatívach určených pre celú EÚ by sa to malo od základu zohľadniť a mali by sa prijať zodpovedajúce opatrenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vyzýva na cielené podporné opatrenia zamerané na digitalizáciu a lepšiu pripojiteľnosť odvetví ako zdravotníctvo, školstvo, verejná správa, potravinárstvo a poľnohospodárstvo, výroba a doprava. Digitálna transformácia by sa mala zakladať na otvorenosti (t. j. na nezávislosti), jednoduchosti, inteligencii, automatizácii, dôvere a bezpečnosti pri hľadaní nových obchodných modelov, procesov, softvéru a systémov. Je stredobodom vedúceho postavenia EÚ v oblasti zmeny klímy a hospodárskeho oživenia. EÚ by mala urýchliť investície do energetickej efektívnosti, dopravy, budov a priemyselných procesov s nízkymi emisiami oxidu uhličitého, v ktorých musí digitalizácia zohrávať kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV odporúča urýchliť zavádzanie všadeprítomných vysokokapacitných a bezpečných sietí, stimulovať súkromné investície a zvýšiť financovanie vidieckych a riedko osídlených oblastí. Plánované prideľovanie frekvencií, ktoré mohlo byť oneskorené v dôsledku krízy spôsobenej pandémie COVID-19, by sa malo tiež zrýchliť, keď sa obnovia bežné operácie. Vtedy by vlády mali tiež uprednostniť ďalšie prideľovanie nových frekvencií (oslobodených od licencií aj licencovaných), aby sa bezdrôtové pripojenie stalo spoľahlivejším. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Druhý pilier

| 4.1. | EHSV víta osobitnú pozornosť, ktorá sa venuje MSP a dôslednému uplatňovaniu zásad „jedenkrát a dosť“ a „digitálne služby ako štandard“. EHSV žiada Európsku komisiu, aby vykonávala novú stratégiu aj na základe zásady „konať pre MSP“, a upozorňuje, že akékoľvek oneskorenie pri vykonávaní podporných opatrení pre MSP by bolo kontraproduktívne. Koniec koncov, MSP v súčasnosti čelia väčším výzvam ako kedykoľvek predtým: negatívne účinky vypuknutia pandémie COVID-19, tvrdá konkurencia, nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, nové formy práce a spotreby, stále komplexnejší a intenzívnejší tok informácií, obmedzené zdroje na inovácie, neustále zmenšovanie významu úlohy podnikateľov, nestabilné finančné trhy, ťažkosti s prístupom k financiám, veľká závislosť od vonkajšieho prostredia a obmedzená vyjednávacia sila. Pokiaľ ide o posudzovaniu vplyvu nadmernej regulácie na MSP, EHSV opakuje svoj názor, že ciele znižovania regulačnej záťaže by mali vychádzať z dôkladného testu MSP, zo spoľahlivých posúdení vplyvu a z komplexného hodnotenia vrátane dialógu s občianskou spoločnosťou a zainteresovanými stranami. Súčasná úroveň ochrany občanov, spotrebiteľov, pracovníkov, investorov a životného prostredia v členských štátoch sa pri vykonávaní právnych predpisov EÚ nesmie spochybňovať. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Otázka oneskorených platieb si vyžaduje dôkladné zváženie a plánované preskúmanie smernice o oneskorených platbách je dôležitým krokom, ktorý by mal úzko zahŕňať konzultácie so zainteresovanými stranami v oblasti MSP. Mohlo by byť užitočné zasiahnuť na úrovni kultúry s cieľom podporovať čestné správanie. V tomto zmysle by konkrétnym opatrením na podporu tohto procesu mohlo byť vytvorenie nástroja, napríklad webového sídla, na ktorom by sa od spoločností vyžadovalo, aby sa zaviazali dodržiavať určité zásady týkajúce sa včasných platieb. S cieľom chrániť MSP pred väčšou vyjednávacou silou väčších spoločností EHSV navrhuje, aby EK rozšírila a posilnila svoje ustanovenia o nekalých obchodných praktikách medzi podnikmi a medzi podnikmi a platformami a rozšírila ich do všetkých sektorov, prípadne ako súčasť práva hospodárskej súťaže EÚ s možnosťou, aby MSP predkladali dôverné sťažnosti ústrednému orgánu, ktorým by v prípade EÚ mohlo byť GR pre hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami vyjadruje EHSV pochybnosti o skutočnej užitočnosti siete vyslancov pre MSP, ktorá nie je plne funkčná vo všetkých členských štátoch, a o jej schopnosti priniesť naozajstnú pridanú hodnotu. Odporúča, aby sa radšej posilnila úloha organizácií zastupujúcich MSP namiesto vytvorenia nového postu vo forme vyslanca EÚ pre MSP, ktorý neposkytuje vôbec žiadnu záruku regulácie priaznivej pre MSP. EHSV navrhuje, aby bol národný vyslanec pre MSP vymenovaný po dohode s národnými organizáciami zastupujúcimi MSP, ktoré s ním musia byť v neustálom kontakte, a ten sa im musí pravidelne zodpovedať. Vykonávanie „Stratégie pre MSP novej generácie“ a iniciatívy Small Business Act sa musí zahrnúť do európskeho semestra a vytvoreného porovnávacieho prehľadu týkajúceho sa MSP. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Experimentálne regulačné prostredia sa ukázali ako užitočný nástroj a EHSV žiada, aby sa pri zavádzaní predpisov pre MSP vo väčšej miere využívali a aby sa lepšie propagovali medzi národnými zákonodarcami. Európska komisia by mala objasniť, ako, kde a prečo sa budú tieto experimentálne regulačné prostredia uplatňovať. Stále existuje jednoznačná potreba zlepšiť v hodnotení vplyvu test vplyvu na MSP, aby sa zabezpečilo, že všetky navrhované právne predpisy budú priaznivé pre MSP. Nová platforma EK „Fit for Future“ by mala byť výrazne zameraná na kontrolu možného zaťaženia, ktoré by mohlo vytvárať prekážky pre sociálno-ekonomickú obnovu. EÚ by tiež mala vytvoriť experimentálne regulačné prostredia na úrovni EÚ. Tým by sa posilnil jednotný trh, zabezpečila väčšia harmonizácia a inovátorom by sa rýchlo poskytla právna istota pre inovatívne riešenia v celej Európe. V EÚ je viac začínajúcich a inovačných MSP ako v USA alebo Číne, ale z niekoľkých štúdií vyplýva, že tieto podniky uprednostňujú šírenie svojich inovatívnych riešení mimo Európy. Dôvodov je veľa, a to vrátane nedostatku finančných stimulov v Európe a rozdrobeného jednotného trhu. Preto je dôležité vytvoriť experimentálne regulačné prostredia: povzbudili by spoločnosti, aby zostali v Európe, a z dlhodobého hľadiska by snáď pomohli vytvoriť európskych šampiónov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Zvýšenie prístupnosti obstarávania a jeho vhodnosti pre MSP zabraňuje cezhraničnej trestnej činnosti a zneužívaniu trhu. Nabádanie MSP, aby sa aktívnejšie podieľali na solidarite a zapájali do strategických a základných sektorov, ako sú výrobky a služby pre oblasť zdravia a bezpečnosti, letectvo a obrana, je účinným spôsobom ich lepšej integrácie do hodnotových reťazcov a určite by bolo vítané v systéme otvoreného obchodu, ktorým sa bojuje proti stúpajúcemu protekcionizmu. Okrem toho vypuknutie pandémie COVID-19 ukázalo, aké dôležité je mať diverzifikované dodávateľské reťazce, ale tiež ich mať k dispozícii v danej krajine alebo blízkych krajinách (onshore/nearshore). Pritom je nevyhnutné pomôcť MSP pri hľadaní ich miesta v tomto procese. Kríza tiež poskytla mnoho príkladov toho, aký krehký je jednotný trh, Na zabezpečenie plynulého fungovania každého sektora, čo je pre MSP kľúčové, ako aj na ich povzbudenie, aby aktívne expandovali na vonkajšie trhy, je potrebný akčný plán. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Európska komisia musí byť ambicióznejšia v úsilí o otvorenie verejného obstarávania pre MSP a v spolupráci s poskytovateľmi verejných služieb sa musí usilovať o zväčšenie transparentnosti verejného obstarávania a zabezpečenie súladu verejných zákaziek s pravidlami jednotného trhu EÚ. EHSV navrhuje, aby sa to uskutočnilo najmä prostredníctvom:






  — | zvýšenia a neustáleho monitorovania miery účasti MSP, |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

zvýšenia a neustáleho monitorovania miery účasti MSP,

| — | zjednodušenia administratívnych postupov a poskytovania lepších verejných a digitálnych služieb, |
| --- | --- |

—

zjednodušenia administratívnych postupov a poskytovania lepších verejných a digitálnych služieb,

| — | určenia jednotného kontaktného miesta v každom členskom štáte, v ktorom bude možné zaregistrovať a monitorovať sťažnosti alebo otázky súvisiace s verejným obstarávaním, |
| --- | --- |

—

určenia jednotného kontaktného miesta v každom členskom štáte, v ktorom bude možné zaregistrovať a monitorovať sťažnosti alebo otázky súvisiace s verejným obstarávaním,

| — | zlepšenia prístupu k postupom odvolania proti výsledkom výberových konaní. |
| --- | --- |

—

zlepšenia prístupu k postupom odvolania proti výsledkom výberových konaní.

| 4.7. | Podobne musí EÚ pokračovať v úsilí o väčšiu transparentnosť a užšiu spoluprácu s priemyslom EÚ ako celkom počas prešetrovaní v rámci nástrojov na ochranu obchodu a musí aj naďalej uľahčovať prístup MSP k týmto nástrojom. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad ťažkosťami, s ktorými sa stretáva maloobchod, najmä počas obmedzenia pohybu v dôsledku ochorenia COVID-19, a vyzýva na osobitné opatrenia na podporu a propagáciu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Jednotná digitálna brána prepojená s jednotnými kontaktnými miestami v členských štátoch bude MSP poskytovať informácie a podporu, zatiaľ čo národné a regionálne organizácie zastupujúce MSP im pomôžu identifikovať a rozpoznať riešenia, ktoré sú pre ne najvhodnejšie. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Uľahčenie prevodov podnikov je nesmierne dôležité, pretože bude ďalej motivovať celú generáciu k tomu, aby udržiavala rodinné podniky v prevádzke, a uľahčí prevody vlastníctva v prípadoch, keď vlastník nemá zručnosti, zdroje a nápady potrebné na ďalšie podnikanie. V takýchto prípadoch sa môže preskúmať aj odkúpenie podnikov pracovníkmi prostredníctvom vytvorenia družstva a iných foriem vlastníctva zamestnancami. Je tiež mimoriadne dôležité identifikovať dva rôzne typy prevodov podnikov, aby sme pochopili, ako konkrétne právne predpisy ovplyvňujú každý typ. Je potrebné rozlišovať medzi „prevodmi podnikov v rámci rodiny“ a „externými prevodmi podnikov“, pričom každý z nich má osobitné vymedzenie pojmu. Legislatívny rámec musí byť flexibilnejší, aby uľahčil kúpu existujúcej spoločnosti, s ktorou sú v súčasnosti spojené vysoké riziká, značné náklady a komplikované postupy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať cezhraničným prevodom MSP s cieľom riešiť vysoké náklady spojené s týmito transakciami a podstatne odlišné právne predpisy členských štátov. Okrem otázky prevodov EHSV odporúča založenie európskej spoločnosti 2.0 pre MSP vo forme prepracovanej európskej súkromnej spoločnosti (Societas Privata Europaea – SPE) s cieľom uľahčiť cezhraničnú expanziu a ďalší rozvoj MSP. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | S cieľom umožniť MSP v plnej miere využívať výhody obchodných dohôd EHSV žiada, aby sa kapitoly o MSP stali štandardným prístupom v budúcich dvojstranných obchodných rokovaniach EÚ s tretími krajinami a aby sa zriadili výbory pre MSP na začatie iniciatív na výmenu informácií o dohodách o voľnom obchode a technických normách s MSP a na monitorovanie využívania dohôd o voľnom obchode malými a strednými podnikmi v EÚ a v inej krajine, resp. krajinách, ktoré sú stranami dohody. EEN ako nástroj na podporu internacionalizácie MSP by sa mala zlepšiť, rovnako ako aj spolupráca a synergia s národnými poskytovateľmi služieb a odvetvovými a národnými federáciami MSP. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Európska komisia by mala pokračovať v skúmaní možnosti právnej formy európskeho práva obchodných spoločností určenej pre MSP, pričom by sa mala inšpirovať prácou vykonanou na návrhu európskej súkromnej spoločnosti. Vo svojej stratégii pre MSP plánuje EK posúdiť potrebu dodatočných opatrení v oblasti práva obchodných spoločností na uľahčenie cezhraničného rozširovania a ďalšieho rozvoja MSP. Osobitným návrhom na dosiahnutie týchto cieľov je vytvorenie právnej formy európskeho práva obchodných spoločností určenej pre MSP, ako už bolo uvedené. Keďže iba 2 % európskych MSP investujú v zahraničí založením pobočiek v dôsledku jazykových, administratívnych a právnych rozdielov medzi členskými štátmi, ktoré sťažujú založenie dcérskych spoločností v zahraničí, mala by sa v EÚ zvážiť potreba právneho mechanizmu, ktorý umožní spoločnostiam lepšie riadiť svoje rozširovanie. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Vzhľadom na to, že podpora obchodu je v zásade v právomoci národných vlád, úspešné vykonávanie dohôd o voľnom obchode v konečnom dôsledku závisí od kapacity, schopnosti a ochoty jednotlivých členských štátov podporovať danú obchodnú dohodu EÚ v rámci svojej národnej podnikateľskej komunity. EHSV vyzýva 27 členských štátov a Európsku komisiu, aby sa dobrovoľne a v súlade so svojimi príslušnými právomocami zaviazali vykonávať osobitné opatrenia a činnosti doma prostredníctvom európskych akčných plánov vykonávania, ktoré na úrovni EÚ doplnia „vonkajšie“ plány vykonávania stanovené v rámci dohôd o voľnom obchode EÚ. Takéto akčné plány by mali ďalej prispievať k účinnému monitorovaniu skutočnej transpozície dohodnutých záväzkov v rámci dohôd o voľnom obchode v príslušnej tretej krajine a zároveň umožniť monitorovanie a porovnávanie konkrétnych opatrení, ktoré prijali vlády a podnikateľská komunita na národnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Tretí pilier

| 5.1. | EHSV opakuje svoj návrh, aby boli členské štáty motivované k vytvoreniu a rozvoju siete „finančných ombudsmanov“ koordinovanej zo strany EÚ. S podporou navrhovanej pracovnej skupiny pre likviditu MSP by táto sieť mala používať vhodné metodiky na monitorovanie vykonávania nových opatrení EK zameraných na krátkodobú likviditu mikropodnikov, ktoré boli navrhnuté na úrovni EÚ a členských štátov. Okrem toho, že sieť každodenne pomáha MSP pri prístupe k finančným prostriedkom, môže tiež pomôcť Európskej komisii pri zbere a analýze kvalitatívnych údajov s cieľom zistiť, ako sprostredkovateľské banky využívajú finančné nástroje na to, aby oslovili MSP, ktoré najviac potrebujú finančné zdroje, a prečo sa im neposkytujú úvery v súlade so zásadami upravujúcimi spätnú väzbu od bánk. Sieť by mala riešiť aj komplexnejšie spory medzi MSP a bankami, ostatnými poskytovateľmi finančných služieb a poskytovateľmi likvidity. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV je spokojný s úsilím zameraným na diverzifikáciu zdrojov financovania pre MSP prostredníctvom podpory kapitálového financovania a využívania rastových trhov MSP, ako aj hľadania alternatívnych možností kótovania pre ne. EHSV žiada Európsku komisiu, aby s aktívnou pomocou organizácií zastupujúcich MSP zvážila zavedenie osobitných opatrení na vzdelávanie manažérov o výhodách a príležitostiach, ktoré ponúkajú rôzne možnosti financovania, pomohla im vybrať si tú, ktorý najlepšie zodpovedá ich potrebám, a aby propagovala ďalšie riešenia šité na mieru navrhované odborníkmi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V súlade s už prijatými pozíciami na podporu a stimuláciu podnikania žien EHSV osobitne a s potešením víta návrh Komisie začať rodovo inteligentnú finančnú iniciatívu s cieľom stimulovať financovanie podnikov a fondov vedených ženami a posilniť podnikanie žien. Väčšia a viditeľnejšia prítomnosť žien, a to aj v podnikateľskom prostredí, je skutočne absolútnou nevyhnutnosťou pre realizáciu Európy budúcnosti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV víta vytvorenie súkromno-verejného fondu zameraného na prvotné verejné ponuky akcií a plne podporuje vytvorenie ďalších nástrojov kapitálového financovania, kvázikapitálového financovania, financovania prostredníctvom rizikového kapitálu a financovania s rozdelením rizika pre MSP. EHSV sa domnieva, že ich podpora a zabezpečenie ich dostupnosti sú obzvlášť dôležité pre inovatívne malé podniky a spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV uznáva, že kótovanie MSP poskytuje podnikom príležitosti, zároveň však poznamenáva, že nie je vhodné pre všetky podniky z dôvodu súvisiaceho administratívneho zaťaženia a nákladov. Používanie podielov bez hlasovacieho práva by mohlo byť dobrým spôsobom, ako povzbudiť MSP, najmä rodinné podniky, aby získali prístup k kapitálu bez straty kontroly nad svojimi podnikmi. Ďalšou výzvou je rovnaké posudzovanie kapitálového aj dlhového financovania. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Zatiaľ čo budúci rozpočet EÚ bude logicky zameraný na využívanie finančných prostriedkov na investície, hodnota financovania činností na budovanie kapacít a spoločných činností MSP v celej EÚ by sa nemala podceňovať a má v súčasnej situácii osobitný význam. Rozpočet EÚ je mimoriadne dôležitý pre opatrenia na rozvoj zručností, internacionalizáciu, podporu obehového hospodárstva, podnikanie, podporu podnikov v ťažkostiach a prístup k verejným službám. Takéto iniciatívy môžu priniesť obrovskú návratnosť investícií pre daňovníkov EÚ a jednotlivé MSP, ktoré z toho majú priamy úžitok, a preto by mali byť do revidovaného VFR pevne začlenené. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6 | Pokiaľ ide o používanie kryptoaktív a digitálnych tokenov zo strany MSP, EHSV vyzýva EK, aby v spolupráci s organizáciami zastupujúcimi MSP dôkladne monitorovala ich používanie, keďže kryptoaktíva majú jedinečné vlastnosti, ktoré sa líšia od tradičných finančných aktív a ako také predstavujú pre podniky (vrátane MSP) nové výzvy, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť a vnútorné kontroly. MSP by preto mali najprv pochopiť riziká a prínosy spojené s kryptoaktívami a navrhnúť účinné kontrolné prostredie, ktoré môže zaistiť bezpečnosť. Okrem toho, keďže kryptoaktíva sú vysoko neregulované, je možné, že MSP by mohli čeliť vyšetrovaniam z dôvodu podvodov, ak by na nich ich investori podali žalobu. |
| --- | --- |

5.6

6.   Vykonávanie a angažovanosť členských štátov

| 6.1. | Plná podpora a angažovanosť členských štátov je kľúčovým faktorom úspechu pre rýchle vykonávanie opatrení stratégie. EHSV sa domnieva, že úplné uplatňovanie zásady partnerstva pri vykonávaní týchto opatrení prinesie v rámci úzkej spolupráce s vyslancami pre strategické podnikanie, ktorých práca by mala priniesť pridanú hodnotu, hmatateľné výsledky. EHSV opäť zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť do tohto procesu úzko aj organizácie zastupujúce MSP na úrovni EÚ, národnej a regionálnej úrovni, pretože sú priamym prostredníkom podnikateľskej obce. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV chápe dôvody Európskej komisie, pre ktoré nezmenila vymedzenie MSP, hoci existujú rôzne názory na to, do akej miery je na daný účel vhodné, a víta záväzok posúdiť konkrétne otázky vznesené v rámci konzultačného procesu a podať o nich správy. Medzitým v súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami EHSV žiada Európsku komisiu, aby pomohla členským štátom, aby boli flexibilné pri výbere spôsobu vykonávania. |
| --- | --- |

6.2.

7.   MSP prosperujú v čase pandémie COVID-19

| 7.1. | Tragický a zhoršujúci sa vplyv ochorenia COVID-19 na hospodárske systémy najviac zasiahol MSP, najmä mikropodniky. Tento obrovský negatívny vplyv zásadne ohrozuje systémovú úlohu MSP v hospodárstve a preukázal význam úplného a systematického zapojenia sociálnych partnerov a príslušných organizácií občianskej spoločnosti do všetkých etáp rozhodovania a do vytvorenia siete vedomostí a odbornej prípravy RescEU v rámci súčasného mechanizmu civilnej ochrany EÚ, ako už navrhol EHSV. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV je pripravený ďalej diskutovať o novom prístupe, ktorý navrhuje EK, aby sa uprednostňovala podpora poskytovaná ekosystémom, a nie podnikom podľa ich veľkosti. Výbor poznamenáva, že EK v súčasnosti uznáva 14 ekosystémov, a chcel by zdôrazniť potrebu zabezpečiť účinnú komunikáciu a riadenie, aby boli vypočuté hlasy všetkých zúčastnených strán v rámci týchto ekosystémov a zabezpečila sa aktívna účasť organizácií zastupujúcich MSP na úrovni EÚ, ako aj na národnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Prioritné krátkodobé núdzové opatrenia, ktoré sú kľúčové pre MSP, najmä pre mikropodniky, by sa mali zameriavať na transparentné a včasné poskytovanie likvidity so spravodlivou úrokovou mierou, s využitím finančných sprostredkovateľov a bez neopodstatnených prekážok a neprimeraných administratívnych bankových záťaží. MSP, ktoré dospejú k záveru, že ich obchodný model sa stal zastaraným, si zároveň zaslúžia pomoc s riadnou likvidáciou spoločnosti a so začatím nového podnikania. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Je potrebné, aby sa podporné opatrenia na úrovni EÚ čo najrýchlejšie dostali k MSP, pričom ich vykonávanie by sa malo dôkladne posudzovať a monitorovať na úrovni EÚ a členských štátov na základe vhodného spoločného mechanizmu spätnej väzby, kde by si organizácie zastupujúce MSP, finanční sprostredkovatelia a bankový sektor a sektor úverových záruk mohli vymieňať údaje. Cieľom je zabrániť tomu, aby dochádzalo k neodôvodneným omeškaniam a svojvoľnému prijímaniu diskrečných rozhodnutí v reakcii na naliehavé potreby likvidity remeselného odvetvia a MSP, ktoré by mohli byť spôsobené existujúcimi rozdielmi pri vykonávaní takýchto opatrení v rámci národných úverových systémov a finančnými sprostredkovateľmi. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Je nevyhnutné, aby bol navrhnutý a plne sfunkčnený harmonizovaný a rýchly systém reakcie EÚ v oblasti likvidity zameraný na mikropodniky a malé podniky. EHSV navrhuje, aby Európska komisia vytvorila stálu „pracovnú expertnú skupinu EÚ na vysokej úrovni pre likviditu mikropodnikov a malých podnikov“ zameranú na uľahčenie tokov likvidity MSP na základe analýz nezávislých údajov, ktoré sa poskytujú pravidelne, a na lepšie pochopenie toho, ako prekonať existujúce prekážky likvidity MSP. Nezávislé monitorovacie stredisko pre MSP by mohlo pravidelne hodnotiť hospodárske a finančné údaje a postupy. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby zvážila zmenu prílohy III k smernici o DPH s cieľom umožniť členským štátom dočasne znížiť sadzby DPH pre niektoré najviac postihnuté sektory, napríklad cestovný ruch a prepojený sektor pohostinských služieb (HORECA), samostatne zárobkovo činné osoby, remeselnícke odvetvie atď. EHSV podporuje takéto opatrenia pod podmienkou, že nevytvoria nekalú hospodársku súťaž, a domnieva sa, že táto podmienka bude splnená vzhľadom na dočasný charakter opatrenia. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Osobitné podporné opatrenia sú potrebné na pomoc pracovníkom pri návrate do práce, najmä tým, ktorí pracujú pre MSP. Medzi tieto opatrenia patrí „žltý preukaz“, podpora, ktorá umožňuje okamžité začatie menších miestnych verejných prác, informácie a poradenstvo pre ľudí o tom, ako sa správať a dodržiavať hygienické, zdravotné a bezpečnostné opatrenia na ďalšie zmenšenie rizika nakazenia ochorením COVID-19, ako aj posúdenie rizika s ním spojeného, ktoré majú vykonávať národné a externé orgány bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, aby sa zabezpečilo správne vykonávanie týchto opatrení a zmenšilo súvisiace zaťaženie a náklady. Je nevyhnutné poskytnúť potrebné osobné ochranné prostriedky, ktoré zamestnancom umožnia vrátiť sa do práce, a zvýšiť výrobnú kapacitu MSP, ktoré sú ich výrobcami, a to priamymi investíciami a poskytovaním technickej pomoci, ako aj prijatím príslušných harmonizovaných noriem. Organizácie zastupujúce MSP majú kľúčovú podpornú úlohu pri výmene protokolov a postupov medzi svojimi členmi, aby uľahčili obnovu a skrátili čas potrebný na návrat do práce. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Ďalšia žiadosť sociálnych partnerov EÚ bola splnená nedávnou zmenou dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci týkajúce sa MSP. Hoci sa ňou zohľadnili osobitné výhody poskytované spoločnostiam počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, ako sú daňové odklady a pôžičky, všeobecné pravidlo de minimis sa nezmenilo. Odľahlé a vidiecke regióny a ostrovy tradične dostávajú dopravné dotácie, ktoré môžu ľahko zodpovedať za väčšinu sumy de minimis. Po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 zostane takýmto regiónom málo turistov, ak vôbec nejakí zostanú, a budú musieť na zotavenie z krízy využiť obnovený obchod s tovarom. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Účinná obnova si bude vyžadovať obrovské množstvo verejných a súkromných investícií na financovanie dvojakej transformácie, na umožnenie spoločnostiam, aby zostali konkurencieschopné a zakladali nové podniky. MSP však čelia ťažkostiam, pokiaľ ide o prispôsobenie zmenám a komplexnej regulácii počas transformácie. Aby sa umožnili takéto mimoriadne investície, bude EÚ musieť rozšíriť svoje existujúce finančné nástroje (VFR, InvestEU, Kohézny fond a štrukturálne fondy, Horizont Európa, Digitálna Európa atď. a finančná podpora od skupiny EIB, ako aj zavedenie ESM), zabezpečiť ich dlhodobú flexibilitu a zriadiť stály fond obnovy, ktorý pomôže členským štátom vyrovnať sa s nadchádzajúcimi výzvami. Z hľadiska podpory MSP vo finančných ťažkostiach v celej Európe je mimoriadne dôležité, aby členské štáty v plnej miere vykonávali smernicu o platobnej neschopnosti týkajúcu sa rámcov preventívnej reštrukturalizácie a poskytovali odbornú podporu MSP na to, aby mohli dosiahnuť uskutočniteľný obrat alebo získať druhú šancu. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EHSV vyzýva na spustenie programu EÚ poskytujúceho organizáciám zastupujúcim MSP budovanie kapacít a podporu spoločných činností na to, aby fungovali ako jednotné kontaktné miesta pre informácie a technickú pomoc, čo bude naliehavo potrebné po fáze ukončovania opatrení. Rovnako dôležité je, aby EÚ financovala voľne prístupné viacjazyčné databázy analýz životného cyklu skupín výrobkov s cieľom umožniť MSP, ktoré tieto údaje nemôžu priamo generovať, aby vyrábali ekologickejšie. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Už pred krízou sa organizácie zastupujúce MSP podieľali na vývoji a poskytovaní rôznych služieb na pomoc MSP vo finančných ťažkostiach vrátane iniciatívy Early Warning Europe. V nasledujúcich mesiacoch a rokoch bude o takúto podporu ešte väčší záujem. Implementácia nástrojov včasného varovania vymedzených v smernici o platobnej neschopnosti sa musí zintenzívniť, aby sa zabezpečil prístup k účinnej podpore pre podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

7.11.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/219

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Cestovný ruch a doprava v roku 2020 a v ďalšom období

[COM(2020) 550 final]

(2020/C 429/27)

| Spravodajca: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Panagiotis GKOFAS

| Konzultácia | Európska komisia, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 217/2/0 |

Konzultácia

Európska komisia, 17.6.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4.9.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

217/2/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že oznámenie Európskej komisie COM(2020) 550 final by malo byť strategickým nástrojom politiky na prehodnotenie udržateľného modelu cestovného ruchu a dopravy v EÚ. EHSV žiada komplexný balík opatrení s usmerneniami a odporúčaniami zameranými na:






  1) | bezpečné obnovenie neobmedzeného voľného pohybu, koordinované opätovné otvorenie vnútorných hraníc a zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1)

bezpečné obnovenie neobmedzeného voľného pohybu, koordinované opätovné otvorenie vnútorných hraníc a zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach;

| 2) | bezpečné obnovenie dopravy a prepojenia po prijatí spoločnej politickej rámcovej dohody pre všetky členské štáty EÚ;






  — | bezpečné pokračovanie poskytovania služieb v oblasti gastroturizmu a ubytovacích a stravovacích služieb; |
| --- | --- | --- |

2)

bezpečné obnovenie dopravy a prepojenia po prijatí spoločnej politickej rámcovej dohody pre všetky členské štáty EÚ;

—

bezpečné pokračovanie poskytovania služieb v oblasti gastroturizmu a ubytovacích a stravovacích služieb;

| — | dosiahnutie rovnováhy na základe dohody medzi členskými štátmi EÚ o bezpečnom a spoločnom riadení rozhodnutí a politík v oblasti správy hraníc a dopravy. Pokiaľ sa vykonávajú kontroly v súvislosti s COVID-19, bude k dispozícii dostatočný počet zamestnancov na riadenie okamžitého a rýchleho tranzitu osôb; |
| --- | --- |

—

dosiahnutie rovnováhy na základe dohody medzi členskými štátmi EÚ o bezpečnom a spoločnom riadení rozhodnutí a politík v oblasti správy hraníc a dopravy. Pokiaľ sa vykonávajú kontroly v súvislosti s COVID-19, bude k dispozícii dostatočný počet zamestnancov na riadenie okamžitého a rýchleho tranzitu osôb;

| — | zabezpečenie financovania odbornej prípravy pracovníkov v hoteloch, reštauráciách, stravovacích zariadeniach, múzeách, sektore plavebného cestovného ruchu atď., aby mohli riadne vykonávať opatrenia na zabránenie šíreniu ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie financovania odbornej prípravy pracovníkov v hoteloch, reštauráciách, stravovacích zariadeniach, múzeách, sektore plavebného cestovného ruchu atď., aby mohli riadne vykonávať opatrenia na zabránenie šíreniu ochorenia COVID-19;

| 3) | zabezpečenie toho, aby zdravie a bezpečnosť boli hlavnou prioritou v každom kontexte, či už pri cestovaní alebo ostatných činnostiach, keďže je to jediný spôsob ako znovu získať dôveru v pohyb osôb; |
| --- | --- |

3)

zabezpečenie toho, aby zdravie a bezpečnosť boli hlavnou prioritou v každom kontexte, či už pri cestovaní alebo ostatných činnostiach, keďže je to jediný spôsob ako znovu získať dôveru v pohyb osôb;

| 4) | prijatie nového formulára na lokalizáciu cestujúcich (Passenger Locator Form – PLF) na úrovni EÚ, pretože takýto systém by mohol priniesť ďalšiu pridanú hodnotu na úrovni EÚ vo viacerých oblastiach:






  — | monitorovanie na úrovni EÚ: ak by sa všetky členské štáty dohodli na výmene nových informácií z PLF aj informácií o laboratórnych výsledkoch pre cestujúcich, mohli by sme dosiahnuť úspory z rozsahu, pokiaľ ide o zdroje na testovanie (1). Ak by všetky krajiny EÚ súhlasili s používaním tejto technológie (ako doteraz Belgicko a Nemecko) a rovnakého nového štandardného formulára PLF, mohli by sa vypracovať spoľahlivé odhady a prognózy na úrovni miest, čím by sa získali informácie pre politiky jednak na úrovni jednotlivých krajín, jednak na úrovni EÚ. Takéto úsilie by zviditeľnilo úlohu EÚ: prostredníctvom inovácií a spolupráce môžeme dosiahnuť naše spoločné ciele – verejné zdravie a hospodársku činnosť v čase krízy; |
| --- | --- | --- |

4)

prijatie nového formulára na lokalizáciu cestujúcich (Passenger Locator Form – PLF) na úrovni EÚ, pretože takýto systém by mohol priniesť ďalšiu pridanú hodnotu na úrovni EÚ vo viacerých oblastiach:

—

monitorovanie na úrovni EÚ: ak by sa všetky členské štáty dohodli na výmene nových informácií z PLF aj informácií o laboratórnych výsledkoch pre cestujúcich, mohli by sme dosiahnuť úspory z rozsahu, pokiaľ ide o zdroje na testovanie (1). Ak by všetky krajiny EÚ súhlasili s používaním tejto technológie (ako doteraz Belgicko a Nemecko) a rovnakého nového štandardného formulára PLF, mohli by sa vypracovať spoľahlivé odhady a prognózy na úrovni miest, čím by sa získali informácie pre politiky jednak na úrovni jednotlivých krajín, jednak na úrovni EÚ. Takéto úsilie by zviditeľnilo úlohu EÚ: prostredníctvom inovácií a spolupráce môžeme dosiahnuť naše spoločné ciele – verejné zdravie a hospodársku činnosť v čase krízy;

| — | pas COVID-19: jednou z najnáročnejších úloh počas našej skúsenosti s turistickou sezónou bolo potvrdzovanie platnosti testov PCR. Ak sa všetky členské štáty rozhodnú prijať rovnakú platformu pre PLF, potom by všetky akreditované laboratóriá mohli oznámiť výsledky prostredníctvom tejto platformy, čím by sa vytvoril pas COVID-19 pre všetkých cestujúcich, ktorý by sa dal pokladať za spoľahlivý a ktorý by mohol zaručiť minimálne riziko spojené s cestovaním; |
| --- | --- |

—

pas COVID-19: jednou z najnáročnejších úloh počas našej skúsenosti s turistickou sezónou bolo potvrdzovanie platnosti testov PCR. Ak sa všetky členské štáty rozhodnú prijať rovnakú platformu pre PLF, potom by všetky akreditované laboratóriá mohli oznámiť výsledky prostredníctvom tejto platformy, čím by sa vytvoril pas COVID-19 pre všetkých cestujúcich, ktorý by sa dal pokladať za spoľahlivý a ktorý by mohol zaručiť minimálne riziko spojené s cestovaním;

| 5) | vypracovanie spoločného strategického plánu EÚ na pomoc členským štátom pri vykonávaní ekonomických a podporných opatrení pre malé a stredné podniky v cestovnom ruchu, reštaurácie, hotely, cestovné kancelárie, sprievodcov cestovného ruchu atď.;






  — | riešenie nedostatku likvidity, s priamym financovaním najmä pre mikropodniky, a obnovenie podnikateľskej dôvery, ako aj sprostredkovanie cestovných poukazov; |
| --- | --- | --- |

5)

vypracovanie spoločného strategického plánu EÚ na pomoc členským štátom pri vykonávaní ekonomických a podporných opatrení pre malé a stredné podniky v cestovnom ruchu, reštaurácie, hotely, cestovné kancelárie, sprievodcov cestovného ruchu atď.;

—

riešenie nedostatku likvidity, s priamym financovaním najmä pre mikropodniky, a obnovenie podnikateľskej dôvery, ako aj sprostredkovanie cestovných poukazov;

| — | okamžitý prístup k pôžičkám a ich schvaľovanie pre všetky členské štáty pod dohľadom ECB a EÚ so zárukami EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

—

okamžitý prístup k pôžičkám a ich schvaľovanie pre všetky členské štáty pod dohľadom ECB a EÚ so zárukami EÚ a členských štátov;

| — | okamžité zriadenie európskeho mechanizmu na monitorovanie vykonávania podporných opatrení pre MSP a pracovníkov, najmä likvidity, pôžičiek a transparentnosti podporných opatrení; |
| --- | --- |

—

okamžité zriadenie európskeho mechanizmu na monitorovanie vykonávania podporných opatrení pre MSP a pracovníkov, najmä likvidity, pôžičiek a transparentnosti podporných opatrení;

| 6) | posilnenie a rozšírenie programu SURE tak, aby pokrýval nezamestnanosť pracovníkov a kompenzáciu miezd v MSP; MSP by mali byť oslobodené od platenia časti miezd a malo by sa od nich vyžadovať, aby pracovníkov integrovali cez národné systémy podporované z programu SURE; |
| --- | --- |

6)

posilnenie a rozšírenie programu SURE tak, aby pokrýval nezamestnanosť pracovníkov a kompenzáciu miezd v MSP; MSP by mali byť oslobodené od platenia časti miezd a malo by sa od nich vyžadovať, aby pracovníkov integrovali cez národné systémy podporované z programu SURE;

| 7) | organizácie MSP by mali byť riadne konzultované európskymi a národnými inštitúciami, ktoré sú kompetentné na zavádzanie programu SURE; |
| --- | --- |

7)

organizácie MSP by mali byť riadne konzultované európskymi a národnými inštitúciami, ktoré sú kompetentné na zavádzanie programu SURE;

| 8) | z programu SURE by sa najmenej do 30. júna 2021 mali v plnej miere hradiť mzdy a príspevky do sociálneho poistenia pracovníkov v cestovnom ruchu a doprave, ktorí v dôsledku pandémie prišli o prácu, napríklad v stravovacích zariadeniach, hoteloch, leteckých spoločnostiach, na výletných lodiach, v turistických autobusoch, na letiskách, v prístavných termináloch, plavebnom cestovnom ruchu a turistických sprievodcov; |
| --- | --- |

8)

z programu SURE by sa najmenej do 30. júna 2021 mali v plnej miere hradiť mzdy a príspevky do sociálneho poistenia pracovníkov v cestovnom ruchu a doprave, ktorí v dôsledku pandémie prišli o prácu, napríklad v stravovacích zariadeniach, hoteloch, leteckých spoločnostiach, na výletných lodiach, v turistických autobusoch, na letiskách, v prístavných termináloch, plavebnom cestovnom ruchu a turistických sprievodcov;

| 9) | daňové úľavy s moratóriom na daňové povinnosti a ad hoc balíček fiškálnych stimulov v oblasti cestovného ruchu a dopravy pre všetky MSP pôsobiace v cestovnom ruchu na roky 2020 – 2024. EHSV sa domnieva, že v rámci harmonizovaného systému DPH v EÚ by sa znížená DPH mala uplatňovať na hotely, reštaurácie, cestovné služby, plavebný cestovný ruch (prenájom lodí, maríny), autobusy, sprievodcov atď. Takéto úľavy by však mali byť podmienené dodržiavaním práv zamestnancov a poskytnutím záruky ich neprepustenia. Okrem toho by sa akákoľvek finančná podpora, napríklad štátna pomoc, pôžičky alebo daňové výnimky, mala poskytovať len podnikom, ktoré:






  — | zachovajú zamestnanosť, resp. vytvoria dôstojné pracovné miesta a dodržiavajú práva zamestnancov; |
| --- | --- | --- |

9)

daňové úľavy s moratóriom na daňové povinnosti a ad hoc balíček fiškálnych stimulov v oblasti cestovného ruchu a dopravy pre všetky MSP pôsobiace v cestovnom ruchu na roky 2020 – 2024. EHSV sa domnieva, že v rámci harmonizovaného systému DPH v EÚ by sa znížená DPH mala uplatňovať na hotely, reštaurácie, cestovné služby, plavebný cestovný ruch (prenájom lodí, maríny), autobusy, sprievodcov atď. Takéto úľavy by však mali byť podmienené dodržiavaním práv zamestnancov a poskytnutím záruky ich neprepustenia. Okrem toho by sa akákoľvek finančná podpora, napríklad štátna pomoc, pôžičky alebo daňové výnimky, mala poskytovať len podnikom, ktoré:

—

zachovajú zamestnanosť, resp. vytvoria dôstojné pracovné miesta a dodržiavajú práva zamestnancov;

| — | nie sú registrované v daňových rajoch a vždy platili svoj spravodlivý podiel na daniach a sociálnych príspevkoch; |
| --- | --- |

—

nie sú registrované v daňových rajoch a vždy platili svoj spravodlivý podiel na daniach a sociálnych príspevkoch;

| 10) | reguláciu hospodárstva založeného na spolupráci v cestovnom ruchu a najmä v odvetví sprievodcov cestovného ruchu. Vyzýva vlády členských štátov, aby regulovali kolaboratívne hospodárstvo v cestovnom ruchu a uplatňovali legislatívne a administratívne opatrenia určené na zabezpečenie rovnakých podmienok činnosti pre všetkých; |
| --- | --- |

10)

reguláciu hospodárstva založeného na spolupráci v cestovnom ruchu a najmä v odvetví sprievodcov cestovného ruchu. Vyzýva vlády členských štátov, aby regulovali kolaboratívne hospodárstvo v cestovnom ruchu a uplatňovali legislatívne a administratívne opatrenia určené na zabezpečenie rovnakých podmienok činnosti pre všetkých;

| 11) | všetky podporné programy v oblasti likvidity, menovej a fiškálnej politiky určené pre hotely, reštaurácie, turistických sprievodcov, plavebný cestovný ruch, autobusy, cestovné kancelárie atď. a samostatne zárobkovo činné osoby by podľa Svetovej rady cestovania a cestovného ruchu (WTTC) mali pokračovať najmenej 10 mesiacov po tom, ako sa život vráti do normálu. |
| --- | --- |

11)

všetky podporné programy v oblasti likvidity, menovej a fiškálnej politiky určené pre hotely, reštaurácie, turistických sprievodcov, plavebný cestovný ruch, autobusy, cestovné kancelárie atď. a samostatne zárobkovo činné osoby by podľa Svetovej rady cestovania a cestovného ruchu (WTTC) mali pokračovať najmenej 10 mesiacov po tom, ako sa život vráti do normálu.

| 1.2. | Keďže prenos menovej a fiškálnej politiky Euroskupiny/Európskej rady/ECB nie je symetrický vo všetkých členských štátoch, najmä v najzraniteľnejších a najviac zasiahnutých štátoch, musí Komisia posilniť svoju úlohu strážkyne zmlúv a zabezpečiť symetrické oživenie jednotného trhu, a to takto:






  a) | vydávať usmernenia vládam a bankám usmernenia o tom, ako podporovať odvetvie cestovného ruchu a ubytovacie a stravovacie služby, a poskytovať primeranú pomoc (napr. prostredníctvom spoločnej pracovnej skupiny pre každý štát, ktorú by tvorili úradníci Komisie a EHSV); |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

vydávať usmernenia vládam a bankám usmernenia o tom, ako podporovať odvetvie cestovného ruchu a ubytovacie a stravovacie služby, a poskytovať primeranú pomoc (napr. prostredníctvom spoločnej pracovnej skupiny pre každý štát, ktorú by tvorili úradníci Komisie a EHSV);

| b) | presadzovať riadne vykonávanie politiky schválenej Európskou radou prostredníctvom politiky pomyselného ukazovania prstom. Komisia musí dôsledne poukazovať na pochybné bankové praktiky alebo rozhodnutia vlád pred odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, a to mimo európskeho hospodárskeho semestra a procyklickým spôsobom; |
| --- | --- |

b)

presadzovať riadne vykonávanie politiky schválenej Európskou radou prostredníctvom politiky pomyselného ukazovania prstom. Komisia musí dôsledne poukazovať na pochybné bankové praktiky alebo rozhodnutia vlád pred odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, a to mimo európskeho hospodárskeho semestra a procyklickým spôsobom;

| c) | je naliehavo potrebná džentlmenská dohoda o leteckých spoločnostiach sprostredkovaná a monitorovaná Európskou komisiou, príslušnými orgánmi členských štátov, zastupiteľskými hospodárskymi a sociálnymi partnermi a organizáciami zastupujúcimi spotrebiteľov a cestujúcich, aby sa zabránilo predátorskému správaniu; |
| --- | --- |

c)

je naliehavo potrebná džentlmenská dohoda o leteckých spoločnostiach sprostredkovaná a monitorovaná Európskou komisiou, príslušnými orgánmi členských štátov, zastupiteľskými hospodárskymi a sociálnymi partnermi a organizáciami zastupujúcimi spotrebiteľov a cestujúcich, aby sa zabránilo predátorskému správaniu;

| d) | daňovými úľavami pre MSP v odvetví cestovného ruchu s moratór4iom na daňové povinnosti a pozastavením daňových záväzkov po lehote splatnosti, ktoré vznikli do 31. decembra 2020, ako aj vytvorením dostatočných úverových splátok od 1. apríla 2021. |
| --- | --- |

d)

daňovými úľavami pre MSP v odvetví cestovného ruchu s moratór4iom na daňové povinnosti a pozastavením daňových záväzkov po lehote splatnosti, ktoré vznikli do 31. decembra 2020, ako aj vytvorením dostatočných úverových splátok od 1. apríla 2021.

| 1.3. | EHSV vzhľadom na nedostatok údajov o rozvoji a situácii podnikov cestovného ruchu vytvoril online dotazník s cieľom lepšie posúdiť návrhy obsiahnuté v tomto stanovisku. Dotazník vyplnilo viac ako 170 organizácií v celej EÚ, ktoré zastupujú približne 3,5 milióna členov z odvetvia cestovného ruchu vrátane reštaurácií a stravovacích služieb, hotelových a ubytovacích služieb, cestovných kancelárií, odvetvia voľného času, plavebného cestovného ruchu, turistických sprievodcov, dopravných služieb atď. Z prieskumu vyplývajú tieto hlavné údaje:






  — | 88 % respondentov uviedlo, že kríza spôsobená pandémiou ich ovplyvnila veľmi negatívne, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

88 % respondentov uviedlo, že kríza spôsobená pandémiou ich ovplyvnila veľmi negatívne,

| — | podľa 81 % respondentov bude mať kríza dlhodobé dôsledky pre sektor, ktorý zastupujú, |
| --- | --- |

—

podľa 81 % respondentov bude mať kríza dlhodobé dôsledky pre sektor, ktorý zastupujú,

| — | takmer 55 % respondentov uviedlo, že je nepravdepodobné, že odvetvie, ktoré zastupujú, prežije v roku 2021 (45 % „je nepravdepodobné“ a 10 % „je veľmi nepravdepodobné“), |
| --- | --- |

—

takmer 55 % respondentov uviedlo, že je nepravdepodobné, že odvetvie, ktoré zastupujú, prežije v roku 2021 (45 % „je nepravdepodobné“ a 10 % „je veľmi nepravdepodobné“),

| — | v prípade 77 % respondentov sa úroveň zamestnanosti v odvetví, ktoré predstavujú, v roku 2020 znížila, |
| --- | --- |

—

v prípade 77 % respondentov sa úroveň zamestnanosti v odvetví, ktoré predstavujú, v roku 2020 znížila,

| — | miera obratu podnikov sa v roku 2020 znížila u 90 % respondentov (v prípade 49 % respondentov to bolo o viac ako 70 %), |
| --- | --- |

—

miera obratu podnikov sa v roku 2020 znížila u 90 % respondentov (v prípade 49 % respondentov to bolo o viac ako 70 %),

| — | 51 % respondentov očakáva, že kríza sa skončí po roku 2021, |
| --- | --- |

—

51 % respondentov očakáva, že kríza sa skončí po roku 2021,

| — | 73 % respondentov uviedlo, že odvetvie, ktoré zastupujú, bude potrebovať viac ako jeden rok na obnovenie svojej hospodárskej výkonnosti a dôvery vo vnútorný trh a medzinárodné toky cestovného ruchu, |
| --- | --- |

—

73 % respondentov uviedlo, že odvetvie, ktoré zastupujú, bude potrebovať viac ako jeden rok na obnovenie svojej hospodárskej výkonnosti a dôvery vo vnútorný trh a medzinárodné toky cestovného ruchu,

| — | podľa respondentov sú vnútroštátnymi a európskymi politickými prioritami pre odvetvie cestovného ruchu: vakcína proti ochoreniu COVID-19 (66 % respondentov), systémy priameho financovania/finančnej podpory (63 %), zdravotné protokoly (56 %) a odklady platieb daní (45 %). |
| --- | --- |

—

podľa respondentov sú vnútroštátnymi a európskymi politickými prioritami pre odvetvie cestovného ruchu: vakcína proti ochoreniu COVID-19 (66 % respondentov), systémy priameho financovania/finančnej podpory (63 %), zdravotné protokoly (56 %) a odklady platieb daní (45 %).

| 1.4. | Na rokovania o aktualizovaných sektorových kolektívnych zmluvách v odvetviach cestovného ruchu a dopravy, kde pôsobia MSP a organizácie zastupujúce MSP, ktorých sa najviac dotkla kríza COVID-19, je naliehavo potrebný intenzívny sociálny dialóg a pevný politický program. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Vypuknutie pandémie COVID-19 ochromilo odvetvie cestovného ruchu, pričom za sebou zanechalo cestujúcich snažiacich sa vrátiť domov a zničené ekonomiky, ktoré sú do veľkej miery závislé od cestovného ruchu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Odvetvie cestovného ruchu v EÚ zamestnáva okolo 22,6 milióna ľudí (2). Predstavuje 11,2 % celkovej zamestnanosti v EÚ, v roku 2019 jeho príspevok k HDP EÚ dosiahol 9,5 %, v roku 2018 sa v EÚ27 nachádzalo 600 154 turistických zariadení a dopyt po prenocovaní v turistických ubytovacích zariadeniach sa pohybuje na hodnote okolo 1 326 049 994 prenocovaní. V mnohých členských štátoch, európskych regiónoch a mestách cestovný ruch významne prispieva k hospodárskej a sociálnej štruktúre. Okrem toho poskytuje veľmi potrebné pracovné miesta a príjmy, ktoré sú často sústredené v oblastiach bez alternatívnych zdrojov zamestnania a využívajú nízkokvalifikovaných pracovníkov (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Odhaduje sa, že odvetvie cestovného ruchu v EÚ, ktoré zamestnáva približne 13 miliónov ľudí (4), stráca mesačne v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19 príjmy vo výške približne 1 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V mnohých ďalších obľúbených turistických destináciách zostali opustené hotely a zatvorené reštaurácie, bary, turistické atrakcie, maríny, múzeá a centrá. Situácia je obzvlášť zložitá v niekoľkých krajinách EÚ, ktoré sú kľúčovými turistickými destináciami, napríklad v Taliansku, Grécku, Portugalsku, Španielsku, vo Francúzsku, na Malte a Cypre. Tento rok Taliansko pravdepodobne príde približne o 60 % turistov. WTTC predpovedá, že v roku 2020 by trh cestovania a cestovného ruchu mohol zaznamenať stratu 75 miliónov pracovných miest na celom svete a 6,4 milióna pracovných miest v EÚ (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Medzinárodné združenie leteckých prepravcov (IATA) tvrdí, že globálna letecká doprava by v roku 2020 mohla zaznamenať stratu viac ako 252 miliárd USD (228 miliárd EUR). K 30. júnu boli zrušené dva milióny letov osobnej leteckej dopravy. Vo Francúzsku bola 17. marca miera obsadenosti hotelov 3,3 % (v porovnaní so 65,3 % 26. februára). K 30. máju boli zatvorené reštaurácie a bary takmer vo všetkých členských štátoch EÚ s výnimkou Švédska. Hotely, reštaurácie, bary a maríny trvalo alebo dočasne prepustili tisíce pracovníkov. Európske železnice stratili na vrchole krízy 90 % cestujúcich a stále fungujú na nízkej úrovni. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mal by sa uznať vplyv na pridružené odvetvia súvisiace s cestovným ruchom, ako je výroba vybavenia pre odvetvie voľného času (napr. stavba lodí). Tieto odvetvia by sa mali podporovať prostredníctvom propagácie cestovného ruchu a rozvoja medzinárodných obchodných príležitostí. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Európsky ekosystém cestovného ruchu zahŕňa celý rad aktivít, ako sú cestovanie, doprava, ubytovanie, stravovanie, rekreácia na súši a vode, kultúra a aktivity v prírode. Cestovný ruch priamo a nepriamo prispieva k HDP EÚ takmer 10 % a vďaka nemu sa EÚ stala vedúcou svetovou turistickou destináciou s 563 miliónmi medzinárodných návštevníkov a 30 % globálnych príjmov v roku 2018 (zdroj: EK). S 30 % medzinárodných návštevníkov v roku 2018 je EÚ hlavnou turistickou destináciou vo svete (zdroj: EK). Zloženie týchto medzinárodných tokov by sa mohlo využiť na navrhnutie vhodnej krátkodobej, strednodobej a dlhodobej stratégie a programu EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

3.   I. PILIER: Udržateľnosť cestovného ruchu a dopravy

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že toto oznámenie by malo byť prvým krokom v novej generácii politík a programov v oblasti udržateľného cestovného ruchu EÚ. Mali by sa v ňom kombinovať potreby a situácie MSP a pracovníkov s cieľom obnoviť dôveru turistickej a spotrebiteľskej verejnosti. Mali by sa v ňom hájiť práva a normy v oblasti zdravia a bezpečnosti a zabezpečovať udržateľnosť a likvidita podnikov v kontexte obnovenej európskej stratégie pre malé a stredné podniky do roku 2030 v súlade so zásadami iniciatívy Small Business Act. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV nepovažuje za reálne, aby sa na riešenie najzávažnejšej krízy, aká kedy postihla odvetvie cestovného ruchu a dopravy EÚ, jednoducho prijal prístup návratu do pôvodného normálu. EHSV žiada dôkladné prepracovanie týchto politík, aby sa obnovila dôvera a stabilita podnikov a pracovníkov, a to prijatím paktu solidarity EÚ novej generácie pre udržateľný cestovný ruch do roku 2030. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zastáva názor, že teraz máme príležitosť zabezpečiť spravodlivú obnovu a rýchlo prebudovať naše hospodárstva, aby boli ekologickejšie, spravodlivejšie a odolnejšie voči budúcim otrasom. Je potrebné prehodnotiť príspevok integračného plánu EÚ k európskemu modelu udržateľného cestovného ruchu a dopravy, aby sa predišlo akémukoľvek opatreniu, ktoré by predstavovalo riziko ďalšej fragmentácie a nespravodlivých podmienok, resp. praktík na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V odvetví cestovného ruchu si spravodlivá a udržateľná obnova vyžaduje:






  1) | Zohľadnenie európskych cieľov uhlíkovej neutrality do roku 2050 v súlade s cieľmi Parížskej dohody (závery Európskej rady z 12. decembra 2019). |
| --- | --- | --- |

3.4.

1)

Zohľadnenie európskych cieľov uhlíkovej neutrality do roku 2050 v súlade s cieľmi Parížskej dohody (závery Európskej rady z 12. decembra 2019).

| 2) | Aby bolo možné dosiahnuť tieto ciele, EHSV sa domnieva, že je potrebné zaoberať sa najprv problematikou jednotlivých spôsobov dopravy podporovaním pomalej a neznečisťujúcej mobility, ako je cyklistika a železničná doprava. |
| --- | --- |

2)

Aby bolo možné dosiahnuť tieto ciele, EHSV sa domnieva, že je potrebné zaoberať sa najprv problematikou jednotlivých spôsobov dopravy podporovaním pomalej a neznečisťujúcej mobility, ako je cyklistika a železničná doprava.

| 3) | Pokiaľ ide o turistické ubytovanie, EHSV odporúča, aby sa podporovala renovácia a aby sa pre takéto ubytovanie používala environmentálna značka EÚ. Prevádzkovateľov týchto zariadení treba nabádať, aby uverejňovali svoju spotrebu energie a svoje emisie oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

3)

Pokiaľ ide o turistické ubytovanie, EHSV odporúča, aby sa podporovala renovácia a aby sa pre takéto ubytovanie používala environmentálna značka EÚ. Prevádzkovateľov týchto zariadení treba nabádať, aby uverejňovali svoju spotrebu energie a svoje emisie oxidu uhličitého.

| 4) | Na zníženie emisií CO2 v cestovnom ruchu EHSV dôrazne podporuje používanie miestnych potravinárskych výrobkov a iného spotrebného tovaru, ktorý je možné recyklovať. |
| --- | --- |

4)

Na zníženie emisií CO2 v cestovnom ruchu EHSV dôrazne podporuje používanie miestnych potravinárskych výrobkov a iného spotrebného tovaru, ktorý je možné recyklovať.

| 5) | S cieľom vyplniť existujúce medzery v informáciách a údajoch o medzinárodných tokoch cestovného ruchu smerujúcich do EÚ ako turistickej destinácie EHSV navrhuje zriadiť nezávislé stredisko na monitorovanie udržateľného cestovného ruchu. |
| --- | --- |

5)

S cieľom vyplniť existujúce medzery v informáciách a údajoch o medzinárodných tokoch cestovného ruchu smerujúcich do EÚ ako turistickej destinácie EHSV navrhuje zriadiť nezávislé stredisko na monitorovanie udržateľného cestovného ruchu.

| 3.5. | Zodpovední prevádzkovatelia v cestovnom ruchu sa musia zaviazať, že budú uverejňovať uhlíkovú stopu dovoleniek a aktivít, ktoré ponúkajú. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Plán obnovy EÚ a národné plány obnovy by mali poskytnúť dostatočné finančné prostriedky na environmentálnu a digitálnu transformáciu odvetvia cestovného ruchu a jeho infraštruktúry prostredníctvom investícií, ktorými sa dosiahne cieľ zatraktívniť cestovný ruch pre spotrebiteľov a poskytnú sa skutočné výhody pre podniky pôsobiace v oblasti cestovného ruchu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že spravodlivý cestovný ruch je založený na sociálne zodpovednom podnikaní, ktoré poskytuje kvalitné pracovné miesta. Vyžaduje si to rozvoj mimosezónneho cestovného ruchu, ktorý je schopný zaručiť trvalé pracovné miesta. Na tento účel musí Európska komisia podporovať iniciatívy a projekty, ktoré spĺňajú tieto kritériá. Mali by sa vypracovať európske štúdie o sociálnych a environmentálnych nákladoch neudržateľného cestovného ruchu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Sektory cestovného ruchu, ktoré ponúkajú iný než masový cestovný ruch (napr. cestovný ruch vo voľnej prírode, plavebný cestovný ruch), sú čoraz obľúbenejšie u spotrebiteľov v kontexte pravidiel obmedzenia sociálnych kontaktov. Tieto spotrebiteľské trendy ponúkajú príležitosť urýchliť oživenie širšieho európskeho odvetvia cestovného ruchu a zamestnanosti. Tieto odvetvia by sa mali podporovať, najmä v prípadoch, keď sa môžu realizovať v regionálnom, domácom alebo európskom prostredí. V prípade plavebného cestovného ruchu to ponúka v celej Európe rôzne príležitosti pre ostrovy, rieky, kanály, jazerá a pobrežné oblasti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že v rámci harmonizovaného systému DPH v EÚ by sa znížená DPH mala uplatňovať na hotely, reštaurácie, cestovné služby, plavebný cestovný ruch (prenájom lodí, maríny), autobusy, sprievodcov atď. To by malo v prípade potreby zahŕňať rýchle zmeny smernice o DPH, ktoré zabezpečia rovnaké zaobchádzanie so všetkými sektormi v odvetví cestovného ruchu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Odvetvie autobusovej a autokarovej dopravy, ktoré tvorí mnoho MSP, pandémia tvrdo zasiahla. Obrat mnohých spoločností v autokarovej alebo autobusovej doprave klesol na 0 – 10 % obratu za rovnaké obdobie predchádzajúceho roka. EÚ má teraz príležitosť pomôcť tomuto sektoru tým, že uvedie do praxe návrhy, ktoré predložila, vrátane harmonizovaných právnych predpisov pre nízkoemisné zóny v rámci EÚ a jednotného kontaktného miesta pre vrátenie DPH. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V tejto súvislosti je potrebné prijať opatrenia na pomoc pri obnovení medzinárodného, kontinentálneho a vnútroštátneho cestovného ruchu v záujme rozsiahlych odvetví hospodárstva EÚ. Železnice môžu pomôcť pri rozvoji turistických destinácií, do ktorých nie sú primerané letecké spojenia, otváraní nových trás a pri podpore nových hodnotových reťazcov. Pre európske železnice je to príležitosť uspokojiť rastúci dopyt turistov na trhu, ktorí dbajú o klímu. Európsky rok železníc by mal byť príležitosťou na zvýšenie informovanosti verejnosti o udržateľnom cestovnom ruchu a nových turistických trasách, ktoré môžu európski občania objavovať vďaka železničným spojeniam. V tejto súvislosti by Európsky rok železníc mal byť aj príležitosťou na lepšie zviditeľnenie a zvýšenie informovanosti verejnosti, pokiaľ ide o historické a prírodné vlakové trasy v celej Európe (6). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Značné množstvo mladých Európanov z viacerých dôvodov nikdy necestovalo alebo zriedka cestovalo v rámci Európy. Hoci existujú výmenné vzdelávacie programy, EÚ práve zaviedla nástroj, ktorý každému Európanovi umožní získať skúsenosti s cestovaním a ktorý lepšie spojí mladých ľudí s európskou identitou, zvýši povedomie o základných hodnotách Európskej únie a oboznámi ich s udržateľným a ekologickým spôsobom dopravy. DiscoverEU je iniciatíva Európskej únie, ktorá dáva ľuďom príležitosť objavovať Európu prostredníctvom skúseností v oblasti vzdelávania. Vďaka cestovaniu prevažne vlakom (existujú výnimky, ktoré umožňujú zapojiť sa do iniciatívy mladým ľuďom žijúcim na ostrovoch alebo vo vzdialených regiónoch) môžu mladí Európania objavovať Európu, jej mestá a obce (7). |
| --- | --- |

3.12.

4.   II: PILIER: Likvidita, oživenie zamestnanosti a obnovenie dôvery podnikov

| 4.1. | Je dôležité podporovať oživenie a krátkodobú, strednodobú a dlhodobú likviditu európskych podnikov cestovného ruchu, najmä mikropodnikov a malých podnikov. Čiastočne by sa to malo uskutočniť okamžitým zriadením pracovnej skupiny EÚ pre likviditu, ktorá by mala byť schopná zmerať účinnosť príslušných opatrení, čiastočne zabezpečením transparentnosti vzhľadom na neoprávnené zamietnutia úveru, oneskorenia a zbytočnú byrokratickú záťaž a čiastočne prijatím vhodných nápravných opatrení týkajúcich sa európskych investičných fondov, nových postupov konkurzných konaní a národných ombudsmanov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pokiaľ ide o sprievodcov cestovného ruchu, EÚ musí zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých, ako aj rovnaké podmienky a spravodlivú hospodársku súťaž na trhu cestovného ruchu medzi povolaním sprievodcov cestovného ruchu a nezákonne pôsobiacimi organizátormi prehliadok a „sprievodcami“. EHSV vyzýva Európsku komisiu ako strážkyňu zmlúv, aby zabezpečila vyvážený rozvoj kolaboratívneho hospodárstva EÚ (8)
  v členských štátoch, ako sa to uvádza v brífingu Európskeho parlamentu zo 16. novembra 2016, v ktorom sa predstavuje Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo pre služby sprievodcov cestovného ruchu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Bankovníctvo, likvidita a finančné politiky sa neriešia správne. Niektoré banky (napríklad v Grécku) sa rozhodli využiť na upevnenie svojej pozície a podporu reálneho trhu kvantitatívne uvoľňovanie (transakcie PEPP ECB). Tieto banky poskytujú ďalšie úvery životaschopným a nezasiahnutým podnikom (ako sú supermarkety) a neriskujú poskytovanie úverov zraniteľným odvetviam, ako je cestovný ruch a služby. Reštaurácie, kaviarne, hotely, autobusy atď. sa už nenachádzajú na bankových zoznamoch dlžníkov; banky požadujú také záruky za úvery, ktoré tieto podniky nedokážu poskytnúť, dokonca ani tie, ktorým by banky poskytli úver. Úroková sadzba je vyššia ako 4,5 % napriek všetkým zárukám a dotáciám zo strany ECB. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Zamestnanosť cestovnom ruchu EÚ si vyžaduje harmonizovaný a pokrokový prístup založený na národných sociálnych partneroch a konsolidovaných postupoch. Aby sa predišlo nezamestnanosti a strate vyškolených pracovníkov, musia sa medzi zodpovednými vládami a sociálnymi partnermi na národnej úrovni dohodnúť krátkodobé pracovné opatrenia. Mali by sme tiež vziať do úvahy skutočnosť, že vo veľkých mestách, v ktorých verejné a súkromné úrady v súčasnosti propagujú teleprácu, existuje nebezpečenstvo, že väčšina reštaurácií, pohostinstiev, barov a kaviarní môže ukončiť prevádzku. Je potrebné prijať opatrenia v politike a zamestnanosti, aby sa zabránilo trvalému zatváraniu prevádzok v centrách miest a okolitých oblastiach. Domáce kancelárie (alebo telepráca) sa v dlhodobom výhľade nesmú stať náhradou za intenzívnu európsku mobilitu pracovnej sily. Zmenšenie počtu európskych konferencií, veľtrhov, kongresov a pracovných ciest by spôsobilo obrovskú stratu pracovných miest, MSP, know-how, tvorivosti a inovačných partnerstiev v Európe a väčšmi prispelo k národnému spôsobu myslenia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Podpora by sa mala poskytnúť na organizovanie veľtrhov, ktoré sú kľúčové pre odvetvie cestovného ruchu a pridružené odvetvia a ktoré sú samy osebe dôležitým zdrojom cestovného ruchu, cestovania a zamestnanosti. Mali by sa zaviesť usmernenia pre bezpečné organizovanie obchodných veľtrhov a získavanie finančných prostriedkov z EÚ a členských štátov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Odvetvie cestovného ruchu, naplnenie očakávaní. Všetky dostupné údaje naznačujú, že táto sezóna je stratená. Príchod turistov ani zďaleka nevyváži prevádzkové náklady odvetvia. Všetky podniky utrpia obrovské straty, čo ohrozí ich životaschopnosť. Trojitý balík Euroskupiny (100 miliárd EUR v programe SURE, 200 miliárd EUR od EIB a 250 miliárd EUR v EMS) nepostačuje a/alebo vlády politiku nesprávne prenášajú. Napríklad v Grécku sa vláda rozhodla nevyužívať nástroj EMS a zaostávajú aj ostatné dva prvky: nie je dostatočná cielenosť, je nedostatok peňazí a nedostatočný stimul. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komplexná marketingová a komunikačná kampaň by mala propagovať európske odvetvie cestovného ruchu v rámci EÚ aj mimo nej s cieľom podporiť oživenie tohto odvetvia. Európsky rok udržateľného cestovného ruchu v roku 2021 alebo 2022 by vytvoril rámec pre celú EÚ a umožnil by začatie činností v celej EÚ. |
| --- | --- |

4.7.

5.   III. PILIER: Dátové znalostné siete a pripravenosť, zdravie a bezpečnosť, zmierňovanie rizika a pripravenosť

| 5.1. | EHSV sa domnieva, že po pandémii COVID-19 a poznatkoch získaných členskými štátmi, ktoré čelia ťažkostiam pri koordinácii cezhraničných a spoločných politík, je v odvetviach cestovného ruchu a dopravy potrebný účinnejší koordinovaný prístup. To by sa mohlo dosiahnuť vypracovávaním pilotných programov odbornej prípravy na efektívnu spoločnú reakciu v rámci pripravenosti, každoročne až do roku 2024, a to sprevádzkovaním európskych znalostných sietí otvorených sociálnym partnerom a organizáciám občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV považuje za potrebné zabezpečiť, aby sa rýchlejšie sprevádzkovali štátne platformy na zmierňovanie rizika v rámci mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany v kontexte sendaiského rámca OSN. EHSV preto žiada Európsku komisiu a členské štáty (národný plán koordinácie núdzovej pomoci), hospodárskych a sociálnych partnerov a vedecké inštitúcie, aby zapojili odvetvie cestovného ruchu a mobility do spoločných pilotných projektov počas krízy COVID-19 a po nej, ako aj do európskej vzdelávacej siete s cieľom pripraviť reakciu EÚ. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV s cieľom získať celoeurópske, harmonizované a aktuálne údaje o cestovnom ruchu, dopravnej mobilite, trhových prekážkach a najlepších postupoch žiada Európsku komisiu, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi EÚ a členských štátov a akademickými a nezávislými výskumnými sieťami vytvorila osobitné programy a regionálne pilotné projekty, čím sa spoja zdroje pre výskum a odbornú prípravu. EHSV žiada Európsku komisiu, aby na lepšiu koordináciu oživenia EÚ ako medzinárodnej turistickej destinácie na svetovej úrovni a prilákanie priamych zahraničných investícií povzbudzovala členské štáty k propagácii konkrétnych programov a spoločných pilotných iniciatív. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Cezhraničné trasy cestovného ruchu a voľnočasových aktivít môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri opätovnom prepájaní regiónov a členských štátov a zároveň poskytovať príležitosti na rozvoj cestovného ruchu v menej rozvinutých regiónoch. Podľa vzoru siete EuroVelo by sa tento model mal rozšíriť s podporou finančných prostriedkov EÚ na iné odvetvia a rozsiahlo propagovať spotrebiteľom (napr. trasy plavebného cestovného ruchu). |
| --- | --- |

5.4.

6.   IV. PILIER: Správa vecí verejných a zdroje: udržateľná politika cestovného ruchu a dopravy novej generácie

| 6.1. | EHSV víta naliehavé a potrebné oznámenie o európskom cestovnom ruchu a doprave v roku 2020 a v ďalšom období (9). Získané ponaučenia by mali viesť inštitúcie EÚ a členské štáty k prehodnoteniu súčasných politík v oblasti cestovného ruchu a dopravy na základe nových spoločných právomocí EÚ na dobrovoľnom základe prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi zainteresovanými vládami a viacúrovňovými orgánmi. To by sa mohlo dosiahnuť aktívnym zapojením sociálnych partnerov a poradných orgánov EÚ a členských štátov a zavedením európskeho roka venovaného udržateľnému cestovnému ruchu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV zdôrazňuje, že naliehavo potrebujeme účinnú strednodobú až dlhodobú politiku EÚ na obnovenie dôvery jednotlivcov a celej spoločnosti v schopnosť bezpečne
  cestovať
  po celej Európskej únii. Táto politika sa musí vzťahovať na ďalšie ekosystémy cestovného ruchu EÚ, ako je ubytovanie, stravovanie, zdravie a bezpečnosť, obchod, telekomunikácie a poľnohospodárstvo. Cestovný ruch a doprava v EÚ sú jedným z ekosystémov, ktoré sú najviac zasiahnuté pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Na obnovenie dôvery, oživenie a zvýšenie cestovného ruchu EHSV podporuje používanie interného „zdravotného pasu EÚ“ (podobne ako keď sa používa formulár na lokalizáciu cestujúcich a QR kódy) s „interoperabilnou viacjazyčnou platformou zdravotnej pomoci v EÚ“. Ľudia by mohli QR kód používať na prístup k informáciám a zdravotníckym službám v krajine, do ktorej prichádzajú, a mať núdzový prístup k systémom zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Systém PLF, ktorý sa zameriava na testovanie a výmenu údajov na úrovni EÚ, bol zavedený v Grécku s cieľom privítať návštevníkov z Európskej únie a niekoľkých ďalších krajín ako stratégia na vyváženie kompromisu medzi verejným zdravím, epidemiologickým dohľadom a sociálno-ekonomickými prínosmi spojenými s tokom cestujúcich. PLF je založený na týchto dvoch pilieroch:






  1. | efektívny dohľad založený na údajoch: testovanie je najvýznamnejšou zložkou pri zavádzaní stratégií na zmierňovanie účinkov prebiehajúcej celosvetovej pandémie. Testy sú cenným zdrojom a je mimoriadne dôležité, aby sa účinne využívali na zber údajov, predvídanie epidémií a navrhovanie harmonizovaných politík všeobecného záujmu; |
| --- | --- | --- |

6.4.

1.

efektívny dohľad založený na údajoch: testovanie je najvýznamnejšou zložkou pri zavádzaní stratégií na zmierňovanie účinkov prebiehajúcej celosvetovej pandémie. Testy sú cenným zdrojom a je mimoriadne dôležité, aby sa účinne využívali na zber údajov, predvídanie epidémií a navrhovanie harmonizovaných politík všeobecného záujmu;

| 2. | účinné vyhľadávanie kontaktov: bezodkladná komunikácia s potvrdenými pozitívnymi prípadmi a vyhľadávanie kontaktov je jednou z mála účinných alternatív obmedzenia pohybu. |
| --- | --- |

2.

účinné vyhľadávanie kontaktov: bezodkladná komunikácia s potvrdenými pozitívnymi prípadmi a vyhľadávanie kontaktov je jednou z mála účinných alternatív obmedzenia pohybu.

| 6.5. | EHSV vyzýva všetky príslušné európske a národné inštitúcie, aby bezprostredne po období núdzovej situácie vypracovali viacročný akčný plán EÚ. V tomto akčnom pláne sa musí úplne prehodnotiť tvorba politiky EÚ v oblasti cestovného ruchu a dopravy a uľahčiť koordinácia cestovného ruchu na vnútornom trhu, ako aj toky medzinárodného cestovného ruchu z celého sveta. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | S ohľadom na tieto dva piliere bol vytvorený online systém PLF a spolu s nástrojom umelej inteligencie EVA to umožňuje:






  a) | cielené testovanie založené na charakteristikách cestujúceho (krajina a štát pobytu, navštívené krajiny, vek a pohlavie), ktoré maximalizujú účinnosť testovacích zdrojov, a |
| --- | --- | --- |

6.6.

a)

cielené testovanie založené na charakteristikách cestujúceho (krajina a štát pobytu, navštívené krajiny, vek a pohlavie), ktoré maximalizujú účinnosť testovacích zdrojov, a

| b) | rýchle vyhľadávanie kontaktov na základe kontaktných údajov, informácií o mieste určenia atď., ktoré nahlásil sám cestujúci. |
| --- | --- |

b)

rýchle vyhľadávanie kontaktov na základe kontaktných údajov, informácií o mieste určenia atď., ktoré nahlásil sám cestujúci.

| 6.7. | EHSV víta a plne podporuje návrhy uvedené v oznámení a strednodobom až dlhodobom výhľade, ktoré vybrala Európska komisia v rámci nástroja Next Generation EU a celkového rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027, ktoré si budú vyžadovať vhodné rozpočtové opatrenia. Tieto opatrenia by sa mali zamerať najmä na vykonávanie novej generácie politík a programov v oblasti udržateľného cestovného ruchu vrátane národných podnikateľských plánov pre odvetvie cestovného ruchu zameraných na budovanie kapacít MSP, zastupiteľských organizácií a sociálnych partnerov, pričom by sa mali dostatočne zohľadniť ostatné priority EÚ, ktoré nie sú nevyhnutne spojené s pandémiou. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Predátorské praktiky leteckých spoločností: ľudia cestujúci vo voľnom čase aj pracovne prichádzajú o peniaze, keď letecké spoločnosti rezervujú lety, ktoré sa zrušia krátko po zaplatení. Letecké spoločnosti sa na mieste rozhodnú, či zachovajú alebo zrušia trasy, lety a prevádzkové intervaly, a to bez predchádzajúceho upozornenia svojich zákazníkov. Zákazníci sa zamotávajú do praktík poskytovania poukazov a presmerovávania letov. Vrátenie peňazí trvá príliš dlho a predstavuje menej ako 20 % z celkového zrušeného/rezervovaného objemu, čím sa spotrebiteľom a podnikom odčerpáva vzácna likvidita. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EHSV so znepokojením berie na vedomie krehkú rovnováhu medzi právami spotrebiteľov a problémami s likviditou leteckých spoločností v súvislosti s ochorením COVID-19 v dôsledku zrušenia letov. EHSV vyzýva letecké spoločnosti, cestujúcich a orgány EÚ a členských štátov, aby počas prechodného obdobia súvisiaceho s týmto ochorením našli vhodné riešenia, pokiaľ ide o alternatívne možnosti alebo lehoty na vrátenie peňazí. EHSV odmieta nezákonné praktiky leteckých spoločností, ktoré niekedy ponúkajú len poukážky alebo zmenu rezervácie. EHSV naliehavo žiada letecké spoločnosti, aby dodržiavali európske právne predpisy o právach cestujúcich [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 (10)] vrátane práva na vrátenie celej zaplatenej sumy po zrušení letu leteckou spoločnosťou. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Potrebný je harmonizovaný prístup k vydávaniu poukazov a náhrad pre celé odvetvie cestovného ruchu vrátane jednotlivých činností v oblasti cestovného ruchu, ktoré v súčasnosti nie sú zahrnuté a v ktorých sa zaobchádzanie líši medzi jednotlivými sektormi a členskými štátmi. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Odvetvie cestovného ruchu potrebuje v kontexte situácie spojenej s pandémiou COVID-19, ale aj po nej, intenzívny sociálny dialóg, ktorý povedie k silným sektorovým kolektívnym dohodám, ktoré budú kryť všetkých zamestnancov, a to isté platí aj pre odvetvie dopravy. Je to najlepší spôsob, ako účinne chrániť zamestnancov v týchto odvetviach a zabezpečiť sociálny zmier, čo pomôže aj ohrozeným spoločnostiam. Je potrebné, aby všetky zainteresované strany vyvinuli všemožné úsilie na posilnenie sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania na všetkých úrovniach v týchto odvetviach. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Politiky pridanej hodnoty sa musia koordinovať s národnými programami obnovy cestovného ruchu na úrovni Európskej komisie, aby sa znovu vybudovalo európske odvetvie cestovného ruchu. Malo by to byť samozrejme prepojené s koordináciou národných protikrízových programov a obnovou leteckej, námornej a autokarovej dopravy, ktorá výrazne trpí v mnohých krajinách EÚ (Poľsko, Taliansko, Španielsko a ďalšie). |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Na rokovania o aktualizovaných odvetvových kolektívnych zmluvách v cestovnom ruchu a doprave je potrebný intenzívny sociálny dialóg s účasťou organizácií MSP, pretože zabezpečia sociálny zmier a vďaka dohodnutým riešeniam budú najúčinnejším spôsobom ochrany zamestnancov, čím pomôžu rizikovým spoločnostiam a celému odvetviu. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Na opätovné naštartovanie a rast odvetvia cestovného ruchu je potrebný komplexný prístup k zručnostiam a kvalifikáciám, ktoré nie sú vždy harmonizované medzi krajinami a kde chýba vzájomné uznávanie (napr. licencie pre kapitánov malých komerčných plavidiel). |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Európski sociálni partneri v odvetviach služieb cestovného ruchu a dopravy by mali koordinovať svoje úsilie o dosiahnutie dohody o sociálnych normách v týchto odvetviach. |
| --- | --- |

6.15.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Grécko vykonáva 7 000 testov denne a dokážeme určiť výskyt v najproblematickejších krajinách s veľmi vysokou mierou spoľahlivosti.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_SK.html.

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 – Európsky rok železníc (2021) (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 149).

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=SK.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2004, s. 1.

10

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/227

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí – Správa o uplatňovaní nariadení (EÚ) č. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 a 473/2013 a o vhodnosti smernice Rady 2011/85/EÚ

[COM(2020) 55 final]

(2020/C 429/28)

| Spravodajkyňa: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Tommaso DI FAZIO |

Spravodajkyňa:

Judith VORBACH

Pomocný spravodajca:

Tommaso DI FAZIO

| Konzultácia | Európska komisia, 9. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/0/3 |

Konzultácia

Európska komisia, 9. 3. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20. 7. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta toto preskúmanie, pretože revízia rámca správy hospodárskych záležitostí je nevyhnutná. V tomto historicky významnom období je naliehavo potrebné oživiť základné hodnoty Európskej únie a dosiahnuť skutočnú hospodársku a sociálnu úniu, aby sme vytvorili základ pre politickú úniu založenú na demokracii a súdržnosti. EÚ musí preukázať, že je spoločenstvom založeným na solidarite, ktoré presadzuje blaho občanov, ako sa uvádza v Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) (1), (2). Kríza v dôsledku pandémie COVID-19 spôsobila obrovský šok, ktorý si vyžaduje plné nasadenie finančných nástrojov. Pri stanovovaní cieľov je potrebné dosiahnuť súlad, aby sa obmedzili hospodárske a sociálne dôsledky tejto pandémie a aby sa medzi členskými štátmi, ako aj v rámci nich spravodlivo rozdelila záťaž vyplývajúca zo spôsobených škôd. Dôležité krátkodobé opatrenia, ako je aktivácia všeobecnej únikovej doložky fiškálneho rámca, už boli zavedené. Namiesto priskorého „návratu do normálneho stavu“ EHSV odporúča „obrat“ smerom k revidovanému rámcu správy hospodárskych záležitostí, ako sa uvádza v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV upozorňuje, že na to, aby bolo toto druhé päťročné preskúmanie osobitných opatrení zavedených od finančnej krízy (známych ako „balík šiestich legislatívnych aktov“ a „balík dvoch legislatívnych aktov“) komplexné, malo by sa vzťahovať aj na všetky pravidlá, ktoré sa zaviedli od roku 2010 na zabezpečenie uplatňovania hospodárskych a finančných politík členských štátov, ich užšej koordinácie a väčšej konvergencie. EHSV takisto požaduje, aby sa na nadchádzajúcej konferencii o budúcnosti Európy prediskutovala zásadná otázka koncepcie správy hospodárskych záležitostí. V danom kontexte by nemalo byť tabu prispôsobenie ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa správy hospodárskych záležitostí aktuálnej hospodárskej realite EÚ. Jedným z príkladov je skutočnosť, že napriek veľmi expanzívnej menovej politike čelíme hrozbe deflácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je presvedčený, že náležité preskúmanie správy hospodárskych záležitostí si vyžaduje komplexné preskúmanie cieľov hospodárskej politiky. EHSV sa zasadzuje za správu hospodárskych záležitostí zameranú na prosperitu, v rámci ktorej sa uprednostňuje sociálne a hospodárske blaho obyvateľstva, aby sa na nikoho nezabudlo. Preto výbor požaduje vyváženú hospodársku politiku, ktorá by vyzdvihovala význam celého radu kľúčových politických cieľov, ako je udržateľný a inkluzívny rast, plná zamestnanosť a dôstojná práca, spravodlivé rozdelenie materiálneho bohatstva, verejné zdravie a kvalita života, udržateľnosť životného prostredia, stabilita finančného trhu, cenová stabilita, vyvážené obchodné vzťahy, konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo a stabilné verejné financie, a prisudzovala im rovnakú váhu. V rámci hospodárskeho cyklu je základom aj výsledkom stabilného hospodárskeho prostredia rozmach verejných a súkromných investícií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Stabilné verejné financie vytvárajú odolnosť hospodárstva a dôveru a sú vo vlastnom záujme každého členského štátu. Závisia však od mnohých parametrov a v mnohých prípadoch ich nemožno riadiť na úrovni jednotlivých štátov. Úsilie zamerané na zníženie verejných výdavkov, najmä ak je zle navrhnuté, bude mať pravdepodobne nepriaznivý krátkodobý až strednodobý dosah na ďalšie hlavné politické ciele, čo by mohlo negatívne ovplyvniť aj ďalšie členské štáty. Súčasné fiškálne pravidlá a odporúčania pre jednotlivé krajiny viedli k obmedzeniu výdavkov verejnej správy a verejných investícií, najmä v systémoch zdravotníctva, v dôsledku čoho sa hospodárska kríza predĺžila a mnohí občania sa ocitli vo veľkej núdzi. Uplatňovanie pravidiel takýmto spôsobom sa ukázalo ako čiastočne procyklické. V čase hospodárskeho poklesu ešte viac utlmovali hospodárstvo, čím opäť vyvíjali tlak na verejné financie. Správa hospodárskych záležitostí založená na solidarite by sa mala realizovať takým spôsobom, aby členské štáty netrestala, ale umožnila im, aby si posilnili odolnosť voči krízam a dosiahli udržateľný a inkluzívny rast a verejné financie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva Komisiu, aby začala pracovať na reforme európskej správy hospodárskych záležitostí, ktorou by sa najmä v krízových situáciách predchádzalo asymetrickým účinkom v členských štátoch a zabezpečilo, aby sa na nikoho nezabudlo. Je nevyhnutné prijať rozhodné opatrenia na podnietenie oživenia hospodárstva, a to uplatňovaním tzv. zlatého pravidla, ako aj aktiváciou rozsiahlych investičných plánov a ich koordináciou. V reakcii na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 sa musia na úrovni EÚ a jednotlivých štátov zaviesť proticyklické politické opatrenia. EHSV naliehavo odporúča riešiť túto krízu na báze solidarity, ako uvádza vo svojom uznesení z júna 2020 (3). Investície EÚ sú potrebné v základných a prioritných sektoroch, ako je hmotná a nehmotná infraštruktúra (so zameraním na zdravotnú infraštruktúru), odborná príprava na všetkých úrovniach (najmä odborná príprava a celoživotné vzdelávanie), obnova životného prostredia, energetika a výskum (najmä v záujme riešenia klimatických a zdravotných kríz a vytvorenie spravodlivého rámca pre medzinárodnú hospodársku súťaž). Najlepším riešením by bolo zrevidovať rámec správy hospodárskych záležitostí a obnoviť jeho rovnováhu, a to pomocou týchto opatrení: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť verejných financií a odstrániť makroekonomickú nerovnováhu tým, že sa:






  — | uzná, že hospodárske ťažkosti mimoriadne sťažujú konsolidáciu rozpočtu a proticyklickú fiškálnu politiku, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

uzná, že hospodárske ťažkosti mimoriadne sťažujú konsolidáciu rozpočtu a proticyklickú fiškálnu politiku,

| — | bude podporovať udržateľný rast, a tým sa umožní posilnenie verejných financií, |
| --- | --- |

—

bude podporovať udržateľný rast, a tým sa umožní posilnenie verejných financií,

| — | uprednostní udržateľný a inkluzívny rast, pričom sa vezmú na vedomie fiškálne multiplikátory, |
| --- | --- |

—

uprednostní udržateľný a inkluzívny rast, pričom sa vezmú na vedomie fiškálne multiplikátory,

| — | zabezpečia dostatočné príjmy a spravodlivé rozdelenie daňového zaťaženia, a to vďaka boju proti agresívnemu daňovému plánovaniu a daňovým podvodom, |
| --- | --- |

—

zabezpečia dostatočné príjmy a spravodlivé rozdelenie daňového zaťaženia, a to vďaka boju proti agresívnemu daňovému plánovaniu a daňovým podvodom,

| — | zavedú symetrické ukazovatele, ktoré budú vykazovať prebytky aj deficity, |
| --- | --- |

—

zavedú symetrické ukazovatele, ktoré budú vykazovať prebytky aj deficity,

| — | bude klásť väčší dôraz na zamestnanosť a sociálny rozvoj v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) alebo v rámci európskeho semestra, pričom by sa malo zvážiť vypracovanie integrovanej hodnotiacej tabuľky so súborom ukazovateľov predstavujúcich kľúčové hospodárske ciele. |
| --- | --- |

—

bude klásť väčší dôraz na zamestnanosť a sociálny rozvoj v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) alebo v rámci európskeho semestra, pričom by sa malo zvážiť vypracovanie integrovanej hodnotiacej tabuľky so súborom ukazovateľov predstavujúcich kľúčové hospodárske ciele.

| 1.7. | Zaistiť, aby fiškálne politiky zabezpečovali udržateľnosť a zároveň umožňovali krátkodobú stabilizáciu, a to:






  — | výrazným zmiernením vplyvu ekonomicky a technicky sporných ukazovateľov, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

výrazným zmiernením vplyvu ekonomicky a technicky sporných ukazovateľov,

| — | väčším dôrazom na zvýšenie príjmov, |
| --- | --- |

—

väčším dôrazom na zvýšenie príjmov,

| — | ďalšími analýzami v prípade značných odchýlok (namiesto vyhrážania sa členským štátom finančnými sankciami). |
| --- | --- |

—

ďalšími analýzami v prípade značných odchýlok (namiesto vyhrážania sa členským štátom finančnými sankciami).

| 1.8. | Zaviesť zásadné reformy a stimulovať udržateľné investície, a to:






  — | uplatňovaním tzv. zlatého pravidla a zabezpečením objemu verejných aktív potrebných na zaistenie budúcej produktivity a prosperity, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

uplatňovaním tzv. zlatého pravidla a zabezpečením objemu verejných aktív potrebných na zaistenie budúcej produktivity a prosperity,

| — | uplatňovaním plánu strategických investícií, |
| --- | --- |

—

uplatňovaním plánu strategických investícií,

| — | podmienením verejnej podpory dodržiavaním kritérií udržateľnosti a sociálnych kritérií. |
| --- | --- |

—

podmienením verejnej podpory dodržiavaním kritérií udržateľnosti a sociálnych kritérií.

| 1.9. | Navrhnúť rámec správy ekonomických záležitostí založený na solidarite a zodpovednosti, a to tak, že:






  — | v prípade značných odchýlok sa v spolupráci s dotknutými krajinami vypracujú na základe rovnakých podmienok riešenia zamerané na udržateľný a inkluzívny rast, |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

v prípade značných odchýlok sa v spolupráci s dotknutými krajinami vypracujú na základe rovnakých podmienok riešenia zamerané na udržateľný a inkluzívny rast,

| — | správa hospodárskych záležitostí bude založená na vyváženom technickom hodnotení a vďaka posilneniu úlohy Európskeho parlamentu aj na demokratickejšom rozhodovacom procese, |
| --- | --- |

—

správa hospodárskych záležitostí bude založená na vyváženom technickom hodnotení a vďaka posilneniu úlohy Európskeho parlamentu aj na demokratickejšom rozhodovacom procese,

| — | vo väčšej miere budú zapojení sociálni partneri a občianska spoločnosť, aby sa vyhovelo rôznym záujmom, |
| --- | --- |

—

vo väčšej miere budú zapojení sociálni partneri a občianska spoločnosť, aby sa vyhovelo rôznym záujmom,

| — | zavedú sa povinné konzultácie s EHSV ako kompetentným orgánom EÚ na tlmočenie názorov občianskej spoločnosti rozhodovacím orgánom EÚ. |
| --- | --- |

—

zavedú sa povinné konzultácie s EHSV ako kompetentným orgánom EÚ na tlmočenie názorov občianskej spoločnosti rozhodovacím orgánom EÚ.

| 1.10. | Zabezpečiť vyváženú správu hospodárskych záležitostí prehĺbením hospodárskej a menovej únie (HMÚ) v týchto oblastiach:






  — | vyváženým spôsobom posilniť jej finančný, hospodársky, sociálny a politický pilier, |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

vyváženým spôsobom posilniť jej finančný, hospodársky, sociálny a politický pilier,

| — | vykonávať stabilizačnú funkciu s cieľom presadzovať spoločnú proticyklickú politiku, |
| --- | --- |

—

vykonávať stabilizačnú funkciu s cieľom presadzovať spoločnú proticyklickú politiku,

| — | bojovať proti katastrofálnym následkom krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na základe solidárneho prístupu, |
| --- | --- |

—

bojovať proti katastrofálnym následkom krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na základe solidárneho prístupu,

| — | vytvoriť dlhodobý spoločný dlhový nástroj spolu s opatreniami na spravodlivé rozdelenie daňového zaťaženia, |
| --- | --- |

—

vytvoriť dlhodobý spoločný dlhový nástroj spolu s opatreniami na spravodlivé rozdelenie daňového zaťaženia,

| — | prehĺbiť bankovú úniu a úniu kapitálových trhov s cieľom upevniť jednotný trh, a to zavedením účinnej regulácie. |
| --- | --- |

—

prehĺbiť bankovú úniu a úniu kapitálových trhov s cieľom upevniť jednotný trh, a to zavedením účinnej regulácie.

2.   Súvisiace informácie

| 2.1. | Po finančnej kríze z roku 2008 sa PSR sprísnil balíkom šiestich legislatívnych aktov z roku 2011. V preventívnej časti PSR sa vyžaduje, aby krajiny, ktoré sa odchyľujú od svojho strednodobého rozpočtového cieľa, zlepšili svoje štrukturálne rozpočtové pozície najmenej o 0,5 % HDP ročne. Takisto bola stanovená referenčná hodnota pre výdavky. Od krajín, ktorých úroveň dlhu presahuje 60 % HDP, sa takisto vyžaduje zníženie dlhu o približne jednu dvadsatinu ročne, pričom v prípade nedodržania sa predpokladá uplatnenie postupu pri nadmernom deficite podľa nápravnej časti PSR. Zaviedol sa aj postup na riešenie problému makroekonomickej nerovnováhy (PMN). Nedodržanie súladu s pravidlami PSR alebo balíka šiestich legislatívnych aktov sa vo všeobecnosti spájalo s pravdepodobným uvalením prísnych sankcií (4). V rámci európskeho semestra sa zakotvil dôkladnejší dohľad nad rozpočtovou politikou a makroekonomickými ukazovateľmi, čím sa stanovil časový horizont. Na základe balíka dvoch legislatívnych aktov z roku 2013 sa vytvoril rámec pre krajiny, ktoré majú alebo mali finančné ťažkosti. Tento balík umožňuje EÚ osobitne preskúmať návrhy rozpočtov členských krajín eurozóny pred ich prijatím v národných parlamentoch. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia skúma rámec správy hospodárskych záležitostí, najmä balík šiestich legislatívnych aktov a balík dvoch legislatívnych aktov. Ešte pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 konštatovala, že situácia sa zmenila, pričom poukázala na nižší potenciálny rast, nižšie úrokové sadzby a infláciu, ako aj na výzvu dosiahnuť väčšiu šetrnosť ku klíme a prispôsobiť sa digitalizácii a starnutiu obyvateľstva. Komisia dospela v súvislosti s postupom pri nadmernom deficite k pozitívnym záverom, pretože všetky členské štáty splnili kritérium 3 % deficitu HDP. Zároveň poznamenala, že preventívna časť PSR nie je dostatočne efektívna, keďže niektoré krajiny stále vykazovali deficit, ktorý v súvislosti s uvedeným kritériom neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu. Pomer dlhu k HDP v eurozóne celkovo klesol, ale rozdiely medzi krajinami sa prehĺbili. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta toto štatutárne preskúmanie rámca správy hospodárskych záležitostí po piatich rokoch. Aktuálne preskúmanie sa uskutočňuje počas najväčšej krízy, ku ktorej došlo v poslednom storočí v čase mieru. Toto preskúmanie musí zohľadniť dôsledky tohto šoku a predložiť spravodlivé riešenia pre rámec správy, ktorým by sa obnovil rast a prosperita vo všetkých členských štátoch. To možno dosiahnuť len vtedy, ak budú všetky členské štáty dôrazne podporovať skutočnú hospodársku a sociálnu úniu, ktorá je základom politickej únie založenej na demokracii, súdržnosti, vzájomnej pomoci, solidarite a zodpovednosti. Oznámenie Komisie je však neúplné, pretože sa zameriava najmä na hodnotenie výsledkov, ktoré sa dosiahli pravidlami balíka šiestich legislatívnych aktov a balíka dvoch legislatívnych aktov bez toho, aby sa im venovala rovnaká pozornosť ako iným schváleným opatreniam na podporu koordinácie hospodárskych politík. EHSV požaduje, aby sa na nadchádzajúcej Konferencii o budúcnosti Európy prediskutovala zásadná otázka modernizácie správy hospodárskych záležitostí. Úprava ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa správy hospodárskych záležitostí by nemala byť tabu. Keďže otázky na verejnú diskusiu (pozri časť 3) sú formulované spôsobom, ktorý obmedzuje možnosť získať komplexný prehľad, EHSV predkladá v tejto časti svoje všeobecné úvahy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa zasadzuje za správu hospodárskych záležitostí zameranú na prosperitu, v rámci ktorej sa uprednostňuje sociálne a hospodárske blaho obyvateľstva, aby sa na nikoho nezabudlo. Preto EHSV požaduje vyváženú hospodársku politiku, ktorá by prisudzovala rovnaký význam celému radu navzájom výrazne prepojených kľúčových hospodárskych a spoločenských politických cieľov, ako je udržateľný a inkluzívny rast, plná zamestnanosť a dôstojná práca, spravodlivé rozdelenie materiálneho bohatstva, verejné zdravie a kvalita života, udržateľnosť životného prostredia, stabilita finančného trhu, cenová stabilita, vyvážené obchodné vzťahy, konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo (5) a stabilné verejné financie. Tieto ciele sú v súlade s cieľmi stanovenými v článku 3 Zmluvy o EÚ a so súčasnými cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V súvislosti s politickými opatreniami to znamená: 1) dosiahnuť udržateľný a inkluzívny rast zvýšením dopytu, a tým aj produkcie prostredníctvom udržateľnej spotreby a produktívnych investícií; 2) riešiť problematiku sociálnych nerovností pomocou vysokej úrovne sociálnej ochrany, vysokokvalitných pracovných miest a životného minima v členských štátoch a EÚ ako celku; 3) riešiť klimatické a zdravotné krízy podporou verejných a súkromných investícií do digitálnych technológií, zdravotnej starostlivosti, šetrenia energie, infraštruktúry, odbornej prípravy, výskumu a vývoja. Stabilné verejné financie a schopnosť zvýšiť dopyt počas hospodárskeho poklesu sú vo vlastnom záujme každého členského štátu. Ciele hospodárskej politiky sú však do veľkej miery prepojené a mnohé parametre sa nedajú riadiť na úrovni jednotlivých štátov. Správa hospodárskych záležitostí založená na solidarite by mala pomôcť členským štátom dosiahnuť udržateľný a inkluzívny rast a financie a získať odolnosť voči krízam. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že doterajšia správa hospodárskych záležitostí sa zameriavala najmä na dosahovanie stabilných verejných financií znižovaním štátneho deficitu a dlhu. EHSV uznáva, že PMN a európsky semester mohli zohrávať istú úlohu pri predkladaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny zameraných na podporu štrukturálnych reforiem. V záujme uplatňovania vyváženej hospodárskej politiky bude dôležité, aby sa tieto nástroje zameriavali aj na kľúčové hospodárske a spoločenské politické ciele (pozri bod 3.2) a zohrávali výraznejšiu a efektívnejšiu úlohu pri akejkoľvek reforme správy. V prieskume udržateľného rastu sa zohľadňuje životné prostredie, produktivita, stabilita a spravodlivosť. Stále však pretrváva procesná nerovnováha: prieskum udržateľného rastu je nezáväzný postup založený na zásade „zverejňovania a pranierovania“, pričom v PSR je stanovený postup s jasne vymedzenými lehotami a konkrétnymi sankciami (bod 4.7.1). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hospodárstva, v ktorých sa v rámci vnútroštátnej fiškálnej politiky uznáva potreba budovania rezerv z príjmov v čase rastu, pričom sú naďalej zabezpečené investície potrebné pre prosperitu v budúcnosti, budú odolnejšie v boji proti nepriaznivým vplyvom hospodárskeho poklesu. Zle navrhnuté a vykonávané uplatňovanie vyváženého rozpočtu (najmä v čase, keď krajiny sú ešte stále v počiatočnom štádiu hospodárskej obnovy) nebezpečne obmedzuje manévrovací priestor vo fiškálnej politike a ak sa to deje nekoordinovaným spôsobom v rámci eurozóny, spôsobuje to aj výrazný pokles dopytu v ďalších členských štátoch. Úpravy prostredníctvom národnej fiškálnej politiky sú obzvlášť dôležité v eurozóne, keďže národná menová a devízová politika či politika úrokových sadzieb nie sú na úrovni jednotlivých členských štátov možné. V dôsledku niektorých opatrení súbežnej fiškálnej konsolidácie v celej EÚ sa hospodárska a finančná kríza predĺžila až do roku 2014 a úsporné opatrenia počas hospodárskeho poklesu spôsobili mnohým bežným ľuďom obrovské ťažkosti. Hoci sa ukazovatele v sociálnej oblasti v eurozóne od roku 2014 do roku 2020 celkovo zlepšili, v mnohých krajinách zostali pod úrovňou spred krízy. Verejné investície takisto klesli z úrovne 3,7 % HDP v roku 2009 na 2,7 % HDP v roku 2017. Okrem toho to malo negatívny vplyv na rast HDP, a tým aj na pomer dlhu k HDP. Komisia musí venovať väčšiu pozornosť zhoršujúcim sa dôsledkom spomalenia rastu. EHSV poukazuje na svoje predchádzajúce odporúčania (6) týkajúce sa revízie pravidiel, ktoré zatiaľ neboli zohľadnené. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zabezpečovanie stability cien v súčasnosti a s veľkou pravdepodobnosťou aj v blízkej budúcnosti reálne predstavuje snahu zabrániť skôr deflácii než inflácii. Menová politika je nesmierne dôležitá z hľadiska stability verejných rozpočtov a hospodárstva ako celku. Zrejmá úloha ECB ako veriteľa poslednej inštancie sa musí konsolidovať tak, aby sa krajiny nemuseli spoliehať výhradne na refinancovanie prostredníctvom finančných trhov. V súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 EHSV víta opatrenia ECB na udržanie rozpätí trhu s dlhopismi pod kontrolou. V prípade hospodárskej núdze musí byť ECB pripravená rozšíriť kvantitatívne uvoľňovanie. K vyváženosti hospodárskej politiky by však prispel inflačný cieľ, ako aj cieľ týkajúci sa inkluzívneho a udržateľného rastu v rámci menovej politiky. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V reakcii na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 sa musí zaujať rozhodný a mimoriadny spoločný proticyklický politický prístup, aby sa zabránilo masovej nezamestnanosti a aby sa v prípade potreby zabezpečilo viac prostriedkov a pracovníkov pre služby všeobecného záujmu a verejnú infraštruktúru, najmä v rámci systémov sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti. Keďže na základe skúseností z finančnej krízy z roku 2008 a krízy spôsobenej pandémiou v roku 2020 musíme nutne dospieť k záveru, že rovnako kritické situácie sa môžu vyskytnúť aj v budúcnosti, je nevyhnutné prehĺbiť HMÚ (pozri bod 4.6). EHSV opätovne vyhlasuje, že v akejkoľvek krízovej situácii musí EÚ preukázať, že je nielen spoločenstvom s hospodárskymi záujmami, ale takisto – a predovšetkým – solidárnym spoločenstvom (7). Politiky EÚ sa musia riadiť touto zásadou, ako aj zásadou presadzovania blaha európskych občanov, ako sa uvádza v Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta aktiváciu všeobecnej únikovej doložky fiškálneho rámca, ktorá sa našťastie zaviedla ako možnosť pre všetky členské štáty EÚ v rámci balíka šiestich legislatívnych aktov. Otázkou je, ako rýchlo sa bude požadovať návrat k „normálnym“ fiškálnym pravidlám. EHSV varuje pred priskorým „návratom do normálneho stavu“, pretože by to mohlo vyvolať novú recesiu. Namiesto „návratu“ EHSV odporúča „obrat“ smerom k revidovanému rámcu správy hospodárskych záležitostí, ako sa uvádza v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky k otázkam uvedeným vo verejnej konzultácii Európskej komisie

Ako sa uvádza v bode 3.1, EHSV podotýka, že otázky na verejnú diskusiu sú formulované spôsobom, ktorý obmedzuje možnosť získať komplexný prehľad. Nižšie uvedené konkrétne odpovede treba ponímať v spojitosti so všeobecnými pripomienkami, ktoré EHSV vyjadril k rámcu správy hospodárskych záležitostí v časti 3.

4.1.   Zlepšenie rámca s cieľom zabezpečiť udržateľné verejné financie v dlhodobom horizonte a odstránenie makroekonomickej nerovnováhy

| 4.1.1. | Komisia sa naďalej zasadzuje za účinnú preventívnu časť a rýchle uplatňovanie odporúčaní fiškálnej politiky bez toho, aby sa poskytovali riešenia na problémy, ktorým čelia niektoré členské štáty, a bez toho, aby sa pozornosť venovala dosahu na iné kľúčové hospodárske ciele. Dosiahnutie referenčnej hodnoty dlhu sa ukázalo ako mimoriadne ťažké, najmä vo vysoko zadlžených krajinách s nízkou úrovňou rastu, nízkou infláciou a vysokými nákladmi na financovanie dlhu. Znižovanie bežných výdavkov a verejných investícií v záujme dosiahnutia súladu so strednodobým cieľom úzko súvisí s výraznými dôsledkami v podobe nižších sociálnych výdavkov, zamestnanosti a hospodárskeho rastu. Súčasná hospodárska kríza je však varovaním, aby sme vytvorili fiškálny priestor pre proticyklickú fiškálnu politiku. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV poukazuje na to, že udržateľné financovanie sa nepodarí zabezpečiť sprísňovaním postupov, ale zmenou orientácie hospodárskej politiky, Rámec správy EÚ zohráva zásadnú úlohu v tom, že umožňuje členským štátom napredovať pri posilňovaní verejných financií a pomáha im dosahovať dlhodobú rovnováhu medzi verejnými výdavkami a príjmami. Po prvé, musí sa zameriavať na udržateľný a inkluzívny rast a zohľadňovať fiškálne multiplikátory. Keď sa HDP spomalí, môže fiškálny stimul urýchliť príjem a znížiť pomer dlhu k HDP. Vyšší rast vytvára priestor pre viac investícií a dostatočné financovanie sociálneho piliera, čím podnecuje dopyt. V tejto súvislosti by mohla pomôcť aj ďalšia analýza, aby sa určilo, do akej miery sa fiškálne ukazovatele zlepšili vďaka rámcu správy hospodárskych záležitostí alebo vďaka priaznivému hospodárskemu vývoju. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Po druhé, treba klásť väčší dôraz na zvýšenie príjmov než na zníženie výdavkov. Tlak na zníženie daní z mobilných výrobných faktorov spolu s agresívnym vyhýbaním sa daňovým povinnostiam a daňovými podvodmi obmedzuje plánovanie príjmov a narúša hospodársku súťaž. Okrem toho však takisto vytvára tlak, aby sa obmedzili výdavky v odvetví sociálnych vecí, školstva a zdravotníctva, čo sa často považuje za najjednoduchší spôsob, ako v krátkodobom horizonte znížiť dlh. Na to, aby sa spravodlivo zabezpečil udržateľný verejný rozpočet, je potrebné tento nedostatok riešiť koordináciou daňových politík. Opatrenia proti daňovým podvodom už teraz výrazne znižujú tlak na verejné rozpočty. Ročné straty len v dôsledku podvodov v oblasti DPH a vyhýbania sa daňovým povinnostiam sa však odhadujú na 147 miliárd EUR (9), pričom v roku 2018 bola celková výška deficitu všetkých členských štátov EÚ 114 miliárd EUR. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Po tretie, k prebytkom a deficitom by sa malo v rámci správy hospodárskych záležitostí pristupovať s rovnakou vážnosťou. To je jediný spôsob, ako napraviť nerovnováhu medzi jednotlivými krajinami. Tvrdenie Komisie, že väčšie zosúladenie salda bežných účtov – deficitov aj prebytkov – s eurozónou by prispelo k podpore vzostupnej konvergencie a malo by pozitívny vplyv na nominálny rast, je vítané. Niektoré krajiny totiž mali znížiť prebytky bežného účtu pomocou expanzívnejších politík zameraných na podnietenie domáceho dopytu, ale neurobili tak. Krajiny so štrukturálnou nerovnováhou spôsobenou nízkou produktivitou a konkurencieschopnosťou mali zasa zvýšiť investície do odbornej prípravy, zvýšiť výdavky na výskum a vývoj a zmodernizovať výrobné činnosti, avšak obmedzené finančné zdroje im to neumožnili. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Vítaným krokom je rozšírenie PMN tak, aby zahŕňal úpravy v súvislosti s vývojom v oblasti zamestnanosti a sociálnej situácie. Bez ohľadu na rozsah PMN zostáva dohľad zakotvený v aspektoch, ktoré Komisia považuje za relevantné z hľadiska makroekonomickej stability, ako je napríklad produktivita a konkurencieschopnosť. Tento pohľad je príliš úzky, keďže nerovnováha v sociálnej oblasti predstavuje riziko aj pre makroekonomickú stabilitu. Napríklad vysoká nezamestnanosť má negatívny vplyv na hospodársky dopyt, finančný systém (nedobytné pohľadávky) a štátny rozpočet. Väčšia pozornosť by sa mala venovať najmä otázke rastu miezd, ktorý od roku 2010 zaostáva za produktivitou práce v 15 členských štátoch. Environmentálnym faktorom sa pozornosť nevenuje, hoci kríza v oblasti klímy by mohla mať veľmi negatívny vplyv na makroekonomickú udržateľnosť. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Zodpovedné fiškálne politiky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti, ktoré zároveň umožňujú krátkodobú stabilizáciu

| 4.2.1. | Cieľom prepracovania preventívnej časti PSR bolo zabezpečiť, aby automatické stabilizátory mohli nadobudnúť účinnosť počas zložitých období. Tento zámer je vítaný, napriek tomu sa však procyklické politiky naďalej uplatňujú. Hlavnými dôvodmi sú dlhodobé hospodárske ťažkosti v mnohých členských štátoch, ktoré sťažujú uplatňovanie proticyklickej fiškálnej politiky. Ďalším dôvodom boli závažné problémy s ukazovateľmi, ako je napríklad neistota, pokiaľ ide o spôsob vymedzenia produkčnej medzery, a rôzne metódy výpočtu na odhad potenciálneho HDP v jednotlivých krajinách. Keďže postupy odhadu štrukturálneho rozpočtového salda sú zložité, výsledky sa musia opakovane a do značnej miery opravovať (10). Samotný HDP je však tiež výsledkom štatistických odhadov, v ktorých sa vyskytujú chyby a musia sa spätne vo veľkom rozsahu revidovať. Okrem toho politickými opatreniami sa nedá priamo ovplyvňovať hodnota týchto ukazovateľov. EHSV dôrazne odporúča, aby sa výrazne zmiernil ich výrazný vplyv na vývoj súčasnej hospodárskej politiky, a najmä to, aby sa upustilo od koncepcie štrukturálneho rozpočtového salda. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ako alternatíva by mohol byť relevantnejší ukazovateľ, ktorý zachytáva vzťah medzi strednodobými trendmi vývoja výdavkov a príjmov. Napríklad rast nominálnych výdavkov možno prispôsobiť miere strednodobého rastu potenciálneho produktu plus inflačnému cieľu ECB, opravenému v súlade s diskrečnými príjmovými opatreniami. No bez ohľadu na to, ako sú fiškálne pravidlá koncipované, vždy môžu viesť k nepriaznivému scenáru. Odchýlky by preto nemali mať automatické dôsledky, ale mali by si vyžadovať podrobnejšiu technickú analýzu, v ktorej by sa zohľadnili všetky kľúčové ciele hospodárskej politiky a rozhodovací proces zahŕňajúci príslušné zainteresované strany (pozri bod 4.4). Rozpočtové deficity sú totiž spôsobené množstvom faktorov. Musia sa zvážiť okolnosti špecifické pre jednotlivé krajiny, celková hospodárska situácia a zložité vzájomné pôsobenie medzi cieľmi hospodárskej politiky. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Stimuly pre kľúčové reformy a investície na riešenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych výziev pri súčasnom zachovaní záruk proti rizikám pre udržateľnosť

| 4.3.1. | Aj v prípade doložiek o investíciách a štrukturálnych reformách, ktoré sú súčasťou PSR, nebolo možné zabrániť poklesu verejných investícií v období konsolidácie. Hoci je logické zaviesť pružnejšie uplatňovanie fiškálnych pravidiel, ukázalo sa, že to nestačí. Z tohto dôvodu EHSV odporúča zaviesť tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície na zabezpečenie produktivity a sociálnej a ekologickej základne pre dobré životné podmienky budúcich generácií. To znamená, že z výpočtu príslušných ukazovateľov deficitu treba vypustiť čisté investície do budúcnosti. Je nepochopiteľné, prečo sa v prípade verejných investícií – na rozdiel od súkromných investícií – neuplatňuje odpisovanie počas jasne stanoveného obdobia, definovaného ako prevádzková životnosť aktíva. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Verejné aktíva sú potrebné na zabezpečenie prosperity, ako aj vytváranie budúcich príjmov a dosahovanie konkurencieschopnosti v dlhodobom horizonte. Platí to najmä v súvislosti s vykonávaním zelenej dohody a zaručením modernej infraštruktúry v oblasti zdravotníctva, vzdelávania a technológií. Keďže sa tým zabezpečí aj hospodárska, sociálna a environmentálna udržateľnosť pre budúce generácie, ktoré budú takisto profitovať z potenciálnych prínosov, malo by sa očakávať, že tieto generácie prispejú k financovaniu takýchto investícií. Makroekonomické nerovnováhy možno znížiť aj dôležitými investíciami do budúcna. Okrem toho sú verejné investície dôležitým prostriedkom na podporu proticyklickej politiky podporujúcej rast, pričom zvyšujúci sa dopyt podporuje krátkodobý udržateľný rast. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EHSV tiež odporúča, aby sa vypracoval spoločný strategický investičný plán, ktorého rozsah by mal siahať od boja proti klimatickej kríze až po rozvoj technologických odvetví, pričom by mal podporovať štrukturálne zmeny v tradičných priemyselných odvetviach a modernizáciu sociálnych služieb. Výbor víta avizované posilnenie programu InvestEU, vytvorenie strategického investičného nástroja a nástroja na podporu platobnej schopnosti, ako aj plánovaný nástroj obnovy a finančné prostriedky, ktoré EIB odsúhlasila v apríli 2020. Ako vždy, verejná pomoc a záruky musia byť transparentné a posudzované aj zo sociálneho, environmentálneho a fiškálneho hľadiska. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   
  Jednoduchší a transparentnejší rámec EÚ zameraný na dohľad nad členskými štátmi s naliehavejšími výzvami a na zabezpečenie kvalitného dialógu

| 4.4.1. | Zložitosť regulačného systému vyplýva z toho, že je ťažké zohľadniť veľmi rôznorodý vývoj v rámci harmonizovaných pravidiel. Ako alternatívu EHSV odporúča jasný súbor ukazovateľov a podrobnú analýzu prípadných odchýlok od týchto ukazovateľov, pokiaľ ide o prebytky aj deficity, ktorá by sa vzťahovala na všetky členské štáty. Peňažné sankcie nemajú žiaden zmysel, a to najmä v rámci postupov pri nadmernom deficite. Poškodenie dobrej povesti môže ešte viac ohroziť úverovú bonitu a konkurencieschopnosť. Uvalenie sankcií takisto zintenzívňuje odstredivé sily a bez solidarity nebude možné prehlbovať HMÚ. Správa hospodárskych záležitostí by sa mala realizovať takým spôsobom, aby členské štáty netrestala, ale umožnila im, aby dosiahli udržateľné financie. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Namiesto diskusie o rôznych druhoch stimulov musí byť správa hospodárskych záležitostí založená na vyváženom technickom posúdení, v ktorom sa zohľadnia všetky kľúčové ciele hospodárskej politiky, ako aj na rozsiahlom demokratickom a transparentnom rozhodovacom procese. Európsky parlament má zohrávať v prebiehajúcom rozhodovaní v súvislosti s rámcom správy hospodárskych záležitostí oveľa významnejšiu úlohu. Keďže mnohé aspekty PSR sa týkajú len eurozóny, za túto oblasť by mohla byť v Európskom parlamente zodpovedná osobitná skupina pre HMÚ. Rozhodnutia Euroskupiny by mali byť transparentnejšie. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV takisto upozorňuje, že je potrebné, aby sa do rozhodovania o hospodárskych otázkach na úrovni EÚ vo väčšej miere zapojila občianska spoločnosť, a preto tiež poukazuje na význam sociálneho dialógu. Tým by sa dosiahla vyvážená hospodárska politika, v ktorej by sa zosúladili všetky záujmy a väčšmi zohľadnili základné potreby. EHSV sa vzhľadom na svoje postavenie v súvislosti s hospodárskymi a sociálnymi otázkami považuje za kompetentný orgán EÚ, ktorý by mohol prispieť k takémuto prístupu zdola nahor. EHSV však nie je spomenutý v hlave VIII ZFEÚ o hospodárskej a menovej politike ani v ustanoveniach o hospodárskom dialógu v rámci balíka šiestich legislatívnych aktov a balíka dvoch legislatívnych aktov. Toto opomenutie by sa malo napraviť v rámci akýchkoľvek budúcich zmien ustanovení o správe hospodárskych záležitostí v ZFEÚ, balíku šiestich legislatívnych aktov a balíku dvoch legislatívnych aktov. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | V prípade značných odchýlok od ukazovateľov, ktoré predstavujú ciele hospodárskej politiky, by sa mala uskutočniť podrobnejšia analýza, ako aj rovnocenná diskusia s príslušným členským štátom o dôvodoch nerovnováhy a o zavedení pozitívnych stimulov. Kľúčovým kritériom v rámci odporúčaní musí byť presadzovanie inkluzívneho a udržateľného rastu. Riešenie problému odchýlky napríklad od kritérií deficitu navrhnutím napríklad ekologickej priemyselnej politiky je vo vlastnom záujme danej krajiny, a preto je uloženie sankcií zbytočné. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   
  Vnútroštátne fiškálne rámce a ich interakcia s fiškálnym rámcom EÚ

| 4.5.1. | Pravidlá rozpočtovej dohody a „dlhové brzdy“ zakotvené v ústavách niektorých krajín sú menej pružné ako správa hospodárskych záležitostí na úrovni EÚ. To môže viesť nielen k zložitosti a nezrovnalostiam, ale aj ku kontraproduktívnemu dodržiavaniu pravidiel fiškálnej politiky. Na úrovni členských štátov by mala byť snaha o vyrovnaný rozpočet súčasťou hospodárskej politiky zameranej na prosperitu. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Zohľadňovanie rozmeru eurozóny a programu prehlbovania HMÚ

| 4.6.1. | EHSV plne súhlasí s názorom Komisie, že prehĺbením HMÚ by sa zlepšila efektívnosť správy hospodárskych záležitostí. EHSV odporúča, aby sa vyváženým spôsobom posilnil pilier menovej politiky, ako aj finančný, hospodársky, sociálny a politický pilier (11). Celkovo je potrebný plán prehĺbenia eurozóny, ktorý by šiel nad rámec obmedzení stanovených v Maastrichtskej zmluve. Úsilie sa musí bezodkladne zamerať na kľúčové ciele hospodárskej politiky, ktorá by mala byť zameraná na prosperitu. Členské štáty, ktoré ešte nie sú členmi eurozóny, by do nej mali vstúpiť čo najskôr. Vzhľadom na súčasný vývoj je potrebné prisúdiť najvyššiu prioritu cieľu hospodárskej obnovy. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV konštatuje, že Komisia opakovane uvádza, že pri absencii centrálnej fiškálnej kapacity so stabilizačnými prvkami zostáva schopnosť riadiť zámery fiškálnej politiky obmedzená. EHSV v minulosti zdôraznil, že posilnenie fiškálnej kapacity je kľúčom k náležitému riadeniu HMÚ. Spoločná proticyklická hospodárska politika je potrebná na podporu proticyklických politík v jednotlivých členských štátoch. Musí sa zaviesť stabilizačná funkcia, ale jej podpora musí byť viazaná na podmienky spojené s cieľmi udržateľného rozvoja a Európskym pilierom sociálnych práv. Ak sa na tento účel použije Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS), jeho zásah nesmie byť viazaný podmienkami, ktoré poškodzujú udržateľný a inkluzívny rast. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EHSV dôrazne podporuje myšlienku rýchleho naštartovania obnovy na základe solidarity, ako uvádza vo svojom uznesení z júna 2020 (12). V dlhodobom horizonte by nástroj krytý spoločnými zárukami krajín eurozóny pomohol znížiť rozpočtovú nerovnováhu. Avšak bezpečné aktívum odolné voči závažným krízam, ktoré majú vplyv na eurozónu ako celok, by mohol predstavovať len vtedy, ak by verejné príjmy neboli naďalej ohrozované daňovými únikmi. EHSV preto odporúča, aby sa zaviedli sprievodné opatrenia na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu a daňovým podvodom. Bezpečné aktívum by sa malo vydávať prostredníctvom mechanizmu pod demokratickou kontrolou a malo by sa zameriavať na podporu sociálneho pokroku a udržateľnosti. Spoločné štátne dlhopisy by takisto znížili krehkosť finančného sektora. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Finančné trhy a verejné financie sú navzájom výrazne prepojené. Finančné krízy ukázali, že účastníci trhu môžu zväčšiť nestabilitu zvýšením nákladov na pôžičky pre vlády v ťažkostiach. V rámci „začarovaného kruhu“ bude vláda možno musieť zvýšiť dlh na rekapitalizáciu bánk, čo spôsobí oslabenie dôvery, pokiaľ ide o verejné financie a hodnotu dlhopisov, čo opäť vyvolá tlak na banky. Snaha odvrátiť tieto riziká najmä reštriktívnymi fiškálnymi pravidlami vytvára ešte škodlivejší tlak na verejné rozpočty. Na účinné zmiernenie rizika na finančnom trhu treba takisto prehĺbiť bankovú úniu a úniu kapitálových trhov, a to uprednostňovaním efektívnej regulácie. Napokon, ak sa nezohľadnia systémové riziká finančného trhu, ohrozí sa tým aj fiškálna stabilita. Takisto by sa mala posilniť medzinárodná úloha eura na základe stabilnej, hospodársky silnej a sociálne vyváženej HMÚ. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   Vzájomné pôsobenie medzi PSR a PMN v rámci európskeho semestra

| 4.7.1. | Všeobecným zámerom je dosiahnuť, aby európsky semester (spolu s prieskumom udržateľného rastu) a správa hospodárskych záležitostí vychádzali z cieľov hospodárskej politiky zameranej na prosperitu. V takomto prípade a na základe demokratickejšieho prístupu by sa mal stať európsky semester záväznejší. K zavedeniu vyváženého prístupu by pomohla integrovaná hodnotiaca tabuľka so všetkými cieľmi v sociálnej, environmentálnej, hospodárskej a fiškálnej oblasti. |
| --- | --- |

4.7.1.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Budúcnosť Fondu solidarity Európskej únie (Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 52).

1

Budúcnosť Fondu solidarity Európskej únie

(2)  Zmluva o Európskej únii, článok 3 ods. 1.

2

(3)  Uznesenie Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19 (Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 1).

3

Návrhy EHSV na rekonštrukciu a obnovu hospodárstva po skončení krízy súvisiacej s ochorením COVID-19

(4)  Tento postup sa doteraz nikdy neuplatnil, a to buď preto, že Komisia bola spokojná s reformami, ktoré príslušný členský štát navrhol, alebo preto, že ich považovala za politicky nerealizovateľné. (Pozri Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík: diskusný dokument, Európsky parlament, október 2019, PE 624.440).

4

Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík: diskusný dokument

(5)  Pozri koncepciu konkurencieschopnosti uvedenú v stanovisku EHSV Národné rady pre konkurencieschopnosť, (Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 35).

5

Národné rady pre konkurencieschopnosť

(6)  Pozri stanoviská EHSV na tému Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí (Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 33) a Balík o hospodárskej a menovej únii (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 28).

6

Preskúmanie správy hospodárskych záležitostí

Balík o hospodárskej a menovej únii

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

7

(8)  Zmluva o Európskej únii, článok 3 ods. 1.

8

(9)  COM(2019) 8 final, s. 4.

9

(10)  Neistý charakter odhadovaného štrukturálneho salda možno pozorovať v prípade Nemecka. Podľa odhadu Komisie z mája 2017 sa saldo medzi rokmi 2016 a 2017 znížilo o 0,25 %. Po revízii týchto odhadov v máji 2018 sa ukázalo, že v danom období došlo k zvýšeniu o 0,35 %, čo viedlo k úprave štrukturálneho salda o 0,6 % potenciálnej hospodárskej výkonnosti. Ide o veľmi výraznú úpravu berúc do úvahy, že Nemecko je relatívne stabilnou ekonomikou a že v roku 2017 sa nezaznamenalo žiadne veľké otrasy.

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému Nová vízia na dobudovanie hospodárskej a menovej únie (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 32).

11

Nová vízia na dobudovanie hospodárskej a menovej únie

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

12

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/236

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

(2020/C 429/29)

| Spravodajca: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Spravodajca:

Mihai IVAŞCU

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 8.6.2020, 10.6.2020
  Európsky parlament, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 177, článok 178 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 217/0/2 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 8.6.2020, 10.6.2020

Európsky parlament, 17.6.2020

Právny základ

článok 177, článok 178 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

217/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Predpovede naznačujú, že po bezprecedentnom vonkajšom symetrickom šoku spôsobenom pandémiou COVID-19 sa dramaticky zvýši nezamestnanosť a chudoba a značný počet podnikov zbankrotuje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV plne podporuje iniciatívu Komisie využiť rozpočet EÚ na mobilizáciu investícií a poskytnutie finančnej pomoci počas obnovy po pandémii COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Táto koronavírusová pandémia vyvolala nekoordinované reakcie členských štátoch v závislosti od národných a regionálnych kapacít. EHSV sa domnieva, že niektoré zmeny všeobecného nariadenia sú absolútne nevyhnutné, a víta zámer zaviesť zjednodušenia a flexibilitu v siedmych spoločne spravovaných fondoch. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že navrhovaná flexibilita je správnym prístupom v zložitej hospodárskej a sociálnej situácii a umožní členským štátom využívať dostupné finančné prostriedky tam, kde sú najpotrebnejšie. Obnova po pandémii COVID-19 by mala prebiehať podľa zásad udržateľnosti a zosúladeného využívania EFRR, Kohézneho fondu a rôznych európskych programov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na druhej strane EHSV vyjadruje nespokojnosť s rozdielmi v tom, ako rôzne členské štáty zahŕňajú a zapájajú sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti do prípravy partnerských dohôd a vytvárania a vykonávania programov, ako aj do monitorovacích výborov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že osobitná pozornosť sa musí venovať regiónom vážne zasiahnutým koronavírusovou krízou, ktoré majú najväčšie ťažkosti s opätovným spustením udržateľného hospodárskeho oživenia. Najvyššou prioritou využívania kohéznych fondov by malo byť sociálne začlenenie a zmenšovanie rozdielov medzi členskými štátmi aj medzi jednotlivými regiónmi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV súhlasí s tým, že je absolútne nevyhnutné predĺžiť časovú flexibilitu, a podporuje návrh, aby sa prevody mohli uskutočňovať na začiatku programového obdobia alebo kedykoľvek inokedy počas vykonávacej fázy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Okrem toho sa zabezpečením dočasných opatrení, ktoré umožnia využívanie fondov za mimoriadnych okolností, zväčší dôvera a napraví nerovnováha v hospodárstve. Očakávaný vysoký verejný dlh bude mať na hospodárstvo významný vplyv, ak nebude účinne podporované všetkými potrebnými prostriedkami. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor je presvedčený, že je nevyhnutné, aby sa umožnila väčšia flexibilita rozpočtu EÚ pri zvládaní nepriaznivých otrasov, najmä tých, ktoré nemajú ekonomický pôvod. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby EÚ presadzovala politiky zamerané na zlepšenie cezhraničnej spolupráce v časoch krízy. Lepšie postupy a posilnená spolupráca by umožnili efektívnu a rýchlu európsku reakciu na akýkoľvek druh katastrofy. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Úvod a predstavenie legislatívneho návrhu

| 2.1. | Pred viac ako dvoma rokmi Európska komisia navrhla všeobecné nariadenie pozostávajúce z právnych noriem týkajúcich sa používania fondov politiky súdržnosti v rokoch 2021 – 2027 (1). Navrhovaný legislatívny rámec priniesol zjednodušenie, flexibilitu v reakcii na vznikajúce potreby a efektívnosť využívania finančných nástrojov. O znení nariadenia sa diskutovalo s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Navrhovanými nariadeniami sa zavádzajú určité ustanovenia, ktoré by poskytli manévrovací priestor, pokiaľ ide o využívanie Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu plus, Kohézneho fondu, Fondu na spravodlivú transformáciu a Európskeho námorného a rybárskeho fondu. Zároveň sa nimi menia rozpočtové pravidlá uvedených fondov, ako aj Fondu pre azyl a migráciu, Fondu pre vnútornú bezpečnosť a Nástroja pre riadenie hraníc a víza. EHSV víta zámer doplniť zjednodušenie a flexibilitu pre sedem spoločne spravovaných fondov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ihneď po bezprecedentnom vonkajšom symetrickom šoku spôsobenom pandémiou COVID-19 a zvýšenom tlaku na európske systémy zdravotníctva nasledovali závažné sociálne a hospodárske ťažkosti. Prognózy naznačujú, že sa dramaticky zvýši nezamestnanosť a chudoba a zbankrotuje značný počet podnikov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Na zostávajúce obdobie finančného rámca (do konca roka) boli ihneď prijaté dva legislatívne návrhy ako bezprostredná reakcia na možné účinky pandémie: dve zmeny nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (2) prijaté 30. marca a 23. apríla 2020 v snahe poskytnúť členským štátom flexibilitu v ich snahách o riadenie programov v reakcii na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prebiehajúce diskusie o udržateľnej stratégii prekonania krízy sú zamerané na dva piliere: Európsky fond obnovy a riadne posilnený viacročný finančný rámec. Navrhované nariadenie je nasmerované na podporu investícií v rámci politiky súdržnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV plne podporuje iniciatívu Komisie využiť rozpočet EÚ na mobilizáciu investícií a poskytnutie finančnej pomoci počas obnovy po pandémii COVID-19. Mali by sa tak podporiť rozsiahlejšie plány zvyšovania konkurencieschopnosti a udržateľnosti európskeho hospodárstva a vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Súčasná koronavírusová kríza nám ukázala význam flexibility a rýchlej koordinovanej reakcie členských štátov a EÚ. Tieto skúsenosti by sa mali zohľadniť v novom právnom a finančnom rámci, ktorý musí preukázať svoju flexibilitu a umožniť reagovať na mimoriadne okolnosti v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Táto koronavírusová pandémia vyvolala nekoordinované reakcie členských štátov v závislosti od národných a regionálnych kapacít. Výsledkom toho by mohlo byť asymetrické oživenie a zároveň by to mohlo prispieť k zväčšeniu regionálnych rozdielov a nerovnosti, čo by z dlhodobého hľadiska mohlo narušiť jednotný trh a finančnú stabilitu Európskej únie. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné okamžite konať, aby sa zabránilo ďalšej fragmentácii jednotného trhu a dodržal cieľ zmluvy, ktorým je podpora zbližovania a zmenšovania rozdielov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hospodárske oživenie si vyžaduje značné verejné investície, ktoré by mohli byť brzdené významným tlakom na verejné financie, čím by hospodársky pokles pretrvával. Preto sú v ďalšom viacročnom finančnom rámci úplne nevyhnutné určité zmeny návrhu všeobecného nariadenia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európsky semester je úzko spojený s investíciami v rámci politiky súdržnosti, ktoré sú zasa veľmi vhodné na uspokojenie potrieb stanovených v procese európskeho semestra a aktívne prispievajú k oživeniu hospodárstva. EHSV sa v tejto súvislosti opakovanie vyjadril, že „je potrebné zaviesť spoločný európsky rámec, ktorý [bude] podobný partnerskej dohode v rámci štrukturálnych fondov EÚ a [...] zaručí intenzívnu a zmysluplnú účasť sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti vo všeobecnosti vo všetkých fázach navrhovania a vykonávania semestra EÚ“ (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V článku 6 nariadenia, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o siedmich fondoch, sa určuje spôsob, akým by mal každý členský štát organizovať partnerstvá s príslušnými regionálnymi a miestnymi samosprávami, a to zahrnutím aspoň mestských a iných verejných orgánov, hospodárskych a sociálnych partnerov, ako aj príslušných subjektov zastupujúcich občiansku spoločnosť, environmentálnych partnerov a subjektov, ktoré sa zasadzujú za základné práva atď. Všetky členské štáty by tieto zainteresované subjekty mali zapájať do prípravy partnerských dohôd a vytvárania a vykonávania programov, ako aj do monitorovacích výborov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1 | Hoci je táto línia jasná, EHSV je nespokojný s rozdielmi v tom, ako rôzne členské štáty zahŕňajú a zapájajú sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti. EHSV už poukázal na to, že „v súvislosti s tohtoročnými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny boli viacerým členským štátom adresované odporúčania týkajúce sa posilnenia sociálneho dialógu. S cieľom podporiť účasť sociálnych partnerov by sa mali zaviesť minimálne štandardy konzultácií národných vlád s vnútroštátnymi sociálnymi partnermi v rôznych fázach procesu európskeho semestra“ (4). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.5. | Pokiaľ ide o súčasné vykonávacie obdobie EHSV uznáva, že príjemcovia majú určité ťažkosti, pokiaľ ide o včasné dokončenie schválených programov. Flexibilita je kľúčová na to, aby sa umožnilo úspešné vykonávanie a predĺženie vykonávacieho obdobia pri súčasnom zabezpečení správneho členenia činností. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa domnieva, že navrhovaná flexibilita je správnym prístupom v zložitej hospodárskej a sociálnej situácii, v ktorej sa v ďalšom vykonávacom období očakávajú nezvyčajné okolnosti. Je čoraz jasnejšie, že hospodársky vplyv pandémie COVID-19 bude mať na členské štáty dlhodobé účinky a jediným spôsobom na zabezpečenie udržateľného prekonania krízy je vytvorenie dlhu. Preto je mimoriadne užitočné okamžite vytvoriť rámec pre všetky krajiny, aby boli schopné pridať flexibilitu do svojej stratégie prekonania krízy a dostupné finančné prostriedky využívať tam, kde sú najpotrebnejšie. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že osobitná pozornosť sa musí venovať regiónom vážne zasiahnutým koronavírusovou krízou, ktoré majú najväčšie ťažkosti s opätovným spustením udržateľnej hospodárskej obnovy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Najvyššou prioritou využívania kohéznych fondov by malo byť sociálne začlenenie a zmenšovanie rozdielov medzi členskými štátmi aj medzi jednotlivými regiónmi. Osobitne by sa mal podporovať cestovný ruch a kultúra, keďže koronavírusová kríza tieto odvetvia výrazne ovplyvnila. Sociálne začleňovanie sa zároveň neobmedzuje na tieto odvetvia a základom každého prístupu by mali byť zásady Európskeho piliera sociálnych práv. EHSV preto podporuje vytvorenie samostatného cieľa v rámci politiky č. 4 podľa EFRR. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV víta zámer umožniť členským štátom väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o prevod určitých súm medzi jednotlivými fondmi EÚ kedykoľvek, keď to budú považovať za potrebné. Právny rámec politiky súdržnosti by sa mal rýchlo prispôsobiť novej realite, aby sa osobitne navrhnuté mechanizmy mohli ľahko prijímať a uplatňovať. V takejto náročnej hospodárskej a sociálnej situácii by sa ako najdôležitejšia mohla ukázať flexibilita a výnimky z existujúcich pravidiel. EHSV preto súhlasí s tým, aby bola Európska komisia splnomocnená prijímať potrebné vykonávacie akty. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Navrhovanými zmenami sa zavádza určitá flexibilita pre členské štáty pri žiadostiach o prevody medzi fondmi alebo z fondov na akýkoľvek nástroj prostredníctvom priameho alebo nepriameho riadenia. EHSV súhlasí s tým, že je absolútne nevyhnutné predĺžiť časovú flexibilitu, a podporuje návrh, aby sa prevody mohli uskutočňovať na začiatku programového obdobia alebo kedykoľvek inokedy počas vykonávacej fázy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pakt stability a rastu podporuje koordináciu medzi fiškálnymi politikami a uplatňovaním zdravých verejných financií, čo je nevyhnutné pre udržateľnú hospodársku obnovu a rast. EHSV sa domnieva, že zabezpečením dočasných opatrení, ktoré by umožnili využívanie fondov za mimoriadnych okolností, by sa zväčšila dôvera a napravila nerovnováha v hospodárstve. Očakávaný vysoký verejný dlh bude mať na hospodárstvo významný vplyv, ak nebude účinne podporované všetkými potrebnými prostriedkami. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV je presvedčený, že by mali existovať jasné mechanizmy vzájomného dopĺňania rôznych európskych zdrojov financovania. Vzhľadom na to by obnova po pandémii COVID-19 mala prebiehať podľa zásad udržateľnosti a zosúladeného využívania EFRR, Kohézneho fondu a rôznych európskych programov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV víta doplnenie mimoriadnych a nezvyčajných okolností, pokiaľ ide o opatrenia súvisiace s riadnou správou hospodárskych záležitostí. EHSV sa domnieva, že vzhľadom na potrebu väčšej flexibility pri reagovaní na mimoriadne okolnosti, ako je koronavírusová kríza, je navrhovaná zmena názvu hlavy II kapitoly III potrebná. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV plne podporuje navrhované vloženie článku 15a. Výbor je presvedčený, že je nevyhnutné, aby sa umožnila väčšia flexibilita rozpočtu EÚ pri zvládaní nepriaznivých otrasov, najmä tých, ktoré nemajú ekonomický pôvod. Okrem toho sa v rámci flexibility zavádza správny prístup, že priebežné platby by sa mohli výnimočne zvýšiť až o 10 % nad uplatniteľnú mieru spolufinancovania, ktorá ale nesmie presiahnuť 100 % kvóty. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV považuje za relevantné zahrnúť odôvodnenie prevodov do článku 8 písm. d), pretože by to umožnilo lepší prehľad a transparentnosť. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Okrem toho sa zmenou odôvodnenia (71) zabezpečí, že sa na Európsku komisiu prenesú vykonávacie právomoci týkajúce sa dočasných opatrení na využívanie fondov bez použitia komitologického postupu. Pri každom prevode sa navrhuje dodatočná flexibilita, na základe ktorej môže ktorýkoľvek členský štát požadovať prevod z celkovej alokácie akéhokoľvek fondu do iného fondu až do výšky 5 %. V rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu sa takisto môže požadovať dodatočný prevod do výšky 5 % medzi EFRR, ESF+ a Kohéznym fondom. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV súhlasí s významom malých a stredných podnikov v hospodárstve a víta, že sa im venuje zvýšená pozornosť. Okrem toho by sa osobitná pozornosť mala venovať malým a stredným podnikom vytvárajúcim rast a kvalitné pracovné miesta, ktoré sú potrebné na zmenšovanie nerovností a rozdielov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pandémia COVID-19 ukázala, že digitálne vzdelávanie predstavuje veľa výziev. Jednoduché zabezpečenie prístupu k IKT a digitálnemu vybaveniu študentom zo znevýhodneného prostredia nestačí. EHSV odporúča, aby členské štáty analyzovali spôsoby, ako umožniť prístup k digitálnym platformám. Okrem toho žiaci a študenti zo znevýhodneného prostredia a niektorí starší učitelia nemajú potrebné zručnosti na riadnu prácu s digitálnymi nástrojmi a digitálnym obsahom. EHSV preto žiada dodatočné okamžité investície do zvyšovania úrovne zručností. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV podporuje navrhované zníženie limitu z 10 miliónov EUR na 5 miliónov EUR na každú operáciu, ktorá sa realizuje postupne, a to za predpokladu, že budú splnené všetky ostatné podmienky stanovené v článku 111. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Okrem rozšírenia zdravotníckeho vybavenia a zvýšenia dodávateľských kapacít EHSV odporúča, aby EÚ presadzovala politiky zamerané na zlepšenie cezhraničnej spolupráce v časoch krízy. Katastrofy a prírodné krízy sa nezastavia na štátnej hranici. Koordinácia členských štátov a spoločné reakcie boli počas pandémie veľmi obmedzené, neorganizované a motivované vnútornými tendenciami. Lepšie postupy a posilnená spolupráca by odstránili mnohé nedostatky a umožnili zosúladenú a rýchlu európsku reakciu na akýkoľvek druh katastrofy. |
| --- | --- |

4.14.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s 320.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Európsky semester a politika súdržnosti príprava novej európskej stratégie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s 39).

3

Európsky semester a politika súdržnosti príprava novej európskej stratégie po roku 2020

(4)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s 113.

4

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/240

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o úverovom nástroji pre verejný sektor v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie

[COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)]

Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu

[COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)]

(2020/C 429/30)

| Spravodajca: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Petr ZAHRADNÍK

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 8.6.2020, 10.6.2020
  Európsky parlament, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 ods. 3 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/0/1 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 8.6.2020, 10.6.2020

Európsky parlament, 17.6.2020

Právny základ

článok 175 ods. 3 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV dôrazne podporuje a oceňuje veľké navýšenie finančných prostriedkov Fondu na spravodlivú transformáciu na uľahčenie prechodu z hospodárstva a spoločnosti s vysokými emisiami CO2 na modernejšie, udržateľnejšie a diverzifikovanejšie fungovanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je hlboko presvedčený, že na dosiahnutie optimálneho výsledku procesu spravodlivej transformácie majú veľký význam nielen dostatočné finančné zdroje moderného typu určené na presne vymedzené oblasti podpory, ale aj flexibilný výklad pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV výrazne oceňuje návrh úverového nástroja pre verejný sektor a považuje ho za inovatívny, originálny a veľmi žiadaný zo strany subjektov verejného sektora na ich ceste k transformácii v súvislosti so zmenou klímy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje, že po nových návrhoch súvisiacich s plánom obnovy a nástrojom Next Generation EU má Fond na spravodlivú transformáciu reálnu šancu stať sa veľmi dôležitým nástrojom budúceho VFR na roky 2021 – 2027, ktorý bude prínosom nielen pre európsku zelenú dohodu, ale aj pre obnovu a rekonštrukciu po pandémii COVID-19. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva príslušné inštitúcie EÚ, aby urýchlili prácu na príprave, schvaľovaní a vykonávaní upraveného Fondu na spravodlivú transformáciu a čo najskôr ho uviedli do praxe. Čas je v tejto súvislosti najdôležitejším parametrom. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta osobitnú pozornosť, ktorá sa v rámci úverového nástroja pre verejný sektor venuje menej rozvinutým regiónom v procese spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV je presvedčený, že inovatívna myšlienka, na ktorej je založený úverový nástroj pre verejný sektor, by mohla slúžiť aj ako zdroj inšpirácie pre podobný druh finančných produktov na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje výberové kritériá oprávnenosti, ako aj navrhované oblasti investovania za veľmi dôležité na účely spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV tiež víta a podporuje dodatočné financovanie v prospech programu InvestEU a jeho osobitnej schémy na spravodlivú transformáciu, ktorá zvyšuje potenciál využívania finančných nástrojov v procese spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Problematika a kontext

| 2.1. | EHSV na svojom plenárnom zasadnutí v júni 2020 prijal stanovisko o Fonde na spravodlivú transformáciu (1), v ktorom sa é podrobne vysvetľuje postoj EHSV k otázke procesu spravodlivej transformácie a zaoberá sa aj úvahami o období po pandémii COVID-19. Jeho všeobecné výsledky, závery a odporúčania sú samozrejme aj naďalej relevantné. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V tomto turbulentnom období však Európska komisia koncom mája uverejnila svoj plán obnovy a všetky tri piliere Mechanizmu spravodlivej transformácie predstavujú podstatnú súčasť nástroja Next Generation EU; v porovnaní s pôvodným návrhom z januára 2020 by mal Mechanizmus spravodlivej transformácie fungovať s viditeľne vyššími pridelenými finančnými prostriedkami a základom. V novo navrhovanom súbore dokumentov sa odráža symbióza a reálna koexistencia cieľov európskej zelenej dohody a plánov podpory obnovy a odolnosti po pandémii COVID-19. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V súčasnosti funguje pod novým názvom Platforma pre spravodlivú transformáciu (JTP), ktorá má poskytovať technickú podporu a poradenstvo verejným a súkromným zainteresovaným stranám v uhoľných regiónoch a iných oblastiach s vysokými emisiami uhlíka, aby mali dostatok informácií o možnostiach financovania. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Upravený Mechanizmus spravodlivej transformácie by ďalej fungoval so svojimi tromi piliermi:






  — | Fond na spravodlivú transformáciu; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Fond na spravodlivú transformáciu;

| — | schéma na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU; |
| --- | --- |

—

schéma na spravodlivú transformáciu v rámci Programu InvestEU;

| — | úverový nástroj pre verejný sektor. |
| --- | --- |

—

úverový nástroj pre verejný sektor.

Na druhej strane, pandémia COVID-19 poukázala na dôvod, prečo naďalej plniť primerané ciele zelenej dohody a podporovať proces hospodárskej reštrukturalizácie, najmä v zraniteľných regiónoch a územiach. Z tohto dôvodu bolo navrhnuté, aby sa výrazne zvýšili finančné prostriedky a základ Mechanizmu spravodlivej transformácie.

| 2.5. | Medzi hlavné zmeny v porovnaní s návrhmi z januára 2020 patria:






  — | výrazné zvýšenie pridelených finančných prostriedkov, najmä v prípade Fondu na spravodlivú transformáciu, pričom sa navrhuje, aby sa pôvodné základné pridelené finančné prostriedky zvýšili zo 7,5 mld. EUR na 40 mld. EUR (ďalších 2,5 mld. EUR v rámci riadneho VFR a nová suma vo výške 30 mld. EUR v rámci nástroja Next Generation EU); pravidlo vynásobenia (1,5 až 3-krát) finančného základu Fondu na spravodlivú transformáciu prostredníctvom EFRR alebo prevodov z ESF+ sa týka iba zdrojov v rámci VFR na roky 2021 – 2027, a nie zdrojov nástroja Next Generation EU; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

výrazné zvýšenie pridelených finančných prostriedkov, najmä v prípade Fondu na spravodlivú transformáciu, pričom sa navrhuje, aby sa pôvodné základné pridelené finančné prostriedky zvýšili zo 7,5 mld. EUR na 40 mld. EUR (ďalších 2,5 mld. EUR v rámci riadneho VFR a nová suma vo výške 30 mld. EUR v rámci nástroja Next Generation EU); pravidlo vynásobenia (1,5 až 3-krát) finančného základu Fondu na spravodlivú transformáciu prostredníctvom EFRR alebo prevodov z ESF+ sa týka iba zdrojov v rámci VFR na roky 2021 – 2027, a nie zdrojov nástroja Next Generation EU;

| — | zvýšenie zdrojov v prospech Programu InvestEU – výška záruky sa zdvojnásobí; v rámci položky pre udržateľnú infraštruktúru bude k dispozícii 20 mld. EUR, v rámci položky pre výskum, inovácie a digitalizáciu 10 mld. EUR, rovnaká suma je pridelená na položku pre MSP, v rámci položky pre sociálne investície a zručnosti je k dispozícii 3,6 mld. EUR a finančné prostriedky pridelené na novo navrhnutú položku pre strategické európske investície predstavujú 31 mld. EUR; |
| --- | --- |

—

zvýšenie zdrojov v prospech Programu InvestEU – výška záruky sa zdvojnásobí; v rámci položky pre udržateľnú infraštruktúru bude k dispozícii 20 mld. EUR, v rámci položky pre výskum, inovácie a digitalizáciu 10 mld. EUR, rovnaká suma je pridelená na položku pre MSP, v rámci položky pre sociálne investície a zručnosti je k dispozícii 3,6 mld. EUR a finančné prostriedky pridelené na novo navrhnutú položku pre strategické európske investície predstavujú 31 mld. EUR;

| — | úverový nástroj pre verejný sektor získa prostredníctvom tohto balíka právny základ pre tento návrh a predstavuje jedinečnú a inovatívnu kombináciu praktickej implementácie finančných nástrojov a dotácií. |
| --- | --- |

—

úverový nástroj pre verejný sektor získa prostredníctvom tohto balíka právny základ pre tento návrh a predstavuje jedinečnú a inovatívnu kombináciu praktickej implementácie finančných nástrojov a dotácií.

| 2.6. | Ostatné navrhované prvky v balíku Európskej komisie z januára 2020 zostávajú nezmenené a platné v plnom znení; súvisia s podporovanými aktivitami a oblasťami (a tiež aktivitami a oblasťami vylúčenými z podpory), s procesmi implementácie (niekoľko alternatív pre operačné programy), s úlohou plánov spravodlivej transformácie územia ako hlavných podkladových dokumentov, ktoré sú rozhodujúce pre podporu, ako aj s typmi príjemcov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Je vhodné chápať návrhy súvisiace s upraveným Mechanizmom spravodlivej transformácie ako iba jeden z prvkov v štruktúre komplexnej a vnútorne prepojenej mozaiky predstavovanej programovým balíkom nástroja Next Generation EU, ako aj úpravou návrhu VFR na roky 2021 – 2027 s cieľom zvýšiť fiškálny (rozpočtový) základ EÚ a zamerať sa na súčasné naliehavé potreby. Navrhované fiškálne opatrenia tiež dopĺňajú už prijaté núdzové kroky v menovej a štrukturálnej politike, ako aj v regulačných rámcoch. Musia sa tiež podporovať súbežným úsilím o zlepšenie v oblasti bankovej únie a únie kapitálových trhov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Balík na vytvorenie Nástroja obnovy a na prispôsobenie VFR na roky 2021 – 2027 potrebám situácie po pandémii COVID-19 sa považuje za mimoriadny krok vo financovaní EÚ, ktorý je však zároveň nevyhnutný a naliehavý. Rozpočtová politika EÚ by za súčasných okolností a pravidiel bola jednoducho nedostatočne flexibilná a nebola by schopná podniknúť kroky, ktoré by mohli zreteľne pomôcť pri riešení krízovej situácie. Na druhej strane sa návrh môže v súčasnej politickej situácii javiť ako veľmi dobre realizovateľný. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta tento návrh, pretože uznáva štrukturálne reformy a podporu hospodárskej diverzifikácie za veľmi dôležitú dlhodobú prioritu EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa pozerá na úpravu Mechanizmu spravodlivej transformácie z pohľadu celého Nástroja obnovy a považuje ho za spravodlivý, inovatívny, inkluzívny a účinný nástroj na podporu regiónov a území, ktoré čelia zelenej transformácii uhoľného priemyslu a odvetví s vysokými emisiami uhlíka na moderné a udržateľné diverzifikované hospodárske činnosti. V kombinácii s čo najpružnejším možným výkladom pravidiel štátnej pomoci teraz ponúka skutočnú možnosť uľahčenia dosiahnutia spravodlivej transformácie v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV podporuje myšlienku využiť dodatočné financovanie z Fondu na spravodlivú transformáciu v rámci nástroja Next Generation EU (30 mld. EUR) v zrýchlenom režime, aby sa tak pomohlo výrazne urýchliť investície do zelenej transformácie najneskôr do roku 2024. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila príslušný rámec, ktorý umožní, aby bol rozšírený nástroj Fondu na spravodlivú transformáciu pripravený už začiatkom roka 2021, kedy by sa v jednotlivých regiónoch mohli výrazne prejaviť dôsledky krízy, pokiaľ ide o ich hospodársku výkonnosť, ako aj sociálne a environmentálne podmienky. EHSV zároveň vyzýva členské štáty, aby urýchlili prácu na plánoch spravodlivej transformácie územia ako nevyhnutných strategických plánovacích dokumentoch, ktoré sú predpokladom prístupu k finančným prostriedkom v rámci všetkých troch pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV tiež víta dodatočné pridelenie finančných prostriedkov z Programu Invest EU, ktoré je prínosom pre konkrétne regióny naplnením ich potrieb v rámci zelenej transformácie. Výbor víta skutočnosť, že v rámci schémy pre spravodlivú transformáciu bude podpora v prospech investícií v regiónoch zapojených do spravodlivej transformácie možná prostredníctvom ktorejkoľvek položky Programu InvestEU v závislosti od konkrétnych investičných potrieb, ktoré členské štáty identifikovali vo svojich plánoch spravodlivej transformácie územia. EHSV tiež podporuje zapojenie novo navrhovanej položky strategických európskych investícií do činností, na ktoré sa vzťahuje Mechanizmus spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV oceňuje, že začlenenie projektov Programu InvestEU do druhého piliera Mechanizmu spravodlivej transformácie sa zameriava na ekonomicky životaschopné a trhom overené investície súkromných subjektov a subjektov verejného sektora prostredníctvom inovatívneho typu financovania. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV dôrazne podporuje a oceňuje myšlienku úverového nástroja pre verejný sektor, ktorý predstavuje veľmi inovatívne riešenie pre verejný sektor a integruje spoločný produkt vyvinutý Európskou komisiou a EIB, v rámci ktorého je zámerom skombinovať úverovú zložku s grantom. Táto kombinácia má zmobilizovať až 30 mld. EUR verejných investícií v prospech energetickej a dopravnej infraštruktúry, sietí diaľkového vykurovania, verejnej dopravy, opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti, sociálnej infraštruktúry a ďalších typov projektov na podporu postihnutých spoločenstiev a regiónov a zlepšenie ich životných podmienok a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV zdôrazňuje inovatívny a originálny charakter úverového nástroja pre verejný sektor, ktorý na úrovni projektu podporuje implementáciu finančných nástrojov prostredníctvom doplnkového grantu. EHSV podporuje myšlienku, že tento nástroj dopĺňa Fond na spravodlivú transformáciu a prierezovú finančnú schému Programu InvestEU. V tejto súvislosti sa zdá, že požiadavka, aby projekty podporované v rámci úverového nástroja pre verejný sektor nemohli získať iné zdroje financovania EÚ, je primeraná. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV uznáva, že grantovú zložku bude riadiť priamo Európska komisia a do konca roku 2024 sa bude prerozdeľovať prostredníctvom systému vnútroštátneho finančného krytia. V tejto súvislosti EHSV vyzýva Komisiu, aby urýchlene pokračovala vo vyhlasovaní výziev, len čo bude prijatých niekoľko plánov spravodlivej transformácie územia, a zároveň vyzýva členské štáty, aby pokračovali v príprave projektov. To by mohlo zabezpečiť, aby sa zdroje vyčlenené pre členské štáty vyčerpali prostredníctvom výziev, ktoré sa vyhlásia do konca roku 2024. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV si je dobre vedomý jedinečnosti a originality inovatívneho úverového nástroja pre verejný sektor na podporu investícií verejných subjektov, ktoré spĺňajú požiadavky transformácie v súvislosti so zmenou klímy a nezaručujú dostatočné príjmy. Grantový prvok je preto rozhodujúci pre praktické zabezpečenie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych projektov, ktoré nie sú dostatočne finančne životaschopné, a preto ich nemožno financovať iba prostredníctvom finančných nástrojov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV zdôrazňuje veľký význam plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré sú rovnako dôležité pre všetky tri piliere Mechanizmu spravodlivej transformácie. EHSV súhlasí s tým, aby k financovaniu mali prístup iba členské štáty, ktoré už majú schválený plán spravodlivej transformácie územia. Tieto plány sú skutočne kľúčovým prostriedkom na to, aby sa členské štáty zaviazali dosiahnuť pokrok smerom ku klimaticky neutrálnemu hospodárstvu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV víta koncepciu, že projekty v menej rozvinutých regiónoch (t. j. s HDP na obyvateľa nepresahujúcim 75 % priemeru EÚ) dostanú o 5 percentuálnych bodov vyšší grant na úver ako projekty na iných územiach (až 20 % oproti 15 %). EHSV je však znepokojený skutočnosťou, že skutočná miera grantu nemusí presiahnuť 5 až 7 % v porovnaní s celkovými nákladmi na projekt. Môže to mať za následok nedostatok motivácie pre projekty, ktoré získali financovanie. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV sa tiež domnieva, že zapojenie iných finančných partnerov aj okrem EIB by bolo prospešné pre implementáciu zdrojov navrhovaných pre tento nástroj. Mohlo by to otvoriť priestor pre finančné inštitúcie so sídlom v členských štátoch, aby mohli rozvíjať tento originálny a inovatívny druh produktu a ponúkať ho svojim príslušným zákazníkom. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV považuje Platformu pre spravodlivú transformáciu za dôležitú, najmä preto, aby príjemcom poskytovala primerané a rovnaké informačné a technické služby, ktoré prispejú k efektívnosti využívania pridelených finančných prostriedkov. V tejto súvislosti EHSV tiež zdôrazňuje dôležitosť pomoci, ktorú majú členské štáty k dispozícii na vypracovanie svojich plánov spravodlivej transformácie územia prostredníctvom príslušnej výzvy a podpory zo strany Komisie. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby presnejšie stanovila rozsah schémy na spravodlivú transformáciu v rámci upraveného Programu InvestEU, ako aj oprávnenosť projektov založených na zelenej dohode v rámci položky strategických európskych investícií. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pokiaľ ide o úverový nástroj pre verejný sektor, EHSV oceňuje návrh na podporu verejných investícií prostredníctvom preferenčných úverových podmienok, ktoré sú zamerané na územia najviac ovplyvnené transformáciou hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a ktoré sú v súlade s plánmi spravodlivej transformácie územia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV rešpektuje požiadavky na kritériá výberu projektov a ich uprednostňovanie a súhlasí s koncepciou ich podrobnej špecifikácie vo výzvach na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV odporúča, aby Európska komisia vymedzila a presnejšie špecifikovala oblasti synergie s ostatnými nástrojmi Next Generation EU na podporu integrovaného prístupu a zároveň na odstránenie prekrývania. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV výrazne oceňuje, že oprávnenými príjemcami sú zainteresované strany zo všetkých príslušných oblastí, najmä inštitúcie verejného sektora (štátne orgány, regióny, mestá a obce), podniky, výskumné inštitúcie a univerzity, školy, vzdelávacie inštitúcie, poradcovia pre trh práce a mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV vyzýva Radu a členské štáty EÚ, aby čo najskôr dokončili všetky prípravné práce potrebné na vykonávanie Mechanizmu spravodlivej transformácie. Od Európskej komisie sa požaduje, aby čo najskôr schválila programy Mechanizmu spravodlivej transformácie členských štátov v rámci zrýchleného postupu. Iba tak bude možné minimalizovať oneskorenia pri vyplácaní finančných prostriedkov a dosiahnuť želané pozitívne účinky na hospodársku situáciu EÚ. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV zdôrazňuje, že zamýšľaný presun prostriedkov z ESF+ do Fondu na spravodlivú transformáciu neohrozuje realizáciu bežných projektov ESF+; zámer spočíva vo vytvorení dostatočného finančného základu pre sociálne orientované projekty (rekvalifikácia, vzdelávanie, odborná príprava atď.) v rámci Fondu na spravodlivú transformáciu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pokiaľ ide o úverový nástroj pre verejný sektor, EHSV považuje širokú škálu oblastí podpory za primeranú a oceňuje jeho kompatibilitu s ostatnými piliermi Mechanizmu spravodlivej transformácie, ako aj s niektorými inými finančnými nástrojmi VFR. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 311, 18.9.2020, s. 55.

1

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/245

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+)

[COM(2020) 447 final – 2018/0206 (COD)]

(2020/C 429/31)

| Hlavný spravodajca: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Pomocný hlavný spravodajca: | Carlos Manuel TRINDADE |

Hlavný spravodajca:

Krzysztof BALON

Pomocný hlavný spravodajca:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konzultácia | Európsky parlament, 17. 6. 2020
  Rada, 9. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 9. 6. 2020 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/0/6 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17. 6. 2020

Rada, 9. 6. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

9. 6. 2020

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/0/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Hospodárstvo, trh práce a systémy sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti v Európskej únii utrpeli v dôsledku pandémie COVID-19 bezprecedentný a zásadný šok. Pandémia priniesla početné a obrovské sociálne výzvy, ako je prehlbovanie nerovností a prudký nárast chudoby v dôsledku straty pracovných miest a predvídateľného zvýšenia sociálneho a pracovného vylúčenia zraniteľných skupín. Ak chce Európa zostať konkurencieschopnou v globálnom hospodárstve a chrániť, rešpektovať a uplatňovať zásady Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP), musí riadne zosúladiť svoje hospodárske a sociálne politiky, najmä v čase krízy. Na riešenie týchto výziev by EÚ mala prijať vhodné opatrenia, ktoré by sa mali v neposlednom rade týkať viacročného finančného rámca (VFR) vrátane Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vo fáze obnovy je dôležité zabezpečiť konzistentnosť pri využívaní jednotlivých európskych fondov, aby sa zabránilo fragmentácii intervencií na vnútroštátnej úrovni. EHSV preto rozhodne súhlasí s tým, aby sa umožnilo spolufinancovať operácie ESF+ prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Okrem toho by sa malo využívanie ESF+ na financovanie operácií na podporu zelenej a digitálnej transformácie zamerať na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností a dopĺňať tak ostatné európske fondy v rámci VFR a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nariadenie o ESF+ nie je primerane financované, aby pokrylo potreby politiky sociálnej súdržnosti. EHSV preto rozhodne nesúhlasí so znížením celkového finančného krytia ESF+ na obdobie 2021 – 2027. Systém povinného prerozdeľovania prostriedkov z ESF+ a/alebo EFRR do Fondu na spravodlivú transformáciu by sa mal zrušiť. Mala by sa zachovať miera spolufinancovania zo súčasného VFR. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV opakuje svoju požiadavku z predchádzajúceho stanoviska, aby sa 30 % z celkových zdrojov určených na politiku hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vyčlenilo na ESF+ a aby sa okrem toho vyčlenilo 30 % existujúcich zdrojov v rámci ESF+ na opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia. Keďže v zmenenom návrhu sa stanovuje pridelenie 5 % zdrojov na riešenie otázky chudoby detí, táto požiadavka predstavuje nevyhnutné minimum. EHSV zároveň podporuje zvýšenie minimálnej sumy na začlenenie osôb, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), na 15 %; vyššie miery NEET u žien v niektorých regiónoch EÚ by sa mali zohľadniť osobitným pridelením finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vzhľadom na úlohu ESF+ pri vykonávaní EPSP EHSV dôrazne vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby zvážili primeranejšie monitorovanie sociálnej situácie v európskom semestri zahrnutím zoznamu dohodnutých ukazovateľov, ktoré by dokázali poskytnúť spoľahlivé a primerané informácie o sociálnom vývoji v EÚ. EHSV v blízkej budúcnosti vypracuje svoj vlastný návrh takéhoto zoznamu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV si uvedomuje, akú dôležitú úlohu zohráva sociálne hospodárstvo (vrátane poskytovateľov sociálnych služieb) v sociálnom rozmere EÚ, a uznáva jeho zásadnú úlohu v čase krízy a obnovy, a preto opakuje požiadavku uvedenú vo svojom predchádzajúcom stanovisku (1), že podpora opatrení v oblasti sociálneho hospodárstva vrátane neziskových organizácií poskytujúcich podporu a služby ľuďom by sa mala stať osobitným samostatným cieľom v rámci ESF+. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V prípade použitia ESF+ na spolufinancovanie sociálnych služieb vo verejnom záujme by sa v nariadení malo stanoviť, že tieto služby musia spĺňať kritériá všeobecného prístupu, vysokej kvality a dostupnosti. V súvislosti s odstránením zložky Zdravie z ESF+ je potrebné lepšie definovať cieľovú skupinu, ktorej sú určené zdroje na podporu zdravotnej starostlivosti, ale aj dlhodobej starostlivosti o zraniteľné osoby. Navyše rodiny a neformálni opatrovatelia sa musia identifikovať ako explicitná cieľová skupina ESF+, aby sa zabezpečilo, že budú plne podporovaní pri riešení budúcich otrasov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Na podporu európskej solidarity, ktorá bola vážne zasiahnutá súčasnou krízou, je potrebné podstatne zvýšiť objem prostriedkov určených na nadnárodné alebo cezhraničné projekty, siete alebo zložky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Hoci ESF+ obsahuje osobitný cieľ zameraný na integráciu občanov tretích krajín, EHSV odporúča zahrnúť doň odôvodnenie, v ktorom sa objasní, že z právnych predpisov EÚ nevyplývajú žiadne obmedzenia týkajúce sa prístupu utečencov, žiadateľov o azyl a migrantov z tretích krajín k aktívnym opatreniam alebo prístupu k sociálnej podpore pri prístupe k takýmto opatreniam. EHSV tiež nalieha na členské štáty, aby upustili od používania obmedzení, ktoré zhoršujú sociálne vylúčenie migrantov. To platí aj pre iné zraniteľné skupiny, ako sú etnické menšiny. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Okrem toho je dôležitejšie ako kedykoľvek predtým plne vykonávať zásadu partnerstva, do ktorej sú zapojení sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Základným predpokladom na dosiahnutie tohto cieľa je riadne financovanie budovania kapacít sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti, najmä ich sietí a federácií. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Úvod

| 2.1. | Európska komisia (ďalej len „EK“) prijala 30. mája 2018 návrh nariadenia o ESF+ (2), v ktorom sa zaoberá ďalšími výzvami, ktorým EÚ čelí nedostatočná úroveň zručností, nedostatočné výsledky aktívnej politiky trhu práce a systémov vzdelávania, výzvy vyplývajúce z nových technológií a nových foriem práce, nízkej mobility pracovnej sily a sociálneho vylúčenia. EHSV prijal 17. októbra 2018 stanovisko k tomuto návrhu, ktorého hlavný obsah zostáva v platnosti (3). V reakcii na sociálne a hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 prijala EK 28. mája 2020 zmenený návrh ESF+ (4) predmet tohto stanoviska vypracovaný na žiadosť EK z 28. mája a na žiadosť Európskeho parlamentu z 9. júna 2020. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hospodárstvo, trh práce a systémy sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti v EÚ utrpeli v dôsledku pandémie COVID-19 bezprecedentný a zásadný šok. Priame a nepriame účinky pandémie COVID-19 majú a budú mať významný a škodlivý vplyv na všetky členské štáty a spôsobia nielen výrazný krátkodobý pokles HDP, ale aj najmä v strednodobom až dlhodobom horizonte prehlbovanie sociálnych nerovností a zvyšovanie chudoby a nezamestnanosti, a to aj medzi mladými ľuďmi. Kľúčovým problémom bude rýchlo rastúca chudoba spôsobená okrem iného stratou pracovných miest a „novým“ sociálnym a pracovným vylúčením zraniteľných skupín vrátane osôb so zdravotným postihnutím, Rómov a migrantov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na druhej strane má EÚ problémy so zvládnutím výzvy spojenej s dlhovekosťou, ako tragicky ukazujú počty starších ľudí, ktorí v niekoľkých členských štátoch zomreli na COVID-19 v opatrovateľských zariadeniach. Nejde iba o problémy, ktorým čelia staršie osoby, ale aj o európsku nestabilitu v medzigeneračnej solidarite, ktorá si vyžaduje výrazné zásahy na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ďalší nedávny a prebiehajúci vývoj zhoršil štrukturálne výzvy, ktoré vyplývajú z hospodárskej globalizácie, riadenia migračných tokov a zo zvýšených bezpečnostných hrozieb, z prechodu na čistú energiu, technologických zmien, zo starnutia pracovnej sily, ako aj z narastajúceho nesúladu medzi požadovanými a ponúkanými zručnosťami a pracovnou silou v rovnakých sektoroch a regiónoch, ktoré pociťujú najmä MSP. EÚ by sa mala pripraviť na súčasné a budúce výzvy tým, že bude investovať do relevantných zručností v záujme podpory zelenej transformácie a digitalizácie, usilovať sa o to, aby bol rast inkluzívnejší vďaka zlepšeniu politiky zamestnanosti a sociálnej politiky, pričom je potrebné zohľadniť hospodársku a priemyselnú udržateľnosť. EHSV víta podporu z ESF+ na opatrenia potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, ako sa uvádza v novom odôvodnení 14 predmetného návrhu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | S cieľom splniť tieto výzvy by EÚ mala prijať vhodné opatrenia, v neposlednom rade prispôsobením VFR vrátane Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) novým rámcovým podmienkam. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dokonca aj v čase krízy by sa všetky zainteresované strany na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni mali riadiť zásadami dobrej správy vecí verejných a pri plánovaní, implementácii a hodnotení operácií ESF+ by sa mali riadiť zásadami právneho štátu. EK by mala zabezpečiť, aby sa žiadosti v rámci ESF+ predložené sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti posudzovali spravodlivo na základe transparentných kritérií. Okrem toho je dôležitejšie ako kedykoľvek predtým obhajovať a riadne vykonávať zásadu partnerstva vychádzajúc z kódexu správania a zapojiť sociálnych partnerov a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Základným predpokladom na dosiahnutie tohto cieľa je riadne financovanie budovania kapacít sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti vrátane ich sietí a federácií. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV vyjadruje hlboké poľutovanie nad rozhodnutím nepokračovať v konzultáciách s externými zainteresovanými stranami o tejto zmenenej verzii nariadenia. Argument naliehavosti nie je dostatočný na to, aby ospravedlňoval nerešpektovanie základnej zásady konzultácie so zainteresovanými stranami o zmenách v takom dôležitom nariadení. EHSV však víta informáciu, že sa vedú konzultácie s členskými štátmi a Európskym parlamentom, čo, dúfajme, povedie k významným zlepšeniam v niektorých aspektoch návrhu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Kľúčové aspekty zmeneného návrhu Európskej komisie

| 3.1. | Zvýšenie požiadaviek tematickej koncentrácie na zamestnanosť mladých ľudí vzhľadom na nebezpečenstvo extrémne vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí a rastúceho podielu mladých NEET (ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy): členské štáty s mierou mladých NEET (veková skupina 15 – 29 rokov) vyššou, ako je priemer EÚ, by mali vyčleniť najmenej 15 % svojich zdrojov ESF+ v rámci zdieľaného riadenia (na rozdiel od 10 % podľa pôvodného návrhu Komisie) na cielené opatrenia a štrukturálne reformy na podporu mladých ľudí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Riešenie chudoby detí: EK navrhuje vložiť odôvodnenie a článok, v ktorom sa vyžaduje, aby členské štáty pridelili aspoň 5 % zdrojov ESF+ v rámci zdieľaného riadenia na riešenie problému chudoby detí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Podpora zelenej a digitálnej transformácie v súlade s priemyselnou stratégiou EÚ (5): na základe predpokladu, že po pandémii COVID-19 nastane „nový normálny stav“, sa v európskych priemyselných ekosystémoch objavia nové modely vrátane nových miestnych hodnotových reťazcov, ktoré si budú vyžadovať nové zručnosti pre nové typy pracovných miest. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prísne dodržiavanie horizontálnej zásady rodovej rovnosti vo všetkých členských štátoch: vzhľadom na skutočnosť, že pandémia COVID-19 mala neúmerný sociálno-ekonomický vplyv na ženy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Odstránenie zložky Zdravie z ESF+ pri súčasnom zachovaní ustanovení vyžadujúcich synergické účinky a komplementárnosť akcií medzi ESF+ a novým programom EÚ v oblasti zdravia vzhľadom na potrebu úzkej koordinácie týchto dvoch programov: spojené s návrhom EK vytvoriť omnoho silnejší a samostatný program v oblasti zdravia (6). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zabezpečenie toho, aby sa v právnom rámci politiky súdržnosti stanovili mechanizmy, ktoré možno rýchlo uplatniť, ak by v nasledujúcom desaťročí nastali mimoriadne okolnosti: EK navrhuje dočasné opatrenia na použitie ESF+ v rámci reakcie na mimoriadne a nezvyčajné okolnosti, ktoré sa týkajú výnimiek z určitých pravidiel v záujme účinnejšej reakcie na takéto okolnosti. Znamená to napríklad rozšírenie rozsahu pôsobnosti ESF+ s cieľom zahrnúť podporu pre režimy skráteného pracovného času, ktoré nie sú skombinované s aktívnymi opatreniami, a prístup k zdravotnej starostlivosti, a to aj pre ľudí, ktorí nie sú v bezprostredných sociálno-ekonomických ťažkostiach, ako aj možnosť zmiernenia požiadaviek tematickej koncentrácie. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Návrhy EHSV k zmenenému návrhu nariadenia

| 4.1. | Ak chce Európa zostať konkurencieschopnou v globálnom hospodárstve a chrániť, rešpektovať a vykonávať práva zakotvené v EPSP najmä kvalitné pracovné miesta, kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu, všeobecne prístupné zdravotnícke a sociálne služby a rovnaký prístup k nim, sociálne začlenenie a aktívnu účasť osôb so zdravotným postihnutím a iných zraniteľných skupín v spoločnosti musí riadne zosúladiť svoje hospodárske a sociálne politiky, najmä v čase krízy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V tejto súvislosti by mal byť sociálny rozmer EÚ náležite financovaný z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a rozpočtu EÚ v rámci finančného výhľadu na roky 2021 – 2027 vrátane ESF+. EHSV preto rozhodne súhlasí s tým, aby sa umožnilo spolufinancovať ESF+ prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Okrem toho by sa malo využívanie ESF+ na financovanie operácií na podporu zelenej a digitálnej transformácie zamerať na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností a dopĺňať tak ostatné európske fondy v rámci VFR a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Vo fáze obnovy je dôležité zabezpečiť konzistentnosť pri využívaní jednotlivých európskych fondov, aby sa zabránilo fragmentácii intervencií na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV rozhodne nesúhlasí so znížením celkového finančného krytia pre ESF+ na obdobie 2021 – 2027 z pôvodne plánovanej sumy približne 101 miliárd EUR (v súčasných cenách) na súčasnú plánovanú sumu približne 97 miliárd EUR; toto zníženie nie je odôvodnené odstránením zložky Zdravie (na ktorú bolo predtým vyčlenených približne 413 miliónov EUR). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | K výraznému zníženiu objemu ESF+ by mohlo dôjsť v dôsledku článku 21a všeobecného nariadenia, v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť prerozdeliť 1,5 až 3 EUR z ESF+ a/alebo EFRR za každé 1 EUR, ktoré dostanú z Fondu na spravodlivú transformáciu (až do výšky 20 % z celkových prostriedkov príslušného fondu). Systém povinného prerozdeľovania prostriedkov by sa mal preto zrušiť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Navrhované zníženie miery spolufinancovania EÚ je neprijateľné a ich zvládnutie by bolo pre existujúce štruktúry financovania náročné. Členské štáty presúvajú veľkú časť spolufinancovania na realizátorov projektov. Namiesto mobilizácie ďalších vnútroštátnych finančných prostriedkov sa organizácie, ktoré realizujú projekty, dostanú v dôsledku nižšej miery spolufinancovania do finančných ťažkostí. Miery spolufinancovania zo súčasného obdobia financovania by sa preto mali zachovať. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vzhľadom na to, že ESF+ je hlavným finančným nástrojom na vykonávanie EPSP, EHSV už vo svojom predchádzajúcom stanovisku (7) vyzval, aby sa na ESF+ vyčlenilo 30 % z celkových zdrojov určených na politiku hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a aby sa okrem toho vyčlenilo 30 % existujúcich zdrojov v rámci ESF+ na opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa okrem toho domnieva, že rozsah hospodárskych a sociálnych výziev, ktorým čelíme počas sociálnej krízy, ktorá nastala po pandémii COVID-19, si vyžaduje záruku vyváženého využívania ESF+ v celej Európe. EHSV preto opätovne vyjadruje svoj nesúhlas so zrušením minimálneho podielu (v súčasnosti stanoveného na 23,1 %) na financovanie politiky súdržnosti. Dodatočná podpora pre najvzdialenejšie regióny a riedko osídlené oblasti, ako aj podpora mobility pracovnej sily patria medzi ciele ESF+ a takisto úzko súvisia s politikou súdržnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zatiaľ čo v zmenenom návrhu sa stanovuje pridelenie 25 % zdrojov na sociálne začlenenie a 5 % na riešenie chudoby detí, požiadavka vyčleniť 30 % na sociálne začlenenie predstavuje absolútne nevyhnutné minimum. Okrem toho by v závislosti od skutočnej situácie na konkrétnom území malo byť možné vyčleniť viac ako 5 % finančných prostriedkov na boj proti chudobe detí (ako súčasť 30 % finančných prostriedkov na sociálne začlenenie). V tejto súvislosti by sa opatrenia na boj proti chudobe detí mali vykonávať v súlade s odporúčaním Komisie 2013/112/EÚ z 20. februára 2013Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia (8), pričom by sa mala zohľadniť aj Štúdia uskutočniteľnosti Európskej záruky pre deti (záverečná správa) (9). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV podporuje zvýšenie minimálneho finančného krytia na začlenenie NEET na 15 %. EHSV podporuje činnosť Komisie zameranú na podporu cielených opatrení na zvýšenie účasti mladých ľudí na trhu práce vrátane osôb s migrantským pôvodom. Tieto opatrenia by mali byť zamerané na podporu zamestnateľnosti mladých ľudí s náležitými zručnosťami, pričom by sa mala zabezpečiť sociálna ochrana a uplatňovanie kolektívneho vyjednávania. V tejto súvislosti výbor upozorňuje na výrazne vyššiu mieru NEET v prípade žien v niektorých regiónoch EÚ, čo by sa malo zohľadniť pridelením zodpovedajúcej vyššej miery financovania osobitne pre ženy, podporou inovatívnych opatrení dohodnutých na úrovni podnikov a úsilím o väčšiu vyváženosť pracovného a súkromného života. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV podporuje tematickú koncentráciu, pretože zabezpečuje, aby členské štáty presadzovali politické priority na úrovni EÚ. EHSV napriek tomu požaduje kombináciu tematickej koncentrácie s určitou flexibilitou a autonómiou pre členské štáty pri úprave plánovania finančných prostriedkov, aby sa predišlo administratívnemu zaťaženiu riadenia programov. Ak by to však viedlo k akémukoľvek zníženiu požiadaviek na tematickú koncentráciu v oblasti sociálneho začlenenia, EHSV žiada sprievodné opatrenia, napríklad umožnenie miery spolufinancovania až do výšky 100 % na činnosti súvisiace s týmito konkrétnymi cieľmi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Vzhľadom na to, že ESF+ je zameraný na vykonávanie EPSP, v nariadení o ESF+ by sa mali brať do úvahy plány na vykonávanie EPSP na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni ako základné usmerňovacie dokumenty, s ktorými by sa mali zosúladiť dohody o partnerstve a operačné programy, a tieto plány by sa mali monitorovať ako súčasť európskeho semestra. EHSV preto dôrazne vyzýva EK a členské štáty, aby zvážili primeranejšie monitorovanie sociálnej situácie v európskom semestri zahrnutím zoznamu dohodnutých ukazovateľov schopných poskytnúť spoľahlivé a primerané informácie o sociálnom vývoji v EÚ. EHSV už na túto tému vypracoval stanovisko (10), v ktorom požadoval nové sociálne ukazovatele na monitorovanie vykonávania EPSP v rámci európskeho semestra, ako aj odporúčania pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti. V blízkej budúcnosti vypracuje svoj vlastný návrh takéhoto zoznamu. Na tento účel by EK mala vypracovať pravidlá a postupy na overenie korelácie medzi návrhmi vnútroštátnych dokumentov, v ktorých sa plánujú výdavky ESF+ na obdobie 2021 – 2027, na jednej strane, a zásadami EPSP na druhej strane (politické rámce pre trh práce, vzdelávanie a odbornú prípravu sú stanovené predovšetkým v kapitolách I a II, zatiaľ čo rámec na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu by sa mal stanoviť v kapitole III). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ESF+ primerane nerieši problémy, ktoré sú súčasťou prechodného obdobia, v ktorom žijeme, ako napríklad potrebu zvážiť prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania prijatie stratégií na skrátenie pracovného času bez zníženia miezd, lepšie zosúladenie pracovného a rodinného života, podporu dobrovoľnej práce na čiastočný pracovný úväzok, nové formy zamestnania, najmä v striebornej ekonomike, obehovom a sociálnom hospodárstve, a všeobecnejšie prerozdelenie práce, ktoré umožňuje každému pracovať a zároveň žiť zmysluplný a zdravý život. ESF+ by mal podporovať sociálnych partnerov a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti pri vypracovávaní týchto stratégií, ako aj pri šírení osvedčených postupov, pričom by mal presadzovať opatrenia zamerané na ich vykonávanie v členských štátoch. Ďalšou oblasťou, v ktorej by mohol byť ESF+ aktívny a inovatívny, je podpora spoločensky prospešnej práce. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | V prípade použitia ESF+ na spolufinancovanie sociálnych služieb vo verejnom záujme by sa v nariadení malo stanoviť, že tieto služby musia spĺňať zásady solidarity a transparentnosti, ako aj kritériá všeobecného prístupu, vysokej kvality a dostupnosti v súlade s normami stanovenými v dobrovoľnom európskom rámci pre kvalitu sociálnych služieb (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | V súvislosti s odstránením zložky Zdravie z ESF+ je potrebné lepšie definovať cieľovú skupinu, ktorej sú určené zdroje na podporu prístupu zraniteľných osôb k zdravotnej starostlivosti, pričom sa spresňuje, že sa to konkrétne týka osôb bez domova, neregulárnych prisťahovalcov a ďalších osôb bez zdravotného poistenia, ako aj osôb so zdravotným postihnutím a starších zraniteľných osôb. Okrem toho je potrebné objasniť, že ESF+ zahŕňa do svojej pôsobnosti aj dlhodobú starostlivosť o zraniteľné skupiny, berúc do úvahy, že po pandémii bude niekoľko členských štátov pravdepodobne čeliť potrebe prehodnotiť, reorganizovať a/alebo rozvíjať svoje služby v oblasti dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Rodinní opatrovatelia (väčšinou ženy) už poskytujú 80 % dlhodobej starostlivosti v Európe a v dôsledku pandémie COVID-19 sa z jedného dňa na druhý stali výhradnými opatrovateľmi svojich rodinných príslušníkov. Zladiť pracovný a rodinný život sa stalo úplne nemožným a museli poskytovať starostlivosť a rehabilitáciu, na ktorú mnohí z nich nemali žiadnu odbornú prípravu, bez toho, aby si počas celého zákazu vychádzania mohli aspoň trochu oddýchnuť. Rodiny a neformálni opatrovatelia sa preto musia identifikovať ako explicitná cieľová skupina ESF+. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV si uvedomuje, akú dôležitú úlohu zohráva sociálne hospodárstvo (vrátane poskytovateľov sociálnych služieb) v sociálnom rozmere EÚ, a uznáva jeho zásadnú úlohu v čase krízy a obnovy, a preto opakuje požiadavku, aby sa podpora opatrení v oblasti sociálneho hospodárstva stala osobitným samostatným cieľom v rámci ESF+. Sociálne hospodárstvo vytvára vysoko kvalitné pracovné miesta a podporuje sociálne začlenenie, v neposlednom rade poskytovaním sociálnych, zdravotných a vzdelávacích služieb vo verejnom záujme a zároveň prispieva k rozvoju participatívnej demokracie a občianskej spoločnosti. Odvetvie sociálneho hospodárstva, ako aj neziskové organizácie poskytujúce podporu a služby ľuďom navyše preukázali veľkú odolnosť a prispeli k zmierňovaniu účinkov krízy COVID-19. To by malo viesť k posilneniu existujúcich sociálnych neziskových subjektov a zvýšiť investície do nových subjektov v duchu zabezpečenia nielen hospodárskeho rastu, ale aj spoločných statkov a blahobytu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Rozsiahle zhromažďovanie údajov, najmä osobných údajov, spôsobuje veľké problémy pri realizácii projektov. Účastníci projektov ESF sa často nepovažujú za oprávnené osoby z hľadiska financovania, ak nepredložia svoje úplné údaje. Napriek snahe zjednodušiť ESF Európska komisia nezmenila svoj návrh týkajúci sa ukazovateľov v prílohách I a II k nariadeniu o ESF+. EHSV preto odporúča, aby sa upustilo od zhromažďovania irelevantných údajov a aby sa požadované ukazovatele prispôsobili konkrétnemu programu. Počet ukazovateľov by sa mal ešte viac znížiť. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Niekoľko krajín zaviedlo určité obmedzenia týkajúce sa utečencov, žiadateľov o azyl a iných migrantov z tretích krajín, či už ide o prístup k aktívnym opatreniam, alebo o prístup k sociálnej podpore. Z tohto dôvodu hoci ESF+ obsahuje osobitný cieľ zameraný na integráciu občanov tretích krajín EHSV naliehavo žiada Európsku komisiu, aby vložila nové odôvodnenie, v ktorom sa objasní, že z právnych predpisov EÚ nevyplývajú žiadne obmedzenia týkajúce sa prístupu k aktívnym opatreniam alebo prístupu k sociálnej podpore pri prístupe k takýmto opatreniam, hoci členské štáty môžu tento prístup obmedziť prostredníctvom svojich vnútroštátnych právnych predpisov. EHSV tiež nalieha na členské štáty, aby upustili od používania obmedzení, ktoré zhoršujú sociálne vylúčenie migrantov. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Vzhľadom na potrebu podporovať európsku solidaritu, ktorá bola vážne zasiahnutá súčasnou krízou, EHSV tiež žiada o výrazné zvýšenie prostriedkov na nadnárodné projekty, siete a zložky. Je to potrebné na vybudovanie sietí vzájomnej podpory medzi krajinami, ale aj na posilnenie pocitu európskej identity medzi občanmi rôznych členských štátov a na zviditeľnenie finančnej podpory, ktorú EÚ ponúka svojim občanom. Požiadavky na spolufinancovanie týchto nadnárodných sietí a projektov musia byť flexibilnejšie vzhľadom na negatívny vplyv COVID-19 na nadnárodnú pracovnú a finančnú udržateľnosť. |
| --- | --- |

4.20.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 165.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 59, 2.3.2013, s. 5.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=en.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 1.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en.

11

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/251

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení akčného programu Únie v oblasti zdravia na obdobie 2021 – 2027 (programu EU4Health) a o zrušení nariadenia EÚ č. 282/2014

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

(2020/C 429/32)

| Hlavný spravodajca: | Antonello PEZZINI (IT – I) |
| --- | --- |
| Pomocný hlavný spravodajca: | Alain COHEUR (BE – III) |

Hlavný spravodajca:

Antonello PEZZINI (IT – I)

Pomocný hlavný spravodajca:

Alain COHEUR (BE – III)

| Konzultácia | Európsky parlament, 17. 6. 2020
  Rada, 10. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 9. 6. 2020 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 218/0/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17. 6. 2020

Rada, 10. 6. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

9. 6. 2020

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

218/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV poukazuje na to, že koronavírusová pandémia viac ako kedykoľvek predtým zdôraznila význam posilnenia úlohy Európskej únie v oblasti zdravia, jej schopnosti reagovať, riadiť a koordinovať a jej právomocí prostredníctvom „Európskej únie zdravia“ s cieľom reagovať na ťažkosti občanov a aktérov v zdravotníctve vrátane lekárov a zdravotníckych pracovníkov v prvej línii a na ich očakávania v súvislosti s účinnou európskou politikou v oblasti zdravia obyvateľstva so zohľadnením prepojenia medzi európskou, národnou a regionálnou úrovňou prostredníctvom viacúrovňového riadenia (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta návrh programu EÚ v oblasti zdravia predložený Európskou komisiou v máji 2020, návrh „nástroja EÚ pre ďalšie generácie“ a viacročný rozpočet „VFR na roky 2021 – 2027“ a vyjadruje poľutovanie nad rozpočtovými škrtmi, ktoré Európska rada uskutočnila v júli 2020, zatiaľ čo zdravie obyvateľstva je v krátkodobom a dlhodobom horizonte ovplyvňované zložitými politickými, sociálnymi, hospodárskymi, digitálnymi a environmentálnymi výzvami, na zvládnutie ktorých sú potrebné inovatívne, prierezové a integrované opatrenia a významné strategické investície (do sociálnej a zdravotnej oblasti). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Podľa EHSV „Európa à la carte“ (2) (tzv. „viacrýchlostná Európa“) nemôže byť spôsobom, ako reagovať na súčasné výzvy presahujúce hranice štátov, a neumožňuje pracovať na ambicióznom a solidárnom európskom projekte integrácie založenom na „jednote v rozmanitosti“ a usmerňovanom spoločnými cieľmi spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | EHSV vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby preukázali politickú vôľu v súvislosti s „Paktom zdravia pre budúcnosť Európy“ v súlade so základnými hodnotami Európskej únie vrátane európskej solidarity a záväzkami prijatými na úrovni medzinárodnej (ciele udržateľného rozvoja, podpora ľudských práv a uplatňovanie medzinárodných dohovorov) a európskej (priority nemeckého predsedníctva Rady Európskej únie, konkretizácia Európskeho piliera sociálnych práv). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva Európsky parlament, aby ako spoluzákonodarca rokoval s Radou o zvýšení finančných zdrojov vyčlenených na program v oblasti zdravia a ďalšie nástroje v tejto oblasti použiteľné v synergii (výskum, súdržnosť a cezhraničná spolupráca), ako aj o osobitnom využívaní európskeho mechanizmu pre stabilitu s cieľom vymaniť sa z úsporných opatrení. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV trvá na tom, že pri vykonávaní programu sa má osobitná pozornosť venovať odstraňovaniu sociálnych rozdielov v oblasti zdravia, dostupnosti vysokokvalitnej zdravotnej starostlivosti, jej kontinuite za každých okolností (vrátane cezhraničnej starostlivosti), podpore a konsolidácii systémov zdravotnej starostlivosti s univerzálnym krytím, ako aj rozvoju viacrozmerných európskych opatrení v prospech zdravia obyvateľstva v súvislosti so zásadami európskeho piliera sociálnych práv vrátane „zdravotnej starostlivosti“, „začleňovania osôb so zdravotným postihnutím“ a „dlhodobej starostlivosti“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | EHSV konkrétne žiada, aby sa prijali európske usmernenia s cieľom uspokojiť potreby najzraniteľnejších skupín obyvateľstva, a to najmä osôb v neistej situácii, starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím, hlavne tých, ktoré musia žiť v domovoch s veľkým počtom bývajúcich a sú v celej Európe trvalo postihnuté pandémiou a jej následkami. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Osobitnú pozornosť je potrebné venovať posilneniu práv seniorov a osôb so zdravotným postihnutím, a najmä vymedzeniu rámca spoločného posudzovania, ktorý bude zahŕňať individuálne plánovanie, uprednostňovanie starostlivosti doma alebo v malých opatrovateľských zariadeniach, kritériá kvality a dostupnosti týchto zariadení a dlhodobej opatery, ktorú tieto skupiny osôb potrebujú. Treba začať venovať pozornosť veľmi vysokej miere úmrtnosti v mnohých zariadeniach pre seniorov a osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zlepšilo ich riadenie, ktoré je v mnohých krajinách EÚ spochybňované. A vo všeobecnosti by sa celá politika podpory seniorov mala prehodnotiť, okrem iného v kontexte práce Európskej komisie na dôsledkoch demografického vývoja v Európe. Rovnako, ako v prípade špecifických determinantov zdravia, EHSV žiada, aby sa vypracovali jasné a inovatívne usmernenia, ktorých hlavnou prioritou budú ľudia, ľudské práva a práva seniorov a najzraniteľnejších skupín obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | EHSV považuje za prioritu zosúladené európske riadenie, ktoré zahŕňa aj vykonávanie programu v oblasti zdravia so zabezpečeným primeraným financovaním a iniciatívy, ktoré sa zasadzujú za „Európu zdravia“, a žiada o operatívny prístup podľa zásady „zdravie vo všetkých politikách“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV navrhuje, aby sa vzhľadom na núdzový stav, v ktorom sa nachádzame, riziko obnovenia pandémie, inšpirujúce skúsenosti, ktoré máme v súvislosti s „Európou energie“, a systémy obrany a civilnej ochrany, čo najrýchlejšie zaviedol európsky mechanizmus koordinácie a rýchleho nasadenia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je potrebné urýchlene vytvoriť pracovnú skupinu zloženú z odborníkov, ktorá bude pôsobiť ako koordinátor poznatkov a zdrojov na vytvorenie siete najlepších stredísk virológie, epidemiológie a získanie najväčších diagnostických schopností. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zastáva názor, že táto pracovná skupina musí aj v spolupráci s jednotkami rýchleho krízového nasadenia ozbrojených síl urobiť inventúru dostupných a ľahko použiteľných zdrojov vrátane útvarov pre núdzové situácie a naplánovať presuny mobilných jednotiek. Na rozvoj simulácií a stratégií musí vytvoriť sieť najlepších dostupných zdrojov, pokiaľ ide o umelú inteligenciu a informatickú podporu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Tento tím by mal tiež preskúmať aspekty zdravotného stavu celého zdravotníckeho personálu, ktorý má zásadný význam nielen z hľadiska práva na zdravie, ale aj účinnej reakcie na možnú novú krízu. Okrem toho by mohol položiť základy európskej špecializácie „krízového a núdzového lekárstva“, ako sa navrhuje v dokumente Komisie. |
| --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Náklady na túto zásadnú činnosť by boli pravdepodobne veľmi nízke, pretože väčšina členov už prináleží k vysokým školám, výskumným ústavom alebo vojenskému zdravotníctvu. |
| --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Podľa názoru EHSV je mimoriadne dôležité, aby táto pracovná skupina bola funkčná okamžite. |
| --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že počas až doteraz trvajúcej pandémie chýba rozhodný hlas Európskej komisie, ktorá by s využitím európskych odborníkov na najvyššej úrovni mohla objasniť zdravotný rozsah a dôsledky vírusu pre obyvateľstvo a vyvrátiť často protichodné názory na aspekty a ďalší vývoj tohto ochorenia. Európske inštitúcie reagovali na predchádzajúce epidémie konkrétnymi opatreniami, napríklad vytvorením generálneho riaditeľstva pre zdravie (GR SANTE) a zriadením Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC). Podľa EHSV sa v tejto dynamike musí pokračovať. |
| --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že hmatateľné výsledky možno dosiahnuť len programom v oblasti zdravia s inkluzívnym prístupom, ktorý zahŕňa medzinárodné organizácie (vrátane Svetovej zdravotníckej organizácie, s ktorou sa má prehĺbiť spolupráca a synergie), Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD) a aktérov v oblasti zdravia, ktorí najlepšie poznajú realitu občanov, pričom je potrebné pravidelne posudzovať ciele. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje význam zdravotníckych pracovníkov, ktorí pôsobia v obzvlášť citlivom a náročnom odvetví, a žiada, aby sa trvalá pozornosť venovala predvídaniu ich potrieb, pokiaľ ide o odbornú prípravu, štruktúry, ochranné vybavenie, ako aj ekonomický a sociálny blahobyt. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV dôrazne podporuje európske verejno-súkromné partnerstvá v oblasti zdravia podľa vzoru spoločnej iniciatívy IMI 2 a spoločné úsilie o nové smerovanie európskeho technologického a produktívneho rozmeru prostredníctvom výraznejšieho zapojenia európskej vedeckej a zdravotníckej obce do realizácie plnohodnotného európskeho priestoru zdravia. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Poučenie z viacrozmernej krízy spôsobenej koronavírusovou pandémiou

| 2.1. | Koronavírusová pandémia odhalila nedostatky systémov zdravotníctva v mnohých krajinách sveta vrátane tých členských štátov EÚ, v ktorých je nízka úroveň verejných investícií a priamo sa uplatňujú požiadavky EÚ týkajúce sa správy hospodárskych záležitostí, ktoré stanovujú opatrenia na obmedzovanie rozpočtu. V jednotlivých členských štátoch sa preto značne líši výška finančných prostriedkov určených na systémy zdravotnej starostlivosti, rovnako ako sa líšia sumy vyčlenené jednotlivými členskými štátmi na boj proti koronavírusovej pandémii. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európa je vystavená trojakému riziku nekontrolovaných pandémií a nárastu sociálnych rozdielov v oblasti zdravia, nepostačujúcich nástrojov hospodárskej politiky a úplne nepredvídateľných geopolitických udalostí. Toto riziko by mohlo byť ťažkou skúškou, pokiaľ ide o zdravie a blahobyt našich občanov, mohlo by vohnať celosvetové hospodárstvo do trvalého poklesu a spôsobiť kolapsy finančného trhu a jeho opúšťanie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Koronavírusová kríza opäť poukázala na význam obnovenia rovnováhy medzi ľudskou činnosťou a prírodou. Vplyv životného prostredia (s klimatickou zmenou, kvalitou ovzdušia, biodiverzitou, potravinovými systémami atď.) na zdravie už nie je potrebné objasňovať. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Bolo by veľmi vhodné, keby sa Komisia a Európsky parlament, ktoré sa veľmi angažujú v problematike udržateľného rozvoja, životného prostredia a biodiverzity, snažili viac presadiť a keby predovšetkým s pomocou najväčších európskych odborníkov v týchto ťažkých chvíľach európskych občanov usmernili a poskytli im možné riešenia na vedeckom základe, s ktorými by s väčšou istotou mohli zvládnuť túto ťažkú zdravotnú situáciu, ktorá spôsobuje zmätok a bolesť. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | V Európe sú na vzostupe neprenosné ochorenia, ktoré sú tu hlavnou príčinou invalidity a úmrtí. Srdcovo-cievne ochorenia, cukrovka, rakovina a choroby dýchacích ciest predstavujú 77 % ochorení a spôsobujú 86 % predčasných úmrtí. Mnohé z týchto ochorení súvisia s kombináciou rôznych činiteľov, vrátane vplyvu životného prostredia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zelená dohoda, ktorú predložila Európska komisia, vytvára základ novej udržateľnej a inkluzívnej stratégie rastu, ktorou sa má zlepšiť zdravie a kvalita života ľudí, zachovať príroda a nemá sa na nikoho nezabudnúť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pohraničné oblasti sú osobitne vhodné na uplatňovanie európskej politiky v oblasti zdravia. Vo väčšine prípadov ide o územia so zvýšenou mobilitou, ktoré medzi prvými mali prospech z dohôd alebo dohovorov susedných krajín určených na zlepšenie dostupnosti zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Avšak cezhraničnú spoluprácu v zdravotníctve, ktorá sa začala pred viac ako 20 rokmi programami Interreg a bola založená na koordinácii, budovaní, organizácii a niekedy zložitých spoločných riešeniach rôznych aktérov, zmietol iba za niekoľko hodín príchod pandémie COVID-19 a jednostranné uzavretie hraníc bez akéhokoľvek zohľadnenia cezhraničnej reality a bez ochoty zachovať tento duch spolupráce. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Posilnenie zdravotníckych systémov a schopnosti Európskej únie konať

| 3.1. | Pandémia COVID-19 mala a stále má významný celosvetový, európsky a cezhraničný vplyv najmä na občanov a spoločnosť, hospodárske, sociálne a zdravotnícke štruktúry, pričom poukázala na jasnú potrebu posilniť systémy zdravotníctva a krízového riadenia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cieľom politiky EÚ v oblasti zdravia je podpora zdravia, jeho ochrana pred ohrozeniami a koordinácia politík členských štátov. Pandémia COVID-19 ukázala, že na zvládnutie krízy je nevyhnutná spolupráca a koordinácia medzi krajinami EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aby sa dalo účinne reagovať na prípadné nové cezhraničné ohrozenia zdravia, treba posilniť schopnosť reakcie EÚ v núdzových situáciách. Vo všeobecnosti to treba urobiť v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv (najmä jeho 16. zásady) a rozšírením právomocí EÚ v oblasti zdravia aj prostredníctvom revízie európskych zmlúv. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hoci právomoci EÚ sa v súčasnosti týkajú iba podpory zdravia obyvateľstva, čo je činiteľom obmedzujúcim jej činnosť, v tejto oblasti pôsobí aj prostredníctvom svojich ďalších politík, najmä v cykle koordinácie hospodárskej politiky a vnútorného trhu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V kontexte „budúcnosti Európy“ musí byť prioritou Európa zdravia: EU4Health je prvým krokom týmto smerom. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V tejto súvislosti EÚ podnikla niekoľko iniciatív. Je potrebné v nich pokračovať a skonsolidovať ich, pričom dve z nich si zasluhujú osobitnú pozornosť: európske referenčné siete (ERN) a európske plány. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Európske referenčné siete sú funkčné od roku 2017 a boli skoncipované na vytváranie kontaktov medzi európskymi odborníkmi na zriedkavé choroby. Zabezpečujú menší pohyb pacientov a väčší obeh informácií, aby sa zaručila čo najlepšia pomoc bez ťažkostí spojenými s presunom pacienta. V súčasnosti je zapojených viac ako 900 vysoko špecializovaných jednotiek starostlivosti z viac ako 300 nemocníc. Tento model by sa mohol využívať aj v prípade iných chorôb. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pokiaľ ide o riadenie a spôsob činnosti, EÚ má okrem takých prostriedkov, ako je „európsky lekársky zbor“ alebo „biele prilby“ aj päť agentúr, prostredníctvom ktorých môže rýchlejšie reagovať na núdzové situácie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pri riešení problémov v oblasti zdravia poskytujú vládam členských štátov podporu dve špecializované agentúry. Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb posudzuje a monitoruje hrozby spôsobené novými ochoreniami s cieľom koordinovať reakcie na ne (3). Európska agentúra pre lieky zase zodpovedá za vedecké posudzovanie kvality, bezpečnosti a účinnosti všetkých liečiv v EÚ (4). Ostatné agentúry plnia dôležité vedľajšie úlohy. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Súčasná koronavírusová kríza ukázala, že viac ako kedykoľvek predtým by sa v budúcom viacročnom finančnom rámci mala dať väčšia priorita vyčleneniu zdrojov v prospech zdravia. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Skúsenosti z krízy ukázali, že sa musí urobiť viac pre to, aby zdravotnícke systémy boli pripravené poskytovať najmodernejšie zdravotnícke služby, lieky, zdravotnícke technológie a výrobky a čeliť epidémiám a iným nepredvídateľným krízam alebo problémom. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Je potrebné mať nadčasový systém zodpovedajúci budúcim potrebám a odolný voči krízam, aby sa za každých okolností zaručila včasná dostupnosť bezpečných, kvalitných a účinných liekov a riešil ich nedostatok a problematika závislosti od dovozu liekov a farmaceuticky účinných látok v dôsledku ich výroby mimo EÚ, ale predovšetkým, aby sa zabezpečila schopnosť posilniť spoluprácu a koordináciu medzi regulačnými orgánmi pri vzniku ohrození zdravia. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Potrebujeme investovať regionálne, rozvíjať regionálnu a domácu starostlivosť, ktorá sa má priblížiť ľuďom prostredníctvom technológií na diaľkové monitorovanie, telemedicíny, aplikácií alebo personalizovaných zdravotníckych pomôcok v zdravotníctve 4 P (prediktívne, preventívne, personalizované a participatívne), a investovať aj do posilnenia povinného zdravotného poistenia, najprv na národnej úrovni a následne s rozšírenou koordináciou na úrovni EÚ (5). |
| --- | --- |

3.13.

4.   Vyčlenenie prostriedkov zodpovedajúcich európskym ambíciám

| 4.1. | Investície do zdravia a rôzne finančné programy musia byť vzájomne zosúladené podľa prierezového prístupu. Je potrebné zohľadňovať aspekty týkajúce sa liečenia aj prevencie, ako aj podpory zdravia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Program Horizont Európa zahŕňa aj niekoľko „poslaní“, čo je novinkou v porovnaní s minulosťou. Ide o výskumné partnerstvá charakterizované ambicióznymi cieľmi a zamerané na riešenie naliehavých problémov, ktoré majú vplyv na každodenný život občanov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dôležitou oblasťou, ktorá bude mať významný priestor v európskych politikách financovania je digitalizácia zdravotníctva. V tejto súvislosti je rovnako v programe Horizont Európa na klaster Zdravie len na vývoj riešení z oblasti informačných a komunikačných technológií na prevenciu, diagnostiku, liečbu a starostlivosť vyčlenených viac ako 1 miliarda EUR. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V Nástroji na prepájanie Európy (NPE) je približne 80 miliónov EUR vyčlenených na rozvoj a interoperabilitu systémov elektronického zdravotníctva. Aj v budúcom programe Digitálna Európa sa počíta s podporou vytvorenia a konsolidácie spoločného európskeho priestoru pre zdravotné údaje, ktorý zahŕňa normalizáciu druhov spoločných údajov, dohodu o spoločných ukazovateľoch a pri tomto poslednom aspekte aj aktívne zapojenie Eurostatu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Posilnil sa nástroj EÚ na núdzovú pomoc pre zdravotníctvo. Rezerva RescEU, ktorá je súčasťou mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany, je určená na rýchle a priame reakcie na krízu v oblasti zdravia (6). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V súvislosti s programami cezhraničnej spolupráce Interreg, ktoré sa spravujú delegovaným spôsobom, by sa zdravie malo podporovať ako prioritná téma. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Vytvorenie ambicióznej a spoločnej európskej reakcie v súvislosti s obnovou

| 5.1. | Európsky parlament vo svojom uznesení prijatom 17. apríla 2020 žiadal osobitný rozpočet na podporu národných systémov zdravotníctva počas krízy s väčšími investíciami na zvýšenie odolnosti európskeho zdravotníctva a na pomoc krajinám v núdzi a vyzval na vytvorenie nového samostatného európskeho programu v oblasti zdravia (7). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Výbor sa k európskej politike v oblasti zdravia vyjadril už viackrát (8). EHSV a jeho členovia už 17. marca 2020 vyzvali na väčšiu solidaritu a spoločné kroky na európskej úrovni na účinné zvládnutie dôsledkov pandémie. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Podobne ako v oblasti obnovy musia byť rôzne opatrenia prijaté európskymi inštitúciami v rámci EU4Health inkluzívne a zahŕňať všetky subjekty zainteresované v zdravotníctve (zdravotné poisťovne, vzájomné spoločnosti atď.). |
| --- | --- |

5.3.

6.   Uplatňovanie integrovaného medziodvetvového programu v oblasti zdravia

| 6.1. | EHSV víta iniciatívu Európskej komisie týkajúcu sa koordinovanej a integrovanej európskej reakcie na zdravotné krízy v dôsledku pandémií, ktorá dáva úplne európsky rozmer politike v oblasti zdravia, sieťam prevencie a včasnej telediagnostiky, podpore inovácií a zdravotníckemu výskumu a šíreniu digitálnych zdravotníckych technológií. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Výbor zdôrazňuje aj potrebu lepšej európskej koordinácie cieľov v oblasti neprenosných chorôb a chronických ochorení spôsobujúcich zdravotné postihnutie a poukazuje na potrebu ochrany zraniteľných skupín, aspekty duševného zdravia a potrebu pôsobiť proti strate samostatnosti vo vyššom veku. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV zdôrazňuje význam zásady „jedno zdravie“ s vedomím, že neexistuje žiadna všeobecná odpoveď, ktorá by bola sústredená na jedno odvetvie, a nájdené riešenie by bolo len zlepšením liečebných postupov. Je však jasné, že kritické problémy zabezpečenia zdravia obyvateľstva by sa mali riešiť komplexným a integrovaným spôsobom. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Výbor sa domnieva, že aspekt koordinácie má zásadný význam a nemôže byť posudzovaný len ako jedno z viac než 70 možných opatrení s prípadným vytvorením a správou medziodvetvového koordinačného mechanizmu podľa zásady „jedno zdravie“. EHSV sa domnieva, že tento aspekt by mal byť prioritou, keďže správa medziodvetvového koordinačného mechanizmu je pri riešení kríz kľúčovým prvkom. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Výbor považuje za dôležité, že sa vďaka navrhovanému prístupu nebudú prehliadať aspekty rovnováhy medzi ľudským zdravím a zdravím zvierat (úloha možných živočíšnych rezervoárov pri prenosných chorobách) a aspekty ekosystémov (napr. pozornosť venovaná vplyvu zneškodňovania nebezpečných odpadov počas krízy) a že sa v stratégiách krízovej odolnosti bude za ústrednú považovať ochrana zraniteľných skupín. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV je však znepokojený tým, že koordinácia tohto prístupu k ochrane a prevencii v súvislosti so závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia a pandémiami sa zveruje viacerým agentúram s rôznou históriou, poslaním a právomocami, ktoré sa nezdajú byť schopné automaticky a účinne koordinovať v prípade mobilizácie a rýchlej a integrovanej reakcie (9). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV zdôrazňuje, že agentúry by mali konať zosúladene, mať medziodvetvový koordinačný mechanizmus, pôsobiť ako hnacia sila návrhov EÚ a navzájom spolupracovať. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | V súvislosti s riadením a úlohou agentúr by sa mala posilniť schopnosť činnosti Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre zdravie a bezpečnosť potravín (GR SANTE), jeho prepojenie s Generálnym riaditeľstvom pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (GR EMPL) a ich prierezové monitorovanie zdravotných a sociálnych otázok vo všetkých európskych politikách. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EHSV je presvedčený o potrebe náležite zohľadniť skutočnosť, že tri po sebe nasledujúce koronavírusové epidémie vo svete, a v poslednom prípade aj v Európe, ukázali, ako nedostatky pri poskytovaní okamžitých a integrovaných riešení, nedostatočná schopnosť spracovávať informácie, neschopnosť a dokonca chýbajúca ochota koordinovať reakcie, nedostatok zdrojov, ale ešte viac nedostatky v obstarávaní potenciálne dostupných zdrojov a strategickom hospodárení s nimi podporili šírenie epidémií, ktoré mohli mať menší vplyv. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Výbor zdôrazňuje, že najkritickejším prvkom reakcie na pandémiu COVID-19 v mnohých krajinách sveta a aspoň čiastočne aj v Európe bola nedostatočná schopnosť včasného varovania a integrovanej reakcie. Vzhľadom na naliehavú potrebu konať sa situácia zhoršila v dôsledku chýbajúcej právnej spôsobilosti na rýchle vykonanie prechodných núdzových opatrení. Mala by sa preto preskúmať možnosť európskeho mechanizmu včasného varovania. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | EHSV zdôrazňuje potrebu vylúčiť zdravie z akéhokoľvek opatrení na uzavretie hraníc. Zásada, že „zdravie nemôže mať hranice“, musí byť zakotvená v európskych zmluvách. V tejto súvislosti EHSV odporúča, aby sa zaručila mobilita zdravotníckych pracovníkov a pacientov. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Dvor audítorov sa opakovane vyslovil o potrebe zlepšiť prítomnosť a činnosť Európy v oblasti zdravotníckych systémov, pretože sú cezhranične najbližšie k európskym občanom a zlepšujú zdravotnícke služby, najmä pre najzraniteľnejšie a ekonomicky najslabšie osoby. Aj EHSV vyzýva Komisiu, aby zviditeľnila sociálne hodnoty, ktoré sú jasne stanovené v zmluvách a ktoré sa konkrétne musia stať kultúrou a činnosťou pre Úniu zdravia. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | EHSV podporuje Dvor audítorov, ktorý sa opakovane vyslovil o potrebe zlepšiť činnosť Európskej únie v oblasti zdravia, pracovať na cezhraničnej konvergencii zdravotníckych systémov v prospech európskych občanov a posilňovať dostupnosť zdravotníckych služieb, najmä pre najzraniteľnejšie a ekonomicky najslabšie osoby. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Prispôsobenie prevádzkových, funkčných a strategických opatrení

| 7.1. | Určite stojí za to navýšiť ľudské a finančné zdroje, ale s integrovaným prístupom a väčšou ochotou k spolupráci bolo už predtým s vtedy dostupnými zdrojmi možné zabezpečiť dostatočné pomôcky a spôsobilosti na udusenie ohnísk nákazy. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Na uspokojovanie núdzových potrieb v oblasti zdravia, podporu hospodárskej činnosti a prípravu základov oživenia má preto zásadný význam koordinácia a spolupráca. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné vytvoriť pracovisko zodpovedné za analýzy, prevenciu v kontexte ECDC a simuláciu krízových reakcií, ktoré bude schopné poskytovať základné údaje na plánovanie stratégií a možností zabezpečovať vo veľmi krátkom čase najlepšie dostupné zdroje |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Možnosť využívať skúsenosti ERN v iných odvetviach má tú výhodu, že je možné vytvárať konzorciá, ktoré na riešenie krízových otázok dokážu prijať do zamestnania vynikajúcich európskych odborníkov, a vybudovať tak základy synergickej práce (10). |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV však považuje túto skúsenosť za nedostatočnú, pretože skutočným problémom je otázka, kto môže prácu týchto sietí koordinovať a finalizovať (resp. vytvárať a spravovať siete sietí). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Je potrebné vypracovať európske kampane a plány s väčším dôrazom na najzraniteľnejšie skupiny. Tieto iniciatívy by sa mali zamerať najmä na podporu zdravého životného štýlu, zdravotnú prevenciu a včasnú kontrolu, vytvorenie integrovanej starostlivosti a opatery, odstraňovanie sociálnych rozdielov atď. |
| --- | --- |

7.6.

8.   Sledovanie dosahovania cieľov nepretržitým monitorovaním a inkluzívnym prístupom

| 8.1. | EHSV zdôrazňuje, že v súvislosti s cieľmi programu je potrebné venovať osobitnú pozornosť ukazovateľom kontroly a overovania kvality. Všeobecné „makroukazovatele“ programu sú síce nevyhnutné, ale cieľ, ktorým je podpora a využívanie európskych zdrojov v kontexte krízových situácií, si vyžaduje pružný systém umožňujúci reagovať využívaním účelových „mikroukazovateľov“ na podmienené a meniace sa potreby, pre ktoré bol koncipovaný. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Výbor sa domnieva, že by bolo potrebné vytvoriť skupinu zdravotníkov z členských štátov a odborníkov z rôznych disciplín, medzi ktorými by boli aspoň niekoľkí s osobitnými znalosťami riešenia núdzových situácií v oblasti zdravia, a z nich by zasa niektorí mali mať skúsenosti s integrovanou činnosťou, ako je to v prípade európskeho výskumu, civilnej ochrany a vojenského zdravotníctva. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EHSV víta program Komisie, ktorý poukazuje na potrebu mechanizmu krízového dohľadu. V tejto súvislosti EHSV pripomína, že okrem navrhovaných opatrení zameraných na výrobu vybavenia a technológií je na účely prevencie a včasnej intervencie dôležité vytvoriť systém koordinácie, plánovania, monitorovania a strategického riadenia. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ak je v oblasti zdravotníctva úlohou EÚ poskytovať podporu štátom, v prípade odbornej prípravy únia zohráva ústrednú úlohu. Z tohto hľadiska by sa mala posilňovať overovacia funkcia organizácií EÚ v oblasti zdravotníckeho vzdelávania (univerzitné nemocnice sú oblasťou, v ktorej musí EÚ zohrávať rozhodujúcu úlohu, aj pokiaľ ide o úlohy zdravotníckeho vzdelávania). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EHSV podporuje rovnakú účasť a rodovú vyváženosť v rozhodovacom procese. Popri samozrejme potrebnom právnom rámci sa môže pracovať na vyváženej účasti žien a mužov na rozhodovaní a na politickom, hospodárskom a spoločenskom živote a prijať prístup na začlenenie rodového rozmeru do sociálnej a rodinnej oblasti. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Výbor sa domnieva, že by bolo žiaduce, aby EÚ tieto časti zdravotníctva nepretržite monitorovala. Monitorovanie by malo byť zamerané aj na potrebu, aby členské štáty zabezpečili vhodné zdravotnícke zariadenia a štruktúry na odbornú prípravu v súlade s potrebami EÚ. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | EHSV opakuje, že pri rovnakom prístupe k zdravotnej starostlivosti sa môžu využívať výhody, ktoré prináša digitalizácia, ak je splnených niekoľko podmienok:






  — | homogénne územné pokrytie, |
| --- | --- | --- |

8.7.

—

homogénne územné pokrytie,

| — | zmenšenie digitálnych rozdielov, |
| --- | --- |

—

zmenšenie digitálnych rozdielov,

| — | interoperabilita celej digitálnej architektúry, |
| --- | --- |

—

interoperabilita celej digitálnej architektúry,

| — | súlad so všeobecným nariadením o ochrane zdravotných údajov (11). |
| --- | --- |

—

súlad so všeobecným nariadením o ochrane zdravotných údajov (11).

9.   Podpora zdravotníckych pracovníkov

| 9.1. | EHSV je presvedčený o tom, že priama prítomnosť EÚ pri vzdelávaní zdravotníckych pracovníkov sa musí zdôrazňovať aj preto, že zlepšenie systémov civilnej ochrany si vyžaduje nové povolanie odborníka na krízovú koordináciu a monitorovanie. Toto povolanie by malo byť zastúpené na všetkých územných úrovniach civilnej ochrany. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Mohlo by sa uvažovať o pilotnom opatrení na zriadenie treťostupňovej európskej školy odbornej prípravy, ktorá by bola organizovaná spoločne s európskymi vysokými školami. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Okrem odbornej prípravy EHSV uznáva, že je dôležité, aby EÚ pracovala na zabezpečení dôstojných pracovných podmienok zdravotníckych pracovníkov, ktorí sú „hrdinami“ krízy. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Ako vytvoriť z EÚ priekopníka vo výskume

| 10.1. | Pokiaľ ide o politiku podpory výskumu liečiv, ktoré by mohli byť užitočné počas kríz, treba poznamenať, že časť výskumu, najmä výskum liečiv, ktoré sa už používajú v podobných podmienkach, sa týka liečiv, ktoré sú pre trh málo zaujímavé, pretože nie sú patentované. Z tohto dôvodu by sa mal posilniť aj nezávislý výskum, a to aj v kritických oblastiach, ako sú očkovacie látky, vrátane európskej technologicko-výrobnej nezávislosti. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Z nedávnej práce vyplynulo, že najdôležitejšie univerzity stratili svoje miesto v rebríčku vedeckých výstupov (za roky 2015 – 2019), ale s výrazne horším trendom v Európe (len jedna európska univerzita je medzi 30 najlepšími), zatiaľ čo inštitúcie, ktoré sa špecializujú na internet, technológie a služby analýzy dát, sú vo výskume čoraz dôležitejšie. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EHSV sa domnieva, že medzi programom EÚ v oblasti zdravia na roky 2021 – 2027 a všetkými ostatnými programami a fondmi zameranými na výskum a technologické inovácie v zdravotníctve by sa mali vytvoriť mechanizmy súčinnosti, čím sa podporí inovácia a získavanie patentov, ktoré môžu sprevádzať a podporovať špičkovú biomedicínsku výrobu. |
| --- | --- |

10.3.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Výbor regiónov, Charta viacúrovňového riadenia.

1

Charta viacúrovňového riadenia

(2)  Glosár EUR-Lex.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 1.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/sk/portal/2/X07_26001.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_SK.html.

7

(8)  Nariadenie o investičnej iniciatíve v reakcii na koronavírus, EESC-2020-01536-00-01-PAC (ECO/515, pripravované stanovisko); Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 11; Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 10; Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 122; Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 52; Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 1; Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 48; Ú. v. EÚ C 116, 20.4.2001, s. 75
  [nedostupné v slovenčine]; Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 76; Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 102; Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003, s. 36
  [nedostupné v slovenčine]; Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 74; Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005, s. 54; Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 36; Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 91; Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 48; Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 10; Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 14; Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 150; Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 28; Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 57.

8

[nedostupné v slovenčine]

[nedostupné v slovenčine]

(9)  Pozri bod 2.6.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

11

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/259

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 — Prinavrátenie prírody do našich životov

[COM(2020) 380 final]

(2020/C 429/33)

| Spravodajca: | Antonello PEZZINI (IT – I) |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Lutz RIBBE (DE – III) |

Spravodajca:

Antonello PEZZINI (IT – I)

Pomocný spravodajca:

Lutz RIBBE (DE – III)

| Konzultácia | Európska komisia, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 21. 1. 2020 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 31. 8. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/5/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 17. 6. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

21. 1. 2020

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

31. 8. 2020

Prijaté v pléne

18. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/5/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta úsilie Európskej komisie o vypracovanie stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2030 ako jednej z ciest k realizácii európskej zelenej dohody a globálneho rámca pre biodiverzitu navrhnutého v Dohovore o biologickej diverzite. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nezohľadnili opakované odporúčania Európskeho dvora audítorov týkajúce sa včasnejšieho uplatňovania politiky v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.2 | Podľa EHSV je stratégia v oblasti biodiverzity cestou, ktorou treba ísť, aby sa európska biodiverzita stala stredobodom obnovy po pandémii COVID-19 v prospech ľudí, klímy a planéty. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V EÚ je potrebné výrazne zväčšiť úsilie o ochranu existujúcich prírodných zdrojov prostredníctvom neustálej osvetovej činnosti a komunikácie so spoločnosťou, a najmä s mladými ľuďmi, pričom by sa mali zdôrazniť pozitívne aspekty ochranných opatrení. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV sa domnieva, že na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné po dohode s Európskou komisiou zväčšiť rozlohu chránených oblastí, a to najmä prísne chránených oblastí, pričom treba čo najviac zabrániť negatívnemu vplyvu na poľné a lesné hospodárstvo, aj keď to v žiadnom prípade nestačí na zastavenie poklesu biodiverzity. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Z tohto dôvodu sa podľa EHSV musí výrazne zväčšiť úsilie o obnovu biotopov a boj proti úbytku druhov, ku ktorému dochádza najmä z dôvodu nedostatočného vykonávania právneho rámca a nedostatočného financovania potrebných opatrení. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Podľa EHSV je potrebné zdôrazniť význam ekologického prepojenia a so zreteľom na to vytvoriť transeurópsku sieť ochrany prírody, a tak napraviť metodologický nedostatok v smernici o biotopoch. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV uznáva, že realizácia cieľov obnovy si vyžaduje nové právne záväzné ciele a primerané a nezávislé financovanie. Treba však podporovať aj dobrovoľné opatrenia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v novom finančnom pláne na roky 2021 až 2027 nie je zmienka o úplnom, účinnom a koherentnom začleňovaní biodiverzity, a je presvedčený, že ide o znepokojujúci náznak opätovných výrazných rozdielov medzi slovami a skutkami. Vyplýva to aj z rôznych správ Európskeho dvora audítorov uverejnených v uplynulých dvoch rokoch o otázke nezlučiteľnosti politík v oblasti poľnohospodárstva, klímy a biodiverzity. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV zdôrazňuje, že ochrana biodiverzity nesmie pre poľnohospodárov a vlastníkov lesov predstavovať záťaž z hospodárskeho hľadiska. Poskytovanie tohto „verejného statku a verejných hodnôt“ sa pre poľnohospodárov musí skôr stať zaujímavou príjmovou príležitosťou. Domnieva sa, že v novom pláne hospodárskej obnovy by sa mohol klásť konkrétny dôraz na túto otázku pomocou investícií do personálu a vybavenia zameraných na ochranu v rámci tejto stratégie. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby časť chránených oblastí podliehala prísnej ochrane (s bezzásahovou správou). Len vtedy môžu prebiehať čisto prírodné (a nie riadené) procesy. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV poznamenáva, že cieľ 10 % prioritných oblastí v poľnohospodárstve nie je zohľadnený v návrhu reformy druhého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), o ktorom sa v súčasnosti diskutuje a v ktorom sa uvádza iba „minimálne percento“ bez uvedenia konkrétneho čísla. Výbor odporúča, aby každý cieľ, o ktorom sa rozhodne, bol realistický a spoločný. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV s potešením víta posilnenie zelenej infraštruktúry a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto súvislosti vypracovali a uplatňovali koherentnú stratégiu. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Pre EÚ by mali transeurópske siete zelenej infraštruktúry TEN-G byť investičnou prioritou a mala by poskytnúť na ich realizáciu primerané financovanie s konkrétnym zameraním. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV žiada Komisiu, aby vypracovala dôslednú a komplexnú stratégiu pre lesy a lesné hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.14

2.   Kontext

| 2.1 | Stratégia v oblasti biodiverzity, ktorá sa chápe ako rozmanitosť života na Zemi vrátane ekosystémov, spoločenstiev, druhov a genetických zdrojov, je nevyhnutným predpokladom udržateľného blahobytu a ľudského blahobytu. Sama o sebe predstavuje zdroj a poskytuje spoločnosti širokú škálu základných ekosystémových služieb, od dodávok potravín a sladkej vody, až po opeľovanie a prevenciu pred povodňami. Okrem čisto materiálnych hľadísk existujú aj eticko-morálne dôvody na ochranu biodiverzity. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Základom činnosti EÚ v oblasti biodiverzity je niekoľko článkov ZFEÚ:






  — | článok 4 ods. 2 písm. e), ktorým sa stanovuje spoločná právomoc EÚ v oblasti životného prostredia, |
| --- | --- | --- |

2.2

—

článok 4 ods. 2 písm. e), ktorým sa stanovuje spoločná právomoc EÚ v oblasti životného prostredia,

| — | článok 11, ktorým sa začleňujú požiadavky spojené s ochranou životného prostredia, |
| --- | --- |

—

článok 11, ktorým sa začleňujú požiadavky spojené s ochranou životného prostredia,

| — | článok 191, ktorým sa upravujú opatrenia EÚ v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

—

článok 191, ktorým sa upravujú opatrenia EÚ v oblasti životného prostredia.

Okrem toho je EÚ signatárom Dohovoru OSN o biologickej diverzite podpísaného v Riu de Janeiro v roku 1992 (1).

| 2.3 | Pokiaľ ide o sekundárne právo, EÚ prijala rôzne právne predpisy na ochranu prirodzených biotopov a ohrozených druhov a hospodárenie s nimi, ako aj na pomoc pri integrácii biodiverzity do politík a opatrení EÚ. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mimoriadny význam má sústava Natura 2000, systém chránených území rozšírený v celej EÚ, zriadený smernicou o biotopoch (2), ktorý zahŕňa aj osobitné chránené územia zriadené smernicou o vtákoch (3), rámcovou smernica o morskej stratégii (4) a nariadením o inváznych nepôvodných druhoch (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Napriek existujúcim právnym nástrojom a mnohým politickým prísľubom zastaviť stratu biodiverzity je však biodiverzita vážne ohrozená.






  — | Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity bola predložená už v roku 1998 a najvyšší predstavitelia štátov a vlád EÚ sa v roku 2001 v rámci göteborskej stratégie zaviazali zastaviť do roku 2010 pokles biodiverzity, ktorý už v tom čase nabral v Európe dramatický spád, a obnoviť, v tej istej lehote, biotopy a prírodné systémy. |
| --- | --- | --- |

2.5

—

Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity bola predložená už v roku 1998 a najvyšší predstavitelia štátov a vlád EÚ sa v roku 2001 v rámci göteborskej stratégie zaviazali zastaviť do roku 2010 pokles biodiverzity, ktorý už v tom čase nabral v Európe dramatický spád, a obnoviť, v tej istej lehote, biotopy a prírodné systémy.

| — | V roku 2006 Komisia predstavila akčný plán pre biodiverzitu obsahujúci 160 opatrení na dosiahnutie cieľa stanoveného na rok 2010 (6). Tento cieľ však nebol splnený a to bolo a je spôsobené tým, že medzi ambíciami a realitou sú zjavné rozdiely, ktoré EHSV opakovane kritizoval v mnohých stanoviskách. |
| --- | --- |

—

V roku 2006 Komisia predstavila akčný plán pre biodiverzitu obsahujúci 160 opatrení na dosiahnutie cieľa stanoveného na rok 2010 (6). Tento cieľ však nebol splnený a to bolo a je spôsobené tým, že medzi ambíciami a realitou sú zjavné rozdiely, ktoré EHSV opakovane kritizoval v mnohých stanoviskách.

| — | V máji 2011 EÚ po Dohovore o biologickej diverzite, ktorý zdôrazňuje potrebu čoraz lepšie rozvíjať informovanosť verejnosti o prínose ochrany biodiverzity (článok 13), predstavila ďalšiu stratégiu v oblasti biodiverzity, ktorá zahŕňala veľmi podobné opatrenia ako predchádzajúce stratégie a rôzne environmentálne akčné programy EÚ, ktoré boli medzičasom prijaté. Očakávalo sa, že táto stratégia zastaví stratu biodiverzity a zhoršovanie ekosystémových služieb v Európskej únii do nového termínu do roku 2020. |
| --- | --- |

—

V máji 2011 EÚ po Dohovore o biologickej diverzite, ktorý zdôrazňuje potrebu čoraz lepšie rozvíjať informovanosť verejnosti o prínose ochrany biodiverzity (článok 13), predstavila ďalšiu stratégiu v oblasti biodiverzity, ktorá zahŕňala veľmi podobné opatrenia ako predchádzajúce stratégie a rôzne environmentálne akčné programy EÚ, ktoré boli medzičasom prijaté. Očakávalo sa, že táto stratégia zastaví stratu biodiverzity a zhoršovanie ekosystémových služieb v Európskej únii do nového termínu do roku 2020.

| — | V roku 2017 Európska komisia prijala akčný plán na podporu členských štátov pri ochrane druhov a biotopov: 15 opatrení, ktoré sa mali vykonať do roku 2019 s cieľom implementovať smernice o ochrane prírody. |
| --- | --- |

—

V roku 2017 Európska komisia prijala akčný plán na podporu členských štátov pri ochrane druhov a biotopov: 15 opatrení, ktoré sa mali vykonať do roku 2019 s cieľom implementovať smernice o ochrane prírody.

| 2.6 | Vo všetkých programoch EÚ v oblasti biodiverzity sa vždy stanovili veľmi ambiciózne ciele, ktoré EHSV vždy podporoval. Výsledky sú však príliš skromné. Dôsledky: takmer štvrtina voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín v Európe je v súčasnosti vystavená riziku vyhynutia, dochádza k prudkému poklesu stavov hmyzu a opeľovačov a podmienky ekosystémov sa väčšinou zhoršili do tej miery, že už nie sú v schopné plne poskytovať svoje cenné služby. Takéto degradačné situácie sa v krajinách EÚ premietajú do veľkých sociálno-ekonomických strát. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ešte viac sa prehĺbilo päť hlavných príčin straty biodiverzity: zmeny vo využívaní pôdy a mora, nadmerné využívanie prírodných zdrojov, znečistenie, zmena klímy a zavádzanie a šírenie inváznych nepôvodných druhov, čím sa v rozsiahlej miere zmaril čiastočne pozitívny vplyv opatrení prijatých na obmedzenie problému. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EÚ nesie veľkú zodpovednosť, najmä prostredníctvom svojej poľnohospodárskej politiky a rybárskej politiky, v rámci ktorých vymedzuje strategický rámec a sprístupňuje miliardy eur. Hoci sa už viac ako 20 rokov neprestajne zdôrazňuje a uznáva, že tieto odvetvia je potrebné reformovať, doteraz sa takmer nič nerobilo. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje na rôzne správy Európskeho dvora audítorov, ktorých časť bola vydaná len nedávno (7), a poznamenáva, že v príslušných dokumentoch Európskej komisie, Rady a Európskeho parlamentu zostávajú žiaľ takmer úplne nepovšimnuté. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | V správe Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) z roku 2019 sa uvádza zrýchlené vymieranie druhov a celosvetové zhoršenie zdravia ekosystémov. V správe sa takisto objasňuje, že stratu biodiverzity nemožno zmenšiť ani zastaviť bez zásadných a štrukturálnych zmien v spoločnosti. Autori správy očakávajú, že potrebná transformácia narazí na silný odpor tých, ktorí profitujú zo súčasného stavu. Vo verejnom záujme je však možné a potrebné zmeniť túto situáciu (8). Prieskum Eurobarometra, ktorý sa uskutočnil v členských štátoch EÚ v decembri 2018 (s viac ako 27 000 respondentmi), naznačil, že informovanosť občanov EÚ o význame a dôležitosti biodiverzity sa zvyšuje. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Výrazný odkaz na ochranu biodiverzity by bolo vhodné zahrnúť aj do Územnej agendy EÚ, na ktorú sa odkazuje i v programe nemeckého predsedníctva (9). |
| --- | --- |

2.10

3.   Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030

| 3.1 | Európska stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030 do značnej miery sleduje ciele predchádzajúcich stratégií. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Táto stratégia je založená na odporúčaniach Rady, podľa ktorých EÚ a členské štáty musia ísť príkladom a zintenzívniť úsilie zamerané na boj proti strate biodiverzity a na obnovu ekosystémov. V decembri 2019 Rada poskytla strategické usmernenia pre biodiverzitu do roku 2030 v súlade so zelenou dohodou. Rada zdôraznila naliehavosť prijatia opatrení na zastavenie straty biodiverzity na všetkých úrovniach na celom svete a zaviazala sa:






  — | integrovať biodiverzitu do všetkých príslušných politík EÚ, najmä do novej SPP, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

integrovať biodiverzitu do všetkých príslušných politík EÚ, najmä do novej SPP,

| — | odstrániť dotácie škodlivé pre biodiverzitu, |
| --- | --- |

—

odstrániť dotácie škodlivé pre biodiverzitu,

| — | zlepšiť preskúmanie vykonávania a vykazovania politík, opatrení a záväzkov v oblasti prírodného prostredia a biodiverzity, |
| --- | --- |

—

zlepšiť preskúmanie vykonávania a vykazovania politík, opatrení a záväzkov v oblasti prírodného prostredia a biodiverzity,

| — | dosiahnuť úplné, účinné a koherentné začleňovanie biodiverzity do prípravy a vykonávania viacročného finančného rámca EÚ (VFR) na roky 2021 – 2027, |
| --- | --- |

—

dosiahnuť úplné, účinné a koherentné začleňovanie biodiverzity do prípravy a vykonávania viacročného finančného rámca EÚ (VFR) na roky 2021 – 2027,

| — | urýchliť prechod na bezpečné, obehové a klimaticky neutrálne hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, ktoré chráni a obnovuje biodiverzitu a ekosystémové služby, |
| --- | --- |

—

urýchliť prechod na bezpečné, obehové a klimaticky neutrálne hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, ktoré chráni a obnovuje biodiverzitu a ekosystémové služby,

| — | zabezpečiť súlad národných a medzinárodných finančných tokov s globálnym rámcom pre biodiverzitu, najmä vo verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť súlad národných a medzinárodných finančných tokov s globálnym rámcom pre biodiverzitu, najmä vo verejnom obstarávaní.

| 3.3 | EHSV mal pri viacerých príležitostiach možnosť pripomienkovať politiku v oblasti biodiverzity (10) a znovu pripomína, že chýba politická vôľa a nie právny základ. To, o čom Rada rozhodla v decembri 2019 a čo sa čiastočne odráža v stratégii, nie je nové a opäť hrozí, že sa nezavedie do praxe. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Nová stratégia EÚ v oblasti biodiverzity nie je zameraná len na ochranu a obnovu prírody v Európe, ale rieši aj problematiku ekosystémových služieb, a to rozhodnejšie ako v predchádzajúcich stratégiách. Je tiež oveľa jasnejšia, pokiaľ ide o ciele obnovy stratených biotopov a vytyčuje smer pre ciele EÚ v oblasti biodiverzity pre konferenciu COP 15, rozhodujúcu konferenciu zmluvných strán v oblasti biodiverzity, ktorá by sa mala uskutočniť v roku 2021. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V stratégii v oblasti biodiverzity do roku 2030 sa pre ucelenú sústavu chránených území stanovujú tri ciele:






  — | zákonom chrániť minimálne 30 % pevninských a 30 % morských oblastí EÚ a integrovať ekologické koridory do skutočnej transeurópskej siete prírody, |
| --- | --- | --- |

3.5

—

zákonom chrániť minimálne 30 % pevninských a 30 % morských oblastí EÚ a integrovať ekologické koridory do skutočnej transeurópskej siete prírody,

| — | podriadiť prísnej ochrane jednu tretinu uvedených oblastí, t. j. 10 % pevninských a 10 % morských oblastí EÚ, |
| --- | --- |

—

podriadiť prísnej ochrane jednu tretinu uvedených oblastí, t. j. 10 % pevninských a 10 % morských oblastí EÚ,

| — | účinne spravovať všetky chránené územia s definovaním jasných cieľov a opatrení ochrany a náležite ich monitorovať. |
| --- | --- |

—

účinne spravovať všetky chránené územia s definovaním jasných cieľov a opatrení ochrany a náležite ich monitorovať.

| 3.6 | Na obnovu degradovaných a krehkých ekosystémov (pre ktoré ešte neplatí účinný právny rámec) a zníženie tlaku na biodiverzitu sa plánujú mnohé opatrenia okrem iného s cieľom:






  — | vypracovať návrh nového právneho rámca pre obnovu prírody, |
| --- | --- | --- |

3.6

—

vypracovať návrh nového právneho rámca pre obnovu prírody,

| — | do roku 2030 obnoviť významné oblasti degradovaných ekosystémov a ekosystémov bohatých na uhlík, zabrániť zhoršeniu trendov alebo stavu ochrany biotopov a rastlinných a živočíšnych druhov a zabezpečiť, že aspoň 30 % z nich dosiahne priaznivý stav ochrany alebo aspoň preukáže pozitívny trend, |
| --- | --- |

—

do roku 2030 obnoviť významné oblasti degradovaných ekosystémov a ekosystémov bohatých na uhlík, zabrániť zhoršeniu trendov alebo stavu ochrany biotopov a rastlinných a živočíšnych druhov a zabezpečiť, že aspoň 30 % z nich dosiahne priaznivý stav ochrany alebo aspoň preukáže pozitívny trend,

| — | zastaviť a zvrátiť úbytok vtáctva a hmyzu žijúcich na poľnohospodárskej pôde, najmä opeľovačov, |
| --- | --- |

—

zastaviť a zvrátiť úbytok vtáctva a hmyzu žijúcich na poľnohospodárskej pôde, najmä opeľovačov,

| — | znížiť používanie chemických pesticídov a z nich vyplývajúce riziko o 50 % a používanie rizikovejších pesticídov o 50 %, |
| --- | --- |

—

znížiť používanie chemických pesticídov a z nich vyplývajúce riziko o 50 % a používanie rizikovejších pesticídov o 50 %,

| — | vyčleniť aspoň 10 % poľnohospodárskej plochy za „oblasti ekologického záujmu“, ktoré budú mať krajinné prvky s vysokým stupňom biodiverzity, |
| --- | --- |

—

vyčleniť aspoň 10 % poľnohospodárskej plochy za „oblasti ekologického záujmu“, ktoré budú mať krajinné prvky s vysokým stupňom biodiverzity,

| — | obhospodarovať aspoň 25 % poľnohospodárskej pôdy v súlade so zásadami ekologického poľnohospodárstva a výrazne rozšíriť využívanie agroekologických postupov, |
| --- | --- |

—

obhospodarovať aspoň 25 % poľnohospodárskej pôdy v súlade so zásadami ekologického poľnohospodárstva a výrazne rozšíriť využívanie agroekologických postupov,

| — | pri plnom rešpektovaní ekologických zásad vysadiť aspoň tri miliardy stromov a chrániť zostávajúce klimaxové lesy a pralesy, |
| --- | --- |

—

pri plnom rešpektovaní ekologických zásad vysadiť aspoň tri miliardy stromov a chrániť zostávajúce klimaxové lesy a pralesy,

| — | dosiahnuť výrazný pokrok pri sanácii kontaminovanej pôdy, |
| --- | --- |

—

dosiahnuť výrazný pokrok pri sanácii kontaminovanej pôdy,

| — | obnoviť 25 000 km voľne tečúcich riek, |
| --- | --- |

—

obnoviť 25 000 km voľne tečúcich riek,

| — | znížiť o 50 % počet druhov ohrozených inváznymi nepôvodnými druhmi, ktoré sú uvedené v červenom zozname; znížiť únik živín obsiahnutých v hnojivách aspoň o 50 % a používanie hnojív aspoň o 20 %, |
| --- | --- |

—

znížiť o 50 % počet druhov ohrozených inváznymi nepôvodnými druhmi, ktoré sú uvedené v červenom zozname; znížiť únik živín obsiahnutých v hnojivách aspoň o 50 % a používanie hnojív aspoň o 20 %,

| — | vybaviť mestá s počtom obyvateľov 20 000 a viac ambicióznym plánom mestského rozvoja zelených oblastí, |
| --- | --- |

—

vybaviť mestá s počtom obyvateľov 20 000 a viac ambicióznym plánom mestského rozvoja zelených oblastí,

| — | prestať používať chemické pesticídy v citlivých priestoroch, ako sú napríklad mestské zelené oblasti EÚ, |
| --- | --- |

—

prestať používať chemické pesticídy v citlivých priestoroch, ako sú napríklad mestské zelené oblasti EÚ,

| — | podstatne znížiť negatívne vplyvy rybolovu a ťažobnej činnosti na morské dno, citlivé druhy a biotopy, aby sa obnovil dobrý environmentálny stav, |
| --- | --- |

—

podstatne znížiť negatívne vplyvy rybolovu a ťažobnej činnosti na morské dno, citlivé druhy a biotopy, aby sa obnovil dobrý environmentálny stav,

| — | zabrániť vedľajším úlovkom chránených druhov alebo znížiť vedľajšie úlovky chránených druhov na takú úroveň, ktorá umožní úplné zotavenie ich populácie a neohrozí ich stav ochrany. |
| --- | --- |

—

zabrániť vedľajším úlovkom chránených druhov alebo znížiť vedľajšie úlovky chránených druhov na takú úroveň, ktorá umožní úplné zotavenie ich populácie a neohrozí ich stav ochrany.

| 3.7 | Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebné okrem iného vykonať tieto opatrenia:






  — | vytvoriť podmienky na dôkladnú zmenu tým, že sa začne nový proces zameraný na zlepšenie riadenia biodiverzity a zabezpečenie toho, aby členské štáty začlenili záväzky uvedené v stratégii do svojich celoštátnych politík, |
| --- | --- | --- |

3.7

—

vytvoriť podmienky na dôkladnú zmenu tým, že sa začne nový proces zameraný na zlepšenie riadenia biodiverzity a zabezpečenie toho, aby členské štáty začlenili záväzky uvedené v stratégii do svojich celoštátnych politík,

| — | zvýšiť úsilie o vykonávanie a presadzovanie environmentálnych právnych predpisov EÚ, |
| --- | --- |

—

zvýšiť úsilie o vykonávanie a presadzovanie environmentálnych právnych predpisov EÚ,

| — | uvoľniť 20 miliárd EUR ročne pre oblasť biodiverzity prostredníctvom rôznych zdrojov vrátane finančných prostriedkov EÚ a štátneho a súkromného financovania, pričom treba v obchodných postupoch zohľadniť faktory týkajúce sa prírodného kapitálu a biodiverzity, |
| --- | --- |

—

uvoľniť 20 miliárd EUR ročne pre oblasť biodiverzity prostredníctvom rôznych zdrojov vrátane finančných prostriedkov EÚ a štátneho a súkromného financovania, pričom treba v obchodných postupoch zohľadniť faktory týkajúce sa prírodného kapitálu a biodiverzity,

| — | dosiahnuť, aby EÚ zastávala popredné miesto vo svete pri riešení globálnej krízy biodiverzity, a to mobilizovaním všetkých nástrojov vonkajšej činnosti a medzinárodných partnerstiev na vytvorenie nového ambiciózneho globálneho rámca OSN pre biodiverzitu, |
| --- | --- |

—

dosiahnuť, aby EÚ zastávala popredné miesto vo svete pri riešení globálnej krízy biodiverzity, a to mobilizovaním všetkých nástrojov vonkajšej činnosti a medzinárodných partnerstiev na vytvorenie nového ambiciózneho globálneho rámca OSN pre biodiverzitu,

| — | posilniť civilnú ochranu prostredníctvom vytvorenia politiky EÚ na zlepšenie možností okamžitej reakcie v prípade lesných požiarov v celej Európe, |
| --- | --- |

—

posilniť civilnú ochranu prostredníctvom vytvorenia politiky EÚ na zlepšenie možností okamžitej reakcie v prípade lesných požiarov v celej Európe,

| — | zriadiť regionálne tímov hasičského zboru v jednotlivých členských štátoch s cieľom zvýšiť flexibilitu činností v prípade lesných požiarov, |
| --- | --- |

—

zriadiť regionálne tímov hasičského zboru v jednotlivých členských štátoch s cieľom zvýšiť flexibilitu činností v prípade lesných požiarov,

| — | uľahčiť odbornú prípravu občianskej spoločnosti vo všetkých členských štátoch, využitím regionálnych základní a vytvorením malých tímov, ktoré umožnia rýchlo zareagovať. |
| --- | --- |

—

uľahčiť odbornú prípravu občianskej spoločnosti vo všetkých členských štátoch, využitím regionálnych základní a vytvorením malých tímov, ktoré umožnia rýchlo zareagovať.

| 3.8 | Aby sa dali dosiahnuť tieto potrebné a zásadné zmeny, Komisia zamýšľa vytvoriť nový európsky rámec riadenia v oblasti biodiverzity. Na tento účel sa zavedie mechanizmus monitorovania a preskúmania na základe súboru jasných zosúladených ukazovateľov. V roku 2023 sa zváži, či je potrebný právne záväzný prístup k riadeniu. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Európska komisia stavia do centra svojej stratégie vykonávanie a presadzovanie environmentálnych právnych predpisov EÚ. Na jednej strane sa očakáva zintenzívnenie spolupráce s členskými štátmi a s európskymi sieťami, inšpektormi, policajnými silami a prokurátormi a na druhej strane posilnenie úlohy občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Predložený dokument je stratégiou EÚ, ale Komisia zdôrazňuje, že aj na bilaterálnej a multilaterálnej úrovni sa bude venovať väčšia pozornosť ochrane biodiverzity, a dodáva, že EÚ je pripravená na 15. konferencii zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite prevziať vedúcu úlohu v koalícii, ktorá má veľké ambície v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Akčný plán pre novú stratégiu na rok 2030 stanovuje približne štyridsať opatrení, ktoré sa majú prijať v priebehu nasledujúcich štyroch rokov, ako sa uvádza v orientačnom harmonograme pripojenom k návrhu novej stratégie. |
| --- | --- |

3.11

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV víta úsilie Komisie o vypracovanie stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2030 ako jednej z ciest k realizácii európskej zelenej dohody a globálneho rámca pre biodiverzitu navrhnutého v Dohovore o biologickej diverzite. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Nebývalá strata biodiverzity a šírenie ničivých pandémií vysielajú jasný signál: je čas prehodnotiť náš vzťah k prírode. Podľa EHSV je stratégia v oblasti biodiverzity cestou, ktorou treba ísť, aby sa európska biodiverzita stala stredobodom obnovy po pandémii COVID-19 v prospech ľudí, klímy a planéty. Strata biodiverzity a klimatická kríza vzájomne súvisia a vzájomne sa ovplyvňujú. Dôsledná ochrana a obnova lesov, pôd a mokradí a rozvoj zelene v mestách sú dôležité aj na dosiahnutie zmiernenia zmeny klímy do roku 2030. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V stratégii v oblasti biodiverzity sa potvrdzujú tieto súvislosti: v EÚ sa musí výrazne zväčšiť úsilie o ochranu existujúcich prírodných zdrojov, a preto je potrebné a) rozšíriť chránené územia, najmä prísne chránené územia. To však v žiadnom prípade nestačí na zastavenie poklesu biodiverzity (nielen z hľadiska počtu druhov, ale predovšetkým ani z hľadiska prežívania jednotlivých populácií, v ktorých dochádza k dramatickému zníženiu, čoho dôkazom je úhyn hmyzu na veľkých územiach). Preto je potrebné b) vynaložiť značné úsilie aj na obnovu biotopov. EHSV výslovne podporuje obidva ciele. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že úbytok chránených druhov a biotopov je spôsobený najmä nedostatočným vykonávaním právneho rámca a nedostatočným financovaním. Existujúci právny rámec (najmä smernice o vtákoch a biotopoch) sa zameriava na ohrozené druhy a biotopy, ale ochrana biodiverzity ide omnoho ďalej, o čom svedčí skutočnosť, že tieto smernice sa netýkajú hmyzu ani opeľovačov, a rovnako sa netýkajú „ekosystémových služieb“ ani „zelenej infraštruktúry“. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV preto podporuje návrhy Komisie posúdiť zavádzanie ďalších právnych nástrojov, ak členské štáty v nadchádzajúcich rokoch urýchlene nesplnia nové ciele. Zdôrazňuje tiež, že by sa mala uznávať a podnecovať kvalita ochrany a osvedčené postupy na úrovni členských štátov, napríklad dobrovoľné ochranné opatrenia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV konštatuje, že okrem už uvedených činiteľov existujú ďalšie činitele, ktoré sú dôvodom tohto úbytku, vrátane ľudského správania. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV súhlasí s analýzou Komisie, že pretrvávajúci dramatický pokles biodiverzity si vyžaduje výrazne rozšíriť sieť chránených území. Konkrétne doteraz nikdy nebola venovaná potrebná pozornosť ochrane prírodných procesov. Nový cieľ vytvoriť 10 % prísne chránených území to zmení. Tieto opatrenia by mali pozitívny vplyv na klímu, ochranu opeľovačov a hmyzu, ako aj zlepšenie zadržiavania vody na území. Požiadavkou vytvoriť transeurópsku sieť ochrany prírody sa Komisia snaží napraviť metodologické nedostatky smernice o biotopoch a oprávnene zdôrazňuje význam ekologického prepojenia. Tým sa tiež vracia k otázke zelenej infraštruktúry, ktorá sa, žiaľ, po oznámení COM(2013) 249 final nesledovala s potrebným odhodlaním. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV uznáva, že realizácia cieľov obnovy si vyžaduje nové právne záväzné ciele. Stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2020 obsahuje záväzok obnoviť 15 % degradovaných ekosystémov. Dosiahnutie tohto cieľa bolo úplne nedostatočné, najmä vzhľadom na to, že nemá právne záväzný charakter. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EHSV víta skutočnosť, že stratégia sa jasnejšie zaoberá otázkou finančných potrieb. Už dávno je známe, že chýbajú dostatočné finančné prostriedky: doteraz sa pokrylo iba 20 % potrieb chránených území vrátane potrieb sústavy Natura 2000 (11) a finančné odhady EHSV boli vždy oveľa vyššie ako odhady Komisie. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Výbor sa takisto jasne vyjadril v prospech samostatnej finančnej položky oddelenej od rozpočtu na poľnohospodárstvo, ako to uviedol aj Európsky dvor audítorov. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Dvor audítorov vo svojom stanovisku uviedol, že podiel výdavkov na biodiverzitu zahrnutých v SPP nie je jasný. Podľa Komisie sa na ochranu biodiverzity vynaložilo približne 8 % rozpočtu EÚ (86 miliárd EUR v rokoch 2014 – 2020). Dvor audítorov kritizuje skutočnosť, že napriek tomu nemožno zmerať pozitívne účinky. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Dôvodom je aj skutočnosť, že programy 2. piliera, ktoré sú osobitne účinné pre biodiverzitu, sú v mnohých členských štátoch nielen nedostatočne financované, ale pre poľnohospodárov sú takisto zväčša neatraktívne konfigurované.
  EHSV už roky podporuje aj riešenia, ktoré napríklad uľahčujú poľnohospodárom prijímanie opatrení na podporu biodiverzity okrem iného vrátane dostatočného stimulu. EHSV zdôrazňuje, že ochrana biodiverzity, ktorú treba požadovať aj od poľnohospodárov a vlastníkov lesov, nesmie pre nich predstavovať záťaž z hospodárskeho hľadiska. Poskytovanie tohto „verejného statku“ sa pre poľnohospodárov musí stať skôr zaujímavou príjmovou príležitosťou. |
| --- | --- |

4.12

EHSV už roky podporuje aj riešenia, ktoré napríklad uľahčujú poľnohospodárom prijímanie opatrení na podporu biodiverzity okrem iného vrátane dostatočného stimulu. EHSV zdôrazňuje, že ochrana biodiverzity, ktorú treba požadovať aj od poľnohospodárov a vlastníkov lesov, nesmie pre nich predstavovať záťaž z hospodárskeho hľadiska. Poskytovanie tohto „verejného statku“ sa pre poľnohospodárov musí stať skôr zaujímavou príjmovou príležitosťou.

| 4.13 | Komisia sa zmieňuje o požiadavke 20 miliárd EUR ročne. Jedným z rozhodujúcich nedostatkov stratégie v oblasti biodiverzity je skutočnosť, že sa neupresňuje ako sa táto suma vo výške 20 miliárd EUR vypočítala, ani ako by sa táto požiadavka mala pokryť. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | V novom viacročnom finančnom rámci sa s touto sumou nepočíta. Je to prekvapujúce, keďže Rada v decembri 2019 vyzvala na úplné, účinné a koherentné začleňovanie biodiverzity do prípravy a vykonávania VFR na roky 2021 – 2027 (pozri bod 3.2). EHSV v každom prípade nenachádza zmienku o tejto veci a je presvedčený, že ide o znepokojujúci náznak toho, že medzi slovami a skutkami sú opäť výrazné rozdiely. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EHSV kritizuje skutočnosť, že v rámci tejto stratégie v oblasti biodiverzity Komisia opäť raz nepostupuje podľa odporúčaní Rady z decembra 2019 o finančnej podpore opatrení na ochranu biodiverzity a že sa nenavrhujú účinné opatrenia na ukončenie všetkých dotácií škodlivých pre biodiverzitu. Ani v súvislosti so žiadosťou Rady o zlepšenie preskúmania vykonávania politík, opatrení a záväzkov v oblasti ochrany prírody a zachovania biodiverzity, ako aj ich vykazovania, Komisia ešte nenavrhla primerané nástroje. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že postupy udržateľnej správy predstavujú pre väčšinu chránených území vhodné riešenie na zachovanie alebo podporu vysokých hodnôt biodiverzity. Domnieva sa však, že je nevyhnutné, aby časť chránených území podliehala prísnej ochrane, ktorá je rovnocenná s bezzásahovou správou. Iba tak sa dajú prírodné procesy účinne chrániť. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EHSV preto víta skutočnosť, že sa musí výrazne zvýšiť percentuálny podiel prísne chránených území, a zdôrazňuje, že ochrana prírodných procesov je nevyhnutná na ochranu biodiverzity, najmä v časoch dramatickej zmeny klímy. Osobitne oceňuje skutočnosť, že sa mimoriadny význam prisudzuje prísnej ochrane klimaxových lesov a pralesov (s bezzásahovou správou). EHSV však zdôrazňuje, že bez výraznej finančnej kompenzácie bude ťažké účinne chrániť najmä klimaxové lesy a pralesy v súkromnom vlastníctve. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje chvályhodnú činnosť environmentálnych mimovládnych organizácií, ktoré pôsobia ako strážcovia životného prostredia, ako aj opakované zásahy hasičských zborov zapojených do ochrany území s často významnými aspektmi z hľadiska biodiverzity. Pokiaľ ide o klimaxové lesy a pralesy vo vlastníctve štátu, EHSV vyzýva Komisiu, aby vydala odporúčanie týkajúce sa zastavenia ťažobnej činnosti. Súčasné spory o ochranu lesov v rôznych členských štátoch EÚ poukazujú na to, že existuje značný ekonomický tlak aj na územia vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | EHSV zdôrazňuje, že spoločná poľnohospodárska politika sa musí prispôsobiť strategickým cieľom v oblasti biodiverzity (12), európskemu klimatickému predpisu, stratégii „od výrobcu k spotrebiteľovi“ a cieľom európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v poslednom navrhovanom viacročnom finančnom rámci, ani v Pláne obnovy pre Európu sa nepredpokladajú žiadne ďalšie výdavky na ochranu biodiverzity. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | EHSV považuje za dôležité mať dôslednú a komplexnú stratégiu pre lesy a lesné hospodárstvo. Je to mimoriadne potrebné najmä preto, lebo EÚ nemá spoločnú politiku v oblasti lesného hospodárstva založenú na právnych predpisoch. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EHSV poznamenáva, že cieľ 10 % prioritných oblastí v poľnohospodárstve nie je zohľadnený v návrhu reformy druhého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), o ktorom sa v súčasnosti diskutuje a v ktorom sa uvádza iba „minimálne percento“ bez uvedenia konkrétneho čísla. Je mimoriadne negatívnym signálom, že na jednej strane Európska komisia túto požiadavku uznáva, ale na druhej strane ju v súbežnom procese reforiem nezohľadňuje. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | EHSV s potešením víta posilnenie zelenej infraštruktúry a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto súvislosti vypracovali a uplatňovali koherentnú stratégiu. Pre EÚ by mali transeurópske siete zelenej infraštruktúry TEN-G byť investičnou prioritou a mala by poskytnúť na ich realizáciu primerané financovanie s konkrétnym zameraním. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Okrem právne záväzných cieľov obnovy sa oznamuje nová regulačná iniciatíva na rozšírenie chránených lokalít, ak členské štáty nesplnia požiadavky a odporúčania Komisie. EHSV pokladá takéto regulačné opatrenia za nevyhnutné, ak členské štáty radikálne nezmenia svoj prístup k ochrane biodiverzity. Legislatívna iniciatíva oznámená na rok 2024 by preto mala viesť k vypracovaniu ďalekosiahlej smernice o biodiverzite, ktorá by sa zaoberala aj ďalšími nedostatkami uvedenými v tomto stanovisku a mala by byť sprevádzaná posúdením vplyvu, čo by umožnilo lepšie posúdiť obchodné aspekty. |
| --- | --- |

4.23

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Dohovor o biologickej diverzite.

1

(2)  Smernica Rady 92/43/ES (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  Smernica Rady 79/409/EHS o vtákoch (Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014 (Ú. v. EÚ L 317, 4.11.2014, s. 35).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Napríklad stanovisko č. 7/2018 k návrhom Komisie týkajúcim sa nariadení o spoločnej poľnohospodárskej politike v období po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 41, 1.2.2019, s. 1) a osobitnú správu č. 13/2020 Biodiverzita poľnohospodárskej pôdy: príspevok SPP nezastavil pokles

7

k návrhom Komisie týkajúcim sa nariadení o spoločnej poľnohospodárskej politike v období po roku 2020

Biodiverzita poľnohospodárskej pôdy: príspevok SPP nezastavil pokles

(8)  IPBES, Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services [Zhrnutie celosvetovej hodnotiacej správy o biodiverzite a ekosystémových službách], 2018.

8

Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services

(9)  Leipzig Charter and the Urban Agenda for the EU [Lipská charta a mestská agenda EÚ].

9

Leipzig Charter and the Urban Agenda for the EU

(10)  Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, s. 96; Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 6; Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 48; Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 75; Ú. v. EÚ C 306, 16.12.2009, s. 42; Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 150; Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 111; Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 153; Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 14; Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 90; Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 226 a Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 87.

10

(11)  Pozri KOM(2010) 548 v konečnom znení, s. 13.

11

(12)  V novembri 2018 Európsky dvor audítorov prísne kritizoval návrhy komisára Hogana na poľnohospodársku reformu po roku 2020, keďže podľa tejto inštitúcie neboli v súlade s environmentálnymi cieľmi.

12

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý:

Bod 4.18

Zmeniť

„EHSV zdôrazňuje, že spoločná poľnohospodárska politika sa musí prispôsobiť strategickým cieľom v oblasti biodiverzity, európskemu klimatickému predpisu, stratégii ‚od výrobcu k spotrebiteľovi‘ a cieľom európskej zelenej dohody. Je dôležité, aby vykonávanie stratégie v oblasti biodiverzity neohrozovalo potravinovú bezpečnosť, ani živobytie vo vidieckych oblastiach EÚ.“

Výsledok hlasovania

| Za: | 59 |
| --- | --- |
| Proti: | 106 |
| Zdržalo sa: | 8 |

Za:

59

Proti:

106

Zdržalo sa:

8

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/268

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov –Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu

[COM(2020) 381]

(2020/C 429/34)

| Spravodajca: | Peter SCHMIDT (DE – II) |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Jarmila DUBRAVSKÁ (SK – I) |

Spravodajca:

Peter SCHMIDT (DE – II)

Pomocná spravodajkyňa:

Jarmila DUBRAVSKÁ (SK – I)

| Konzultácia | Európska komisia, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 16.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 208/4/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 17.6.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8.7.2020

Prijaté v pléne

16.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/4/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Cieľom oznámenia „Stratégia ‚z farmy na stôl‘ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu“ je posilniť hospodársku, environmentálnu a sociálnu udržateľnosť potravinových systémov. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 úspešne otestovala silu a odolnosť európskeho agropotravinárskeho systému, a teda preukázala bezpečnosť dodávok potravín v EÚ, ale takisto ukázala, že dodávanie potravín „z farmy na stôl“ nemožno považovať za samozrejmosť. Stratégia sa musí využiť ako príležitosť na zmenu dynamiky dodávateľského reťazca a dosiahnutie trvalého zlepšenia pre producentov, spracovateľov a malooobchodníkov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komplexná potravinová politika EÚ by podľa EHSV mala zabezpečiť: i) hospodársku, environmentálnu a sociálno-kultúrnu udržateľnosť; ii) integráciu naprieč odvetviami, oblasťami politiky a úrovňami riadenia; iii) inkluzívne rozhodovacie procesy; a iv) kombináciu povinných opatrení (právne predpisy a dane) a stimulov (cenové prirážky, prístup k úverom, zdrojom a poisteniu) s cieľom urýchliť prechod na udržateľné potravinové systémy. V navrhovanej stratégii sa tieto ciele dostatočne neodrážajú. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rozpočet na SPP sa nesmie znížiť ani udržať na súčasnej úrovni, ale mal by sa zvýšiť v súlade s uvedenými cieľmi. Zníženie finančných prostriedkov na rozvoj vidieka by mohlo mať negatívne dôsledky, keďže obsahuje niektoré z najdôležitejších nástrojov na podporu transformácie. Zatiaľ čo dodatočné prostriedky vo výške 15 miliárd EUR navrhnuté v rámci balíka na obnovu po pandémii COVID-19 sú vítané a potrebné, nie sú náhradou dlhodobých záväzkov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Schválenie strategických plánov SPP by malo byť podmienené tým, že členské štáty prijmú komplexné plány na zmenu potravinového prostredia, ktoré spájajú stimuly pre zdravú a udržateľnú výrobu potravín s vytvorením nových trhov pre tieto výrobky. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Spravodlivé ceny potravín (ktoré odrážajú skutočné výrobné náklady pre životné prostredie a spoločnosť) sú jediným spôsobom, ako dosiahnuť udržateľné potravinové systémy v dlhodobom horizonte. EÚ a členské štáty by mali prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby nákupné ceny zostali vyššie ako výrobné náklady a aby sa zdravé stravovanie stalo ľahšie dostupným. Na tento účel bude potrebné využiť celý rad nástrojov verejnej správy, od tvrdých fiškálnych opatrení po prístupy založené na informáciách, aby sa zviditeľnili skutočné náklady. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Lacný dovoz často znamená vysoké sociálne a environmentálne náklady v tretích krajinách. Bez zmien v obchodnej politike EÚ sa ciele stratégie nedosiahnu. Výbor dôrazne vyzýva EÚ, aby zabezpečila skutočnú reciprocitu noriem v preferenčných obchodných dohodách. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V stratégii sa nerieši udržateľné hospodárenie s pôdou a prístup k pôde. Ide o závažný problém vzhľadom na to, že predstavuje jednu z hlavných prekážok generačnej obnovy poľnohospodárov, bez ktorej sa stratí základ EÚ pre udržateľné a produktívne poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pre každý cieľ stanovený v stratégii by sa malo vykonať posúdenie vplyvu z hľadiska rôznych spôsobov, ako tento cieľ dosiahnuť, pričom by sa malo prihliadnuť na súčasný stav v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mala by sa preskúmať možnosť vytvorenia európskej rady potravinovej politiky, ako sa uvádza v predchádzajúcich stanoviskách EHSV (vrátane jej finančnej životaschopnosti). Na miestnej úrovni už existujú rady potravinovej politiky, ktoré spájajú rôznych aktérov potravinového systému v konkrétnej oblasti s cieľom riešiť problémy, prepájať mestá s výrobou potravín v okolitých regiónoch a zabezpečiť účinné riadenie miestnych a regionálnych potravinových politík. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Oznámenie Európskej komisie „Stratégia ‚z farmy na stôl‘“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu je kľúčovou súčasťou európskej zelenej dohody. Jeho cieľom je prispievať k európskej agende v oblasti zmeny klímy, chrániť životné prostredie a zachovať biodiverzitu, zabezpečiť postavenie poľnohospodárov a rybárov v hodnotovom reťazci, podporovať udržateľnú spotrebu potravín a propagovať cenovo dostupné a zdravé potraviny pre všetkých bez toho, aby bola ohrozená bezpečnosť, kvalita a cenová dostupnosť potravín. Ide o prvú stratégiu EÚ, ktorej zámerom je zahŕňať celý potravinový reťazec. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 je viac než kedykoľvek predtým potrebné zvýšiť odolnosť potravinových systémov v EÚ a vo svete, ktoré budú musieť obstáť v ďalších skúškach v dôsledku budúcich otrasov od zmeny klímy po vypuknutie nových ochorení a nedostatok pracovných síl (1). Kríza poukázala na to, že skutočnosť, že sa potraviny dostávajú „z farmy na stôl“, nemožno považovať za samozrejmosť, a preukázala vzájomnú prepojenosť subjektov a činností v poľnohospodárstve a v celom potravinovom systéme. Z dlhodobého hľadiska sú potrebné podporné krízové opatrenia, ako aj kroky na zabezpečenie obnovy a oživenia. V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ a stratégii EÚ v oblasti biodiverzity sa správne uznáva potreba vybudovať odolnosť po skončení pandémie COVID-19 zlepšením hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti potravinových systémov. Teraz je rozhodujúce premeniť tieto stratégie na zmysluplné a včasné kroky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Poľnohospodári v celej EÚ už podnikli kroky na zvýšenie udržateľnosti a ďalšie zlepšenie noriem. Poľnohospodári a pracovníci v potravinovom systéme (v oblasti poľnohospodárstva, spracovania a distribúcie) sú pri kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 v prvej línii a zabezpečujú neprerušené dodávky potravín pre všetkých európskych občanov; systematicky znášajú riziká, pričom si ponechávajú nízky podiel pridanej hodnoty v potravinovom systéme. Od poľnohospodárov treba však aj naďalej očakávať, že budú oveľa viac než doteraz ďalej budovať udržateľnosť a odolnosť. Vzhľadom na zložitú hospodársku situáciu, v ktorej sa momentálne nachádza absolútna väčšina poľnohospodárov, môžu tieto potrebné zásadné zmeny nastať len vtedy, ak budú stanovené správne politické a ekonomické stimuly. EHSV sa nedomnieva, že by návrhy reformy SPP už viedli k tomuto cieľu. Preto je nevyhnutné zabezpečiť podstatne lepšie podmienky, aby potraviny vyrábané na miestnej úrovni a udržateľným spôsobom v EÚ (2) boli konkurencieschopné aj z hľadiska dovozu a aby sa náklady a prínosy spojené s transformáciou nielen spravodlivo rozdelili (medzi rôzne sociálne skupiny, odvetvia a regióny, ako aj medzi súčasnú a budúcu generáciu), ale aby boli finančné prostriedky cielene prideľované na podporu udržateľného poľnohospodárstva. Stratégia „z farmy na stôl“ sa musí využiť ako príležitosť na zásadnú zmenu dynamiky dodávateľského reťazca a dosiahnutie trvalého zlepšenia príjmov a materiálneho zabezpečenia poľnohospodárov. Výbor opakuje, že európska zelená dohoda musí byť vo všetkých zložkách ekologickou a sociálnou dohodou. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pokiaľ ide o dovoz nespracovaných poľnohospodárskych výrobkov a potravín, EHSV by očakával, že stratégia „z farmy na stôl“ bude obsahovať podobné jasné vyhlásenie, ako urobila Komisia pri oznamovaní kompenzácie uhlíka na hraniciach pre priemyselné výrobky, keďže naši poľnohospodári (a spotrebitelia) musia byť chránení pred dovozom, ktorý nespĺňa európske kritériá udržateľnosti. Platí to o to viac, že je jasné, že je nevyhnutné zvýšiť naše súčasné normy. Stratégia „z farmy na stôl“ však v tomto ohľade úplne zlyháva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV víta zverejnenie stratégie „z farmy na stôl“, ktorá predstavuje zásadnú príležitosť na dosiahnutie opísaných cieľov. V tomto stanovisku výbor identifikuje určité nedostatky v oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ a akčnom pláne (vo vzťahu k cieľom európskej zelenej dohody a vlastným návrhom výboru na komplexnú potravinovú politiku (3)) a poskytuje usmernenie, ako možno stratégiu „z farmy na stôl“ posunúť o krok vpred a premietnuť ju do účinného plánu transformácie. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Základy efektívnej stratégie „z farmy na stôl“: riadenie, zodpovednosť, ciele a zdroje

| 3.1. | EHSV od roku 2016 vyzýva, aby sa v EÚ vypracovala komplexná potravinová politika, ktorá by umožňovala zdravé stravovanie na základe udržateľných potravinových systémov, prepojenie poľnohospodárstva s výživou a ekosystémovými službami a zabezpečila dodávateľské reťazce, ktoré by chránili zdravie celej európskej spoločnosti (4). Zišla sa aj široká koalícia občianskej spoločnosti s cieľom spoločne vypracovať podrobný plán „spoločnej potravinovej politiky“ pre EÚ v trojročnom procese vedenom panelom IPES-Food (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V súlade s odporúčaniami v uvedených textoch by komplexná potravinová politika EÚ mala zabezpečiť: i) hospodársku, environmentálnu a sociálno-kultúrnu udržateľnosť; ii) integráciu naprieč odvetviami, oblasťami politiky a úrovňami riadenia; iii) inkluzívne rozhodovacie procesy; a iv) kombináciu povinných opatrení (nariadenia a dane) a stimulov (cenové prirážky, prístup k úverom, zdrojom a poisteniu) s cieľom urýchliť prechod na udržateľné potravinové systémy. Mala by urýchliť rozvoj obehového hospodárstva a znížiť environmentálny vplyv potravinárskeho a maloobchodného sektora prijatím opatrení v oblasti dopravy, skladovania, balenia a potravinového odpadu. Mala by byť vybavená aj na riešenie novej situácie po skončení pandémie COVID-19, najmä potrebu zlepšiť krízové riadenie a posilniť bezpečné a spravodlivé pracovné podmienky v celom reťazci. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Hoci sa v oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ a akčnom pláne označuje mnoho relevantných nástrojov, chýba im účinný mechanizmus riadenia. Po prvé, opatrenia musia byť zoskupené do súboru všeobecných plánov zameraných na ciele, v ktorých sa opisujú potravinové systémy, ktoré by EÚ chcela zaviesť v strednodobom a dlhodobom horizonte (6). Tieto ciele musia byť prierezové, aby sa nezaoberali len konkrétnymi časťami reťazca (7). Je to nevyhnutné s cieľom: i) zdôrazniť potrebu prístupov zahŕňajúcich celý reťazec a spravodlivého rozdelenia nákladov s cieľom riešiť problémy v poľnohospodárstve; ii) umožniť uprednostňovanie rôznych riešení a vyhnúť sa prístupu „à la carte“, v ktorom sú zahrnuté nekompatibilné riešenia; iii) zabezpečiť, aby boli predložené alternatívne opatrenia (s rovnocennými účinkami) v prípade oneskorenia alebo zrušenia pôvodne naplánovaných opatrení; iv) zabezpečiť, aby kvantitatívne a kvalitatívne ciele boli sprevádzané úplným súborom opatrení potrebných na ich dosiahnutie (a aby boli preto uskutočniteľné), a ak je to potrebné, doplniť ďalšie cieľové hodnoty, aby sa splnili stanovené ciele; a v) poskytnúť pevný základ na zabezpečenie súladu rôznych odvetvových politík (napr. SPP, obchod, životné prostredie, rozvoj zdravia a bezpečnosť potravín) so stratégiou „z farmy na stôl“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Aby bola stratégia „z farmy na stôl“ účinná, musí ju doplniť jasný rámec s cieľmi, ukazovateľmi a spoľahlivým monitorovacím mechanizmom, ale bez zvyšovania byrokracie. EHSV už odporučil vytvoriť hodnotiacu tabuľku EÚ pre udržateľné potraviny, ktorá by umožňovala riešiť problémy s potravinového systému viacročným prístupom, čím by sa podporilo zosúladenie politiky na rôznych úrovniach riadenia. Hodnotiaca tabuľka by poskytovala ukazovatele, a tým stimulovala a monitorovala pokrok smerom k dosiahnutiu stanovených cieľových hodnôt (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Účinná stratégia „z farmy na stôl“ by mala znížiť nákladné externé vplyvy z poľnohospodárstva a zabezpečiť spravodlivé odmeňovanie všetkých poľnohospodárov na trhoch; preto bude z dlhodobého hľadiska vysoko nákladovo efektívna. Prechod na udržateľné a konkurencieschopné potravinové systémy si však vyžaduje naliehavé investície. Predovšetkým je potrebné veľké úsilie a kapitálové investície, aby sa dosiahli úrovne opatrení v oblasti klímy a životného prostredia stanovené v európskej zelenej dohode a aby sa poľnohospodárom pomohlo zaviesť udržateľné prístupy. Tieto ciele sa nedajú dosiahnuť, ak sa prerušia kľúčové toky financovania. Zníženie finančných prostriedkov na rozvoj vidieka by mohlo byť škodlivé, keďže obsahuje niektoré z najdôležitejších nástrojov na podporu transformácie, ako sa uvádza v oznámení o stratégii „z farmy na stôl“. Výbor tiež pripomína, že je dôležité vyčleniť 10 miliárd EUR na výskum v oblasti poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a biohospodárstva, ako to stanovuje Európska komisia vo svojich návrhoch viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027. Zatiaľ čo dodatočné prostriedky vo výške 15 miliárd EUR na rozvoj vidieka a agropotravinársky výskum navrhnuté v rámci balíka na obnovu po pandémii COVID-19 sú vítané a potrebné, nie sú náhradou dlhodobých záväzkov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pri dohľade nad vývojom a vykonávaním stratégie „z farmy na stôl“ zohráva úlohu celý rad zainteresovaných strán v potravinových systémoch. Aj keď by sa mala uprednostňovať lepšia spolupráca medzi existujúcimi orgánmi, bude potrebná špecializovaná štruktúra riadenia s viacerými zainteresovanými stranami. Pri skúmaní možností by sa malo zabezpečiť, aby nová štruktúra riadenia: i) prijala demokratické a inkluzívne prístupy v súlade s najlepšími postupmi súčasných orgánov, najmä platformy viacerých zainteresovaných strán pre ciele udržateľného rozvoja; ii) mala jasný mandát, ktorý zahŕňa posúdenie toho, do akej miery sú odvetvové politiky, ako je SPP, v súlade so stratégiou „z farmy na stôl“; a iii) zahŕňala silné a rozmanité zastúpenie poľnohospodárskych skupín, občianskej spoločnosti (vrátane organizácií EÚ, národných a miestnych organizácií) a aktérov dodávateľského reťazca. Je potrebné zabrániť situácii, aby sa poľnohospodárske záujmové skupiny zaoberali iba SPP a občianska spoločnosť iba stratégiou „z farmy na stôl“: je nevyhnutné vyriešiť napätie a všetci aktéri sa musia dohodnúť na spôsobe transformácie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mala by sa preskúmať možnosť „Európskej rady potravinovej politiky“ (9), ako sa uvádza v predchádzajúcich stanoviskách EHSV (vrátane jej finančnej životaschopnosti). S Európskou radou potravinovej politiky by sa mali viesť konzultácie o vykonávaní stratégie „z farmy na stôl“. Mala by sa zriadiť čo najskôr. Na miestnej úrovni už existujú rady potravinovej politiky, ktoré spájajú rôznych aktérov potravinového systému na celom území s cieľom riešiť problémy, prepájať mestá s výrobou potravín v okolitých regiónoch a zabezpečiť účinné riadenie miestnych a regionálnych potravinových politík (10). Ako ukázala kríza spôsobená pandémiou COVID-19, odolné dodávateľské reťazce závisia od účinných opatrení na miestnej úrovni, kde občianska spoločnosť môže spolupracovať so štátnymi a s obchodnými partnermi na odstránení nedostatkov v zásobovaní potravinami (11). Európska rada potravinovej politiky by urýchlila zosúladenie politík na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a miestnej úrovni (t. j. viacúrovňové riadenie). Združovala by zástupcov miestnych rád potravinovej politiky a zainteresované strany z občianskej spoločnosti a z celého dodávateľského reťazca (vrátane poľnohospodárov, pracovníkov a spotrebiteľov), čím by sa zainteresovaným stranám poskytla platforma na vzájomné učenie prostredníctvom výmeny osvedčených postupov, zabezpečilo by sa, aby sa brali do úvahy všetky hľadiská rôznych sektorov, a identifikovali by sa prekážky propagácie udržateľných potravín na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné ďalšie kroky

4.1.   Zdravé a udržateľné stravovanie

| 4.1.1. | Zdravé a udržateľné stravovanie predstavuje kľúčový pilier komplexnej potravinovej politiky, pretože naše stravovanie treba urýchlene preorientovať s cieľom zlepšovať zdravie ekosystémov a obyvateľov a vitalitu vidieckych území (12). V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa uznáva, že je potrebné zabezpečiť, aby zdravé a udržateľné možnosti boli pre spotrebiteľov najjednoduchšie (t. j. široko prístupné a cenovo dostupné pre všetkých), a uznáva sa, že „potravinové prostredie“ ovplyvňuje výber ľudí. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Stratégia „z farmy na stôl“ by mohla ponúknuť jedinečnú príležitosť na preformovanie potravinového prostredia, čo si vyžaduje zosúladenie viacerých rôznych politík na strane ponuky a dopytu na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a miestnej úrovni vrátane krokov na: i) riešenie nezdravého marketingu a reklamy prostredníctvom regulačných opatrení; ii) zabezpečenie ľahko použiteľných, spoľahlivých a nezávislých informácií o výživovej hodnote pre spotrebiteľov; iii) zavedenie stabilných cenových politík; iv) podporu udržateľného verejného obstarávania potravín; v) presadzovanie (re)formulácie produktov; vi) vytvorenie zdravého maloobchodného, reštauračného, mestského a školského prostredia; a vii) investovanie do vzdelávania spotrebiteľov. Tieto kroky musia byť doplnené sociálnymi politikami, aby sa zabezpečilo, aby skupiny s nízkym príjmom a znevýhodnené skupiny mali lepší prístup k zdravému a udržateľnému stravovaniu. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ a v akčnom pláne však nie sú načrtnuté komplexné kroky vo všetkých oblastiach politiky a opierajú sa o kódexy správania, prísľuby a ďalšie samoregulačné nástroje (13), ktoré sa doteraz ukázali ako neúčinné. Plán Európskej komisie vydávať odporúčania členským štátom (v rámci strategických plánov SPP) o tom, ako plniť ciele SPP a stratégie „z farmy na stôl“ vrátane cieľov v oblasti zdravia, je vítaný. Opatrenia týkajúce sa stravovania však nemôžu byť voliteľné. Schválenie strategických plánov SPP by malo byť podmienené tým, že členské štáty prijmú komplexné plány na zmenu potravinového prostredia, ktoré spájajú stimuly pre zdravú a udržateľnú výrobu potravín s vytvorením nových trhov pre tieto výrobky. Bolo by to tiež v súlade so záväzkom Komisie podporovať výrobu a spotrebu potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pokiaľ ide o poskytovanie spoľahlivých informácií o výživovej hodnote a usmernení, EHSV vyzval na vypracovanie nových usmernení o udržateľnom stravovaní, v ktorých sa zohľadnia kultúrne a geografické rozdiely medzi členskými štátmi a v rámci nich. Usmernenia o udržateľnom stravovaní by pomohli vytvoriť jasnejšie smerovanie pre poľnohospodárske podniky, spracovateľov, maloobchodníkov a odvetvie stravovania a agropotravinársky systém by využil nový rámec na výrobu, spracovanie, distribúciu a predaj zdravších a udržateľnejších potravín za spravodlivejšie ceny (14). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Spravodlivý potravinový dodávateľský reťazec za spravodlivé ceny

| 4.2.1. | EHSV už vyzval na zákaz všetkých nekalých obchodných praktík (NOP) (15). Potravinový dodávateľský reťazec je obzvlášť náchylný na NOP, a to v dôsledku veľkej nerovnováhy síl medzi malými a veľkými subjektmi a medzi výrobcami s dlhodobými záväzkami a flexibilnejšími obchodnými subjektmi. Regulačný prístup a legislatívny rámec s efektívnym a stabilným mechanizmom presadzovania sú spôsobom, ako sa dá otázka NOP riešiť na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa správne uznáva kľúčová práca poľnohospodárov a pracovníkov v rámci potravinového reťazca (vrátane tých, ktorí pracujú v neistých podmienkach), a potreba zaistiť ich zdravie a bezpečnosť v súlade so záväzkami v rámci Európskeho piliera sociálnych práv. Výbor však vyjadruje poľutovanie nad tým, že nie sú sprevádzané konkrétnymi krokmi v akčnom pláne. EHSV okrem toho vyjadruje poľutovanie nad neprepojením spravodlivých podmienok so spravodlivými cenami potravín a domnieva sa, že spravodlivé ceny potravín (odrážajúce skutočné výrobné náklady pre životné prostredie a spoločnosť) sú jediným spôsobom, ako z dlhodobého hľadiska dosiahnuť udržateľné a spravodlivé potravinové systémy. Veľké maloobchodné a nadnárodné spoločnosti v súčasnosti dosahujú najvyššie zisky, zatiaľ čo nákupné ceny sú v súčasnosti príliš nízke na to, aby poľnohospodárom zaručili živobytie a dôstojné pracovné podmienky, a často dokonca nepokrývajú ani výrobné náklady. Podiel hodnoty potravinového reťazca EÚ smerujúcej k poľnohospodárom klesol z 31 % v roku 1995 na 24 % v roku 2005 (16) a nedávno bol odhadnutý na približne 21 % (17). Na základe úzkeho výkladu právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže sa umožnilo stláčanie nákupných cien, pričom blaho spotrebiteľov zodpovedá najnižšej možnej cene. To treba zmeniť, a to aj v zmluvách EÚ. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | V rámci stratégie „z farmy na stôl“ by EÚ a členské štáty mali prijať komplexné opatrenia na zabezpečenie toho, aby nákupné ceny zostali vyššie ako výrobné náklady a aby sa zdravé a udržateľné stravovanie stalo relatívne prístupnejším a cenovo dostupnejším. Na tento účel bude potrebné využiť celý rad nástrojov verejnej správy, od tvrdých fiškálnych opatrení po prístupy založené na informáciách, aby sa zviditeľnili skutočné náklady, pričom sa bude vychádzať z najlepších nových metodík na účtovanie skutočných nákladov (18). EHSV opakovane zdôrazňuje, že je dôležité investovať do vzdelávania o udržateľnom stravovaní už od útleho veku s cieľom pomôcť mladým ľuďom oceniť hodnotu potravín a spravodlivé ceny. Osobitná pozornosť sa musí venovať zraniteľným skupinám, najmä starším ľuďom a obyvateľom s nízkymi príjmami. Mali by sa preskúmať aj nové formy označovania, ktoré by ukazovali podiel hodnoty určenej poľnohospodárom. Všetky kroky, ktoré majú vplyv na ceny, by sa mali starostlivo naplánovať v postupnom slede, aby sa predišlo rýchlym zmenám, a mali by byť sprevádzané monitorovaním vplyvov na rodiny s nízkymi príjmami (19), aby sa zabezpečilo, že v dôsledku politických zásahov sa ich prístup k zdravému stravovaniu zvýši, nie zníži. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Farmárske trhy, komunitou podporované poľnohospodárstvo, spotrebiteľské družstvá a ďalšie iniciatívy v rámci krátkeho dodávateľského reťazca ponúkajú poľnohospodárom kľúčové možnosti, ako zvýšiť pridanú hodnotu a získať spravodlivé ceny, najmä pre tých, ktorí uplatňujú metódy ekologického poľnohospodárstva alebo iné ekologické metódy, ktoré nie sú súčasťou označenia. Často sa zapájajú miestne a regionálne samosprávy, ktoré zavádzajú miestne systémy riadenia v oblasti potravín, v ktorých sa združujú rôzne dotknuté subjekty, a podporujú používanie miestnych výrobkov v zariadeniach spoločného stravovania. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa v tomto ohľade neriadila jeho predchádzajúcimi stanoviskami. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Tento návrat na miestnu úroveň podporuje pracovné miesta a miestnu dynamiku. Zvyšuje aj odolnosť, čo sa prejavuje aj v reakciách na pandémiu COVID-19 na všetkých úrovniach dodávateľského reťazca (výrobcovia, spracovatelia a maloobchodníci). Vidiecke oblasti sú jedným z príkladov oblasti, v ktorej sú spotrebiteľské družstvá zvyčajne posledným nedotknutým prevádzkovateľom podnikov. Krátke dodávateľské reťazce sú pre spotrebiteľov zdrojom čerstvých a vysokokvalitných výrobkov, ktoré obohacuje ich história a medziľudské vzťahy. Stimulujú záujem o hodnotu výrobkov, vzdelávajú ľudí o tejto hodnote a obnovujú dôveru v potravinové systémy (20). Iniciatívy spolupráce založené na solidarite tiež zohrávajú kľúčovú úlohu pri vývoji vzdelávacích materiálov pre školy a dôslednom zvyšovaní povedomia o boji proti plytvaniu potravinami a obezite, najmä medzi deťmi. Aj keď sa v oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ uznávajú výhody krátkych dodávateľských reťazcov, na ďalšie rozvíjanie týchto reťazcov a odstránenie všetkých prekážok ich prosperovania v celej EÚ sú potrebné konkrétne opatrenia a pridelenie finančných prostriedkov (a to aj v strategických plánoch SPP). |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Posilnenie vonkajšieho rozmeru stratégie „z farmy na stôl“

| 4.3.1. | Bez zmien v obchodnej politike EÚ sa ciele stratégie „z farmy na stôl“ nedosiahnu. Oznámenie o stratégii „z farmy na stôl“ a akčný plán zahŕňajú dôležité kroky na posilnenie ustanovení o udržateľnosti v dvojstranných dohodách o voľnom obchode EÚ (FTA) a presadzovanie týchto pravidiel. Ako však uviedli francúzske a holandské orgány (21), je možné urobiť viac pre zaistenie súladu s medzinárodnými dohodami a pre zjednodušenie postupov oznamovania a konania o porušeniach záväzkov v oblasti udržateľnosti. Výbor ďalej naliehavo vyzýva EÚ, aby zabezpečila skutočnú reciprocitu noriem v preferenčných obchodných dohodách, najmä pokiaľ ide o dobré životné podmienky, udržateľnosť a vysledovateľnosť z farmy na stôl, pričom vychádza z toho, čo sa dosiahlo v niektorých nedávnych bilaterálnych ustanoveniach (22). Uhlíkové clo stanovené v poverovacom liste vymenovaného výkonného podpredsedu pre európsku zelenú dohodu (23) je naďalej nevyhnutné na to, aby sa zabránilo podhodnocovaniu cien poľnohospodárov a potravinárskych spoločností v EÚ dovozom z krajín, ktoré neberú zmierňovanie zmeny klímy vážne. Opomenutie uhlíkového cla, stanovovania cien uhlíka a monitorovania emisií skleníkových plynov z dovezených výrobkov je preto poľutovaniahodné a vážne oslabuje ambície stratégie „z farmy na stôl“ a zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa neuznáva vplyv vývozu EÚ na malých výrobcov v rozvojových krajinách ani úloha nadnárodných spoločností so sídlom v EÚ, pokiaľ ide o prispievanie k neudržateľným postupom na celom svete. Nové možnosti presadzovania musia byť zamerané predovšetkým na podniky so sídlom v EÚ, ktoré musia zodpovedať za zabezpečenie toho, aby v ich dodávateľských reťazcoch nedochádzalo k odlesňovaniu, zaberaniu pôdy a porušovaniu práv. EHSV preto víta záväzok komisára pre spravodlivosť Reyndersa zaviesť záväzné požiadavky v oblasti ľudských práv a náležitej starostlivosti o životné prostredie pre podniky v EÚ a žiada, aby sa v rámci stratégie „z farmy na stôl“ zvážili ďalšie opatrenia špecifické pre jednotlivé odvetvia. Ako poznamenal Európsky parlament (24), povinnosti náležitej starostlivosti sú mimoriadne naliehavé pre hospodárske subjekty v dodávateľskom reťazci komodít, ktorých produkcia ohrozuje lesy (napr. hovädzie mäso, sója, palmový olej). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Najdôležitejšie je, že v stratégii „z farmy na stôl“ sa neuznáva obehovosť svetových poľnohospodárskych trhov a vzájomný vplyv, ktorý má objem obchodu na dovážajúcu aj vyvážajúcu krajinu. Stratégia predstavuje zásadnú príležitosť na opätovné stanovenie vonkajších cieľov EÚ v súlade s ambíciami oznámenia Európskej komisie „Obchod pre všetkých (25). V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ táto dlhodobá úvaha chýba. Dohody o voľnom obchode naďalej vedú k neudržateľnému rastu spotreby, ktorý má obrovský vplyv na životné prostredie v tretích krajinách – najmä odlesňovanie (26). Je potrebné spochybniť neustále rozširovanie objemu obchodu ako konečný cieľ politiky EÚ (najmä v odvetviach s vysokými emisiami skleníkových plynov a v strategických odvetviach vyžadujúcich si rozmanitosť rozsiahlych reťazcov v dôsledku pandémie COVID-19). Je tiež dôležité nájsť nové spôsoby sprísňovania noriem, podpory udržateľných postupov a zabezpečenia toho, aby drobní poľnohospodári v EÚ a rozvojových krajinách mohli využívať nové príležitosti na udržateľnú výrobu. Tieto úvahy by sa mali presadzovať skôr na multilaterálnych fórach, napríklad vo Výbore OSN pre svetovú potravinovú bezpečnosť (CFS) a v rámci Codex Alimentarius, než sa obmedzovať len na bilaterálne rokovania, kde je účasť poľnohospodárov a občianskej spoločnosti obmedzená, nerovnováha moci je značná a konečným cieľom je liberalizácia obchodu. Východiskovým bodom môže byť plánovaný legislatívny rámec pre udržateľné potravinové systémy. V prvom rade musí slúžiť na vytvorenie jasnej definície udržateľných potravinových systémov v súlade s existujúcimi definíciami environmentálnej udržateľnosti EÚ (27). |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Podpora poľnohospodárov pri prechode na odolné, rozmanité a agroekologické systémy

| 4.4.1. | Oznámenie o stratégii „z farmy na stôl“ a stratégia v oblasti biodiverzity zahŕňajú zásadné kroky zamerané na obnovu a ochranu pôdy a agroekosystémov, najmä cieľové hodnoty týkajúce sa poľnohospodárskej plochy s krajinnými prvkami s vysokým stupňom diverzity (10 %) a pôdy obhospodarovanej ekologickým spôsobom (25 %). Mala by sa však zvážiť východisková pozícia rôznych členských štátov. V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa nerieši udržateľné hospodárenie s pôdou a prístup k pôde. Ide o závažný problém vzhľadom na to, že predstavuje jednu z hlavných prekážok generačnej obnovy poľnohospodárov, bez ktorej sa stratí základ EÚ pre udržateľné a produktívne poľnohospodárstvo. EHSV navrhol rámec EÚ zameraný na ochranu poľnohospodárskej pôdy v členských štátoch, ktorá je dôležitá pre výrobu potravín (28). Dosiahnutie týchto chvályhodných cieľov by si však vyžadovalo primeranú finančnú podporu, s ktorou sa v súčasných rozpočtových návrhoch nepočíta. V oznámení sa takisto neuvádza usmernenie, ako by sa mal dosiahnuť väčší dopyt po ekologických produktoch. Splnenie cieľa súvisiaceho s krajinnými prvkami bude pre niektorých poľnohospodárov veľmi nákladný. EHSV vyzýva, aby sa realizovalo posúdenie vplyvu, pokiaľ ide o plnenie tohto cieľa. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV sa domnieva, že agroekológia je horizontom, ku ktorému by malo európske poľnohospodárstvo smerovať (29), čo si vyžaduje zmenu paradigmy, ktorou sa zvýši rozmanitosť na všetkých úrovniach (druhy, poľnohospodárske podniky, krajina a živobytie). Agroekológia ako veda, technika či sociálne hnutie považuje potravinový systém za celok a jej cieľom je priblížiť výrobcu k jeho prostrediu pri súčasnom zachovaní a dokonca obnove zložitosti a rozmanitosti agro-eko-sociálneho systému. V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa však agroekológia stále považuje za špecializovanú možnosť, ktorá sa má medzi ostatnými možnosťami podporovať prostredníctvom výskumných politík a ekologických režimov SPP. Neidentifikuje sa v ňom preto potreba prepracovať a znovu diverzifikovať poľnohospodárstvo v celej EÚ napriek tomu, že k takémuto posunu musí dôjsť, aby sa dosiahli stanovené cieľové hodnoty a ciele stratégie „z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity (vrátane cieľov v oblasti znižovania používania pesticídov, hnojív a antibiotík). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Okrem už opísaného rozvoja ekologického poľnohospodárstva EHSV tiež žiada, aby sa podrobnejšie preskúmali a podporovali aj iné poľnohospodárske metódy, ktoré zvyšujú biodiverzitu a znižujú využívanie vstupov. Môže sem patriť aj presné poľnohospodárstvo, pričom treba mať na zreteli vysoké investičné náklady, ktoré samy osebe mnoho malých a stredných poľnohospodárskych podnikov nedokáže pokryť. Potenciál pestovateľskej praxe šetrnej k zdrojom, pôde a životnému prostrediu možno naplniť prostredníctvom integrácie údajov o pôde, hnojivách, pesticídoch a výnosoch. To si vyžaduje napríklad lepší prístup k údajom obsiahnutým v národných databázach, väčšiu mobilitu a jednoduchšiu použiteľnosť. Treba pritom podporovať využívanie informačných a komunikačných technológií. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | So zreteľom na pandémiu COVID-19 je viac než kedykoľvek predtým potrebné reštrukturalizovať odvetvie chovu hospodárskych zvierat spôsobom, ktorý zníži jeho zraniteľnosť a vplyv na pracovníkov, životné prostredie a dobré životné podmienky zvierat. Stratégia „z farmy na stôl“ však vonkoncom nezodpovedá tejto výzve. Mala by napríklad opísať a zahŕňať kroky na zníženie závislosti od dovážaného bielkovinového krmiva a na opätovné začlenenie hospodárskych zvierat do zmiešaných agroekologických systémov. Napríklad v Európe sa už roky politicky filozofuje napr. o „európskej stratégii v oblasti bielkovín“, avšak bezvýsledne. Stratégia „z farmy na stôl“ obsahuje aj v tejto veci príliš málo a príliš nezáväzné formulácie. Úplne sa premárnila príležitosť zamyslieť sa nad tým, čo by mnohonásobne oceňovaná zásada obehového hospodárstva znamenala pre európske poľnohospodárstvo. EHSV si napríklad kladie otázku, do akej miery sú veľké množstvá krmív dovážané napríklad z Južnej Ameriky, ktoré sú spoluzodpovedné za ničivé odlesňovanie dažďových pralesov, zlučiteľné so zásadou obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa neuvádza dostatok podrobností o tom, ako budú poľnohospodári podporovaní pri prijímaní nových postupov. Hoci platby na základe transformácie v rámci ekologických režimov by si na splnenie nových ambícií vyžadovali značné financovanie, funkcia platieb v rámci SPP v oblasti podpory príjmu je kľúčová a zostane taká aj v nasledujúcich rokoch, aj keď sa podniknú kroky na zabezpečenie toho, aby ceny potravín odrážali skutočné náklady (pozri 4.2). Bude potrebné dobre zabezpečiť poradenské služby z hľadiska zdrojov, aby pomáhali poľnohospodárom pri veľkých výrobných zmenách. Ak sa majú splniť ciele európskej zelenej dohody a stratégie „z farmy na stôl“, rozpočet na SPP sa nesmie znížiť ani udržať na súčasnej úrovni, ale mal by sa zvýši v súlade s uvedenými cieľmi. Náklady súvisiace s cieľmi európskej zelenej dohody ďaleko presahujú rámec súčasného programového obdobia. Treba objasniť, aké budú finančné požiadavky na budúce štátne rozpočty, aby sa splnili opatrenia európskej zelenej dohody a dosiahli cieľové hodnoty/ukazovatele európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa správne uvádza potreba zohľadniť rôzne východiskové situácie členských štátov. Postupy sa veľmi líšia, pokiaľ ide o intenzitu poľnohospodárstva na hektár, hustotu chovu na hektár, používanie pesticídov, hnojív a antibiotík na hektár a na zviera a dobré životné podmienky zvierat. Pre každú cieľovú hodnotu stanovenú v európskej zelenej dohode a stratégii „z farmy na stôl“ by sa malo vykonať posúdenie vplyvu, pričom by sa mala zohľadniť rozdielna situácia v členských štátoch. EHSV však zdôrazňuje aj potrebu rovnakých podmienok pre všetky členské štáty a žiada, aby sa podrobnejšie objasnilo, ako sa bude riešiť riziko rozdielnych noriem vykonávaním stratégie „z farmy na stôl“ a strategických plánov SPP a v akých časových rámcoch. Výbor sa domnieva, že prístupy šité na mieru by sa mali vzťahovať na rýchlosť transformácie, ale nie na konečné cieľové hodnoty a ciele, ktoré sa majú dosiahnuť. |
| --- | --- |

4.4.6.

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions (COVID-19 a kríza v potravinových systémoch: príznaky, príčiny a potenciálne riešenia). Komuniké panelu IPES-Food, apríl 2020.

1

COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions

(2)  „Na to, aby komplexná európska potravinová politika bola skutočne relevantná pre európskych spotrebiteľov, je nevyhnutné zabezpečiť konkurencieschopnosť potravín vyrábaných udržateľne v EÚ. To znamená, že európske poľnohospodársko-potravinárske odvetvie musí byť schopné dodávať spotrebiteľom potraviny za ceny, ktoré budú zahŕňať zvýšené náklady na plnenie takých kritérií, ako je udržateľnosť, dobré životné podmienky zvierat, bezpečnosť potravín a ich výživová hodnota, ale zabezpečia aj primerané príjmy poľnohospodárov a zachovanie jeho postavenia dodávateľa uprednostňovaného veľkou väčšinou spotrebiteľov.“ Stanovisko na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ, bod 5.8 (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ

(3)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

(5)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union (Smerom k spoločnej potravinovej politike pre Európsku úniu), Brusel, IPES Food, 2019.

5

Towards a Common Food Policy for the European Union

(6)  Konkrétne ciele, ktoré sú relevantné pre komplexnú stratégiu, a druhy opatrení potrebných na ich dosiahnutie sú podrobne uvedené nižšie a čerpajú zo stanovísk vypracovaných EHSV.

6

(7)  Jedinou výnimkou v stratégii „z farmy na stôl“ je odkaz na dosiahnutie „zdravého a udržateľného stravovania“; aj keď je tento zámer orientovaný na dosiahnutie cieľa, ide skôr o spotrebiteľskú požiadavku ako o zdôraznenie potreby riešiť ho v celom reťazci.

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

8

(9)  Tento nový orgán by fungoval ako platforma v rámci existujúcich inštitúcií.

9

(10)  Na mnohých miestach (napr. Miláno v Taliansku, Montpellier vo Francúzsku, Gent, Brusel a Liège v Belgicku a Toronto v Kanade) prebiehajú procesy na opätovné spojenie miest s ich susednými oblasťami potravinárskej výroby, ktoré sa v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 pravdepodobne urýchlia.

10

(11)  COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions (COVID-19 a kríza v potravinových systémoch: príznaky, príčiny a potenciálne riešenia). Komuniké panelu IPES-Food, apríl 2020.

11

OVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions

(12)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 9.

12

(13)  V oznámení o stratégii „z farmy na stôl“ sa uvádza, že Európska komisia „uvíta záväzky potravinárskych spoločností a organizácií prijať konkrétne kroky zamerané na zdravie a udržateľnosť“.

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 165.

15

(16)  Európsky parlament, správa o spravodlivých príjmoch pre poľnohospodárov: lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe, 2009/2237(INI), 2009, https://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0225+0+DOC+XML+V0//SK.

16

(17)  Európsky parlament, „Parlamentné otázky – Odpoveď p. Hogana v mene Komisie,“27. februára 2015, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect.

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/.

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 65.

20

(21)  Neoficiálny dokument od holandských a francúzskych orgánov o obchode, účinkoch týkajúcich sa sociálneho hospodárstva a udržateľnom rozvoji.

21

(22)  Napríklad bezcolný prístup na trhy EÚ s vajcami bol v dohode o voľnom obchode medzi EÚ a združením Mercosur prvýkrát podmienený zosúladením s normami EÚ týkajúcimi sa dobrých životných podmienok sliepok: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk.

23

(24)  Európsky parlament, uznesenie Európskeho parlamentu z 11. septembra 2018 o transparentnom a zodpovednom riadení prírodných zdrojov v rozvojových krajinách: prípad lesov, 2018/2003(INI).

24

(25)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm.

26

(27)  Táto definícia môže vychádzať z definície environmentálnej udržateľnosti zakotvenej v akčnom pláne Európskej komisie o financovaní udržateľného rastu a zosúladiť sa s ňou.

27

(28)  Využívanie pôdy na udržateľnú výrobu potravín a ekosystémové služby (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 72).

28

Využívanie pôdy na udržateľnú výrobu potravín a ekosystémové služby

(29)  Pozri poznámku pod čiarou č. 20.

29

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/276

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine

[COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)]

(2020/C 429/35)

| Samostatný spravodajca: | Arnold PUECH D'ALISSAC |
| --- | --- |

Samostatný spravodajca:

Arnold PUECH D'ALISSAC

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 17. 4. 2020
  Európsky parlament, 16. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 29. 6. 2020 |
| Prijaté v pléne | 18. 9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 213/1/4 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 17. 4. 2020

Európsky parlament, 16. 4. 2020

Právny základ

článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

29. 6. 2020

Prijaté v pléne

18. 9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

213/1/4

1.   Súvislosti a návrh Komisie

| 1.1. | Rozhodnutím Rady 2003/17/ES (1) sa určitým tretím krajinám udeľuje rovnocennosť, pokiaľ ide o inšpekcie v teréne a produkciu osiva určitých druhov (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tieto predpisy pre osivo zozbierané a kontrolované v uvedených krajinách poskytujú rovnaké záruky, pokiaľ ide o vlastnosti osiva a spôsoby jeho skúšania na účely identifikácie osiva, označovania a kontroly, ako predpisy uplatňované pre osivo zozbierané a kontrolované v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Medzi tretie krajiny uvedené v rozhodnutí 2003/17/ES nie je zahrnutá Ukrajina, a preto do Európskej únie nie je v súčasnosti možné dovážať osivo obilnín zozbierané v tejto krajine. Ukrajina predložila Komisii žiadosť, aby sa na jej osivo obilnín vzťahovalo rozhodnutie Rady 2003/17/ES ako na rovnocenné. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V nadväznosti na uvedenú žiadosť Komisia preskúmala príslušné právne predpisy Ukrajiny a uskutočnila audit systému inšpekcií v teréne a zavedeného systému certifikácie osiva obilnín na Ukrajine. Dospelo sa k záveru, že uplatňované požiadavky a zavedený systém na Ukrajine sú rovnocenné s Úniou a poskytujú rovnaké záruky ako systém Únie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisia preto navrhuje, aby sa ukrajinské osivo prostredníctvom rozhodnutia, ktoré má prijať Európsky parlament a Rada, uznalo za rovnocenné s osivom obilnín zozbieraným, vyprodukovaným a kontrolovaným v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Pripomienky a odporúčania

| 2.1. | EHSV berie na vedomie pozitívne výsledky auditu, ktorý vykonala Komisia na Ukrajine v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe II rozhodnutia 2003/17/ES na účely uznania rovnocennosti právnych požiadaviek a kontrol pre certifikáciu osív obilnín. EHSV však konštatuje, že v audítorskej správe sa uvádza, že určité normy nie sú úplne v súlade s požiadavkami Európskej únie, najmä tie, ktoré sa týkajú izolačnej vzdialenosti certifikovaného osiva ciroku a ktoré sú nižšie, ako aj miery čistoty odrody rodičovských línií používaných na produkciu hybridného osiva kukurice a miery osiva iných druhov pre certifikované osivo kukurice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV v súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami (3) schvaľuje predmetný legislatívny návrh, ale navrhuje odložiť jeho uplatňovanie dovtedy, kým EÚ nedostane po následnej kontrole záruky, ktoré preukážu, že limity uvedené v audítorskej správe boli opravené, že výrobné normy na Ukrajine sú už dôsledne v súlade s európskymi požiadavkami a nedochádza k nekalej súťaži a sú vylúčené škodlivé účinky na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Výbor súhlasí s tým, že uznanie rovnocennosti by mohlo byť prípadne prínosom pre semenárske spoločnosti EÚ pôsobiace na Ukrajine, pre potenciálnych dovozcov v EÚ dovážajúcich osivo z tejto krajiny a pre poľnohospodárov v EÚ, ktorí budú mať vďaka nemu prístup k širšiemu sortimentu osiva, no musí dôjsť k zrkadlovému systému kontroly pre dovoz a musí sa zabezpečiť rovnaká ochrana spotrebiteľov.
  Kontrola hospodárskej súťaže sa musí uplatňovať na obidvoch stranách, aby sa nenarušili obchodné podmienky pre európske organizácie pôsobiace v EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

Kontrola hospodárskej súťaže sa musí uplatňovať na obidvoch stranách, aby sa nenarušili obchodné podmienky pre európske organizácie pôsobiace v EÚ.

| 2.4. | EHSV by však chcel zdôrazniť určité technické aspekty týkajúce sa metód produkcie osiva, ktoré sú na Ukrajinoe iné ako v Európskej únii, najmä pokiaľ ide o prístup k prípravkom na ochranu rastlín. Ukrajinskí producenti majú totiž prístup k širšiemu spektru prípravkov na ochranu rastlín ako producenti z Európskej únie a ťažia z prístupu k určitým molekulám, ktoré sú v Európskej únii zakázané. Tieto rozdiely vedú k narušeniu hospodárskej súťaže a ich dôsledkom by mohlo byť, že sa na územie Európskej únie dostanú výrobky, ktoré nespĺňajú zdravotné a environmentálne normy Európskej únie. Medzi najvýznamnejšie rozdiely patrí prístup k aktívnym látkam používaným na odstraňovanie buriny, ako je atrazín (v EÚ zakázaný od roku 2003) alebo acetochlór (v EÚ zakázaný od roku 2012). Prístup k týmto látkam so širokým spektrom účinnosti, zvyškovým charakterom, vysokou technickou účinnosťou, pokiaľ ide o burinu, a nižšími nákladmi, odhliadnuc od zdravotných dôsledkov, poskytuje ukrajinským producentom jednoznačnú konkurenčnú výhodu. Pokiaľ ide o ochranu pred škodcami, ukrajinskí producenti majú stále prístup k aktívnym látkam zo skupiny neonikotínoidov, z ktorých niektoré sú v EÚ zakázané, ako napríklad klotianidín, tiametoxám alebo čoskoro tiakloprid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Na základe zelenej dohody pre Európu je potrebné chrániť, zachovávať a posilňovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami, a preto je nevyhnutné, aby Ukrajina prestala používať chemické výrobky na produkciu osiva, ktorých používanie EÚ na svojom území zakázala. Musí mať rovnakú úroveň požiadaviek ako Únia, zaviazať sa k úplnému dodržiavaniu všetkých podmienok Parížskej dohody a umožňovať každoročné posúdenie uzatvorených dohôd. Nie je možné, aby rozdiely pretrvávali alebo sa ešte viac prehlbovali. Inak nie je možné povoliť osivá na trhu EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV vzal na vedomie postoj Komisie, podľa ktorej je uznanie certifikačných postupov pre príslušné produkty technickým opatrením. Vzhľadom na uvedené fakty a na skutočnosť, že otvorenie trhu EÚ výrobkom z tretích krajín bude mať hospodársky a sociálny vplyv, výbor odporúča, aby Komisia pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia vykonala posúdenie vplyvu s cieľom preveriť, či toto opatrenie nebude mať negatívne dôsledky pre európskych výrobcov (množiteľov a osivárskych spoločností), a najmä pre mikropodniky a malé podniky. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na základe tohto posúdenia vplyvu a keďže súčasná dohoda o voľnom obchode s Ukrajinou nezaručuje spravodlivý obchod s porovnateľnými fiškálnymi, sociálnymi a environmentálnymi normami, je potrebné najprv preskúmať dohodu o voľnom obchode a európsku obchodnú politiku vo všeobecnosti s cieľom zabrániť nekalej súťaži. Túto revíziu napokon avizuje aj Európska komisia vo svojom oznámení zo 16. júna s dôkladným preskúmaním obchodnej politiky EÚ a začatím verejnej konzultácie. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pokiaľ ide o vzťah medzi EÚ a Ukrajinou, má to mimoriadny význam v sektore osiva kukurice, pričom výrobné náklady závodu na Ukrajine sú oveľa nižšie (rozdiel oproti francúzskym výrobným nákladom bol napríklad v roku 2019 vyčíslený na 26 %). Kombinácia týchto rozhodnutí by viedla k ohrozeniu európskych odvetví množenia osiva kukurice. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V nadväznosti na poučenie z krízy v súvislosti s pandémiou COVID-19 nemožno závislosť od tretích krajín v strategickom sektore potravinovej sebestačnosti akceptovať, a preto sa ňou treba zaoberať v počiatočnom štádiu. |
| --- | --- |

2.9.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 8, 14.1.2003, s. 10.

1

(2)  V súlade so smernicami Rady 66/401/EHS (Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2298), 66/402/EHS (Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2309), 2002/54/ES (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 12) a 2002/57/ES (Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 74).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, s. 55, Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 92.

3

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/279

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/833 z 20. mája 2019, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku

[COM(2020) 215 final – 2020/95 (COD)]

(2020/C 429/36)

| Spravodajca: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konzultácia | Európsky parlament, 17.6.2020
  Rada, 8.6.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 8.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/0/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17.6.2020

Rada, 8.6.2020

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

8.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV opakuje v súvislosti s predloženým návrhom nariadenia svoj postoj vyjadrený v stanovisku 2018/05155 (1), ktorého závery a odporúčania sú uvedené nižšie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV považuje za nevyhnutné transponovať do práva Európskej únie ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré prijala Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO), aby sa dosiahlo ich jednotné a efektívne uplatňovanie v EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa však nazdáva, že v predloženom návrhu sa nezavádza mechanizmus na rýchlu transpozíciu noriem prijatých NAFO, ani na ich každoročnú aktualizáciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor je za jednoduchší a flexibilnejší mechanizmus, a preto navrhuje nariadenie, v ktorom sa v jedinom článku stanoví, že Európska únia musí povinne uplatňovať na svoje flotily normy prijaté NAFO. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na riziko, ktoré predstavuje zavedenie systému delegovaných aktov, ktorým sa Komisii dáva právomoc prijímať právne predpisy bez toho, aby sa muselo prechádzať riadnymi legislatívnymi postupmi. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Hlavným cieľom predloženého návrhu je transponovať do práva EÚ ochranné a vynucovacie opatrenia, ktoré na svojom 41. výročnom zasadnutí v septembri 2019 prijala Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V dokumente sa navrhujú technické zmeny vzťahujúce sa na sprehľadnenie formulácií v texte, ktoré sa týkajú obmedzení úlovkov a úsilia, zákazov rybolovu, úlovkov ponechávaných na palube, veľkosti ôk sietí, rybárskych denníkov a denných záznamov o produkcii. Okrem toho sa stanovujú dodatočné povinnosti inšpektorov a zjednodušujú sa mesačné hlásenia o úlovkoch. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Súčasťou návrhu sú aj redakčné zmeny týkajúce sa halibuta tmavého, denných záznamov o produkcii a postupov uplatňovaných pri porušení predpisov. Takisto sa uvádzajú odkazy na webové sídlo NAFO venované inšpekciám rybárskych plavidiel a dohľadu nad nimi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ďalšie navrhované opatrenia sa týkajú objasnenia používania meradiel, zachovania a riadenia populácií žralokov, pričom sa navrhuje zákaz cieleného rybolovu ospalca grónskeho a obmedzenie vedľajších úlovkov tohto druhu. Objasňujú sa aj ustanovenia o dohodách o prenájme. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh deleguje na Komisiu právomoc meniť ustanovenia ochranných a vynucovacích opatrení, ktoré sa týkajú technických záležitostí, ako je veľkosť ôk sietí, triediacich mriežok alebo roštov a reťazových napínačov pri love krevety boreálnej, a oblastí obmedzenia rybolovu pri dne. Cieľom je zaviesť do práva EÚ flexibilným a jednoduchým spôsobom prípadné zmeny týkajúce sa týchto ochranných a vynucovacích opatrení, ktoré budú v budúcnosti prijaté v rámci NAFO. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrhom sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/833 (2) z 20. mája 2019. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že je potrebné transponovať do práva Európskej únie ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré prijala NAFO na svojom poslednom výročnom zasadnutí, aby sa zabezpečilo ich jednotné uplatňovanie v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor však zastáva názor, že tento postup transpozície sa neriadi flexibilným mechanizmom, keďže tieto opatrenia sa každý rok menia a byrokratické postupy EÚ sú veľmi pomalé, v dôsledku čoho dochádza k trvalému nesúladu medzi pravidlami, ktoré prijala NAFO, a právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na to, že tento návrh nariadenia analyzuje práve preto, lebo nebol schválený iný, flexibilnejší postup, ako napríklad ten, ktorý výbor navrhol v roku 2019 a ktorý podporili správne orgány členských štátov a príslušné odvetvia. Išlo by o jednoduché nariadenie s jediným článkom, v ktorom by sa stanovilo, že Európska únia je povinná uplatňovať na svoju flotilu normy prijímané každoročne v NAFA. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Výbor upozorňuje, že súčasný postup spôsobuje právnu neistotu nielen podnikom, ale aj samotným správnym orgánom, pretože vytvára rozpor medzi právnymi predpismi. Navyše dochádza k narušeniam v súvislosti s uplatňovaním opatrení voči flotilám z krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že systém delegovaných aktov prinesie jediné zjednodušenie spočívajúce v tom, že Komisia bude môcť stanovovať pravidlá bez toho, aby podliehala riadnym legislatívnym postupom. |
| --- | --- |

3.5.

V Bruseli 18. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAVIER

---

(1)  Stanovisko EHSV o ochranných a kontrolných opatreniach, ktoré sa majú uplatňovať v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku – Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 60.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2019, s. 1.

2

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/281

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečné zavádzanie 5G v EÚ – Vykonávanie súboru nástrojov

[COM(2020) 50 final]

(2020/C 429/37)

| Spravodajca: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Dumitru FORNEA |

Spravodajca:

Alberto MAZZOLA

Pomocný spravodajca:

Dumitru FORNEA

| Konzultácia | Európska komisia, 9. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 16. 9. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 217/0/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 9. 3. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

3. 9. 2020

Prijaté v pléne

16. 9. 2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

217/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta iniciatívu členských štátov a Európskej komisie (EK) zameranú na kontrolu toho, ako členské štáty vykonávajú súbor opatrení odporúčaných v záveroch súboru nástrojov strategických, technických a kľúčových opatrení v oblasti bezpečnosti zavádzania ekosystému 5G. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na rastúcu zložitosť a rozmanitosť aplikácií 5G (EK stanovila pre rok 2025 tieto ciele pripojiteľnosti: školy, univerzity, výskumné centrá, nemocnice, hlavní poskytovatelia verejných služieb a digitálne náročné podniky by mali mať prístup s rýchlosťou sťahovania z internetu/nahrávania na internet jeden gigabit dát za sekundu; mestské a vidiecke domácnosti by mali mať prístup s rýchlosťou sťahovania najmenej 100 megabitov za sekundu; mestské oblasti, hlavné cesty a železnice by mali mať nepretržité pokrytie 5G), táto kontrola ekosystému 5G, ako aj opatrení v rámci právomoci EK na zaručenie kybernetickej bezpečnosti sietí 5G a rôznorodého hodnotového reťazca 5G, technickej normalizácie a certifikácie, priamych zahraničných investícií a ochrany obchodu a hospodárskej súťaže, záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, verejného obstarávania a kybernetickej diplomacie, sa musí týkať geopolitickej bezpečnosti (security), infraštruktúry a údajov a ochrany zdravia (safety), a to aj podľa článku 168 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Podľa EHSV je dôležité, aby európsky ekosystém 5G zabezpečoval integritu, dôvernosť, zodpovednosť za správu a prevádzku, bezpečnosť, zameniteľnosť dodávok, interoperabilitu hardvérových a softvérových komponentov, spoločné technické a regulačné normy, kontinuitu služieb, spoľahlivosť toku údajov a ich ochranu, pokrytie vo všetkých oblastiach vrátane riedko osídlených oblastí, jasnosť komunikácie s používateľom ako aktívnym subjektom na digitálnom trhu, dynamické dodržiavanie usmernení ICNIRP na ochranu zdravia obyvateľstva, pričom treba čo najviac znížiť žiarenie. V súlade s tým ICNIRP aktualizovala v usmerneniach z roku 1998 časť o rádiofrekvenčných elektromagnetických poliach. Revidované usmernenia, ktoré poskytujú ľuďom ochranu pred vystavením elektromagnetickým poliam v rozsahu 100 až 300 GHz obsahuje dokument: Health Phys. 118(5), s. 483 – 524, marec 2020. ICNIRP urobila v roku 2020 niekoľko zmien aby sa zabezpečilo, že nové technológie, ako je 5G, nebudú spôsobovať škody, a to bez ohľadu na naše súčasné očakávania. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby prísne monitorovala pokrok v šírení a skutočnom využívaní 5G a vyzýva členské štáty, aby tento proces ďalej urýchľovali a zaručili zodpovedné vykonávanie a zohľadňovali pri tom všetky aspekty bezpečnosti a ochrany vrátane aspektov týkajúcich sa vplyvu technológií 5G na zdravie obyvateľstva a živé ekosystémy, sociálno-ekonomického vplyvu a vplyvu na hospodársku súťaž, vplyvu na vzdelávanie a odbornú prípravu a záruky dodržiavania základných práv. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada, aby EÚ bola globálnou jednotkou, pokiaľ ide o budúcu generáciu mobilných technológií 5G so zabezpečenou digitálnou infraštruktúrou ako pevným stavebným kameňom novej modernej priemyselnej stratégie Európy prostredníctvom radikálnej zmeny mobilného pripojenia a obrovského dynamického potenciálu zvýšenia produktivity a rastu hospodárstva a objemu služieb pre občanov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa predovšetkým domnieva, že je nevyhnutné zaručiť posúdenie rizikového profilu dodávateľov a uplatniť príslušné obmedzenia na dodávateľov považovaných za vysoko rizikových vrátane vylúčení potrebných na účinné zmenšenie rizík a vymedzenie záväzkov pre kľúčové aktíva vymedzené ako kriticky dôležité a citlivé v rámci koordinovaného hodnotenia rizika na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa Európa v strednodobom horizonte zamerala na samostatnosť a sebestačnosť v tejto oblasti prostredníctvom výraznej podpory výskumu a plurality európskych podnikov. EHSV sa domnieva, že je dôležité zvýšiť financovanie digitálneho výskumu a inovácií zo zdrojov EÚ a podporovať investície prevádzkovateľov a dodávateľov do nových technických bezpečnostných prvkov, investície, ktoré musia ísť ruka v ruke so schopnosťou trhu uznávať a odmeňovať všetky iniciatívy zamerané na zvýšenie bezpečnosti a odolnosti systémov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je dôležité zaručiť bezpečnosť všetkým členským štátom aj prostredníctvom zachovania výskumných centier na viacerých územiach EÚ: EHSV tiež trvá na tom, aby existovali aspoň dvaja dodávatelia pre každú krajinu, z ktorej aspoň jeden bude európsky, ktorý môže zaručiť politickú bezpečnosť údajov a dodržiavanie zdravotných požiadaviek. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podľa EHSV by sa mal klásť väčší dôraz na nástroje pre používateľov, občanov a príslušné organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú obmedzené a nedostatočne efektívne, a to nad rámec kladenia dôrazu na vhodné opatrenia týkajúce sa právomoci národných regulačných orgánov a úlohy telekomunikačných operátorov s cieľom posilniť postavenie spotrebiteľov zlepšením ich schopností stať sa aktívnym subjektom na trhu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komisia, EP, Rada a vlády a parlamenty členských štátov musia zabezpečiť demokratický konzultačný rámec, v ktorom sa môžu verejnosti prezentovať vedecké alebo technologické témy, právne záruky a odpovede príslušných inštitúcií na otázky občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča posilniť európsku technologickú diplomaciu, aby EÚ zabezpečila vyváženejšie a recipročné podmienky obchodu a investovania, najmä pokiaľ ide o prístup podnikov na trh, dotácie, verejné obstarávanie, transfery technológií, priemyselné vlastníctvo a sociálne a environmentálne normy. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod

| 2.1. | Bezpečnosť sietí 5G má strategický význam pre občanov, podniky, celý jednotný trh a technologickú suverenitu EÚ. Už v roku 2013 Komisia spustila hlavnú iniciatívu EÚ vytvorením verejno-súkromného partnerstva v oblasti 5G s cieľom urýchliť výskum a inovácie technológií 5G. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Keďže celosvetové výnosy z technológie 5G sa na rok 2025 odhadujú na viac ako 100 miliárd EUR, táto technológia predstavuje pre Európu zásadnú výhodu v globálnej hospodárskej súťaži, a preto je kybernetická bezpečnosť nevyhnutná na zaručenie strategickej autonómie EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Siete 5G sú založené na súčasnej 4. generácii sieťových technológií (4G) a infraštruktúre optických sietí, poskytujú nové kapacity služby a stávajú sa ústrednou infraštruktúrou, ako aj faktorom, ktorý veľkej časti hospodárstva EÚ umožňuje vytvoriť štruktúru nesúcu širokú škálu základných služieb pre fungovanie vnútorného trhu a udržiavanie a riadenie životne dôležitých hospodárskych a sociálnych funkcií, ako je energetika, doprava, bankové a zdravotnícke služby a poľnohospodárske a priemyselné systémy výroby, distribúcie a spotreby. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vzhľadom na ústrednú úlohu sietí 5G pri uskutočňovaní digitálnej transformácie hospodárstva a spoločnosti EÚ, na vzájomne prepojený a nadnárodný charakter infraštruktúry, z ktorej vychádza digitálny ekosystém, a na cezhraničný charakter hrozieb, prípadne významných zraniteľných miest a/alebo incidentov v oblasti kybernetickej bezpečnosti týkajúcich sa sietí 5G vyskytujúcich sa v jednom členskom štáte by ovplyvnili EÚ ako celok. Z tohto dôvodu by sa mali stanoviť opatrenia, ktoré budú základom vysokej úrovne spoločnej kybernetickej bezpečnosti 5G sietí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V roku 2016 Európska komisia – ako súčasť súboru iniciatív v nadväznosti na oznámenie o pripojení pre konkurencieschopný jednotný digitálny trh (1), (2), ktorý zahŕňa reformu regulačného rámca pre elektronické komunikácie (3) a funkcie Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) (4), priority v oblasti normalizácie IKT pre jednotný digitálny trh (5) a opatrenia na podporu internetového pripojenia v miestnych spoločenstvách (6) – prijala akčný plán EÚ pre 5G (7), ku ktorému EHSV vydal pozitívne stanovisko (8), s cieľom zvýšiť úsilie EÚ o zavedenie infraštruktúry a služieb 5G na jednotnom digitálnom trhu s plánom pre verejné a súkromné investície do infraštruktúry 5G v EÚ a cieľom do roku 2020, ktorým je zavedenie komerčných sietí 5G. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Podľa vymedzenia uvedeného v odporúčaní Komisie (9)„siete 5G“ znamenajú „súbory všetkých príslušných prvkov sieťovej infraštruktúry pre mobilné a bezdrôtové komunikačné technológie používané na pripojenie a služby s pridanou hodnotou s pokročilými výkonnostnými charakteristikami, ako sú veľmi vysoká rýchlosť a kapacita prenosu dát, malé oneskorenie komunikácie, ultravysoká spoľahlivosť či podpora veľkého počtu pripojených zariadení“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V odporúčaní sa uvádza, že EK bude podporovať vykonávanie prístupu EÚ ku kybernetickej bezpečnosti 5G a tak, ako to požadujú členské štáty sa bude sa snažiť zaručiť bezpečnosť infraštruktúry 5G a dodávateľského reťazca, prípadne s využitím všetkých dostupných nástrojov:






  — | pravidlá pre telekomunikácie, multimédiá a kybernetickú bezpečnosť, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

pravidlá pre telekomunikácie, multimédiá a kybernetickú bezpečnosť,

| — | koordinácia normalizácie a certifikácie na úrovni EÚ, |
| --- | --- |

—

koordinácia normalizácie a certifikácie na úrovni EÚ,

| — | rámec kontroly priamych zahraničných investícií na ochranu európskeho dodávateľského reťazca 5G, |
| --- | --- |

—

rámec kontroly priamych zahraničných investícií na ochranu európskeho dodávateľského reťazca 5G,

| — | nástroje na ochranu obchodu, |
| --- | --- |

—

nástroje na ochranu obchodu,

| — | pravidlá hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

pravidlá hospodárskej súťaže,

| — | verejné obstarávanie, pričom sa zabezpečí, aby sa náležite zohľadnili aspekty bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

verejné obstarávanie, pričom sa zabezpečí, aby sa náležite zohľadnili aspekty bezpečnosti,

| — | programy financovania EÚ, ktorými sa zabezpečí, aby príjemcovia dodržiavali príslušné bezpečnostné požiadavky. |
| --- | --- |

—

programy financovania EÚ, ktorými sa zabezpečí, aby príjemcovia dodržiavali príslušné bezpečnostné požiadavky.

| 2.8. | V júli 2019 predložili členské štáty výsledky svojich hodnotení rizika skupine pre spoluprácu zriadenej na základe smernice o NIS (10) (zloženej zo zástupcov každého členského štátu), Komisii a Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), spolu s informáciami o hlavných činnostiach, hrozbách a zraniteľných miestach podľa normy ISO/IEC 27005 týkajúcimi sa infraštruktúry 5G a hlavných scenárov rizika a opísali možné spôsoby, akými by mohli subjekty, ktoré predstavujú hrozbu, využiť určitú zraniteľnosť niektorých činností: tieto národné hodnotenia boli základom následného koordinovaného hodnotenia a spoločného „súboru nástrojov“ k možný opatreniam na zmiernenie rizika. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V októbri 2019 skupina pre spoluprácu NIS s podporou Komisie a agentúry ENISA predložila správu o koordinovanom hodnotení rizika pre kybernetickú bezpečnosť v sieťach 5G piatej generácie v rámci celej EÚ, v ktorej sa určilo niekoľko dôležitých bezpečnostných výziev súvisiacich s kľúčovými technologickými inováciami softvéru, aplikácií a služieb a s úlohou dodávateľov pri vytváraní a využívaní sietí 5G a stupňom závislosti od jednotlivých dodávateľov:






  — | zvýšená miera vystavenia sa útokom a zvýšenie počtu potenciálnych prístupových bodov pre páchateľov týchto útokov, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

zvýšená miera vystavenia sa útokom a zvýšenie počtu potenciálnych prístupových bodov pre páchateľov týchto útokov,

| — | zvýšená citlivosť na nové charakteristiky architektúry a funkčných vlastností sietí 5G, |
| --- | --- |

—

zvýšená citlivosť na nové charakteristiky architektúry a funkčných vlastností sietí 5G,

| — | riziká súvisiace so závislosťou prevádzkovateľov mobilných sietí od dodávateľov, so zvýšením počtu možností útokov využiteľných útočníkmi, |
| --- | --- |

—

riziká súvisiace so závislosťou prevádzkovateľov mobilných sietí od dodávateľov, so zvýšením počtu možností útokov využiteľných útočníkmi,

| — | relevantnosť rizikového profilu jednotlivých dodávateľov pre možné zasahovanie mimo EÚ, |
| --- | --- |

—

relevantnosť rizikového profilu jednotlivých dodávateľov pre možné zasahovanie mimo EÚ,

| — | zvýšené riziká vyplývajúce z veľkej závislosti od dodávateľov v súvislosti s možným prerušením dodávok pre obchodné napätie alebo inú príčinu, |
| --- | --- |

—

zvýšené riziká vyplývajúce z veľkej závislosti od dodávateľov v súvislosti s možným prerušením dodávok pre obchodné napätie alebo inú príčinu,

| — | ohrozenia dostupnosti a integrity sietí, pokiaľ ide o bezpečnosť, dôvernosť a ochranu súkromia. |
| --- | --- |

—

ohrozenia dostupnosti a integrity sietí, pokiaľ ide o bezpečnosť, dôvernosť a ochranu súkromia.

| 2.10. | Všetky tieto výzvy si vyžadujú nový bezpečnostný model, čiže prehodnotenie súčasného politického a bezpečnostného rámca uplatniteľného na toto odvetvie a jeho ekosystém a od členských štátov sa očakáva, že prijmú potrebné zmierňovacie opatrenia. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Agentúra ENISA 21. novembra 2019 uverejnila správu s názvom „Prehľad hrozieb pre siete 5G“, v ktorej hodnotila hrozby súvisiace s piatou generáciou mobilných telekomunikačných sietí a integrovala do nej správu členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Skupina pre spoluprácu NIS uverejnila 29. januára 2020 dokument s názvom Cybersecurity of 5G networks – EU toolbox of risk mitigating measures (11) s možným spoločným súborom opatrení schopných zmierniť hlavné riziká kybernetickej bezpečnosti sietí 5G a poskytnúť usmernenia na výber opatrení, ktoré by mali byť prioritou vo zmierňovacích plánov členských štátov aj EÚ. V ten istý deň Komisia prijala oznámenie podporujúce súbor nástrojov (12), ktorý je predmetom tohto stanoviska. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Hlavnými účastníkmi sieťovej infraštruktúry 5G sú:






  — | občania, spotrebitelia a koncoví používatelia 5G, |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

občania, spotrebitelia a koncoví používatelia 5G,

| — | prevádzkovatelia mobilných sietí: subjekty, ktoré poskytujú služby mobilných sietí používateľom a spravujú svoju sieť s pomocou tretích strán |
| --- | --- |

—

prevádzkovatelia mobilných sietí: subjekty, ktoré poskytujú služby mobilných sietí používateľom a spravujú svoju sieť s pomocou tretích strán

| — | dodávatelia prevádzkovateľov mobilných sietí: subjekty, ktoré poskytujú služby alebo infraštruktúru prevádzkovateľom mobilných sietí s cieľom vybudovať a/alebo spravovať ich siete. Táto kategória zahŕňa: výrobcov telekomunikačných zariadení; iných dodávateľov tretích strán, napríklad dodávateľov cloudovej infraštruktúry, integrátorov systémov, dodávateľov v oblasti bezpečnosti a údržby, výrobcov prenosových zariadení, |
| --- | --- |

—

dodávatelia prevádzkovateľov mobilných sietí: subjekty, ktoré poskytujú služby alebo infraštruktúru prevádzkovateľom mobilných sietí s cieľom vybudovať a/alebo spravovať ich siete. Táto kategória zahŕňa: výrobcov telekomunikačných zariadení; iných dodávateľov tretích strán, napríklad dodávateľov cloudovej infraštruktúry, integrátorov systémov, dodávateľov v oblasti bezpečnosti a údržby, výrobcov prenosových zariadení,

| — | výrobcovia pripojených zariadení a poskytovatelia súvisiacich služieb: subjekty, ktoré poskytujú predmety alebo služby, ktoré sa budú pripájať k sieťam 5G (napr. smartfóny, pripojené vozidlá, elektronické zdravotníctvo), a súvisiace komponenty služieb zahrnutých do plánu kontroly 5G, ktorý je vymedzený v architektúre založenej na službách alebo Mobile Edge Computing, |
| --- | --- |

—

výrobcovia pripojených zariadení a poskytovatelia súvisiacich služieb: subjekty, ktoré poskytujú predmety alebo služby, ktoré sa budú pripájať k sieťam 5G (napr. smartfóny, pripojené vozidlá, elektronické zdravotníctvo), a súvisiace komponenty služieb zahrnutých do plánu kontroly 5G, ktorý je vymedzený v architektúre založenej na službách alebo Mobile Edge Computing,

| — | ostatné zainteresované subjekty vrátane poskytovateľov služieb a obsahu. |
| --- | --- |

—

ostatné zainteresované subjekty vrátane poskytovateľov služieb a obsahu.

Všetky tieto zainteresované subjekty majú veľký vplyv v oblasti bezpečnosti, a to tak z hľadiska prispievania ku kybernetickej bezpečnosti sietí 5G, ako aj z hľadiska potenciálnych vstupných bodov alebo vektorov, pokiaľ ide o útoky. Preto je dôležité posúdiť riziká spojené s ich postavením v ekosystéme 5G.

| 2.14. | Hlavné tradičné kategórie hrozieb súvisia s narušením dôvernosti, integrity a dostupnosti. Konkrétnejšie sa zistilo, že niekoľko scenárov hrozieb zameraných na siete 5G sa týka najmä:






  — | prerušenia miestnej alebo globálnej siete 5G (dostupnosť), |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

prerušenia miestnej alebo globálnej siete 5G (dostupnosť),

| — | špionáže dátového prenosu v sieťovej infraštruktúre 5G (dôvernosť), |
| --- | --- |

—

špionáže dátového prenosu v sieťovej infraštruktúre 5G (dôvernosť),

| — | úpravy alebo presmerovania dátového prenosu v sieťovej infraštruktúre 5G (integrita a/alebo dôvernosť), |
| --- | --- |

—

úpravy alebo presmerovania dátového prenosu v sieťovej infraštruktúre 5G (integrita a/alebo dôvernosť),

| — | zničenia alebo zmeny iných digitálnych infraštruktúr alebo informačných systémov prostredníctvom sietí 5G (integrita a/alebo dostupnosť). |
| --- | --- |

—

zničenia alebo zmeny iných digitálnych infraštruktúr alebo informačných systémov prostredníctvom sietí 5G (integrita a/alebo dostupnosť).

| 2.15. | Hrozby, ktoré predstavujú štáty alebo štátom podporovaní útočníci, sa považujú za mimoriadne relevantné v tom, že skutočne predstavujú najzávažnejších a najpravdepodobnejších útočníkov, pretože môžu mať motivácie, úmysly a predovšetkým schopnosť viesť pretrvávajúce a sofistikované bezpečnostné útoky na 5G siete.
  Aj keď mnohé z týchto zraniteľných miest nie sú špecifické pre siete 5G, ich počet a význam sa s 5G pravdepodobne zvýši v dôsledku vyššej úrovne zložitosti technológie a budúceho väčšieho využívania tejto infraštruktúry hospodárstvami a spoločnosťami. |
| --- | --- |

2.15.

Aj keď mnohé z týchto zraniteľných miest nie sú špecifické pre siete 5G, ich počet a význam sa s 5G pravdepodobne zvýši v dôsledku vyššej úrovne zložitosti technológie a budúceho väčšieho využívania tejto infraštruktúry hospodárstvami a spoločnosťami.

| 2.16. | Najmä vzhľadom na to, že siete 5G sa budú zväčša zakladať na softvéri, hlavné bezpečnostné nedostatky, napríklad tie, ktoré sú výsledkom zlých procesov vývoja softvéru u výrobcov zariadení, by mohli útočníkom uľahčiť zámerné vkladanie zadných dvierok do výrobkov a sťažiť ich odhalenie. To môže zväčšiť možnosť, že ich využívanie bude mať obzvlášť závažný a rozšírený negatívny vplyv. Ešte sa úplne nevyriešili problémy s kybernetickou bezpečnosťou 4G a problémy s 5G môžu rásť exponenciálne. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Existujú aj zraniteľné miesta týkajúce sa procesu alebo konfigurácie:






  — | nedostatok špecializovaného a školeného personálu na ochranu, monitorovanie a údržbu sietí 5G, |
| --- | --- | --- |

2.17.

—

nedostatok špecializovaného a školeného personálu na ochranu, monitorovanie a údržbu sietí 5G,

| — | nedostatok primeraných vnútorných bezpečnostných kontrol, monitorovacích postupov, systémov riadenia bezpečnosti a nedostatky v postupoch riadenia rizík, |
| --- | --- |

—

nedostatok primeraných vnútorných bezpečnostných kontrol, monitorovacích postupov, systémov riadenia bezpečnosti a nedostatky v postupoch riadenia rizík,

| — | neprimeranosť postupov bezpečnosti alebo prevádzkovej údržby, ako je aktualizácia softvéru/riadenie opráv v sieťach 5G, |
| --- | --- |

—

neprimeranosť postupov bezpečnosti alebo prevádzkovej údržby, ako je aktualizácia softvéru/riadenie opráv v sieťach 5G,

| — | nedodržiavanie noriem 3GPP alebo nesprávne uplatňovanie noriem, |
| --- | --- |

—

nedodržiavanie noriem 3GPP alebo nesprávne uplatňovanie noriem,

| — | nedostatky v návrhu alebo architektúre siete vrátane chýbajúcich účinných núdzových mechanizmov a mechanizmov na zabezpečenie kontinuity, neprimeranej alebo nesprávnej konfigurácie, napríklad pri virtualizácii alebo v súvislosti s právami na administráciu alebo prístup, |
| --- | --- |

—

nedostatky v návrhu alebo architektúre siete vrátane chýbajúcich účinných núdzových mechanizmov a mechanizmov na zabezpečenie kontinuity, neprimeranej alebo nesprávnej konfigurácie, napríklad pri virtualizácii alebo v súvislosti s právami na administráciu alebo prístup,

| — | neprimerané kritériá pre miestny a diaľkový prístup k sieťovým komponentom, |
| --- | --- |

—

neprimerané kritériá pre miestny a diaľkový prístup k sieťovým komponentom,

| — | nedostatočné bezpečnostné požiadavky pri dodávkach: toto zraniteľné miesto môže mať formu neprimeraných stratégií výberu dodávateľov alebo nedostatočného uprednostňovania bezpečnosti pred inými aspektmi. |
| --- | --- |

—

nedostatočné bezpečnostné požiadavky pri dodávkach: toto zraniteľné miesto môže mať formu neprimeraných stratégií výberu dodávateľov alebo nedostatočného uprednostňovania bezpečnosti pred inými aspektmi.

| 2.18. | Rizikové profily jednotlivých dodávateľov sa musia posudzovať na základe rôznych faktorov, najmä: možnosti, že na dodávateľa bude pôsobiť zasahovanie z krajiny mimo EÚ uľahčené silnými väzbami medzi dodávateľom a vládou konkrétnej tretej krajiny; právnych predpisov tretích krajín, najmä ak neexistujú legislatívne alebo demokratické kontroly a rovnováhy a ak v dôsledku toho dcérske spoločnosti pôsobiace v EÚ môžu byť odrádzané od dodržiavania právnych predpisov EÚ, alebo ak neexistujú dohody o bezpečnosti alebo ochrane údajov medzi EÚ a príslušnou treťou krajinou; charakteristík podnikového vlastníctva dodávateľa; schopnosti tretej krajiny vyvíjať akýkoľvek tlak, aj vo vzťahu k miestu výroby zariadenia; všeobecnej kvality výrobkov a postupov kybernetickej bezpečnosti dodávateľov vrátane stupňa kontroly nad vlastným dodávateľským reťazcom a primeranej priority bezpečnostných postupov. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Členské štáty sa dohodli na zabezpečení zavedenia opatrení na vhodnú a primeranú reakciu na už identifikované riziká a možné budúce riziká. Súhlasili najmä s tým, že zabezpečia, aby v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizík boli schopné stanovovať obmedzenia, zákazy a/alebo osobitné požiadavky a podmienky pre dodávku, distribúciu a prevádzku sieťových zariadení 5G. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | V tejto súvislosti by členské štáty mali:






  — | posilniť bezpečnostné požiadavky na prevádzkovateľov mobilných sietí, ako sú prísne kontroly prístupu, pravidlá bezpečnej prevádzky a monitorovania, obmedzenia outsourcingu špecifických funkcií, |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

posilniť bezpečnostné požiadavky na prevádzkovateľov mobilných sietí, ako sú prísne kontroly prístupu, pravidlá bezpečnej prevádzky a monitorovania, obmedzenia outsourcingu špecifických funkcií,

| — | posúdiť rizikový profil dodávateľov na základe objektívnych a jasných kritérií; v dôsledku toho v súlade so zásadami proporcionality a právnej istoty uplatňovať príslušné obmedzenia pre dodávateľov, ktorí sa považujú za vysokorizikových – vrátane potrebných vylúčení v záujme účinného zmiernenia rizík – v prípade kľúčových aktív vymedzených v koordinovanom posúdení rizík na úrovni EÚ ako kritické a citlivé, |
| --- | --- |

—

posúdiť rizikový profil dodávateľov na základe objektívnych a jasných kritérií; v dôsledku toho v súlade so zásadami proporcionality a právnej istoty uplatňovať príslušné obmedzenia pre dodávateľov, ktorí sa považujú za vysokorizikových – vrátane potrebných vylúčení v záujme účinného zmiernenia rizík – v prípade kľúčových aktív vymedzených v koordinovanom posúdení rizík na úrovni EÚ ako kritické a citlivé,

| — | schváliť celosvetovo uznávané a vykonávané bezpečnostné normy a osvedčené postupy založené na konsenze, |
| --- | --- |

—

schváliť celosvetovo uznávané a vykonávané bezpečnostné normy a osvedčené postupy založené na konsenze,

| — | zabezpečiť, aby mal každý prevádzkovateľ primeranú stratégiu viacerých dodávateľov s cieľom zabrániť akejkoľvek veľkej závislosti od jedného dodávateľa (alebo dodávateľov s podobným rizikovým profilom) alebo ju obmedziť, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby mal každý prevádzkovateľ primeranú stratégiu viacerých dodávateľov s cieľom zabrániť akejkoľvek veľkej závislosti od jedného dodávateľa (alebo dodávateľov s podobným rizikovým profilom) alebo ju obmedziť,

| — | zaručiť dôslednú kontrolu prístupu a bezpečné riadenie, prevádzku a monitorovanie siete pri používaní certifikácie komponentov a/alebo procesov siete 5G. Táto stratégia musí byť založená na posúdení rizika vykonanom členskými štátmi a prevádzkovateľmi, aby voľba stratégie viacerých dodávateľov nezvýšila úroveň rizika pre sieť prevádzkovateľa, |
| --- | --- |

—

zaručiť dôslednú kontrolu prístupu a bezpečné riadenie, prevádzku a monitorovanie siete pri používaní certifikácie komponentov a/alebo procesov siete 5G. Táto stratégia musí byť založená na posúdení rizika vykonanom členskými štátmi a prevádzkovateľmi, aby voľba stratégie viacerých dodávateľov nezvýšila úroveň rizika pre sieť prevádzkovateľa,

| — | zaručiť primeranú rovnováhu dodávateľov na štátnej úrovni a predchádzať závislosti od dodávateľov považovaných za vysoko rizikových, a to aj podporovaním väčšej interoperability zariadení, |
| --- | --- |

—

zaručiť primeranú rovnováhu dodávateľov na štátnej úrovni a predchádzať závislosti od dodávateľov považovaných za vysoko rizikových, a to aj podporovaním väčšej interoperability zariadení,

| — | udržiavať rôznorodý a udržateľný dodávateľský reťazec 5G s cieľom vyhnúť sa dlhodobej závislosti a plne využívať nástroje EÚ na kontrolu priamych zahraničných investícií, nástroje na ochranu obchodu, pravidlá hospodárskej súťaže, pravidlá verejného obstarávania EÚ, |
| --- | --- |

—

udržiavať rôznorodý a udržateľný dodávateľský reťazec 5G s cieľom vyhnúť sa dlhodobej závislosti a plne využívať nástroje EÚ na kontrolu priamych zahraničných investícií, nástroje na ochranu obchodu, pravidlá hospodárskej súťaže, pravidlá verejného obstarávania EÚ,

| — | posilniť vnútorné kapacity EÚ v oblasti technológií 5G a technológií ďalších generácií využitím príslušných programov a financovania EÚ, koordináciu medzi členskými štátmi v oblasti normalizácie posilnením kapacít „testovania“ a „auditu“ s cieľom dosiahnuť konkrétne bezpečnostné ciele a rozvíjať príslušné systémy certifikácie EÚ podľa zákona o kybernetickej bezpečnosti a podporu interoperability. |
| --- | --- |

—

posilniť vnútorné kapacity EÚ v oblasti technológií 5G a technológií ďalších generácií využitím príslušných programov a financovania EÚ, koordináciu medzi členskými štátmi v oblasti normalizácie posilnením kapacít „testovania“ a „auditu“ s cieľom dosiahnuť konkrétne bezpečnostné ciele a rozvíjať príslušné systémy certifikácie EÚ podľa zákona o kybernetickej bezpečnosti a podporu interoperability.

| 2.21. | Ako opakovane zdôrazňuje Európska komisia, európsky vnútorný trh je a zostáva otvorený pre každého, kto chce prísť do Európy, pokiaľ každý rešpektuje jasné a náročné pravidlá založené na objektívnych kritériách. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Rada 6. júna 2020 zdôraznila význam posilnenia digitálnej suverenity a spolupráce v EÚ, ako aj vytvorenia synergií prostredníctvom programov EÚ, ako je Nástroj na prepájanie Európy a program Digitálna Európa, spolu s rozvojom digitálnych zručností, rozvojom dátového hospodárstva, významom umelej inteligencie a kybernetickej bezpečnosti s aktívnou úlohou digitálneho systému pri dosahovaní cieľov zelenej dohody. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Oznámenie Komisie

| 3.1. | V reakcii na súbor bezpečnostných nástrojov 5G komunikačnej skupiny NIS Európska komisia:






  — | usiluje sa zaručiť bezpečnosť infraštruktúry 5G a dodávateľského reťazca, podľa potreby pomocou všetkých nástrojov, ktoré má k dispozícii, ako o to požiadali členské štáty, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

usiluje sa zaručiť bezpečnosť infraštruktúry 5G a dodávateľského reťazca, podľa potreby pomocou všetkých nástrojov, ktoré má k dispozícii, ako o to požiadali členské štáty,

| — | vyzýva členské štáty a inštitúcie, aby zabezpečili vykonávanie účinných stratégií na zmiernenie rizika a prijali ďalšie koordinačné opatrenia na úrovni EÚ na zosúladený prístup ku kybernetickej bezpečnosti 5G, |
| --- | --- |

—

vyzýva členské štáty a inštitúcie, aby zabezpečili vykonávanie účinných stratégií na zmiernenie rizika a prijali ďalšie koordinačné opatrenia na úrovni EÚ na zosúladený prístup ku kybernetickej bezpečnosti 5G,

| — | vyzýva členské štáty, aby pokračovali vo vykonávaní súboru opatrení odporúčaných v záveroch k súboru nástrojov a pripravili spoločnú správu o ich vykonávaní, zatiaľ čo skupina pre spoluprácu NIS bude naďalej pracovať na podpore vykonávania súboru nástrojov, |
| --- | --- |

—

vyzýva členské štáty, aby pokračovali vo vykonávaní súboru opatrení odporúčaných v záveroch k súboru nástrojov a pripravili spoločnú správu o ich vykonávaní, zatiaľ čo skupina pre spoluprácu NIS bude naďalej pracovať na podpore vykonávania súboru nástrojov,

| — | v oblastiach svojej pôsobnosti poskytuje opatrenia na zaručenie kybernetickej bezpečnosti sietí 5G a rôznorodého hodnotového reťazca 5G, technickej normalizácie a certifikácie, priamych zahraničných investícií a ochrany obchodu a hospodárskej súťaže, verejného obstarávania a kybernetickej diplomacie, ako aj vlastných programov a fondov, najmä na výskum a inovácie, súdržnosť a rozvoj. |
| --- | --- |

—

v oblastiach svojej pôsobnosti poskytuje opatrenia na zaručenie kybernetickej bezpečnosti sietí 5G a rôznorodého hodnotového reťazca 5G, technickej normalizácie a certifikácie, priamych zahraničných investícií a ochrany obchodu a hospodárskej súťaže, verejného obstarávania a kybernetickej diplomacie, ako aj vlastných programov a fondov, najmä na výskum a inovácie, súdržnosť a rozvoj.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV je presvedčený, že nové technológie 5G dokážu zmeniť spôsob našej interakcie so svetom a ponúkajú príležitosti pre nové aplikácie, obchodné modely, nový životný štýl, inteligentné továrne, vyššiu produktivitu a nové kvalitné služby pre občanov. Zároveň potenciálne otvárajú dvere revolučným technológiám, ako sú automatizované automobily a moderné výrobné a distribučné systémy, a umožňujú vzájomné prepojenie tisícov zariadení, ktoré by mali vstúpiť do nášho každodenného sveta ako súčasť internetu vecí (IoT). EHSV však očakáva, že EK posilní štúdie vplyvu a realizovateľnosti a analýzu nákladov a prínosov 5G v porovnaní s používaním technológie 4G alebo optických telekomunikačných sietí. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa technológia 5G zamerala na dosiahnutie lepšieho obehového využívania zdrojov a na zníženie veľkej energetickej uhlíkovej stopy. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa spoločenské štrukturálne zmeny riešili podporovaním spravodlivej a hladkej transformácie a riešením nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily s cieľom dosiahnuť lepšie odmeňované, flexibilné a vysokokvalifikované pracovné miesta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Trojité riziko nekontrolovaných pandémií, nepostačujúcich nástrojov hospodárskej politiky a úplne nepredvídateľných geopolitických udalostí, by mohlo celosvetové hospodárstvo vohnať do trvalého poklesu a spôsobiť kolapsy finančného trhu a jeho opúšťanie, a to práve v čase, keď si všetky zložky európskej spoločnosti čoraz viac uvedomujú, že udržateľný hospodársky rozvoj a pokračujúca digitálna revolúcia – v rámci ktorej 5G predstavuje jeden z hlavných nástrojov – si vyžadujú prístup, ktorý zohľadňuje súčasne technologické aspekty, rast produktivity a efektívnejšie využívanie dostupných zdrojov s podporou primeraného právneho, regulačného a hospodárskeho a finančného rámca. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby dokončili jednotný digitálny trh vrátane budovania kapacít na integráciu a využívanie služieb 5G na ochranu a zlepšenie konkurencieschopnosti európskych priemyselných odvetví: vyzýva Európsku komisiu, aby prísne monitorovala pokrok pri šírení a skutočnom využívaní 5G a vyzýva členské štáty, aby ďalej zrýchľovali tento proces, pričom zohľadnia všetky aspekty bezpečnosti a ochrany vrátane aspektov týkajúcich sa vplyvu technológií 5G na zdravie obyvateľstva a živé ekosystémy, sociálno-ekonomického vplyvu a vplyv na hospodársku súťaž, vplyvu na vzdelávanie a odbornú prípravu, záruky dodržiavania základných práv, ako je majetkové právo alebo právo na súkromie a bezpečnosť osobných údajov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV žiada, aby EÚ bola globálnou jednotkou v rámci budúcej generácie mobilných technológií 5G so zabezpečenou digitálnou infraštruktúrou ako pevným stavebným kameňom novej modernej priemyselnej stratégie Európy prostredníctvom radikálnej zmeny mobilného pripojenia a obrovského dynamického potenciálu zvýšenia produktivity a rastu hospodárstva a objemu služieb pre občanov, ich blahobytu a ochrany klímy a životného prostredia tým, že sa EÚ postaví na čelo revolúcie 5G. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vzhľadom na to, že kybernetická bezpečnosť a národná bezpečnosť sú dva neoddeliteľne spojené aspekty, EHSV sa domnieva, že každé rozhodnutie o národnej bezpečnosti členského štátu EÚ musí byť prijaté v kontexte EÚ a netechnické hodnotenia sa musia uplatňovať objektívne na základe kritérií hodnotenia rizík definovaných na európskej úrovni, ktoré sú potrebné na zabezpečenie predvídateľného a harmonizovaného regulačného prostredia v celej Európe zaručujúceho úplnú interoperabilitu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa nazdáva, že kvalita informácií a spôsoby komunikácie – tzv. rámcový efekt, efekt kontextu alebo postavenia – významne ovplyvňujú možnosti správania príjemcov. Cieľ posilnenia postavenia spotrebiteľov sa preto premieta do identifikácie nástrojov na vzdelávanie spotrebiteľa a zväčšenie jeho schopností, čím sa z neho stáva aktívny hráč na digitálnom trhu. EHSV uznáva potrebu poskytnúť občanom aktuálne a správne informácie o prínosoch a rizikách 5G na základe konsenzu drvivej väčšiny vedeckej obce a uviesť aspekty, v ktorých je tento konsenzus neistý. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV je presvedčený, že prístup na európsky digitálny trh musí zostať voľný pre každý podnik bez diskriminácie, ale len v rámci rešpektovania európskeho rámca pevných a jasných pravidiel, noriem a hodnotiacich a bezpečnostných kritérií, pre ktoré je stredobodom európskej stratégie obnova európskej technologickej suverenity, ktorá je jej vlastnou. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Hoci medzi päť najväčších poskytovateľov infraštruktúry patria dvaja európski dodávatelia, dvaja čínski a jeden kórejský (13), žiadna významná európska spoločnosť nepatrí medzi najväčšie, ktoré vyrábajú zariadenia 5G a čipové sady; EHSV je presvedčený, že musí byť zaručený väčší počet dodávateľov, z ktorých aspoň jeden je vo vlastníctve európskej materskej spoločnosti a že je potrebné zaručiť rámec interoperability a úplnej zameniteľnosti hardvérových a softvérových komponentov, aby sa zabezpečila aj úplná európska technologická suverenita v rámci silnej medzinárodnej spolupráce a úplnej reciprocity otvorenosti, prístupnosti a pôsobenia na trhoch. Takáto diverzifikácia sa môže uplatňovať, pokiaľ je interoperabilita služieb možná a riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti sa v dôsledku rozmanitosti nezvyšujú. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa Európa v strednodobom horizonte zamerala na samostatnosť a sebestačnosť v tejto oblasti prostredníctvom výraznej podpory výskumu a plurality európskych podnikov. EHSV víta súbor opatrení dohodnutých členskými štátmi na riešenie bezpečnostných rizík (security and safety) spojených so zavedením technológie 5G, ktoré už boli identifikované v rámci európskeho hodnotenia. Domnieva sa však, že prísne a bezpečné limity vystavenia pôsobeniu elektromagnetických polí, ktoré sa odporúčajú na úrovni EÚ a sú založené na aktualizovaných údajoch Medzinárodnej komisie pre ochranu pred neionizujúcim žiarením (ICNIRP), ktorú uznala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), by sa mali uplatňovať na všetky frekvenčné pásma predpokladané pre 5G (14): limity ICNIRP sú založené na zásade predbežnej opatrnosti, pretože sú 50-krát nižšie ako úrovne účinku na zdravie verejnosti stanovené na základe dostupných vedeckých dôkazov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV však konštatuje, že nie celá vedecká obec uznáva ICNIRP, pričom niektorí vedci presadzujú pre obyvateľstvo oveľa prísnejšie expozičné limity podľa zásady „na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“ (ALARA). Medzi riešenia, ktoré by sa mohli navrhnúť na doplnenie komunikačnej infraštruktúry 5G, patrí používanie pevných dátových pripojení súčasnými nerádiovými technológiami (eternetové káble, optické káble atď.) pri pevných zariadeniach (napr. bankomaty, POS terminály, priemyselné roboty, diaľkovo ovládané medicínske roboty atď.) a tam, kde pôsobia používatelia prenosov rozsiahlych dát (poskytovatelia digitálnych služieb, spoločnosti/ podniky atď.); internet vecí v pevných, nemobilných lokalitách (inteligentná domácnosť, inteligentné mesto, snímače na verejných zariadeniach atď.). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komisia, EP, Rada a vlády a parlamenty členských štátov musia zabezpečiť demokratický konzultačný rámec, v ktorom sa môžu verejnosti prezentovať vedecké alebo technologické témy, právne záruky a odpovede príslušných inštitúcií na otázky občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Podľa EHSV by sa mal klásť väčší dôraz na nástroje pre používateľov, občanov a príslušné organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú obmedzené a nedostatočne efektívne, a to nad rámec kladenia dôrazu na vhodné opatrenia týkajúce sa právomoci národných regulačných orgánov a úlohy telekomunikačných operátorov. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV uznal (15) existenciu problému elektromagnetickej precitlivenosti (EHS) a zdôraznil svoje obavy, pričom považuje za povzbudzujúce konštatovanie, že prebieha ďalší dôkladný výskum s cieľom porozumieť problému a jeho príčinám, a naliehavo žiada Európsku komisiu, aby pokračovala vo svojej práci v tejto oblasti a aktualizovala ju. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Podľa názoru EHSV je dôveryhodnosť poskytovateľov telekomunikačných a aplikačných služieb 5G nevyhnutná, pretože riadenie informácií na internete je základom služieb v oblasti agregovaných údajov, ktoré používatelia zhromažďujú a spracúvajú prostredníctvom technologických, právnych a fiškálnych mechanizmov, a uvádzajú tak predmety, stroje a algoritmy do priameho vzájomného vzťahu. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV navrhol (16) prechod od koncepcie vlastníctva údajov k definícii práv na údaje pre jednotlivcov a právnické osoby. Spotrebitelia by mali mať kontrolu nad údajmi vytvorenými pripojenými zariadeniami, aby sa zaručilo súkromie spotrebiteľa s prístupnosťou, interoperabilitou a prenosom údajov, pričom by sa mala zabezpečiť primeraná ochrana a dôvernosť údajov, spravodlivá hospodárska súťaž a širší výber spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Všeobecné nariadenie o ochrane údajov (GDPR) by sa malo doplniť o jasné vykonávacie usmernenia, aby sa dosiahlo jednotné uplatňovanie a vysoká úroveň ochrany údajov a spotrebiteľov vzhľadom na vzájomnú prepojenosť strojov a predmetov a prehodnotili sa pravidlá občianskoprávnej zodpovednosti a poisťovania produktov a prispôsobili sa situácii, v ktorej bude softvér čoraz častejšie robiť rozhodnutia pri zaručení úplnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa členské štáty riadili strategickými a technickými odporúčaniami obsiahnutými v súbore nástrojov EÚ a vyhýbali sa vypracovaniu osobitných vlastných prístupov, ako sú dodatočné testy a certifikácie, ktoré by spôsobili fragmentáciu trhu, oneskorenia pri zavádzaní technológií a nezrovnalosti medzi trhmi, s rizikom narušenia dôvery v systémy testovania a certifikácie. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné využívať globálne normy so zvýšenou európskou podporou a spoločné a uznávané najlepšie postupy, aby sa umožnilo účinné zvládanie hrozieb, dosiahli sa úspory z rozsahu, zabránilo sa fragmentácii a zaručila sa interoperabilita európskych systémov. Diskusie o technických normách sú nevyhnutným vysvetlením, ktoré umožní spoločnostiam opäť súťažiť a viesť v týchto základných činnostiach, ktoré umožňujú implementáciu moderných technológií, ako je 5G a umelá inteligencia, na všetkých trhoch. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EHSV sa predovšetkým domnieva, že je nevyhnutné zaručiť posúdenie rizikového profilu dodávateľov a uplatniť príslušné obmedzenia na dodávateľov považovaných za vysoko rizikových vrátane vylúčení potrebných na účinné zmenšenie rizík pre kľúčové aktíva vymedzené ako kriticky dôležité a citlivé v rámci koordinovaného hodnotenia rizika na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EHSV sa domnieva, že je dôležité zvýšiť investície prevádzkovateľov a dodávateľov do nových technických bezpečnostných prvkov, ktoré musia ísť ruka v ruke so schopnosťou trhu uznať a odmeňovať všetky iniciatívy zamerané na zväčšenie bezpečnosti a odolnosti systémov. Väčšia viditeľnosť investícií do bezpečnosti by mohla priniesť nové prvky trhovej odmeny. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EHSV dôrazne podporuje spoločné intervencie na podporu priemyselného rozvoja a zavádzania 5G: vyhodnotenie možných nedostatkov alebo zlyhaní trhu v rámci hodnotového reťazca 5G, ktoré by odôvodňovali cielené intervencie v rámci nasledujúceho dlhodobého rozpočtu alebo možné dôležité projekty spoločného európskeho záujmu v oblasti kybernetickej bezpečnosti 5G (security and safety). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EHSV zdôrazňuje, že hoci sa digitálna infraštruktúra počas krízy COVID-19 ukázala ako odolná a spoľahlivá, na prekonanie existujúcej digitálnej priepasti sú potrebné ďalšie investície do infraštruktúry 5G, čo môže obmedziť prístup občanov k elektronickému zdravotníctvu, elektronickému učeniu a telepráci. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Pokiaľ ide o technologickú diplomaciu, EHSV považuje za nevyhnutné, aby EÚ zabezpečila vyváženejšie a recipročné podmienky obchodu a investovania, najmä pokiaľ ide o prístup podnikov na trh, dotácie, verejné obstarávanie, transfery technológií, priemyselné vlastníctvo a sociálne a environmentálne normy, najmä za prítomnosti „systémových súperov propagujúcich alternatívne modely riadenia, a zároveň podporovala plnú hospodársku súťaž a technické inovácie na trhu. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EHSV dôrazne podporuje potrebu zachovať rôznorodý a udržateľný dodávateľský reťazec 5G, aby sa predišlo dlhodobej závislosti, a to tým, že sa zabezpečí prítomnosť viacerých dodávateľov v rámci zameniteľnosti a interoperability, a aby sa v rámci finančného rámca na roky 2021 – 2027 ďalej posilňovali programy a iniciatívy zamerané na budovanie kapacít a európsku suverenitu v oblasti technológií 5G a technológií ďalších generácií. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | V kontexte plánu obnovy pre Európu prijatého 27. mája 2020 sa index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) v roku 2020 použije ako informácia pre analýzu jednotlivých krajín na podporu digitálnych odporúčaní v rámci európskeho semestra. To pomôže členským štátom zamerať sa na ich potreby reforiem a investícií a dať im prioritu, čím sa uľahčí prístup k mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 560 miliárd EUR. Tento mechanizmus poskytne členským štátom finančné prostriedky na zvýšenie odolnosti ich hospodárstiev a zabezpečí, aby investície a reformy podporili ekologickú a digitálnu transformáciu. Keďže pandémia mala významný vplyv na každú z piatich dimenzií DESI, závery z roku 2020 týkajúce sa 5G by sa mali interpretovať v spojení s mnohými opatreniami prijatými Komisiou a členskými štátmi na zvládnutie krízy a podporu obnovy. |
| --- | --- |

4.25.

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Článok 168 ods. 1 ZFEÚ „Činnosti Únie, ktoré dopĺňajú vnútroštátne politiky [...]“.

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 74.

8

(9)  Odporúčanie (EÚ) 2019/534 z 26. marca 2019, Kybernetická bezpečnosť sietí 5G (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2019, s. 42).

9

Kybernetická bezpečnosť sietí 5G

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚL 194, 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures.

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission.

12

(13)  V súčasnosti pôsobí na trhu 5 globálnych dodávateľov: Ericsson, Nokia, Huawei, ZTE, Samsung.

13

(14)  Odpoveď, ktorú poskytla pani Kyriakides v mene Európskej komisie, Európsky parlament, E-003040/2019, 17. 1. 2020.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 242, 2.7.2015, s. 31.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 79.

16

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/290

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Európska dátová stratégia

[COM(2020) 66 final]

(2020/C 429/38)

| Spravodajca: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Spravodajca:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Konzultácia | Európska komisia, 22.4.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 18.2.2020 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 23.7.2020 |
| Prijaté v pléne | 18.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/0/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 22.4.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

18.2.2020

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

23.7.2020

Prijaté v pléne

18.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta návrh Komisie týkajúci sa dátovej stratégie, v ktorom sa za prioritu stanovuje medziodvetvová výmena údajov a zlepšenie využívania, spoločného používania, prístupu a správy údajov prostredníctvom legislatívnych opatrení zameraných na jednotlivé odvetvia. Ambiciózna dátová stratégia vy mohla riešiť kritickú potrebu zlepšiť dátové kapacity EÚ. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV súhlasí s návrhom Komisie skoncipovať celkovú štruktúru údajov EÚ tak, aby sa ďalej presadzovali práva jednotlivcov, pokiaľ ide o využívanie ich údajov, ochranu a kontrolu nad ich údajmi, ako aj ich informovanosť a zlepšiť ich postavenie prostredníctvom „osobných dátových priestorov“ s jasnejšími zárukami a posilnením práva na prenosnosť pre jednotlivcov podľa článku 20 GDPR (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV žiada Komisiu, aby zaviedla jasnejšiu stratégiu na rozvoj svojho rámca pre údaje. Tá by mala spájať vysoký štandard ochrany údajov, medziodvetvovú a zodpovednú výmenu údajov, jasné kritériá týkajúce sa riadenia v jednotlivých sektoroch a kvality dát a väčšiu kontrolu jednotlivcov nad údajmi. EHSV takisto navrhuje lepšie objasniť prístup k financovaniu stratégie a odporúča rôzne spôsoby ako doplniť chýbajúce zručnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV zastáva názor, že rozvoj platforiem založených na údajoch v Európe by mal odrážať európske hodnoty vrátane zamerania na jednotlivcov. EHSV sa domnieva, že súčasný prístup zameraný na spotrebiteľa by sa mal rozšíriť na prístup „dohľadu človeka nad systémom“, ktorý obsahuje etický rozmer pri využívaní údajov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že všeobecné nariadenie o ochrane údajov (GDPR) sa ani dva roky po nadobudnutí účinnosti riadne nepresadzuje a pretrvávajú nezrovnalosti. Komisia by mala vyriešiť tieto problémy, a to aj motivovaním členských štátov, aby zabezpečili, že všetci jednotlivci v celej EÚ budú môcť v plnej miere využívať svoje práva. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV zastáva názor, že dokončenie jednotného trhu je základnou prioritou fungovania spoločného dátového priestoru. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | So zreteľom na citlivosť spoločne využívaných údajov zdôrazňuje EHSV potrebu zabezpečiť záruky, pokiaľ ide o osobné údaje jednotlivcov prostredníctvom mechanizmov súhlasu, kontroly, postihov a dohľadu, a zaistiť, že údaje budú anonymizované (a nebude možné ich deanonymizovať). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV odporúča, aby Komisia v stratégii definovala možnosť, ktorú odporúča pre koncepciu vlastníctva údajov. Prebiehajúce právne diskusie v súčasnosti vytvárajú pre jednotlivcov neistotu, pokiaľ ide o to, aké požiadavky môžu vzniesť. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV sa zasadzuje za intenzívnejší dialóg s občianskou spoločnosťou a pripomína, že je potrebné poskytnúť MSP jasnejšie usmernenie týkajúce sa mechanizmov výmeny údajov, pretože obidva aspekty budú kľúčové pre širokú účasť v dátových priestoroch. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV opakuje, že jednotný trh s údajmi by mal zabezpečiť, aby sa na osobné údaje nevzťahovali tie isté pravidlá, ktoré sa vzťahujú na tovar a služby, t. j. aby sa postupne nepovažovali za iné ako osobné údaje (2). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komisia by mala zabezpečiť, aby právny rámec umožňoval rovnaký prístup k údajom pre všetky spoločnosti, veľké aj malé, a zaoberal sa trhovou silou dominantných platforiem. Komisia by mala vo všeobecnosti predložiť omnoho jasnejší a konkrétnejší návrh týkajúci sa kontroly a riadenia dátových priestorov vrátane spôsobu, akým si budú zainteresované strany vymieňať údaje. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV zdôrazňuje, že je nevyhnutné venovať sa vplyvom personalizovaných produktov na jednotlivcov (napríklad diskriminácia) a vplyvom výmeny údajov na spoločnosti. Tento rámec by mal dodržiavať vysoké bezpečnostné normy a práva duševného vlastníctva. Odvodené údaje by mali byť chránené a nemali by podliehať povinnému prístupu a prenosu. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné zlepšiť digitálne zručnosti a gramotnosť prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, okrem iného aj nadviazaním na rámec digitálnych kompetencií a nabádaním členských štátov, aby zlepšili celoživotné vzdelávanie, pokiaľ ide o zručnosti, ktoré budú najviac žiadané, a to na všetkých úrovniach vzdelávania (3). Tým sa zabezpečí, že jednotlivci získajú prehľad v oblasti dát, s väčšou informovanosťou a kontrolou nad svojimi údajmi, aplikáciami veľkých dát a správou údajov a pochopia svoje digitálne prostredie a jeho riziká (napr. personalizáciu) (4). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV vyzýva Komisiu, aby objasnila a posilnila úlohu príslušných orgánov, spotrebiteľských organizácií a nezávislých orgánov, ktoré sú dôležité pri riadení odvetvových iniciatív, a aby zabezpečila dodržiavanie predpisov podnikmi a usmerňovanie, poradenstvo a odbornú prípravu pre používateľov. |
| --- | --- |

1.14

2.   Všeobecné pripomienky: Správna dátová stratégia

| 2.1 | EHSV súhlasí s tým, že Komisia kladie dôraz na údaje, ktoré majú kľúčový význam pre osobný život a pre podnikateľskú činnosť. Vplyvom digitalizácie a technologických zlepšení sa rozšíril rozsah a zvýšila frekvencia generovaných údajov a uľahčilo sa ich ukladanie, spracovanie, analyzovanie a prenášanie. Služby založené na údajoch zvyšujú pohodlie zákazníkov, riešia ich očakávania a zdokonaľujú súčasné priemyselné procesy. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV súhlasí s tým, že inovácie založené na údajoch sú rozhodujúcim faktorom európskeho hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti a že napĺňaniu ich úlohy bráni nedostatočná dostupnosť údajov v EÚ na úrovni odvetví aj používateľov. EHSV súhlasí s návrhom Komisie zaoberať sa touto otázkou a zlepšiť medziodvetvové využívanie údajov, spoločné využívanie údajov a prístup k nim prostredníctvom spoločných dátových priestorov v prísnom súlade s normami GDPR, ako aj so spoločným súborom technických a právnych predpisov a noriem a prostredníctvom doplňujúcich opatrení. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV sa domnieva, že dátová stratégia bude mať kľúčový význam pre podporu „technologickej suverenity EÚ s cieľom zaručiť bezpečné spoločné využívanie údajov a zabezpečený prístup k nim v záujme posilnenia kontroly Európanov nad ich údajmi a využívania súvisiacich výhod pre jednotlivcov aj firmy. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV súhlasí s tým, že na nájdenie konkrétnych riešení osobitostí jednotlivých odvetví a zlyhaní trhu pri súčasnom zabezpečení najsilnejších záruk ochrany spotrebiteľa je najvhodnejšie pristupovať k údajom z pohľadu jednotlivých odvetví (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV sa prikláňa k obavám Komisie, že schopnosť EÚ využívať a vymieňať si údaje obmedzujú výrazné problémy súvisiace s interoperabilitou informačných systémov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila potrebu a prospešnosť úplného dátového ekosystému – keďže údaje nie sú obmedzené hranicami jednotlivých odvetví –, a to aj v záujme vývoja riešení individuálnej bezpečnosti (napr. údaje o geolokalizácii a o zdravotnom stave) a predchádzania dátovej izolácii. V odvetví zdravotnej starostlivosti by výskumní pracovníci mohli využívať údaje s významom pre verejné zdravie zozbierané v rôznych odvetviach na zrýchlenie vývoja liečiv a lepšie spoznávanie chorôb. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV súhlasí s tým, že inovácie založené na údajoch sú obmedzené v dôsledku nedostatku zručností, nedostatku dátovo gramotných pracovníkov v EÚ a nízkej digitálnej gramotnosti. EHSV víta cieľ stratégie vytvoriť „spoločný európsky dátový priestor pre zručnosti“ a pripravovanú aktualizáciu akčného plánu digitálneho vzdelávania Komisie. |
| --- | --- |

2.6

3.   Pokrok v dátovom rámci EÚ: všeobecné pripomienky

Pokiaľ ide o ďalší rozvoj dátového rámca EÚ, EHSV poukazuje na zásadnú otázku etiky. Štúdia Ethics of Big Data (6), ktorú zadal EHSV v roku 2016, sa zaoberá týmto problémom, pričom prihliada na potreby jednotlivca, pokiaľ ide o súkromie a sebaurčenie z viacerých hľadísk: informovanosť, kontrola, dôvera, vlastníctvo, dohľad a bezpečnosť, digitálna identita, realita prispôsobená jednotlivým prípadom, deanonymizácia, digitálna priepasť a súkromie. EHSV odporúča, aby sa tieto hľadiská považovali za usmerňujúce zásady pre všetky politiky.

3.1   Normy na ochranu údajov

| 3.1.1 | EHSV vyzýva Komisiu, aby zdôraznila, že údaje by mali zostať pod kontrolou jednotlivcov, keďže zber a výmena údajov majú vplyv na ich súkromie a rovnosť. Medziodvetvové využívanie údajov poskytuje firmám vstupy pre ich existujúce procesy a zlepšovanie týchto procesov, efektívnejšie poskytovať prehľady a ponúkať spotrebiteľom nové, personalizované produkty a skúsenosti. Najmä údaje na úrovni používateľov poskytujú prehľady o charakteristických črtách, potrebách a správaní, ktoré sa nezaznamenávajú v rámci anonymizovaných údajov a ktoré možno prospešne využiť aj v úplne iných odvetviach, než v ktorom sa tieto údaje pôvodne získali. Napríklad vo finančnom sektore by spoločné využívanie údajov naprieč odvetviami mohlo viesť k skvalitneniu analýzy rizík a prognóz finančných tokov, lepšiemu odhaľovaniu podvodov, rozšíreniu možností jednotlivcov riešiť svoju nadmernú zadlženosť a k podpore finančného začlenenia a finančného vzdelávania. Personalizácia však môže viesť k rizikám – akými sú napríklad diskriminácia, zneužitie a manipulácia – pre zraniteľných zákazníkov. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Komisia by sa mala zaoberať nedostatočným a roztriešteným vykonávaním GDPR, odlišným právnym výkladom a nedostatkom zdrojov pre orgány na ochranu údajov. GDPR vypracované v roku 2012, o ktorom sa hlasovalo v roku 2016 a ktoré bolo prijaté v roku 2018, nie je vhodné na riešenie navrhovaného rámca. EHSV odporúča, aby Komisia primerane aktualizovala GDPR a vykonala posúdenia vplyvu, pretože musí fungovať v súlade s novým prístupom spoločných dátových priestorov. EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala obmedzeniami práv na prenosnosť údajov vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov. Tie boli vypracované v čase, keď k zmene poskytovateľa služieb dochádzalo len zriedka, zatiaľ čo v súčasnosti sa údaje opakovane používajú mnohokrát a sú užitočné v reálnom čase. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Hoci sa EHSV domnieva, že navrhované nástroje by mohli jednotlivcom pomôcť pri rozhodovaní o tom, „čo sa deje s ich údajmi“ (7), aby sa znížila právna neistota, Komisia by mala v stratégii definovať možnosť, ktorú odporúča pre koncepciu vlastníctva údajov, všeobecne objasniť, kto vlastní údaje, čo obsahujú a čo sa s nimi stane napríklad v prípadoch, keď sú generované domácimi spotrebičmi internetu vecí. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Medzi právami na údaje pre jednotlivcov a vlastníctvom údajov je rozdiel, a to by sa malo objasniť. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.4 | Keďže poskytovanie údajov výmenou za prijímanie bezplatných služieb predstavuje určitý spôsob platby, EHSV vyzýva Komisiu, aby uviedla, na ktorý text alebo kritériá sa odvoláva, keď uvádza „verejný záujem“, a aby objasnila, aký je jeho účel v tejto oblasti. Výbor tiež odporúča, aby Komisia poskytla definíciu darcovstva údajov bez priamej odmeny (alebo „dátového altruizmu“) a aby zabezpečila vhodné opatrenia ako zabrániť tomu, aby si zberatelia údajov neplnili svoje povinnosti. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Zodpovedný rámec výmeny údajov

| 3.2.1 | Komisia by mala objasniť, ako zamýšľa poskytovať jednotlivcom usmernenia, aby rozumeli princípu fungovania tzv. osobných dátových priestorov. Bez tohto povedomia nebude mať právo jednotlivcov na prístup do týchto priestorov zmysel a presadzovanie návrhu nebude mať dostatočnú účinnosť a oslabí ciele, ktoré chce stratégia ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EÚ uznala potrebu práva na výmenu údajov a zaviedla praktické mechanizmy v konkrétnych odvetvových iniciatívach, ako napríklad pre poskytovateľov služieb v oblasti spracovania údajov (FFDR (8)) a pre údaje držané na platobných účtoch (PSD2 (9)). S výnimkou niekoľkých konkrétnych prípadov, však jednotlivcom (užívateľom údajov, spotrebiteľom, občanom) chýbajú zručnosti, gramotnosť a nástroje ako uplatniť právo na prístup k svojim osobným a iným ako osobným údajom alebo ako ich jednoducho a účinne poskytovať. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | S cieľom zlepšiť prenosnosť „prísnejšími požiadavkami na rozhrania, pokiaľ ide o prístup k údajom v reálnom čase“, zaručiť osobné dátové priestory a zabezpečiť, aby poskytovatelia vystupovali ako tzv. neutrálni sprostredkovatelia (10), EHSV pripomína Komisii možnosť využitia zabezpečených mechanizmov výmeny, ako sú systémy osobnej digitálnej identifikácie, ktoré by mohli prevziať a rozšíriť súkromné aj verejné organizácie s cieľom zrýchliť výmenu údajov medzi odvetviami. Aplikácie elektronickej identifikácie vo finančnom sektore, ako je Itsme (mobilná identifikácia pre digitálne transakcie), poskytujú príklady úspešnej, obojstranne výhodnej výmeny údajov napríklad medzi bankami a mobilnými operátormi. Pre firmy to znamená významnú hodnotu (úspory nákladov, vyšší objem predaja, obmedzenie podvodov a krádeží identity), väčšie možnosti, ochranu súkromia používateľov, posilnenie dôvery spotrebiteľov, zabezpečenie overovacích opatrení a nástrojov pre jednotlivcov na správu ich práv a uplatňovanie ich kontroly a možnosť využívať zabezpečené, praktické, časovo úsporné digitálne procesy napríklad pri prijímaní zamestnancov. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV odkazuje Komisiu na skúsenosti s druhou smernicou o platobných službách (ktorá umožňuje poskytovateľom z radov tretích strán využívať so súhlasom príslušných spotrebiteľov údaje bánk o spotrebiteľoch na inovácie) a ďalšie príklady z praxe (ako je využívanie údajov o geolokalizácii a o transakciách), ktoré môžu slúžiť ako inšpirácia na širší rámec výmeny údajov. Tieto zásady by sa mali uplatňovať rovnako vo všetkých odvetviach a v podobnom časovom rámci, aby sa zaručili rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EÚ by mala pri umožnení výmeny údajov o používateľoch medzi odvetviami stavať na všeobecnom nariadení o ochrane údajov a replikovať takéto existujúce iniciatívy v rôznych sektoroch s cieľom uľahčiť bezpečnú výmenu údajov a priniesť výhody pre jednotlivcov a pridanú hodnotu pre podniky. Tak by sa koncovým používateľom malo zaručiť právo požadovať, aby sa údaje, ktoré poskytli (t. j. zadali, napr. meno, adresa) a ktoré sa o nich získali (napr. geolokalizácia), prenášali priamo od jedného držiteľa k druhému štandardizovaným spôsobom prostredníctvom API v reálnom čase (11). Napríklad by užívateľ mohol požiadať Spotify, aby poskytol službe Deezer prístup k zoznamom skladieb, ktoré počúval. Tým by sa zabezpečilo plnenie zásad ochrany údajov podľa GDPR, používateľom by sa umožnilo zachovať si plnú kontrolu nad celým procesom a využívať hodnotu svojich údajov a právo na prenosnosť osobných údajov by bolo skutočne účinné, dynamické, včasné a transparentné, pričom by sa tie isté zásady mohli rozšíriť aj na niektoré iné ako osobné údaje. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Podniky aj používatelia by si mohli bezpečne vymieňať svoje údaje nezávisle od toho, kto ich zozbieral, vybrať si a rozhodnúť sa, s kým si budú tieto údaje vymieňať a ako ich budú využívať. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Systém a fungovanie spoločných dátových priestorov by mal mať kvalitatívnu úroveň verejného registra; poskytovatelia údajov by mali zabezpečiť bezproblémovú kvalitu samotných údajov a kontinuitu tejto infraštruktúry. Títo tzv. dátoví správcovia by nemali vytvárať v procese výmeny údajov prekážky, ale mali by ho, naopak, zlepšovať. To je rozhodujúce pre spoľahlivú, plynulú správu údajov a dostupnosť vysokokvalitných dát. EHSV sa nazdáva, že v stratégii chýba dôraz na kvalitu údajov a objasnenie prínosov. EHSV okrem toho odporúča zaviesť minimálnu hranicu povinností, aby sa zaručila kvalita údajov a dodržiavanie práv jednotlivcov pre všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť. Keďže kvalita údajov môže byť nákladná a nie všetky zainteresované strany môžu mať prístup k potrebným technológiám, tieto prahové kritériá by mali byť realistické pre všetky podniky, najmä MSP. Pre tieto podniky môže byť plnenie týchto kritérií problematické z dôvodu obmedzených zdrojov a treba ich podporiť, aby im nevznikli nadmerné náklady (12). |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Platformy založené na údajoch patria medzi najvyššie hodnotené firmy vzhľadom na svoj strategický význam na digitálnych trhoch a svoju oligopolnú kontrolu nad konkrétnymi dátovými súbormi. Obmedzená dostupnosť údajov pre firmy v EÚ však obmedzuje rozsah, v akom môžu tieto údaje využívať na rozvoj inovácií. Prístup založený na princípe „víťaz berie všetko“, ktorým sa vyznačujú digitálne trhy, znamená, že niekoľko veľkých firiem má pod kontrolou uzly tokov elektronických údajov, vďaka čomu majú k dispozícii informácie nedostupné pre iných poskytovateľov. Aj v prípade, že sa dátové aktíva distribuujú širšie/v širšom rozsahu, sú zriedka dostupné naprieč hranicami odvetví, čím sa obmedzujú príležitosti na medziodvetvové inovácie zo strany priemyselných odvetví a iných subjektov. Keďže žiadna platforma nemá povinnosť budovať databázu, koncoví používatelia nie sú schopní spájať a agregovať údaje, ktoré vzniknú v rôznych odvetviach. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ako zlepšiť kontrolu podnikových používateľov a jednotlivcov nad údajmi, pričom by sa mala prioritne zamerať na systémové platformy (Big Tech). EHSV takisto navrhuje vytvoriť platformu podporovanú EÚ, na ktorej sa budú centralizovať a agregovať všetky verejné údaje v EÚ dostupné na trhu podnikov, ktoré o túto službu požiadajú. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   Riadenie dátových priestorov

| 3.3.1 | EHSV navrhuje na riadenie odvetvových dátových priestorov nasledujúce kritériá. Po prvé, cieľom intervencie v podobe prístupu k údajom by malo byť riešenie zlyhaní trhu vedúcich k vyšším spotrebiteľským cenám, menšiemu výberu pre zákazníkov a k obmedzeniu inovácií. Po druhé, prístup k údajom musí slúžiť na podporu rozvoja inovácií zameraných na spotrebiteľov. Po tretie, prevádzkovatelia, ktorí spracovávajú osobné údaje, by mali podliehať prísnym normám bezpečnosti a zabezpečenia údajov. Po štvrté, jednotlivcom by sa mali ponúknuť technické riešenia na kontrolu a správu tokov osobných údajov. Po piate, jednotlivci by mali mať možnosť namietať proti výmene ich osobných údajov a mali by mať prístup k prostriedku nápravy v prípade nedodržania stanovených zásad (EHSV podporuje zásadu „dohľad človeka nad systémom“ tzv. human in command). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Nie všetky údaje by mali byť otvorené a prístupné verejnosti. Na rozličné skupiny údajov – B2B, B2C, B2G, Me2B a pod. – by sa mali vzťahovať rôzne pravidlá. Aj odvodené údaje by sa mali chrániť a prístup k nim ani ich prenos by nemal byť automatický. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Výmena údajov naprieč dátovými priestormi bude zahŕňať rôzne dátové súbory (osobné aj iné ako osobné údaje), napr. v priestore zdravotnej starostlivosti a finančnom priestore. Zber a používanie citlivých a osobných údajov na účely dohľadu alebo lokalizácie by si mali vyžadovať individuálny súhlas. Príslušné záruky by mali zabezpečovať, že spojením rôznych druhov osobných údajov (napr. finančných údajov alebo údajov o zdravotnom stave) nedôjde k obmedzeniu možností, zneužitiu alebo diskriminačným účinkom napríklad pri prístupe osôb k zamestnaniu. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Zainteresované strany (podniky a jednotlivci) nemajú prístup k mechanizmom identifikácie, autentifikácie a povoľovania, ktoré umožňujú prenos údajov s ochranou súkromia, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, čo bráni spoločnému využívaniu údajov a navyše o nich nemajú ani poznatky. EHSV odporúča používanie a zavedenie spoločného dátového súboru v oblasti zdravotnej starostlivosti, podobného jednotnému európskemu elektronickému formátu (ESEF). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Na prístup tretích strán k údajom na účely výskumu a vývoja by sa mali stanoviť jasné podmienky. Ak napríklad výskumní pracovníci v oblasti zdravotnej starostlivosti a mestské úrady využívajú voľne dostupné údaje, mali by sa pri tom riadiť GDPR. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | EHSV zdôrazňuje, že nie všetky podniky sú digitalizované (t. j. v tradičných odvetviach a v mnohé európske MSP), a nie všetky podniky môžu ťažiť z hodnoty údajov, čo znamená, že rovnaké podmienky na jednotnom trhu sú ovplyvnené. Dobrovoľná výmena údajov je dobrým, ale nedostatočným nástrojom na zabezpečenie rovnakého prístupu k údajom. Komisia by sa mala riešiť tento nedostatok rovnováhy medzi digitalizovanými a nedigitalizovanými podnikmi a medzi veľkými a malými podnikmi. Stratégia EÚ pre MSP a priemyselná stratégia predstavujú dobrý východiskový bod. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | EHSV zdôrazňuje, že napriek pokroku EÚ smerom ku konvergencii nie je jej jednotný digitálny trh stále ani zďaleka homogénny: jeho pravidlá ostávajú fragmentované. Preto je pre podniky náročné a neefektívne snažiť sa o rozširovanie a súťaž s americkými a čínskymi konkurentmi, ktorí sa riadia skutočne jednotným regulačným rámcom a tieto podniky v EÚ skupujú, ako sa stalo v prípade spoločností Skype a Booking.com. Zakladatelia startupov v EÚ sa napokon sťahujú do USA alebo na podnikateľsky priaznivejšie trhy, kde môžu využívať výhody väčšieho jednotného trhu a kvalitnejšieho rizikového kapitálu. Na to, aby bola spoločná infraštruktúra podporujúca dátové priestory efektívna, by mala odrážať aj viacjazyčnú charakteristiku jednotného trhu (13). |
| --- | --- |

3.3.7

3.4   Financovanie

| 3.4.1 | V stratégii sa uvádzajú finančné prostriedky vo výške 4 – 6 miliárd EUR, pričom sa od členských štátov EÚ a priemyslu očakáva, že budú spoluinvestovať. Komisia by mala objasniť, ako plánuje mobilizovať finančné prostriedky a stanoviť jasné kritériá na zabezpečenie ich spravodlivého rozdelenia. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | V záujme zabezpečenia dostatočného objemu súkromných investícií a kontinuity existujúcich služieb poskytovaných mnohým podnikom v EÚ považuje EHSV za podstatné zachovať účasť zahraničných poskytovateľov na tomto projekte (v súlade s pravidlami EÚ). Kľúčové je aj verejné financovanie napríklad prostredníctvom programu Horizont Európa a programu Digitálna Európa. Rozpočet EÚ však bude podliehať rozpočtovým prioritám súvisiacim s procesom obnovy a v porovnaní s prvým návrhom Komisie predloženým v máji sa znížil. Hoci sa celkové financovanie vyčlenené na kľúčové strategické digitálne kapacity Európy v porovnaní s predchádzajúcim viacročným finančným rámcom zvýšilo, rozpočet programu Digitálna Európa sa znížil z 8,2 miliardy EUR na 6,76 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Doplnenie chýbajúcich zručností

| 3.5.1 | Hospodárska kríza môže viesť k zmenám v hierarchii pracovných miest považovaných za prospešné pre spoločnosť, no potreba technických zručností sa pravdepodobne nezníži. Automatizácia môže viesť k zmene vymedzenia pracovných miest a úloh (budú väčšmi potrebné tzv. mäkké zručnosti) a namiesto masovej nezamestnanosti k masovému preskupeniu zamestnaní (14). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | V prípade práce s veľkými údajmi sa zdá, že sú najviac požadované tieto zručnosti (15): analytické zručnosti, vizualizácia údajov, znalosť firemnej domény a nástrojov veľkých dát, programovanie, riešenie problémov, štruktúrovaný dopytovací jazyk (Structured Query Language, SQL), hĺbková analýza údajov, znalosť technológií, verejné a hybridné cloudy a praktické skúsenosti. Niektoré z nich sa môžu vyučovať na školách, iné treba získať a rozvíjať počas celého života, a to celoživotným a celoživotným prístupom prostredníctvom nepretržitého, neformálneho a informálneho vzdelávania (16). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Keďže vzdelávanie ostáva v právomoci členských štátov, EHSV v záujme využitia tejto príležitosti vyzýva Komisiu a nabáda členské štáty, aby zaviedli dôraznejšie politiky na zvyšovanie digitálnej gramotnosti zamerané na doplnenie chýbajúcich digitálnych zručností a ich nerovnomernej koncentrácie v rámci EÚ a na predchádzanie straty know-how. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | EÚ by mala zásadne prepracovať programy odbornej prípravy a vzdelávania. Až príliš často dochádza k tomu, že predmety STEM (17) nie sú dostatočne začlenené do učebných plánov na všetkých úrovniach vzdelávania. To nepriaznivo ovplyvňuje najmä ženy, čo Komisia napriek odporúčaniam predsedníčky v oblasti rodovej rovnosti dostatočne nezdôrazňuje (18). EHSV v tejto oblasti považuje rámec digitálnych kompetencií pre občanov (19) za užitočný nástroj, ktorý by sa mal viac propagovať a uplatňovať. Vyzývame Komisiu, aby nabádala členské štáty na proaktívne spúšťanie a urýchľovanie iniciatív v tomto rámci. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | EHSV navrhuje Komisii, aby posilnila úlohu spotrebiteľských organizácií, ktoré sú relevantné z hľadiska poskytovania odbornej prípravy používateľov, vzdelávania a nezávislého poradenstva, pokiaľ ide o nástroje, ktoré môžu jednotlivci využívať (napr. získavanie informácií o využívaní a zdieľaní údajov, kto má ich údaje, ako sa odvolať a podať sťažnosť). V záujme zvýšenia digitálnej gramotnosti by sa iniciatívy, ako je fínsky online kurz „Prvky umelej inteligencie“ (teraz prístupný pre všetkých bezplatne a vo všetkých jazykoch EÚ), mohli rozšíriť na rozmanité vzdelávacie moduly. |
| --- | --- |

3.5.5

V Bruseli 18. septembra 2020

Luca JAHIER

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2020/SK/COM-2020-66-F1-SK-MAIN-PART-1.PDF, s. 21.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 122.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Aj keď sú čoraz lepšie informovaní o svojich právach, naďalej je pre nich ťažké zistiť, ako sa ich údaje používajú a vymieňajú medzi organizáciami: 81 % Európanov má pocit, že nad svojimi údajmi majú len čiastočnú alebo nemajú žiadnu kontrolu. Pozri prieskum Eurobarometra (jún 2019). https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Pozri https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2020/SK/COM-2020-456-F1-SK-MAIN-PART-1.PDF (s. 9 a 10).

5

(6)  Pozri štúdiu EHSV The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context (2017) (Etika veľkých dát: porovnanie hospodárskych prínosov a etických otázok súvisiacich s veľkými dátami v kontexte politík EÚ).

6

The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context

(7)  Napríklad „nástroje na vyjadrovanie súhlasu, aplikácie na správu osobných informácií vrátane plne decentralizovaných riešení“ sú správnymi nástrojmi. https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2020/SK/COM-2020-66-F1-SK-MAIN-PART-1.PDF, s. 11.

7

(8)  Nariadenie o voľnom toku údajov: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_en.

8

(9)  Druhá smernica o platobných službách: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_en.

9

(10)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2020/SK/COM-2020-66-F1-SK-MAIN-PART-1.PDF, s. 21.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 238.

11

(12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119.

13

(14)  Na každé pracovné miesto, ktoré v budúcnosti zanikne v dôsledku digitalizácie, by mohlo vzniknúť až 3,7 pracovného miesta. Pozri https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030. https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; stanovisko EHSV TEN/705, pozri stranu 77 tohto úradného vestníka. Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161.

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land „Big“ Data Jobs in 2020 (upGrad blog, 24. decembra, 2019), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land „Big“ Data Jobs in 2020

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

16

(17)  Veda, technológia, inžinierstvo a matematika.

17

(18)  Stanovisko EHSV TEN/705, pozri stranu 77 tohto úradného vestníka.

18

(19)  Vedecké centrum EÚ, DigComp: Digital Competence Framework for Citizens (Európska komisia), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

DigComp: Digital Competence Framework for Citizens

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/296

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov

[COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD)]

(2020/C 429/39)

| Konzultácia | Európsky parlament, 14.9.2020
  Rada, 27.7.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 2 ods. 1 a článok 91 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 16.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | jednomyseľne za |

Konzultácia

Európsky parlament, 14.9.2020

Rada, 27.7.2020

Právny základ

článok 2 ods. 1 a článok 91 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

16.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

jednomyseľne za

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 554. plenárnom zasadnutí 16., 17. a 18. septembra 2020 (schôdza zo 16. septembra) jednomyseľne rozhodol zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 429/297

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv

[COM(2020) 623 final — 2020/0161 (COD)]

(2020/C 429/40)

| Konzultácia | Európsky parlament, 14.9.2020
  Rada, 4.8.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 16.9.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 554 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | jednomyseľne za |

Konzultácia

Európsky parlament, 14.9.2020

Rada, 4.8.2020

Právny základ

článok 91 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

16.9.2020

Plenárne zasadnutie č.

554

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

jednomyseľne za

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 554. plenárnom zasadnutí 16., 17. a 18. septembra 2020 (schôdza zo 16. septembra) jednomyseľne rozhodol zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 16. septembra 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---