# Europeiska unionens C 449/23 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 449 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången23 december 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 449

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången23 december 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 11–14 februari 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 396, 20.11.2020 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 11–14 februari 2019
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 396, 20.11.2020 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 396, 20.11.2020 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 12 februari 2019 |
| 2020/C 449/01 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (2019/2509(RSP)) | 2 |
| 2020/C 449/02 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende EU-medborgarskapet (2018/2111(INI)) | 6 |
| 2020/C 449/03 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende fördjupade samarbeten (2018/2112(INI)) | 16 |
| 2020/C 449/04 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende parlamentets befogenheter att utöva politisk kontroll över kommissionen (2018/2113(INI)) | 22 |
| 2020/C 449/05 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i EU:s institutionella ram (2017/2089(INI)) | 28 |
| 2020/C 449/06 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (2018/2088(INI)) | 37 |
| 2020/C 449/07 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel (2017/2284(INI)) | 59 |
| 2020/C 449/08 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (2018/2108(INI)) | 71 |
| | Onsdagen den 13 februari 2019 |
| 2020/C 449/09 | Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Bosnien och Hercegovina (2018/2148(INI)) | 80 |
| 2020/C 449/10 | Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (2018/2094(INI)) | 90 |
| 2020/C 449/11 | Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (2018/2684(RSP)) | 102 |
| 2020/C 449/12 | Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om politiska utmaningar och strategier mot cancer hos kvinnor och relaterad samsjuklighet (2018/2782(RSP)) | 109 |
| 2020/C 449/13 | Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om användning av cannabis för medicinska ändamål (2018/2775(RSP)) | 115 |
| 2020/C 449/14 | Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2018 (2018/2280(INI)) | 119 |
| | Torsdagen den 14 februari 2019 |
| 2020/C 449/15 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om situationen i Tjetjenien och fallet med Ojub Titijev (2019/2562(RSP)) | 125 |
| 2020/C 449/16 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om Zimbabwe (2019/2563(RSP)) | 128 |
| 2020/C 449/17 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (2019/2564(RSP)) | 133 |
| 2020/C 449/18 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om rätten till fredliga protester samt rimlig användning av våld (2019/2569(RSP)) | 139 |
| 2020/C 449/19 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (2018/2878(RSP)) | 142 |
| 2020/C 449/20 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2023) (2019/2573(RSP)) | 146 |
| 2020/C 449/21 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (2019/2574(RSP)) | 149 |
| 2020/C 449/22 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (2018/2882(RSP)) | 154 |
| 2020/C 449/23 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om genomföranderapporten avseende förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport inom och utanför EU (2018/2110(INI)) | 157 |
| 2020/C 449/24 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om stärkande av konkurrenskraften på den inre marknaden genom utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (2018/2109(INI)) | 170 |
| 2020/C 449/25 | Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om genomförandet av de rättsliga bestämmelser och det gemensamma uttalande som säkerställer den parlamentariska granskningen av de decentraliserade byråerna (2018/2114(INI)) | 176 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 februari 2019

2020/C 449/01

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (2019/2509(RSP))

2

2020/C 449/02

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende EU-medborgarskapet (2018/2111(INI))

6

2020/C 449/03

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende fördjupade samarbeten (2018/2112(INI))

16

2020/C 449/04

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende parlamentets befogenheter att utöva politisk kontroll över kommissionen (2018/2113(INI))

22

2020/C 449/05

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i EU:s institutionella ram (2017/2089(INI))

28

2020/C 449/06

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (2018/2088(INI))

37

2020/C 449/07

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel (2017/2284(INI))

59

2020/C 449/08

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (2018/2108(INI))

71

Onsdagen den 13 februari 2019

2020/C 449/09

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Bosnien och Hercegovina (2018/2148(INI))

80

2020/C 449/10

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (2018/2094(INI))

90

2020/C 449/11

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (2018/2684(RSP))

102

2020/C 449/12

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om politiska utmaningar och strategier mot cancer hos kvinnor och relaterad samsjuklighet (2018/2782(RSP))

109

2020/C 449/13

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om användning av cannabis för medicinska ändamål (2018/2775(RSP))

115

2020/C 449/14

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2018 (2018/2280(INI))

119

Torsdagen den 14 februari 2019

2020/C 449/15

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om situationen i Tjetjenien och fallet med Ojub Titijev (2019/2562(RSP))

125

2020/C 449/16

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om Zimbabwe (2019/2563(RSP))

128

2020/C 449/17

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (2019/2564(RSP))

133

2020/C 449/18

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om rätten till fredliga protester samt rimlig användning av våld (2019/2569(RSP))

139

2020/C 449/19

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (2018/2878(RSP))

142

2020/C 449/20

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2023) (2019/2573(RSP))

146

2020/C 449/21

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (2019/2574(RSP))

149

2020/C 449/22

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (2018/2882(RSP))

154

2020/C 449/23

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om genomföranderapporten avseende förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport inom och utanför EU (2018/2110(INI))

157

2020/C 449/24

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om stärkande av konkurrenskraften på den inre marknaden genom utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (2018/2109(INI))

170

2020/C 449/25

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om genomförandet av de rättsliga bestämmelser och det gemensamma uttalande som säkerställer den parlamentariska granskningen av de decentraliserade byråerna (2018/2114(INI))

176

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 12 februari 2019 |
| 2020/C 449/26 | Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP)) | 182 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 februari 2019

2020/C 449/26

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

182

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 12 februari 2019 |
| 2020/C 449/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE)) | 191 |
| 2020/C 449/28 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018-2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE)) | 192 |
| 2020/C 449/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko, dess genomförandeprotokoll och skriftväxlingen som åtföljer avtalet (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE)) | 195 |
| 2020/C 449/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE)) | 196 |
| 2020/C 449/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett tredje tilläggsprotokoll till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE)) | 197 |
| 2020/C 449/32 | P8_TA(2019)0068EU-programmet för bedrägeribekämpning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av EU-programmet för bedrägeribekämpning (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) /... om inrättande av EU-programmet för bedrägeribekämpning | 198 |
| 2020/C 449/33 | P8_TA(2019)0069Flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)P8_TC1-COD(2018)0074Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för bestånd som fiskas i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordningarna (EU) 2016/1139 och (EU) 2018/973 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 | 213 |
| 2020/C 449/34 | P8_TA(2019)0070En civilskyddsmekanism för unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2017)0772/2) – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/... om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen | 216 |
| 2020/C 449/35 | P8_TA(2019)0071Minimikrav för återanvändning av vatten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om minimikrav för återanvändning av vatten(Text av betydelse för EES) | 219 |
| 2020/C 449/36 | P8_TA(2019)0072Godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon | 246 |
| 2020/C 449/37 | P8_TA(2019)0073Programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag och europeisk statistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826(Text av betydelse för EES) | 247 |
| 2020/C 449/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller införandet av de detaljerade tekniska bestämmelserna för driften av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS)) | 295 |
| | Onsdagen den 13 februari 2019 |
| 2020/C 449/39 | P8_TA(2019)0084Europeiska fiskerikontrollbyrån ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fiskerikontrollbyrån (kodifiering) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om Europeiska fiskerikontrollbyrån (kodifiering) | 316 |
| 2020/C 449/40 | Europaparlamentets beslut av den 13 februari 2019 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) | 317 |
| 2020/C 449/41 | P8_TA(2019)0086Tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar | 318 |
| 2020/C 449/42 | P8_TA(2019)0087Utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) | 329 |
| 2020/C 449/43 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE)) | 340 |
| 2020/C 449/44 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE)) | 341 |
| 2020/C 449/45 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE)) | 346 |
| 2020/C 449/46 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE)) | 347 |
| 2020/C 449/47 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE)) | 351 |
| 2020/C 449/48 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE)) | 352 |
| 2020/C 449/49 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av fördraget om upprättande av en transportgemenskap (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE)) | 357 |
| 2020/C 449/50 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) | 358 |
| 2020/C 449/51 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättsliga frågor (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) | 491 |
| 2020/C 449/52 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 vad gäller nivåerna för geografisk fördelning (C(2018)08872 – (2018/3002(DEA)) | 530 |
| 2020/C 449/53 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för clearingkravet för ytterligare uppskjutande av tillämpningen av clearingkravet för vissa OTC-derivatkontrakt (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA)) | 531 |
| 2020/C 449/54 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2205, kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/592 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA)) | 533 |
| 2020/C 449/55 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA)) | 535 |
| 2020/C 449/56 | P8_TA(2019)0103Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur | 537 |
| 2020/C 449/57 | P8_TA(2019)0104Delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) | 545 |
| 2020/C 449/58 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för att säkerställa grundläggande förbindelser vad gäller godstransporter på väg med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) | 560 |
| 2020/C 449/59 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för grundläggande flygförbindelser med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) | 564 |
| 2020/C 449/60 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa aspekter på luftfartssäkerhet med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) | 571 |
| 2020/C 449/61 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av relevanta avtal enligt artikel XXI i Allmänna tjänstehandelsavtalet med Argentina, Australien, Brasilien, Kanada, Kina, det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Kinesiska Taipei), Colombia, Kuba, Ecuador, Hongkong (Kina), Indien, Japan, Korea, Nya Zeeland, Filippinerna, Schweiz och Förenta staterna om nödvändiga kompenserande anpassningar till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Österrikes, Polens, Sloveniens, Slovakiens, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE)) | 575 |
| 2020/C 449/62 | P8_TA(2019)0109Rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet | 576 |
| 2020/C 449/63 | Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) | 586 |
| | Torsdagen den 14 februari 2019 |
| 2020/C 449/64 | P8_TA(2019)0118Mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang | 619 |
| 2020/C 449/65 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Georgien (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS)) | 637 |
| 2020/C 449/66 | P8_TA(2019)0120Utvärdering av medicinsk teknik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8–0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU(Text av betydelse för EES) | 638 |
| 2020/C 449/67 | P8_TA(2019)0121Upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen | 673 |
| 2020/C 449/68 | P8_TA(2019)0122Driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning) | 676 |
| 2020/C 449/69 | P8_TA(2019)0123Ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008 | 678 |
| 2020/C 449/70 | P8_TA(2019)0124Avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter | 679 |
| 2020/C 449/71 | P8_TA(2019)0125Gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 1073/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss(Text av betydelse för EES) | 680 |
| 2020/C 449/72 | P8_TA(2019)0126Ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder, på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet [ändrat genom direktiv 2018/XXX/EU] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/XXX [Styrningen av energiunionen], på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/...om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder med anledning av Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen | 694 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 februari 2019

2020/C 449/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

191

2020/C 449/28

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018-2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

192

2020/C 449/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko, dess genomförandeprotokoll och skriftväxlingen som åtföljer avtalet (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

195

2020/C 449/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

196

2020/C 449/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett tredje tilläggsprotokoll till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

197

2020/C 449/32

P8_TA(2019)0068EU-programmet för bedrägeribekämpning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av EU-programmet för bedrägeribekämpning (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) /... om inrättande av EU-programmet för bedrägeribekämpning

198

2020/C 449/33

P8_TA(2019)0069Flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)P8_TC1-COD(2018)0074Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för bestånd som fiskas i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordningarna (EU) 2016/1139 och (EU) 2018/973 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008

213

2020/C 449/34

P8_TA(2019)0070En civilskyddsmekanism för unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2017)0772/2) – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/... om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen

216

2020/C 449/35

P8_TA(2019)0071Minimikrav för återanvändning av vatten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om minimikrav för återanvändning av vatten(Text av betydelse för EES)

219

2020/C 449/36

P8_TA(2019)0072Godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon

246

2020/C 449/37

P8_TA(2019)0073Programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag och europeisk statistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826(Text av betydelse för EES)

247

2020/C 449/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller införandet av de detaljerade tekniska bestämmelserna för driften av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

295

Onsdagen den 13 februari 2019

2020/C 449/39

P8_TA(2019)0084Europeiska fiskerikontrollbyrån ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fiskerikontrollbyrån (kodifiering) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om Europeiska fiskerikontrollbyrån (kodifiering)

316

2020/C 449/40

Europaparlamentets beslut av den 13 februari 2019 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

317

2020/C 449/41

P8_TA(2019)0086Tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar

318

2020/C 449/42

P8_TA(2019)0087Utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet)

329

2020/C 449/43

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

340

2020/C 449/44

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

341

2020/C 449/45

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

346

2020/C 449/46

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

347

2020/C 449/47

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

351

2020/C 449/48

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

352

2020/C 449/49

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av fördraget om upprättande av en transportgemenskap (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

357

2020/C 449/50

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))

358

2020/C 449/51

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättsliga frågor (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD))

491

2020/C 449/52

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 vad gäller nivåerna för geografisk fördelning (C(2018)08872 – (2018/3002(DEA))

530

2020/C 449/53

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för clearingkravet för ytterligare uppskjutande av tillämpningen av clearingkravet för vissa OTC-derivatkontrakt (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

531

2020/C 449/54

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2205, kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/592 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

533

2020/C 449/55

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

535

2020/C 449/56

P8_TA(2019)0103Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur

537

2020/C 449/57

P8_TA(2019)0104Delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar)

545

2020/C 449/58

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för att säkerställa grundläggande förbindelser vad gäller godstransporter på väg med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

560

2020/C 449/59

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för grundläggande flygförbindelser med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

564

2020/C 449/60

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa aspekter på luftfartssäkerhet med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

571

2020/C 449/61

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av relevanta avtal enligt artikel XXI i Allmänna tjänstehandelsavtalet med Argentina, Australien, Brasilien, Kanada, Kina, det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Kinesiska Taipei), Colombia, Kuba, Ecuador, Hongkong (Kina), Indien, Japan, Korea, Nya Zeeland, Filippinerna, Schweiz och Förenta staterna om nödvändiga kompenserande anpassningar till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Österrikes, Polens, Sloveniens, Slovakiens, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

575

2020/C 449/62

P8_TA(2019)0109Rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet

576

2020/C 449/63

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

586

Torsdagen den 14 februari 2019

2020/C 449/64

P8_TA(2019)0118Mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang

619

2020/C 449/65

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Georgien (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

637

2020/C 449/66

P8_TA(2019)0120Utvärdering av medicinsk teknik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8–0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU(Text av betydelse för EES)

638

2020/C 449/67

P8_TA(2019)0121Upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen

673

2020/C 449/68

P8_TA(2019)0122Driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning)

676

2020/C 449/69

P8_TA(2019)0123Ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008

678

2020/C 449/70

P8_TA(2019)0124Avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter

679

2020/C 449/71

P8_TA(2019)0125Gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 1073/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss(Text av betydelse för EES)

680

2020/C 449/72

P8_TA(2019)0126Ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder, på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet [ändrat genom direktiv 2018/XXX/EU] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/XXX [Styrningen av energiunionen], på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/...om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder med anledning av Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen

694

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

23.12.2020

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018–2019

Sammanträdena den 11–14 februari 2019

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 396, 20.11.2020.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/2

---

P8_TA(2019)0075

Strategier för integration av romer

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (2019/2509(RSP))

(2020/C 449/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i fråga om erkännandet av romer som en grupp i behov av särskilt skydd mot diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i fråga om erkännandet av romer som en grupp i behov av särskilt skydd mot diskriminering,

| — | med beaktande av resolution nr 2153 (2017) från Europarådets parlamentariska församling om främjande av inkluderingen av romer och resandefolk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution nr 2153 (2017) från Europarådets parlamentariska församling om främjande av inkluderingen av romer och resandefolk,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (2) och av rådets slutsatser av den 8 december 2016 om påskyndande av processen för integrering av romer och av den 13 oktober 2016 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (2) och av rådets slutsatser av den 8 december 2016 om påskyndande av processen för integrering av romer och av den 13 oktober 2016 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (5),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om de grundläggande rättigheterna 2016 och av Europeiska unionens första och andra undersökning av minoriteter och diskriminering (EU-MIDIS I och II) som FRA genomfört samt av andra undersökningar och rapporter om romer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om de grundläggande rättigheterna 2016 och av Europeiska unionens första och andra undersökning av minoriteter och diskriminering (EU-MIDIS I och II) som FRA genomfört samt av andra undersökningar och rapporter om romer,

| — | med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet ”Minority Safepack”, som registrerades den 3 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet ”Minority Safepack”, som registrerades den 3 april 2017,

| — | med beaktande av relevanta rapporter och rekommendationer från det romska civilsamhället, icke-statliga organisationer och forskningsinstitut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta rapporter och rekommendationer från det romska civilsamhället, icke-statliga organisationer och forskningsinstitut,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Antiziganism (6) är en specifik typ av rasism som riktas mot romerna, en ideologi som bygger på tanken om rasöverlägsenhet, en form av avhumanisering och institutionaliserad rasism närd av historisk diskriminering, vilket tar sig uttryck i bl.a. våld, hatpropaganda, utnyttjande, stigmatisering och de mest uppenbara formerna av diskriminering (7). |
| --- | --- |

A.

Antiziganism (6) är en specifik typ av rasism som riktas mot romerna, en ideologi som bygger på tanken om rasöverlägsenhet, en form av avhumanisering och institutionaliserad rasism närd av historisk diskriminering, vilket tar sig uttryck i bl.a. våld, hatpropaganda, utnyttjande, stigmatisering och de mest uppenbara formerna av diskriminering (7).

| B. | Romer (8) förvägras fortfarande sina grundläggande mänskliga rättigheter i Europa. |
| --- | --- |

B.

Romer (8) förvägras fortfarande sina grundläggande mänskliga rättigheter i Europa.

| C. | I kommissionens rapport om utvärderingen av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2018)0785) betonas att ”ramen har varit avgörande för möjligheten att utveckla EU-instrument och nationella instrument och strukturer som syftar till att främja inkluderingen av romer men att ambitionen att ’få slut på romernas utanförskap’ inte har uppnåtts”. |
| --- | --- |

C.

I kommissionens rapport om utvärderingen av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2018)0785) betonas att ”ramen har varit avgörande för möjligheten att utveckla EU-instrument och nationella instrument och strukturer som syftar till att främja inkluderingen av romer men att ambitionen att ’få slut på romernas utanförskap’ inte har uppnåtts”.

| D. | Kommissionens utvärdering visar att man i integrationsstrategierna måste arbeta mot de olika målen samtidigt och på ett övergripande sätt med ett starkare fokus på kampen mot antiziganism. Det bör läggas till ett särskilt mål om icke-diskriminering, tillsammans med mål för integrering av romer, vid sidan av de fyra målen för integrering av romer (utbildning, bostäder, sysselsättning och hälso- och sjukvård). |
| --- | --- |

D.

Kommissionens utvärdering visar att man i integrationsstrategierna måste arbeta mot de olika målen samtidigt och på ett övergripande sätt med ett starkare fokus på kampen mot antiziganism. Det bör läggas till ett särskilt mål om icke-diskriminering, tillsammans med mål för integrering av romer, vid sidan av de fyra målen för integrering av romer (utbildning, bostäder, sysselsättning och hälso- och sjukvård).

| E. | De framsteg som gjorts när det gäller integreringen av romer är generellt sett begränsade. Förbättringar har konstaterats när det gäller skolavhopp och förskoleverksamhet, men situationen med segregation i skolorna har försämrats. Romernas självupplevda hälsotillstånd har blivit bättre, men deras tillgång till sjukvård är fortfarande begränsad. I de flesta medlemsstater har ingen förbättring konstaterats när det gäller möjligheterna till arbete, och andelen unga romer som varken arbetar eller studerar har till och med ökat. Bostadssituationen är mycket svår, och endast små framsteg har gjorts när det gäller fattigdom. Antiziganism och dess yttringar, såsom hatbrott och hatpropaganda – både på och utanför internet – är fortfarande ett allvarligt problem. EU:s åtgärder ansågs ha inneburit ett mervärde för den nationella politiken för romer och dess genomförande när det gäller såväl politik som styrning och finansiering. |
| --- | --- |

E.

De framsteg som gjorts när det gäller integreringen av romer är generellt sett begränsade. Förbättringar har konstaterats när det gäller skolavhopp och förskoleverksamhet, men situationen med segregation i skolorna har försämrats. Romernas självupplevda hälsotillstånd har blivit bättre, men deras tillgång till sjukvård är fortfarande begränsad. I de flesta medlemsstater har ingen förbättring konstaterats när det gäller möjligheterna till arbete, och andelen unga romer som varken arbetar eller studerar har till och med ökat. Bostadssituationen är mycket svår, och endast små framsteg har gjorts när det gäller fattigdom. Antiziganism och dess yttringar, såsom hatbrott och hatpropaganda – både på och utanför internet – är fortfarande ett allvarligt problem. EU:s åtgärder ansågs ha inneburit ett mervärde för den nationella politiken för romer och dess genomförande när det gäller såväl politik som styrning och finansiering.

| F. | I utvärderingen rapporteras brister i den ursprungliga utformningen av ramen och dess begränsade effektivitet under genomförandet. |
| --- | --- |

F.

I utvärderingen rapporteras brister i den ursprungliga utformningen av ramen och dess begränsade effektivitet under genomförandet.

| G. | Utvärderingen belyser att det behövs särskilda åtgärder för att säkerställa romernas egenmakt och deltagande. Egenmakt och kapacitetsuppbyggnad för romer och icke-statliga organisationer är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

G.

Utvärderingen belyser att det behövs särskilda åtgärder för att säkerställa romernas egenmakt och deltagande. Egenmakt och kapacitetsuppbyggnad för romer och icke-statliga organisationer är av avgörande betydelse.

| H. | Utvärderingen visar att EU-ramen inte ägnade tillräcklig uppmärksamhet åt specifika grupper av romer, att diskriminering på flera grunder måste åtgärdas och att det finns ett behov av ett starkt jämställdhetsperspektiv och ett barnperspektiv i strategierna. |
| --- | --- |

H.

Utvärderingen visar att EU-ramen inte ägnade tillräcklig uppmärksamhet åt specifika grupper av romer, att diskriminering på flera grunder måste åtgärdas och att det finns ett behov av ett starkt jämställdhetsperspektiv och ett barnperspektiv i strategierna.

| I. | Den nuvarande EU-ramen saknar tydliga mål och mätbara mål. Det finns inte tillräckliga kvalitativa och kvantitativa övervakningsförfaranden, samtidigt som de landsspecifika rekommendationerna inte är bindande. Det görs inte tillräckligt för att öka deltagandet av enskilda romer och romska befolkningsgrupper i utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av åtgärder, program och projekt som avser romer. |
| --- | --- |

I.

Den nuvarande EU-ramen saknar tydliga mål och mätbara mål. Det finns inte tillräckliga kvalitativa och kvantitativa övervakningsförfaranden, samtidigt som de landsspecifika rekommendationerna inte är bindande. Det görs inte tillräckligt för att öka deltagandet av enskilda romer och romska befolkningsgrupper i utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av åtgärder, program och projekt som avser romer.

| J. | De flesta allmänna program inbegriper inte romer, och riktade åtgärder som omfattas av strukturfonderna har inte lett till några hållbara positiva förändringar i de mest missgynnade romernas liv. |
| --- | --- |

J.

De flesta allmänna program inbegriper inte romer, och riktade åtgärder som omfattas av strukturfonderna har inte lett till några hållbara positiva förändringar i de mest missgynnade romernas liv.

| K. | Medlemsstaterna har ett tydligt ansvar att vidta korrigerande åtgärder mot praxis som diskriminerar romer. |
| --- | --- |

K.

Medlemsstaterna har ett tydligt ansvar att vidta korrigerande åtgärder mot praxis som diskriminerar romer.

| L. | Att skapa förtroende mellan romer och icke-romer är grundläggande för att romernas liv och livsmöjligheter ska kunna förbättras; förtroende är av avgörande betydelse för samhället i stort. |
| --- | --- |

L.

Att skapa förtroende mellan romer och icke-romer är grundläggande för att romernas liv och livsmöjligheter ska kunna förbättras; förtroende är av avgörande betydelse för samhället i stort.

| 1. | Europaparlamentet upprepar den ståndpunkt, de uppmaningar och rekommendationer som parlamentet framförde och antog i sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism. Parlamentet beklagar att de åtgärder som har vidtagits till följd av parlamentets rekommendationer i denna resolution har varit begränsade. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att






  i. | vidta åtgärder på grundval av uppmaningarna från parlamentet, rådet och ett stort antal icke-statliga organisationer och experter och föreslå en strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer för perioden efter 2020 med en bredare uppsättning prioriterade områden, tydliga och bindande mål, tidsfrister och indikatorer för att övervaka och ta itu med de specifika utmaningarna och återspegla de romska befolkningsgruppernas mångfald samt anslå betydande offentliga medel, |
| --- | --- | --- |

2.

i.

vidta åtgärder på grundval av uppmaningarna från parlamentet, rådet och ett stort antal icke-statliga organisationer och experter och föreslå en strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer för perioden efter 2020 med en bredare uppsättning prioriterade områden, tydliga och bindande mål, tidsfrister och indikatorer för att övervaka och ta itu med de specifika utmaningarna och återspegla de romska befolkningsgruppernas mångfald samt anslå betydande offentliga medel,

| ii. | i tillräcklig utsträckning göra företrädare för romer, icke-statliga organisationer och det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) delaktiga vid utformningen av den strategiska EU-ramen, bland annat genom ett väl synligt och tillgängligt samrådsförfarande, och göra det möjligt för romer att på ett meningsfullt sätt delta i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU-ramen och därigenom stärka deras egenansvar, |
| --- | --- |

ii.

i tillräcklig utsträckning göra företrädare för romer, icke-statliga organisationer och det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) delaktiga vid utformningen av den strategiska EU-ramen, bland annat genom ett väl synligt och tillgängligt samrådsförfarande, och göra det möjligt för romer att på ett meningsfullt sätt delta i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU-ramen och därigenom stärka deras egenansvar,

| iii. | sätta kampen mot antiziganism i centrum för den strategiska EU-ramen, bland annat genom att lägga till ett särskilt mål mot diskriminering, tillsammans med andra mål, till exempel integrering av romer i ett miljömässigt hållbart, digitalt samhälle och en rättvis representation av romer inom livets alla områden, och att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta riktade strategier och konkreta åtgärder för att bekämpa antiziganism samt även en av dess yttringar, nämligen socialt och ekonomiskt utanförskap, |
| --- | --- |

iii.

sätta kampen mot antiziganism i centrum för den strategiska EU-ramen, bland annat genom att lägga till ett särskilt mål mot diskriminering, tillsammans med andra mål, till exempel integrering av romer i ett miljömässigt hållbart, digitalt samhälle och en rättvis representation av romer inom livets alla områden, och att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta riktade strategier och konkreta åtgärder för att bekämpa antiziganism samt även en av dess yttringar, nämligen socialt och ekonomiskt utanförskap,

| iv. | säkerställa att diskriminering på flera grunder, jämställdhetsintegrering och ett barnperspektiv behandlas på lämpligt sätt i den strategiska EU-ramen, |
| --- | --- |

iv.

säkerställa att diskriminering på flera grunder, jämställdhetsintegrering och ett barnperspektiv behandlas på lämpligt sätt i den strategiska EU-ramen,

| v. | säkerställa att det avsätts tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser så att den kapacitet finns som krävs för att övervaka, stödja och ge vägledning om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer, inbegripet vägledning till de nationella kontaktpunkterna för romer, |
| --- | --- |

v.

säkerställa att det avsätts tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser så att den kapacitet finns som krävs för att övervaka, stödja och ge vägledning om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer, inbegripet vägledning till de nationella kontaktpunkterna för romer,

| vi. | stärka Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) när det gäller dess mandat, institutionella kapacitet, personalresurser och budget, så att byrån kan bidra till utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av de nationella strategierna för integrering av romer, |
| --- | --- |

vi.

stärka Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) när det gäller dess mandat, institutionella kapacitet, personalresurser och budget, så att byrån kan bidra till utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av de nationella strategierna för integrering av romer,

| vii. | anta en strategi för mångfald och inkludering inom arbetskraften för att främja romers deltagande i EU-institutionernas personalstyrka, |
| --- | --- |

vii.

anta en strategi för mångfald och inkludering inom arbetskraften för att främja romers deltagande i EU-institutionernas personalstyrka,

| viii. | uppmärksamma specifika grupper inom den romska befolkningen i EU:s strategiska ram, till exempel romer i EU som utövar sin rätt till fri rörlighet, romska medborgare från länder utanför EU och romer i anslutningsländerna, |
| --- | --- |

viii.

uppmärksamma specifika grupper inom den romska befolkningen i EU:s strategiska ram, till exempel romer i EU som utövar sin rätt till fri rörlighet, romska medborgare från länder utanför EU och romer i anslutningsländerna,

| ix. | inkludera en process för sanning, erkännande och försoning i den strategiska EU-ramen för att skapa förtroende och framhäva konkreta kulturella och strukturella åtgärder och initiativ, som stöds med EU-medel, |
| --- | --- |

ix.

inkludera en process för sanning, erkännande och försoning i den strategiska EU-ramen för att skapa förtroende och framhäva konkreta kulturella och strukturella åtgärder och initiativ, som stöds med EU-medel,

| x. | fortsätta att kontrollera att medlemsstaternas allmänna offentliga politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen som en del i Europa 2020-strategin är inkluderande, och upprätthålla en stark koppling mellan inkluderande strukturreformer, uppnåendet av målen för integrering av romer och användningen av EU-medel i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

x.

fortsätta att kontrollera att medlemsstaternas allmänna offentliga politik inom ramen för den europeiska planeringsterminen som en del i Europa 2020-strategin är inkluderande, och upprätthålla en stark koppling mellan inkluderande strukturreformer, uppnåendet av målen för integrering av romer och användningen av EU-medel i medlemsstaterna,

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att






  i. | utarbeta sina nationella strategier för integrering av romer för perioden efter 2020 med en bred uppsättning prioriterade områden, tydliga och bindande mål, tidsfrister och indikatorer för att övervaka och ta itu med de specifika utmaningarna och återspegla de romska befolkningsgruppernas mångfald samt anslå betydande offentliga medel, |
| --- | --- | --- |

3.

i.

utarbeta sina nationella strategier för integrering av romer för perioden efter 2020 med en bred uppsättning prioriterade områden, tydliga och bindande mål, tidsfrister och indikatorer för att övervaka och ta itu med de specifika utmaningarna och återspegla de romska befolkningsgruppernas mångfald samt anslå betydande offentliga medel,

| ii. | följa en bottom-up-strategi och involvera företrädare för romer, lokalsamhällen, icke-statliga organisationer och jämställdhetsorgan i utformningen av sina nationella strategier för integrering av romer samt göra det möjligt för romer att på ett meningsfullt sätt delta i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av dessa strategier, |
| --- | --- |

ii.

följa en bottom-up-strategi och involvera företrädare för romer, lokalsamhällen, icke-statliga organisationer och jämställdhetsorgan i utformningen av sina nationella strategier för integrering av romer samt göra det möjligt för romer att på ett meningsfullt sätt delta i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av dessa strategier,

| iii. | sätta kampen mot antiziganism i centrum för sina strategier, tillsammans med kampen mot en av antiziganismens yttringar, nämligen socialt och ekonomiskt utanförskap, utarbeta riktade strategier och konkreta åtgärder för att bekämpa antiziganism, såsom utredning av pågående och tidigare rasistiska angrepp mot romer, samt främja en rättvis representation av romer inom livets alla områden, bland annat i medier, offentliga institutioner och politiska organ, |
| --- | --- |

iii.

sätta kampen mot antiziganism i centrum för sina strategier, tillsammans med kampen mot en av antiziganismens yttringar, nämligen socialt och ekonomiskt utanförskap, utarbeta riktade strategier och konkreta åtgärder för att bekämpa antiziganism, såsom utredning av pågående och tidigare rasistiska angrepp mot romer, samt främja en rättvis representation av romer inom livets alla områden, bland annat i medier, offentliga institutioner och politiska organ,

| iv. | säkerställa att diskriminering på flera grunder, jämställdhetsintegrering och ett barnperspektiv behandlas på lämpligt sätt i medlemsstaternas strategier, |
| --- | --- |

iv.

säkerställa att diskriminering på flera grunder, jämställdhetsintegrering och ett barnperspektiv behandlas på lämpligt sätt i medlemsstaternas strategier,

| v. | uttryckligen beakta barn som en prioritet vid utformning och genomförande av sina nationella strategier för integrering av romer och upprepar betydelsen av att skydda och främja lika tillgång till alla rättigheter för romska barn, |
| --- | --- |

v.

uttryckligen beakta barn som en prioritet vid utformning och genomförande av sina nationella strategier för integrering av romer och upprepar betydelsen av att skydda och främja lika tillgång till alla rättigheter för romska barn,

| vi. | stärka de nationella kontaktpunkterna för romer när det gäller deras mandat, institutionella kapacitet, personalresurser och budget och säkerställa lämplig placering av dessa kontaktpunkter i strukturen för medlemsstaternas offentliga förvaltningar, så att de kan arbeta effektivt genom sektorsövergripande samordning, |
| --- | --- |

vi.

stärka de nationella kontaktpunkterna för romer när det gäller deras mandat, institutionella kapacitet, personalresurser och budget och säkerställa lämplig placering av dessa kontaktpunkter i strukturen för medlemsstaternas offentliga förvaltningar, så att de kan arbeta effektivt genom sektorsövergripande samordning,

| vii. | uppmärksamma specifika grupper inom den romska befolkningen i sina strategier, till exempel romer i EU som utövar sin rätt till fri rörlighet och romska medborgare från länder utanför EU, däribland romer i anslutningsländerna, |
| --- | --- |

vii.

uppmärksamma specifika grupper inom den romska befolkningen i sina strategier, till exempel romer i EU som utövar sin rätt till fri rörlighet och romska medborgare från länder utanför EU, däribland romer i anslutningsländerna,

| viii. | inkludera en process för sanning, erkännande och försoning i sina strategier för att skapa förtroende och framhäva konkreta kulturella och strukturella åtgärder och initiativ, som stöds med offentliga medel, |
| --- | --- |

viii.

inkludera en process för sanning, erkännande och försoning i sina strategier för att skapa förtroende och framhäva konkreta kulturella och strukturella åtgärder och initiativ, som stöds med offentliga medel,

| ix. | säkerställa och slå vakt om verklig inkludering i den allmänna politiken, utnyttja tillgängliga medel från EU:s strukturfonder för att förbättra romernas levnadsförhållanden och möjligheter i livet på ett öppet och ansvarsfullt sätt, undersöka det nuvarande och tidigare missbruket av relevanta medel och vidta rättsliga åtgärder mot förövarna, och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att alla medel som är avsedda för romska befolkningsgrupper utnyttjas, även i slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

ix.

säkerställa och slå vakt om verklig inkludering i den allmänna politiken, utnyttja tillgängliga medel från EU:s strukturfonder för att förbättra romernas levnadsförhållanden och möjligheter i livet på ett öppet och ansvarsfullt sätt, undersöka det nuvarande och tidigare missbruket av relevanta medel och vidta rättsliga åtgärder mot förövarna, och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att alla medel som är avsedda för romska befolkningsgrupper utnyttjas, även i slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen,

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Regionkommittén – för vidarebefordran till subnationella parlament och råd samt till Europarådet och Förenta nationerna. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT C 378, 24.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(4)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 171.

(5)  EUT C 328, 6.9.2016, s. 4.

(6)  Det engelska begreppet Anti-Gypsyism stavas ibland på andra sätt, och i de olika medlemsstaterna används ibland ett något annorlunda begrepp, t.ex. Antiziganismus.

(7)  Allmän policyrekommendation (nr 13) från Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) om bekämpande av antiziganism och diskriminering av romer.

(8)  Termen ”rom” omfattar olika men närbesläktade grupper runtom i Europa – oavsett om de är bofasta eller inte –, såsom romer, resandefolk, sinter, manouche, kalé, romanichal, boyash, ashkali, balkanegyptier, jenisch, dom och lom, mellan vilka det kan förekomma kultur- och livsstilsmässiga skillnader.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/6

---

P8_TA(2019)0076

Genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende EU-medborgarskapet

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende EU-medborgarskapet (2018/2111(INI))

(2020/C 449/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 9, 10, 11, 12, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 9, 10, 15, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 45, 46, 47, 48, 153 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 9, 10, 11, 12, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 9, 10, 15, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 45, 46, 47, 48, 153 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget, och av lydelsen i artikel 10.3 att ”varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget, och av lydelsen i artikel 10.3 att ”varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv”,

| — | med beaktande av artikel 3.2 i EU-fördraget, i vilken rätten till fri rörlighet för personer fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.2 i EU-fördraget, i vilken rätten till fri rörlighet för personer fastställs,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den fleråriga budgetramen för perioden 2020–2027, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fleråriga budgetramen för perioden 2020–2027,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (7),

| — | med beaktande av förslaget till rådets direktiv om införande av en provisorisk EU-resehandling och om upphävande av beslut 96/409/Gusp (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets direktiv om införande av en provisorisk EU-resehandling och om upphävande av beslut 96/409/Gusp (COM(2018)0358),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer och om upphävande av beslut 95/553/EG (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer och om upphävande av beslut 95/553/EG (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (COM(2018)0383),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 2 juli 2009 om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 2 juli 2009 om vägledning till ett bättre införlivande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (COM(2009)0313),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 24 januari 2017Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring – Rapport om EU-medborgarskapet 2017 (COM(2017)0030),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 12 september 2018 om nätverk för valsamarbete, insyn på nätet, skydd mot cyberincidenter och bekämpning av desinformationskampanjer i samband med val till Europaparlamentet (C(2018)5949), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 12 september 2018 om nätverk för valsamarbete, insyn på nätet, skydd mot cyberincidenter och bekämpning av desinformationskampanjer i samband med val till Europaparlamentet (C(2018)5949),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (10) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska medborgarinitiativet (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (10) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska medborgarinitiativet (COM(2017)0482),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om EU-medborgarskap till salu (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om EU-medborgarskap till salu (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU-kunskap i skolan (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om genomförandet av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om genomförandet av rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2017 om hinder för unionsmedborgares fria rörlighet och frihet att arbeta på den inre marknaden (14),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 31 januari 2013 om att förstärka EU-medborgarskapet och främja EU-medborgarnas valrättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 31 januari 2013 om att förstärka EU-medborgarskapet och främja EU-medborgarnas valrättigheter,

| — | med beaktande av de studier som parlamentets utredningsavdelning C offentliggjorde 2016 om hinder för rätten till fri rörlighet och bosättning för EU-medborgare och deras familjer (Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de studier som parlamentets utredningsavdelning C offentliggjorde 2016 om hinder för rätten till fri rörlighet och bosättning för EU-medborgare och deras familjer (Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families),

| — | med beaktande av 2018 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om att förverkliga EU-medborgarnas rättigheter och nationella domstolar som upprätthåller rätten till fri rörlighet och närstående rättigheter (Making EU citizens’ rights a reality: national courts enforcing freedom of movement and related rights), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter om att förverkliga EU-medborgarnas rättigheter och nationella domstolar som upprätthåller rätten till fri rörlighet och närstående rättigheter (Making EU citizens’ rights a reality: national courts enforcing freedom of movement and related rights),

| — | med beaktande av resultaten från Eurobarometer 89 från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från Eurobarometer 89 från 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (15),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (valakten) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (valakten) (16),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (19),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 12 september 2018 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 12 september 2018 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet (COM(2018)0637),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i, och bilaga 3 till, talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i, och bilaga 3 till, talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar (A8-0041/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar (A8-0041/2019), och av följande skäl:

| A. | EU-medborgarskapet och dess närstående rättigheter infördes ursprungligen 1992 genom Maastrichtfördraget och stärktes ytterligare genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft i december 2009, men har bara delvis genomförts. |
| --- | --- |

A.

EU-medborgarskapet och dess närstående rättigheter infördes ursprungligen 1992 genom Maastrichtfördraget och stärktes ytterligare genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft i december 2009, men har bara delvis genomförts.

| B. | De rättigheter, värden och principer som unionen bygger på, och som framhålls i artiklarna 2 och 6 i EU-fördraget, sätter medborgarna i centrum för det europeiska projektet. Debatten om EU:s framtid förutsätter därför också en diskussion om styrkan i vår gemensamma identitet. |
| --- | --- |

B.

De rättigheter, värden och principer som unionen bygger på, och som framhålls i artiklarna 2 och 6 i EU-fördraget, sätter medborgarna i centrum för det europeiska projektet. Debatten om EU:s framtid förutsätter därför också en diskussion om styrkan i vår gemensamma identitet.

| C. | Principerna om öppenhet, integritet och ansvarighet hos EU:s institutioner och i beslutsprocessen, som härrör från artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget och artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, är väsentliga inslag i begreppet medborgarskap och är avgörande för att bygga upp och stärka trovärdigheten hos och förtroendet för unionen som helhet. Utnyttjandet av tillfälliga och mellanstatliga arrangemang och instrument i flera av EU:s politikområden, samt informella beslutsorgan, kringgående och avinstitutionalisering av det ordinarie lagstiftningsförfarandet riskerar att allvarligt undergräva sådana principer. |
| --- | --- |

C.

Principerna om öppenhet, integritet och ansvarighet hos EU:s institutioner och i beslutsprocessen, som härrör från artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget och artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, är väsentliga inslag i begreppet medborgarskap och är avgörande för att bygga upp och stärka trovärdigheten hos och förtroendet för unionen som helhet. Utnyttjandet av tillfälliga och mellanstatliga arrangemang och instrument i flera av EU:s politikområden, samt informella beslutsorgan, kringgående och avinstitutionalisering av det ordinarie lagstiftningsförfarandet riskerar att allvarligt undergräva sådana principer.

| D. | EU har haft problem med att hantera ett antal kriser med betydande socioekonomiska konsekvenser, vilket har lett till en framväxt av populistiska och nationalistiska ideologier baserade på exklusiva identiteter och rasistiska kriterier som står i strid med europeiska värden. |
| --- | --- |

D.

EU har haft problem med att hantera ett antal kriser med betydande socioekonomiska konsekvenser, vilket har lett till en framväxt av populistiska och nationalistiska ideologier baserade på exklusiva identiteter och rasistiska kriterier som står i strid med europeiska värden.

| E. | Den otillfredsställande hanteringen av de olika kriserna har ökat medborgarnas besvikelse på vissa av resultaten av EU:s integrationsprojekt. Det är ytterst viktigt att se till att EU-medborgarskapet betraktas som ett värdefullt privilegium bland medborgarna, bland annat genom att man återupprättar medborgarnas förtroende för EU-projektet, ger företräde åt främjandet av alla medborgares rättigheter, inbegripet medborgerliga, politiska och sociala rättigheter m.fl., och förbättrar demokratin inom unionen, det praktiska åtnjutandet av de grundläggande rättigheterna och friheterna och möjligheten för alla medborgare att delta i unionens demokratiska liv, samtidigt som det civila samhället får större delaktighet i besluts- och genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

E.

Den otillfredsställande hanteringen av de olika kriserna har ökat medborgarnas besvikelse på vissa av resultaten av EU:s integrationsprojekt. Det är ytterst viktigt att se till att EU-medborgarskapet betraktas som ett värdefullt privilegium bland medborgarna, bland annat genom att man återupprättar medborgarnas förtroende för EU-projektet, ger företräde åt främjandet av alla medborgares rättigheter, inbegripet medborgerliga, politiska och sociala rättigheter m.fl., och förbättrar demokratin inom unionen, det praktiska åtnjutandet av de grundläggande rättigheterna och friheterna och möjligheten för alla medborgare att delta i unionens demokratiska liv, samtidigt som det civila samhället får större delaktighet i besluts- och genomförandeprocessen.

| F. | Den pågående översynen av det europeiska medborgarinitiativet syftar till att förbättra dess ändamålsenlighet och främja deltagandedemokrati och aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

F.

Den pågående översynen av det europeiska medborgarinitiativet syftar till att förbättra dess ändamålsenlighet och främja deltagandedemokrati och aktivt medborgarskap.

| G. | Tillgång till EU-medborgarskap fås genom innehav av medborgarskap i en medlemsstat, som regleras av nationell lagstiftning. Samtidigt föreskrivs de rättigheter och skyldigheter som följer av EU-medborgarskapet i EU-lagstiftningen och är inte beroende av medlemsstaterna och kan därför inte begränsas på ett omotiverat sätt av dem. |
| --- | --- |

G.

Tillgång till EU-medborgarskap fås genom innehav av medborgarskap i en medlemsstat, som regleras av nationell lagstiftning. Samtidigt föreskrivs de rättigheter och skyldigheter som följer av EU-medborgarskapet i EU-lagstiftningen och är inte beroende av medlemsstaterna och kan därför inte begränsas på ett omotiverat sätt av dem.

| H. | När det gäller tillgång till nationellt medborgarskap bör medlemsstaterna följa principerna i EU-lagstiftningen, exempelvis principerna om proportionalitet, rättsstat och icke-diskriminering, som är utförligt definierade i domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

H.

När det gäller tillgång till nationellt medborgarskap bör medlemsstaterna följa principerna i EU-lagstiftningen, exempelvis principerna om proportionalitet, rättsstat och icke-diskriminering, som är utförligt definierade i domstolens rättspraxis.

| I. | Storbritanniens planerade utträde ur unionen har belyst hur viktigt det är med EU-medborgarskapets rättigheter, särskilt bland unga européer, och den roll som dessa rättigheter spelar i miljontals EU-medborgares liv, och har också ökat medvetenheten i EU om den potentiella förlusten av sådana rättigheter på båda sidor. |
| --- | --- |

I.

Storbritanniens planerade utträde ur unionen har belyst hur viktigt det är med EU-medborgarskapets rättigheter, särskilt bland unga européer, och den roll som dessa rättigheter spelar i miljontals EU-medborgares liv, och har också ökat medvetenheten i EU om den potentiella förlusten av sådana rättigheter på båda sidor.

| J. | Det genomsnittliga valdeltagandet i valet till Europaparlamentet 2014 var 42,6 %. Enligt den senaste Eurobarometerundersökningen, som offentliggjordes i maj 2018, kände endast 19 % av de intervjuade européerna till datumet för nästa val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

J.

Det genomsnittliga valdeltagandet i valet till Europaparlamentet 2014 var 42,6 %. Enligt den senaste Eurobarometerundersökningen, som offentliggjordes i maj 2018, kände endast 19 % av de intervjuade européerna till datumet för nästa val till Europaparlamentet.

| K. | EU-medborgarna är nästan helt omedvetna om Europa Direkt-kontoren trots deras huvudsakliga uppgift att tillhandahålla information. |
| --- | --- |

K.

EU-medborgarna är nästan helt omedvetna om Europa Direkt-kontoren trots deras huvudsakliga uppgift att tillhandahålla information.

| L. | Det finns över 400 Europa direkt-kontor i hela EU som hjälper kommissionen att sprida information om EU:s politik av direkt intresse för medborgarna i syfte att engagera medborgarna på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

L.

Det finns över 400 Europa direkt-kontor i hela EU som hjälper kommissionen att sprida information om EU:s politik av direkt intresse för medborgarna i syfte att engagera medborgarna på lokal och regional nivå.

| M. | Begreppet medborgarskap definierar förhållandet mellan medborgarna i en politisk gemenskap, inbegripet deras rättigheter, skyldigheter och ansvar. Artikel 20 i EUF-fördraget ger unionsmedborgarna rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet samt vid kommunala val i de medlemsstater där de är bosatta, på samma villkor som medborgarna i respektive stat. |
| --- | --- |

M.

Begreppet medborgarskap definierar förhållandet mellan medborgarna i en politisk gemenskap, inbegripet deras rättigheter, skyldigheter och ansvar. Artikel 20 i EUF-fördraget ger unionsmedborgarna rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet samt vid kommunala val i de medlemsstater där de är bosatta, på samma villkor som medborgarna i respektive stat.

| N. | EU-medborgarna företräds direkt i Europaparlamentet, och alla medborgare måste få lika uppmärksamhet från EU-institutionerna. I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv, och det slås fast att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. |
| --- | --- |

N.

EU-medborgarna företräds direkt i Europaparlamentet, och alla medborgare måste få lika uppmärksamhet från EU-institutionerna. I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv, och det slås fast att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.

| O. | Europeiska unionens domstol har i ett antal fall fastställt att de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet också kan åberopas av medborgare i en medlemsstat gentemot samma stat (20). |
| --- | --- |

O.

Europeiska unionens domstol har i ett antal fall fastställt att de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet också kan åberopas av medborgare i en medlemsstat gentemot samma stat (20).

| P. | Ett antal medlemsstater erbjuder så kallade guldvisumprogram och investerarprogram som ett sätt att erhålla medborgarskap. |
| --- | --- |

P.

Ett antal medlemsstater erbjuder så kallade guldvisumprogram och investerarprogram som ett sätt att erhålla medborgarskap.

| Q. | Fri rörlighet ger EU-medborgare möjligheter att resa, studera, arbeta och bo i andra EU-länder. Mer än 16 miljoner européer utövar sin rätt att uppehålla sig i ett annat EU-land. |
| --- | --- |

Q.

Fri rörlighet ger EU-medborgare möjligheter att resa, studera, arbeta och bo i andra EU-länder. Mer än 16 miljoner européer utövar sin rätt att uppehålla sig i ett annat EU-land.

| R. | Rätten till fri rörlighet spelar en central roll för EU-medborgarskapet och kompletterar de andra friheterna på EU:s inre marknad. Unga européer är mycket måna om den fria rörligheten, som betraktas som det mest positiva som åstadkommits av EU efter säkerställande av fred i Europa. |
| --- | --- |

R.

Rätten till fri rörlighet spelar en central roll för EU-medborgarskapet och kompletterar de andra friheterna på EU:s inre marknad. Unga européer är mycket måna om den fria rörligheten, som betraktas som det mest positiva som åstadkommits av EU efter säkerställande av fred i Europa.

| S. | Man har vid genomförandet av direktiv 2004/38/EG stött på praktiska svårigheter, och européerna kan fortfarande ha svårt att flytta till eller bosätta sig i en annan medlemsstat till följd av diskriminering på grund av nationalitet och inrese- och bosättningskrav. Det finns en betydande rättspraxis från domstolen som syftar till att klargöra centrala begrepp för rörliga EU-medborgare. |
| --- | --- |

S.

Man har vid genomförandet av direktiv 2004/38/EG stött på praktiska svårigheter, och européerna kan fortfarande ha svårt att flytta till eller bosätta sig i en annan medlemsstat till följd av diskriminering på grund av nationalitet och inrese- och bosättningskrav. Det finns en betydande rättspraxis från domstolen som syftar till att klargöra centrala begrepp för rörliga EU-medborgare.

| T. | Rätten till konsulärt skydd garanteras i artiklarna 20 och 23 i EUF-fördraget, och unionsmedborgare har därmed rätt till skydd inom ett tredjelands territorium, där den medlemsstat i vilken de är medborgare inte är representerad, av varje annan medlemsstat, på samma villkor som medborgarna i den staten. Nödsituationer, naturkatastrofer och händelser såsom terroristattacker kan påverka EU-medborgare som kommer från en medlemsstat utan representation i det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

T.

Rätten till konsulärt skydd garanteras i artiklarna 20 och 23 i EUF-fördraget, och unionsmedborgare har därmed rätt till skydd inom ett tredjelands territorium, där den medlemsstat i vilken de är medborgare inte är representerad, av varje annan medlemsstat, på samma villkor som medborgarna i den staten. Nödsituationer, naturkatastrofer och händelser såsom terroristattacker kan påverka EU-medborgare som kommer från en medlemsstat utan representation i det berörda tredjelandet.

| U. | Kommissionen har uppvisat ett åtagande i rapporten om EU-medborgarskapet 2017 om att anordna en EU-omfattande informations- och upplysningskampanj för att öka EU-medborgarnas kunskap om deras rättigheter. Detta ansvar att bättre informera EU-medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter måste delas av medlemsstaterna och det civila samhället. |
| --- | --- |

U.

Kommissionen har uppvisat ett åtagande i rapporten om EU-medborgarskapet 2017 om att anordna en EU-omfattande informations- och upplysningskampanj för att öka EU-medborgarnas kunskap om deras rättigheter. Detta ansvar att bättre informera EU-medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter måste delas av medlemsstaterna och det civila samhället.

| V. | Enligt kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2017 har sedan 2012 allt fler människor rapporterat att de upplevt någon form av diskriminering. |
| --- | --- |

V.

Enligt kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2017 har sedan 2012 allt fler människor rapporterat att de upplevt någon form av diskriminering.

| W. | Upprättandet av Schengenområdet och införlivandet av Schengenregelverket i EU:s regelverk har i betydande grad stärkt den fria rörligheten i EU och är en av de största landvinningarna i det europeiska integrationsprojektet. |
| --- | --- |

W.

Upprättandet av Schengenområdet och införlivandet av Schengenregelverket i EU:s regelverk har i betydande grad stärkt den fria rörligheten i EU och är en av de största landvinningarna i det europeiska integrationsprojektet.

| X. | Införandet av EU-medborgarskapet är en framgång för det europeiska projektet som ännu inte har förverkligat sin fulla potential. Det är viktigt att framhålla att detta är en unik konstruktion som man inte stöter på någon annanstans i världen. |
| --- | --- |

X.

Införandet av EU-medborgarskapet är en framgång för det europeiska projektet som ännu inte har förverkligat sin fulla potential. Det är viktigt att framhålla att detta är en unik konstruktion som man inte stöter på någon annanstans i världen.

| 1. | Europaparlamentet anser att inte alla bestämmelser om EU-medborgarskapet har genomförts så att de når sin fulla potential, trots att detta skulle möjliggöra en konsolidering av den europeiska identiteten. Parlamentet betonar att skapandet av ett EU-medborgarskap har visat att en typ av medborgarskap som inte bestäms av nationalitet kan existera och att den utgör grunden för ett politiskt område med rättigheter och skyldigheter som fastställs i EU:s lagstiftning och inte i statens. EU-institutionerna uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra genomförandet av, räckvidden för och ändamålsenligheten i fördragsbestämmelserna om medborgarskap samt motsvarande bestämmelser som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påpekar att EU-medborgarna inte är fullt medvetna om sina rättigheter som följer av EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att EU-medborgarskapet är ett komplement till medborgarskap i en medlemsstat. Parlamentet understryker att EU-medborgarskapet gör det möjligt för medborgarna att ha flera identiteter som kompletterar varandra, och att exkluderande nationalism och populistiska ideologier undergräver denna möjlighet. Utövandet av ett aktivt medborgarskap och uppmuntran till medborgardeltagande är avgörande för att stärka känslan av att tillhöra ett politiskt projekt för att främja utvecklingen av en gemensam känsla av europeisk identitet, ömsesidig förståelse, interkulturell dialog och transnationellt samarbete samt för att bygga öppna, inkluderande, sammanhållna och motståndskraftiga samhällen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett fullständigt genomförande, från EU:s institutioner, organ och byråer, av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och ett aktivt främjande av rättigheterna och principerna däri, utgör en viktig hävstång för att garantera medborgarnas faktiska medverkan i EU:s demokratiska process och konkretiserar bestämmelserna i artikel 20 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att samtliga rättigheter och skyldigheter som följer av EU-medborgarskapet inte kan begränsas utan sakliga skäl. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang eftertryckligen medlemsstaterna att utnyttja sin rätt att bevilja medborgarskap i en anda av rättvist samarbete, även när det gäller barn till EU-medborgare som har svårt att uppfylla medborgarskapskriterierna enligt nationella regler. Parlamentet understryker att ett framgångsrikt utövande av medborgerliga rättigheter förutsätter att alla rättigheter och friheter som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna skyddas och främjas, även för personer med funktionsnedsättning som bör kunna utöva sina grundläggande rättigheter på samma sätt som alla andra medborgare, och att jämställdhetsintegrering genomförs i syfte att säkerställa att kvinnor till fullo kan åtnjuta de rättigheter som är knutna till EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att EU-medborgarskapet också har utvidgade konsekvenser och ger rättigheter när det gäller demokratiskt deltagande som härrör från artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget. Parlamentet betonar att det – för att man ska kunna utöva rätten att delta i unionens demokratiska liv – bör fattas beslut så öppet och så nära medborgarna som möjligt, och det är därför av grundläggande betydelse att ge relevanta garantier för insyn i beslutsfattandet och kampen mot korruption. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater i dag har valt att inte tillämpa delar av fördragen, vilket leder till faktiska skillnader i de medborgerliga rättigheterna, som enligt fördragen är tänkta att vara lika. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att programmet Erasmus+, programmet för rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och programmet Ett Europa för medborgarna medför stora fördelar för EU-medborgarna, i synnerhet för unga, genom att de ökar deras medvetenhet om ställningen som EU-medborgare och deras kunskaper om de rättigheter som följer av denna ställning och dess underliggande värden. Europeiska frivilligprogram såsom Europeiska volontärtjänsten och den europeiska solidaritetskåren spelar också en viktig roll för att bygga upp ett EU-medborgarskap. Parlamentet understryker hur oerhört viktigt det är med sådana program, särskilt bland unga, och efterlyser stärkt finansiering för dem. |
| --- | --- |

7.

Politiska rättigheter

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över den nedåtgående trenden när det gäller valdeltagandet i både nationella val och val till Europaparlamentet, särskilt bland unga. Parlamentet är övertygat om att förstärkningen av EU:s offentliga sfär och ett fullständigt genomförande av EU-medborgarskapet har potential att bidra till att vända nedgången genom att öka medborgarnas känsla av tillhörighet till en europeisk gemenskap och stärka den representativa demokratin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erkänner kommissionens insatser för att främja program som stärker EU-medborgarskapet och medborgarnas medvetenhet om sina politiska rättigheter. Parlamentet noterar dock de mycket små framsteg som gjorts i genomförandet av artikel 165 i EUF-fördraget som en rättslig grund för att främja den europeiska dimensionen i medborgarnas utbildning. Parlamentet anser att det är helt nödvändigt att främja medborgarnas deltagande i EU:s demokratiska liv, och att utvecklingen av EU-läroplaner i utbildningssystemen bör vara en prioritering när det gäller att bygga vidare på den potential som EU-medborgarskapet har. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar än en gång att vissa EU-medborgare förlorar sin rösträtt i den medlemsstat där de är medborgare och inte kan delta i nationella parlamentsval i den medlemsstat där de är bosatta. Parlamentet understryker att förlusten av valrättigheter till följd av bosättning i en annan medlemsstat skulle kunna avskräcka medborgare från att flytta till en annan medlemsstat och därför skulle kunna utgöra en potentiell överträdelse av artikel 18 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att det, i ett system med representativ demokrati, är nödvändigt att säkerställa väl fungerande EU-institutioner för att skydda EU-medborgarnas alla politiska rättigheter. Parlamentet betonar vikten av tillgång till information om EU-medborgarskapet och de rättigheter som följer av det, på Europeiska unionens alla officiella språk, för att stärka begreppet EU-medborgarskap. Parlamentet beklagar att, sedan ikraftträdandet av Lissabonfördraget, har artikel 15.3, som blev den rättsliga grunden för allmänhetens tillgång till handlingar och som gör att reglerna om tillgång omfattar alla unionens institutioner, organ, byråer och kontor, ännu inte genomförts fullt ut. Parlamentet anser att framstegen när det gäller antagandet av den nya förordningen konsekvent har bromsats upp av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Fri rörlighet

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de fördelar som den fria rörligheten medför för EU-medborgarna och medlemsstaternas ekonomier. Parlamentet påpekar att de rättigheter som följer av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier inte alltid är kända eller respekteras, vilket leder till hinder för den fria rörligheten och uppehållsrätten för EU-medborgare och deras familjer samt till att de diskrimineras. Parlamentet påminner om medlemsstaternas skyldighet att skydda rätten till fri rörlighet, inklusive familjeåterförening, för samkönade makar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över att nationella domstolars tolkning av vissa bestämmelser och villkor i direktiv 2004/38/EG skiljer sig inte bara mellan medlemsstaterna, utan ibland även inom samma jurisdiktion. Parlamentet konstaterar med oro att de nationella myndigheterna inte alltid är fullt medvetna om de rättigheter och skyldigheter som fastställs i direktiv 2004/38/EG. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker problemet med avsaknad av information eller tillhandahållande av felaktig eller förvirrande information om visumkrav för familjemedlemmar eller om uppehållsrätt. Parlamentet vidhåller att medlemsstaterna bör se till att undanröja onödiga hinder för rätten till inresa/bosättning, särskilt för tredjelandsmedborgare som är EU-medborgares familjemedlemmar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är oroat över de svårigheter som människor möter när det gäller att få sina yrkeskvalifikationer erkända runt om i Europa. Parlamentet anser att direktivet om yrkeskvalifikationer och den europeiska referensramen för kvalifikationer har bidragit till att underlätta erkännande bland medlemsstaterna. Parlamentet anser också att erkännande av yrkeskvalifikationer är avgörande för att säkerställa en högre grad av rörlighet för både studenter och yrkesverksamma. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta trenden att underlätta erkännande av yrkeskvalifikationer så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över resultaten av den forskning som utförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, som visar att det förekommer diskriminering när det gäller att hitta arbete, att få tillgång till olika tjänster såsom hyra av en bil eller en lägenhet eller vissa banktjänster, samt på utbildnings- och skatteområdet. Parlamentet betonar att diskriminering på grund av nationalitet kan skapa hinder för EU-medborgarnas fria rörlighet. EU och medlemsstaterna uppmanas att ägna särskild uppmärksamhet åt att övervaka sådana fall av diskriminering och att vidta resoluta åtgärder för att förebygga dem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker den roll som rörlighet kan ha i ungdomars personliga utveckling, genom att främja utbildning och kulturellt utbyte och förbättra förståelsen av ett aktivt medborgarskap och hur det kan utövas. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja EU-program som främjar rörlighet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet värdesätter kulturens, konstens och vetenskapens betydelse som viktiga inslag i ett aktivt EU-medborgarskap. Parlamentet framhåller deras roll för att stärka medborgarnas gemensamma känsla av att höra till unionen, öka ömsesidig förståelse och stimulera interkulturell dialog. |
| --- | --- |

18.

Konsulärt skydd

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att nästan sju miljoner EU-medborgare i dag bor i länder utanför EU och att detta antal förväntas öka till minst tio miljoner senast 2020. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att rätten till konsulärt skydd gynnar alla EU-medborgare och påminner om att konsulärt skydd tolkas så vitt som möjligt i rådets direktiv (EU) 2015/637 , dvs. som varje form av konsulärt bistånd. Parlamentet betonar att medvetenheten om dessa rättigheter fortfarande är begränsad. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en bedömning av genomförandet av rådets direktiv (EU) 2015/637 och i tillämpliga fall inleda överträdelseförfaranden. Medlemsstaterna uppmanas att ta fram nödprotokoll som tar hänsyn till icke-företrädda medborgare, i syfte att förbättra kommunikationen i nödsituationer i samordning med andra medlemsstaters representationer och EU-delegationer. Parlamentet påminner om sin sedan länge framförda uppmaning att stärka EU-delegationernas roll i tredjeländer och framhåller det mervärde som EU:s diplomatiska nätverk tillför på fältet. |
| --- | --- |

21.

Framställningar till Europaparlamentet och klagomål till Europeiska ombudsmannen

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av rätten att göra framställningar, som fastställs genom artikel 227 i EUF-fördraget respektive artikel 44 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, och rätten att vända sig till ombudsmannen, som fastslås i artikel 228 i EUF-fördraget och artikel 43 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet lovordar ombudsmannens arbete i kampen mot missförhållanden i unionens institutioner, myndigheter och byråer, och särskilt när det gäller öppenhet. Parlamentet betonar vikten av öppenhet för en adekvat demokratisk funktion och deltagande inom unionen som skapar förtroende bland sina medborgare. Parlamentet stöder i detta sammanhang ombudsmannens rekommendationer i hennes senaste särskilda rapport om öppenhet i rådets lagstiftningsprocess. |
| --- | --- |

22.

Rekommendationer

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utövar sina befogenheter enligt artikel 258 i EUF-fördraget att uppmana Europeiska unionens domstol att besluta huruvida förlorad rösträtt på grund av bosättning i en annan EU-medlemsstat bör betraktas som en kränkning av den fria rörligheten och rätten till bosättning. Parlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att genomföra Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor, inklusive avskaffandet av förlorad rösträtt för medborgare som är bosatta utomlands i valen till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen, genom det förfarande som fastställs i artikel 25 i EUF-fördraget, utvidgar de rättigheter som anges i artikel 20.2 i EUF-fördraget för att göra det möjligt för EU-medborgarna att välja om de vill rösta i den medlemsstat där de är medborgare eller i bosättningsmedlemsstaten, och att detta bör utvidgas till att omfatta alla val, i linje med varje medlemsstats konstitutionella möjligheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa verktyg för e-demokrati på lokal och nationell nivå, och integrera dem på rätt sätt i den politiska processen, vilket underlättar demokratiskt deltagande för både medborgare och invånare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att översynen av den rättsliga ramen för det europeiska medborgarinitiativet innebär en möjlighet att öka medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande genom att göra instrumentet mindre byråkratiskt och mer tillgängligt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram bättre metoder för den politiska och rättsliga uppföljningen av framgångsrika europeiska medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att mer resurser behöver investeras och fler program och initiativ skapas som syftar till att främja ett europeiskt offentligt rum där åtnjutande av grundläggande fri- och rättigheter, social välfärd och uppfyllandet av europeiska värden blir modellen för medborgaridentitet. Parlamentet välkomnar programmet för rättigheter och värden, som ett värdefullt exempel på unionens aktiva stöd för sina värden och rättigheter som följer av EU-medborgarskapet och är inskrivna i fördragen, bland annat genom att stödja det civila samhällets organisationer som främjar och skyddar dessa rättigheter och värden. Parlamentet betonar vikten av att bevara den nuvarande budgeten för programmet för rättigheter och värden. Parlamentet motsätter sig bestämt nedskärningar i programmet i den nya fleråriga budgetramen för 2021–2027, vilket föreslagits av kommissionen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet rekommenderar Europas politiska partier och deras partimedlemmar å det starkaste att säkerställa en jämn fördelning mellan kvinnliga och manliga kandidater genom varvade listor eller andra motsvarande metoder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att avsevärt öka synligheten för Europa Direkt-kontoren. Parlamentet understryker att dessa kontor bör fungera som förmedlare som samarbetar med offentliga förvaltningar i medlemsstaterna och det civila samhället (inklusive fackföreningar, näringslivsorganisationer och offentliga och privata organ) för att aktivt informera EU-medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter och främja medborgarnas deltagande på lokal nivå i EU:s demokratiska liv. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och enheter på regional och lokal nivå att aktivt samarbeta med dessa kontor. Parlamentet understryker att dessa kontor bör samverka med program såsom Ett Europa för medborgarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dessa kontor centraliserar relevant information som gör det möjligt för EU:s medborgare att utöva sina rättigheter och gör det lättare för dem att utöva de rättigheter som följer av EU-medborgarskapet. Parlamentet anser att Solvit-tjänsten bör effektiviseras ytterligare så att den fungerar bättre när det gäller att skydda EU-medborgarnas rättigheter innan de söker rättsliga eller administrativa rättsmedel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att lägga fram ett förslag som stärker både rollen för Europa Direkt-kontoren och utövandet av EU-medborgarskapet, som bygger på arbetstagares rättigheter i samband med tillämpningen av direktiv 2014/54/EU, inklusive EU-medborgarnas rätt till skydd mot diskriminering, utövandet av deras rösträtt enligt artikel 22 i EUF-fördraget och deras rätt till fri rörlighet enligt artikel 21 i EUF-fördraget och direktiv 2004/38/EG och rätten till fri rörlighet för deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att agera systematiskt vid medlemsstaternas överträdelser av direktiv 2004/38/EG, och efterlyser en moderniserad EU-vägledning för tillämpning och tolkning av lagstiftning som påverkar EU-medborgare i syfte att ta med den senaste utvecklingen från EU-domstolen, för att på så sätt se till att EU-lagstiftningen kan åstadkomma full verkan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser en konsekvent integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla EU:s verksamheter, särskilt när man antar lagstiftning eller genomför politik kopplad till EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet sedan 2014 vid flera tillfällen har uttryckt sin oro över att alla nationella system som innebär direkt eller indirekt försäljning av EU-medborgarskap undergräver själva idén med EU-medborgarskapet. Kommissionen uppmanas att övervaka sådana system och utarbeta en rapport om nationella system för beviljande av EU-medborgarskap till investerare, i enlighet med 2017 års rapport om EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2017 inte hänvisar till EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, rätten att göra framställningar, rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen, rätten att få tillgång till handlingar eller rätten att stödja ett europeiskt medborgarinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut beakta stadgans bestämmelser och att åtgärda dessa brister i nästa utvärdering. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att allt fler EU-medborgare har drabbats av terrordåd i ett annat land än det egna, och kräver därför att protokoll omedelbart utarbetas i medlemsstaterna för att hjälpa EU-medborgare som är medborgare i en annan medlemsstat i händelse av ett terrordåd, i linje med direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet föreslår för medlemsstaterna att de inför en europeisk helgdag den 9 maj för att stärka den europeiska känslan av tillhörighet och skapa utrymme för medborgarrörelser och samhällsaktiviteter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag om genomförande av parlamentets rekommendationer om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet är övertygat om att principen om icke-diskriminering är en hörnsten i EU-medborgarskapet och både en allmän princip och ett grundläggande värde inom EU-rätten enligt artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att slutföra antagandet av EU:s övergripande antidiskrimineringsdirektiv, för att de grundläggande rättigheterna ytterligare ska kunna garanteras inom unionen, genom att anta en konkret EU-lagstiftning som fullt ut genomför artiklarna 18 och 19 i EUF-fördraget i en övergripande strategi. Parlamentet beklagar att rådet, ett årtionde efter offentliggörandet av kommissionens förslag, fortfarande blockerar antidiskrimineringsdirektivet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om den fördragsfästa skyldigheten till anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att slutföra EU:s anslutning till konventionen, och att ansluta sig till den europeiska sociala stadgan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att medborgarutbildning av god kvalitet för alla åldrar (formell och informell) är avgörande för tryggt utövande av medborgarnas demokratiska rättigheter och ett välfungerande demokratiskt samhälle. Parlamentet noterar att endast kontinuerliga utbildningsinsatser kan säkerställa ett ökat deltagande i EU-val och öka förståelsen och solidariteten mellan kulturer i Europa samt motverka diskriminering, fördomar och bristande jämställdhet. Parlamentet rekommenderar att artiklarna 165, 166 och 167 i EUF-fördraget används som rättslig grund för att utforska potentialen i utbildning, yrkesutbildning och ungdomspolitik. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att de politiska partierna på europeisk nivå ska bidra till att ”skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja” (artikel 10.4 i EU-fördraget), och efterlyser därför en möjlighet för enskilda EU-medborgare att direkt ansöka om medlemskap i politiska partier på europeisk nivå. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om behovet av att främja den europeiska dimensionen i valet till Europaparlamentet för att bidra till parlamentets potentiella framtida arbete genom att utöva sin initiativrätt enligt artikel 225 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att främja medborgerliga rättigheter bland EU-medborgarna, däribland dem som rör rösträtt. Parlamentet understryker att bättre och mer fokuserad information om EU-politiken och EU-lagstiftningens påverkan på medborgarnas vardag skulle förbättra valdeltagandet i EU-valet. Parlamentet påminner om behovet av att främja deltagandet i EU-valet genom att öka synligheten för de europeiska politiska partierna. Parlamentet upprepar att medborgarna, medlemsstaterna och EU har ett gemensamt ansvar för att främja deltagandet i EU-valet. Parlamentet betonar behovet av att informera medborgarna om den senaste reformen av vallagen och förfarandet med toppkandidater (Spitzenkandidat). Parlamentet understryker denna persons politiska och symboliska betydelse för att stärka EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentet är hela unionens parlament, och att det spelar en avgörande roll i att säkerställa legitimiteten hos EU:s politiska institutioner och göra dem ansvariga genom en adekvat parlamentarisk granskning. Parlamentet vidhåller därför att dess lagstiftningsbefogenheter och kontrollrättigheter måste garanteras, befästas och stärkas. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om kommissionens vägledning om tillämpningen av unionens dataskyddslagstiftning i samband med val och dess meddelande av den 12 september 2018 om att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet (COM(2018)0637). Parlamentet kräver att allt görs för att säkerställa att val är fria från all otillbörlig inblandning. Parlamentet understryker behovet av en definierad EU-politik för att ta itu med anti-EU-propaganda och riktad felaktig information. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att göra mer för att främja demokratiskt deltagande genom att öka sin dialog med medborgarna, förbättra medborgarnas förståelse av vilken roll EU-lagstiftningen spelar i deras vardag, och lyfta fram deras rätt att ställa upp i lokala, nationella och europeiska val. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende utnyttja sociala medier och digitala verktyg med särskild betoning på att öka deltagandet av unga och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet efterlyser utveckling och tillämpning av verktyg för e-demokrati, såsom online-plattformar, för att mer direkt involvera medborgarna i EU:s demokratiska liv och på så sätt främja deras engagemang. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet stöder framställning och spridning av press- och multimediematerial på alla officiella EU-språk, med inriktning på att göra EU-medborgarna mer medvetna om sina rättigheter och öka deras förmåga att förverkliga dessa rättigheter i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser, med tanke på den ökande effekten av sociala medier på medborgarnas liv, att EU:s institutioner bör fortsätta att ta fram nya mekanismer och ny offentlig politik som syftar till att skydda de grundläggande rättigheterna för personer i den digitala miljön. Parlamentet betonar behovet av ett säkert, rättvist och öppet utbyte av medborgarnas uppgifter. Parlamentet understryker att fria medier och tillgång till en mångfald av åsikter är en oumbärlig del av en sund demokrati och att mediekompetens är avgörande och bör utvecklas i tidig ålder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar användningen av artikel 25 i EUF-fördraget för att vidta åtgärder som skulle kunna underlätta det dagliga utövandet av EU-medborgarskapet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 25 i EUF-fördraget ta hänsyn till utvecklingen av EU-medborgarskapets rättigheter i sekundärlagstiftningen och rättspraxis i nästa rapport om EU-medborgarskapet, och att föreslå en färdplan för att samla alla dessa framsteg för att formellt ta hänsyn till unionens utveckling på detta område. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker att det slutliga målet med detta arbete, i enlighet med förfarandet i artikel 25 i EUF-fördraget, skulle vara att ta konkreta initiativ för att befästa medborgarspecifika rättigheter och friheter i en EU-stadga för medborgarskap, liknande den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inklusive de grundläggande rättigheter och friheter som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, tillsammans med de sociala rättigheter som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, som definierande delar av det europeiska ”offentliga rummet”, som bland annat inbegriper styrningsmodellen för detta offentliga rum, värdighet, frihet, rättsstatlighet, demokrati, mångfald, tolerans, rättvisa och solidaritet, jämlikhet och icke-diskriminering, som skulle beaktas i en framtida eller eventuell reform av fördragen. |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(3)  EUT L 115, 17.4.2014, s. 3.

(4)  EUT L 141, 27.5.2011, s. 1.

(5)  EUT L 107, 22.4.2016, s. 1.

(6)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(7)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 132.

(8)  EUT L 106, 24.4.2015, s. 1.

(9)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 215.

(10)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 17.

(11)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 117.

(12)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 57.

(13)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 28.

(14)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 98.

(15)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 83.

(16)  Antagna texter, P8_TA(2018)0282.

(17)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 89.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2018)0226.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2018)0449.

(20)  Till exempel domstolens dom av den 8 mars 2011, Gerardo Ruiz Zambrano mot Office national de l’emploi (ONEM), C-34/09, ECLI:EU:C:2011:124, domstolens dom av den 2 mars 2010, Janko Rottman mot Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104, domstolens dom av den 5 maj 2011, Shirley McCarthy mot Secretary of State for the Home Department, C-434/09, ECLI:EU:C:2011:277 och domstolens dom av den 15 november 2011, Murat Dereci m.fl. mot Bundesministerium für Inneres, C-256/11, ECLI:EU:C:2011:734.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/16

---

P8_TA(2019)0077

Genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende fördjupat samarbete

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende fördjupade samarbeten (2018/2112(INI))

(2020/C 449/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördragsbestämmelserna avseende fördjupade samarbeten och särskilt artiklarna 20, 42.6, 44, 45 och 46 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 82, 83, 86, 87, 187, 188, 326, 327, 328, 329, 330, 331, 332, 333 och 334 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördragsbestämmelserna avseende fördjupade samarbeten och särskilt artiklarna 20, 42.6, 44, 45 och 46 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 82, 83, 86, 87, 187, 188, 326, 327, 328, 329, 330, 331, 332, 333 och 334 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av fördragsbestämmelserna om befintliga former av differentierad integration och särskilt artiklarna 136, 137 och 138 i EUF-fördraget om särskilda bestämmelser för de medlemsstater som har euron som valuta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördragsbestämmelserna om befintliga former av differentierad integration och särskilt artiklarna 136, 137 och 138 i EUF-fördraget om särskilda bestämmelser för de medlemsstater som har euron som valuta,

| — | med beaktande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, protokoll nr 14 om Eurogruppen och protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, protokoll nr 14 om Eurogruppen och protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2019 om differentierad integration (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2019 om differentierad integration (5),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 (COM(2017)2025) och de fem efterföljande diskussionsunderlagen (COM(2017)0206), COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315 och COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 (COM(2017)2025) och de fem efterföljande diskussionsunderlagen (COM(2017)0206), COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315 och COM(2017)0358),

| — | med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017,

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0038/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0038/2019), och av följande skäl:

| A. | För att främja det europeiska projektet och underlätta tillvaron för medborgarna har unionen ett särskilt intresse av att upprätta fördjupade samarbeten på vissa områden där EU inte har exklusiv befogenhet. |
| --- | --- |

A.

För att främja det europeiska projektet och underlätta tillvaron för medborgarna har unionen ett särskilt intresse av att upprätta fördjupade samarbeten på vissa områden där EU inte har exklusiv befogenhet.

| B. | Enligt artikel 20.2 i EU-fördraget är fördjupade samarbeten avsedda som en sista utväg när målen för ett samarbete inte kan uppnås inom rimlig tid av unionen som helhet. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 20.2 i EU-fördraget är fördjupade samarbeten avsedda som en sista utväg när målen för ett samarbete inte kan uppnås inom rimlig tid av unionen som helhet.

| C. | Fördjupade samarbeten bör inte ses som ett sätt att stänga ute eller splittra medlemsstaterna utan som en pragmatisk lösning för att fördjupa den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

C.

Fördjupade samarbeten bör inte ses som ett sätt att stänga ute eller splittra medlemsstaterna utan som en pragmatisk lösning för att fördjupa den europeiska integrationen.

| D. | På grund av känsligheten i vissa politiska frågor är det svårt att följa det ordinarie lagstiftningsförfarandet, inte endast på grund av enhällighetskravet, utan även på grund av att rådet av hävd försöker uppnå konsensus mellan medlemsstaterna även när det räcker med en kvalificerad majoritet för att fatta beslut. |
| --- | --- |

D.

På grund av känsligheten i vissa politiska frågor är det svårt att följa det ordinarie lagstiftningsförfarandet, inte endast på grund av enhällighetskravet, utan även på grund av att rådet av hävd försöker uppnå konsensus mellan medlemsstaterna även när det räcker med en kvalificerad majoritet för att fatta beslut.

| E. | Med undantag för skatten på finansiella transaktioner skulle alla initiativ till fördjupade samarbeten ha kunnat antas med kvalificerad majoritet i rådet, om denna regel hade införts i stället för enhällighet. |
| --- | --- |

E.

Med undantag för skatten på finansiella transaktioner skulle alla initiativ till fördjupade samarbeten ha kunnat antas med kvalificerad majoritet i rådet, om denna regel hade införts i stället för enhällighet.

| F. | Det finns ett antal exempel på fall där en grupp medlemsstater har ett bi- eller multilateralt samarbete utanför fördragsramen, till exempel inom försvarsområdet. I och med finans- och valutakrisen uppstod ett behov av att fatta snabba beslut och komma förbi enhällighetskravet på vissa områden, vilket ledde till att mellanstatliga instrument bildades utanför EU:s rättsliga ram, exempelvis den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (den så kallade finanspakten). |
| --- | --- |

F.

Det finns ett antal exempel på fall där en grupp medlemsstater har ett bi- eller multilateralt samarbete utanför fördragsramen, till exempel inom försvarsområdet. I och med finans- och valutakrisen uppstod ett behov av att fatta snabba beslut och komma förbi enhällighetskravet på vissa områden, vilket ledde till att mellanstatliga instrument bildades utanför EU:s rättsliga ram, exempelvis den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (den så kallade finanspakten).

| G. | Fördjupat samarbete är ett förfarande som innebär att minst nio medlemsstater får etablera ett avancerat samarbete på ett område inom EU:s strukturer, men utan att de övriga medlemsstaterna deltar. Fördjupat samarbete gör det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att uppnå ett gemensamt mål eller initiativ och att undvika handlingsförlamning i förhandlingarna eller blockering av en annan medlemsstat eller andra medlemsstater, när enhällighet krävs. Enligt artikel 20.4 i EU-fördraget bör rättsakter som antas inom ramen för ett fördjupat samarbete endast vara bindande för de deltagande medlemsstaterna. Fördjupat samarbete är begränsat till områden där EU inte har exklusiva befogenheter. |
| --- | --- |

G.

Fördjupat samarbete är ett förfarande som innebär att minst nio medlemsstater får etablera ett avancerat samarbete på ett område inom EU:s strukturer, men utan att de övriga medlemsstaterna deltar. Fördjupat samarbete gör det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att uppnå ett gemensamt mål eller initiativ och att undvika handlingsförlamning i förhandlingarna eller blockering av en annan medlemsstat eller andra medlemsstater, när enhällighet krävs. Enligt artikel 20.4 i EU-fördraget bör rättsakter som antas inom ramen för ett fördjupat samarbete endast vara bindande för de deltagande medlemsstaterna. Fördjupat samarbete är begränsat till områden där EU inte har exklusiva befogenheter.

| H. | Enligt artikel 328.1 i EUF-fördraget ska kommissionen och de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet säkerställa att de främjar deltagande av så många medlemsstater som möjligt. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 328.1 i EUF-fördraget ska kommissionen och de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet säkerställa att de främjar deltagande av så många medlemsstater som möjligt.

| I. | Erfarenheten har visat att fördjupade samarbeten ger tillfredsställande resultat när det gäller lagar om äktenskapsskillnad (6) och verkar lovande när det gäller regler för makars förmögenhetsförhållanden (7), det europeiska enhetliga patentet och Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

I.

Erfarenheten har visat att fördjupade samarbeten ger tillfredsställande resultat när det gäller lagar om äktenskapsskillnad (6) och verkar lovande när det gäller regler för makars förmögenhetsförhållanden (7), det europeiska enhetliga patentet och Europeiska åklagarmyndigheten.

| J. | De första erfarenheterna av fördjupade samarbeten har visat på att det är svårt att tillämpa denna lösning på grund av att det endast finns begränsade bestämmelser i fördragen om hur de praktiskt ska gå till och på grund av att EU-institutionerna inte följer upp dem i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

J.

De första erfarenheterna av fördjupade samarbeten har visat på att det är svårt att tillämpa denna lösning på grund av att det endast finns begränsade bestämmelser i fördragen om hur de praktiskt ska gå till och på grund av att EU-institutionerna inte följer upp dem i tillräcklig utsträckning.

| K. | En analys av olika statsförbundsmodeller i och utanför EU:s medlemsstater har visat att delstaterna ofta använder flexibla samarbetsmekanismer på områden av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

K.

En analys av olika statsförbundsmodeller i och utanför EU:s medlemsstater har visat att delstaterna ofta använder flexibla samarbetsmekanismer på områden av gemensamt intresse.

| L. | Utan övergångsklausuler från enhällighet till omröstning med kvalificerad majoritet i rådet, och i avsaknad av en genomgripande reform av fördragen, förefaller det möjligt att medlemsstaterna alltmer kommer att behöva använda sig av bestämmelserna om fördjupade samarbeten i framtiden för att lösa gemensamma problem och uppnå gemensamma mål. |
| --- | --- |

L.

Utan övergångsklausuler från enhällighet till omröstning med kvalificerad majoritet i rådet, och i avsaknad av en genomgripande reform av fördragen, förefaller det möjligt att medlemsstaterna alltmer kommer att behöva använda sig av bestämmelserna om fördjupade samarbeten i framtiden för att lösa gemensamma problem och uppnå gemensamma mål.

| M. | För att fördjupade samarbeten ska fungera smidigt är det viktigt att upprätta en lista med frågor som måste hanteras och att ställa samman en färdplan för hur fördjupade samarbeten ska gå till i praktiken så att de följer fördragens bokstav och anda. |
| --- | --- |

M.

För att fördjupade samarbeten ska fungera smidigt är det viktigt att upprätta en lista med frågor som måste hanteras och att ställa samman en färdplan för hur fördjupade samarbeten ska gå till i praktiken så att de följer fördragens bokstav och anda.

Huvudsakliga iakttagelser

| 1. | Europaparlamentet oroas över att behovet av att ta till mellanstatliga lösningar utanför fördragen ännu inte har undanröjts helt och hållet, trots att möjligheten till fördjupade samarbeten finns som ett sätt att lösa gemensamma problem där de deltagande medlemsstaterna kan dra nytta av EU:s institutionella struktur och därmed få lägre administrativa kostnader, vilket får negativa konsekvenser med avseende på den enhetliga tillämpningen av EU:s rättsliga ramar och därmed leder till en brist på lämplig demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU:s gemensamma institutionella ram bör bevaras i syfte att uppnå unionens gemensamma mål och garantera principen om jämlikhet mellan alla medborgare. Parlamentet insisterar på att gemenskaps- eller unionsmetoden måste upprätthållas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att fördjupade samarbeten i motsats till mellanstatliga fördrag är ett sätt att lösa problem som inte bara är lagligt utan även praktiskt, eftersom de regleras av bestämmelserna i fördragen och bedrivs inom unionens institutionella struktur. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att fördjupade samarbeten, på grund av sin natur som sista utväg, inte har använts i någon större utsträckning sedan de infördes i Amsterdamfördraget men att det ändå verkar som om de håller på att bli allt viktigare och att de leder till påtagliga resultat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att fördjupade samarbeten hittills oftast inletts inom områden som regleras av ett särskilt lagstiftningsförfarande med krav på enhällighet och att de till största delen har handlat om rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att det hittills har varit ett relativt utdraget förfarande att upprätta och genomföra ett fördjupat samarbete, särskilt på grund av den otydliga definitionen av hur lång tid som ska anses rimlig för att fastställa att den majoritet som måste uppnås inte kan uppnås och på grund av att det saknats politisk vilja att gå fortare fram. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att avsaknaden av tydliga operativa riktlinjer för att upprätta och administrera fördjupade samarbeten, till exempel den tillämpliga lagen för gemensamma institutioner eller förfaranden för utträde ur ett redan befintligt samarbete, kan ha gjort ingåendet av fördjupade samarbeten mindre sannolikt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att fördjupade samarbeten visserligen drar fördel av unionens institutionella ordning och rättsordning men att de ändå inte automatiskt kommer att införlivas i EU:s regelverk. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att fördjupade samarbeten, trots att de anses vara andrahandslösningar, ändå är ett bra sätt att lösa problem på unionsnivå och ett sätt att komma runt vissa institutionella dödlägen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att samma frågor måste besvaras för att det på ett verkningsfullt sätt ska gå att genomföra och organisera fördjupade samarbeten, oavsett vilket politikområde som avses eller vilken form samarbetet tar. |
| --- | --- |

10.

Rekommendationer

| 11. | Europaparlamentet föreslår därför att ett antal frågor måste besvaras och en färdplan följas enligt nedan för att säkerställa att fördjupade samarbeten kan genomföras på ett smidigt och verkningsfullt sätt. |
| --- | --- |

11.

Beslutsprocessen

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det politiska initiativet till fördjupade samarbeten bör komma från medlemsstaterna, men att diskussioner om vad de ska innehålla bör utgå från ett förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att artikel 225 i EUF-fördraget ger parlamentet rätt att indirekt ta initiativ till lagstiftning, vilket bör tolkas som att parlamentet har möjlighet att ta initiativ till fördjupade samarbeten utifrån ett kommissionsförslag som man inte kunnat enas om genom den vanliga beslutsprocessen inom två på varandra följande ordförandeskapsperioder i rådet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att målen för samarbetet bör betraktas som omöjliga att uppnå för unionen som helhet, i enlighet med kravet i artikel 20 i EU-fördraget, om inga betydande framsteg har gjorts i rådet under en period som omfattar två på varandra följande ordförandeskap i rådet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaternas begäranden om att upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan i princip bör bygga på mål som är minst lika ambitiösa som de som kommissionen lagt fram innan det fastställs att de inte kan uppnås inom rimlig tid av unionen som helhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att den särskilda övergångsklausulen i artikel 333 i EUF-fördraget tillämpas så att man går över från beslutsfattande med enhällighet till kvalificerad majoritet och från ett särskilt lagstiftningsförfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet så fort en överenskommelse om att inleda ett fördjupat samarbete godkänts av rådet, så att nya blockeringar kan undvikas om antalet deltagande medlemsstater är relativt stort. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att beslutet om att bemyndiga fördjupade samarbeten måste innehålla bestämmelser om hur förbindelserna med de medlemsstater som inte deltar i samarbetet ska se ut. Parlamentet anser att de medlemsstater som inte deltar i sådana fördjupade samarbeten ändå bör delta i överläggningarna om de frågor som samarbetena är inriktade på. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att både kommissionens och rådets sekretariat har en viktig uppgift när det gäller att se till att de medlemsstater som inte deltar i ett fördjupat samarbete inte lämnas utanför på ett sätt som gör det svårt för dem att delta i ett senare skede. |
| --- | --- |

18.

Förvaltning

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ska spela en aktiv roll i alla faser av fördjupade samarbeten, från det att förslaget framläggs till det att överläggningar genomförs och det fördjupade samarbetet inleds. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet bekräftar att EU-institutionernas enhet bör upprätthållas och att fördjupade samarbeten inte bör leda till att system med parallella institutioner skapas, även om särskilda organ inom EU:s rättsliga ramar kan få inrättas där så behövs utan att det påverkar unionens institutioners och organs befogenheter och funktioner. |
| --- | --- |

20.

Parlamentarisk kontroll

| 21. | Europaparlamentet påminner om att det ansvarar för den parlamentariska kontrollen av fördjupade samarbeten. Parlamentet vill se att de nationella parlamenten, och i förekommande fall, de regionala parlamenten, tar större plats vid sidan av Europaparlamentet i den demokratiska kontrollen av fördjupade samarbeten, om samarbetena gäller politikområden med delad befogenhet. Parlamentet understryker möjligheten att inrätta ett interparlamentariskt forum som liknar t.ex. den interparlamentariska konferens som beskrivs i artikel 13 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen och den interparlamentariska konferensen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, vid behov och utan att det påverkar parlamentets befogenheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att de medlemsstater som deltar i ett fördjupat samarbete måste involvera regioner med lagstiftningsbefogenheter i frågor som berör dem, så att den interna befogenhetsfördelningen respekteras och den sociala legitimiteten för det fördjupade samarbetet stärks. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet spelar en större roll i fördjupade samarbeten genom att föreslå kommissionen nya samarbetsformer i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget samt genom att övervaka förslag eller befintliga samarbeten. Parlamentet är övertygat om att parlamentet bör vara inblandat i alla steg av förfarandet i stället för att endast förväntas ge sitt godkännande, och att det bör få regelbundna rapporter om och kunna lämna synpunkter på hur de fördjupade samarbetena fortskrider. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att engagera sig i ett eventuellt framtida fördjupat samarbete med parlamentet innan man begär parlamentets godkännande av den slutliga texten, för att säkerställa maximalt samarbete mellan unionens medlagstiftare. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar dock att rådet, trots parlamentets konstruktiva och välavvägda synsätt på förfarandet för fördjupat samarbete, har visat föga intresse för att formellt samarbeta med parlamentet före begäran om parlamentets godkännande av den slutliga framförhandlade texten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att det måste förbättra sin interna organisation när det gäller fördjupade samarbeten. Parlamentet anser i detta syfte att det relevanta ständiga utskottet bör följa alla fall av fördjupade samarbeten och rekommenderar att parlamentets arbetsordning därför bör tillåta inrättandet av ad hoc-underkommittéer, där fullt medlemskap främst ges till de parlamentsledamöter som valts i de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet. |
| --- | --- |

26.

Budget

| 27. | Europaparlamentet anser att driftskostnaderna för fördjupade samarbeten bör belasta de deltagande medlemsstaterna och att de medlemsstater som inte deltar ska få kompensation i de fall då kostnaden belastar EU:s budget, utom om rådet efter samråd med parlamentet och i enlighet med artikel 332 i EUF-fördraget beslutar att sådana samarbeten ska finansieras av EU:s budget, vilket innebär att kostnaderna blir en del av den senare och därmed omfattas av det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att eventuell vinst från fördjupade samarbeten bör gå till att täcka driftskostnaderna för det fördjupade samarbetet. |
| --- | --- |

28.

Domsrätt

| 29. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionens domstol bör ha direkt domsrätt över fördjupade samarbeten, utan att det påverkar möjligheten att inrätta en specialdomstol eller en tvistlösningsdomstol i första instans för att ett visst fördjupat samarbete ska fungera, om inte fördraget föreskriver något annat, varvid detta i så fall bör anges i den rättsakt genom vilken det fördjupade samarbetet inrättas. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att EU-domstolen alltid bör vara högsta skiljeinstans i de fall då en specialmekanism för skiljedomsförfarande eller en specialdomstol måste inrättas för ett fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

30.

Justeringar i unionens institutionella struktur

| 31. | Europaparlamentet föreslår att det i kommissionen inrättas en specialenhet för fördjupade samarbeten under ledning av kommissionsledamoten med ansvar för kontakter mellan institutionerna. Denna enhet bör samordna och underlätta det institutionella förfarandet för att upprätta fördjupade samarbeten. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att både kommissionens och rådets sekretariat måste ha en mer proaktiv funktion när det gäller fördjupade samarbeten och föreslår därför att dessa institutioner aktivt, i samarbete med Europeiska regionkommittén och framför allt dess plattform för europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS), ska försöka hitta områden där fördjupade samarbeten skulle kunna vara bra för att föra det europeiska projektet vidare eller områden som ligger nära pågående fördjupade samarbeten så att överlappningar och motsägelser kan undvikas. |
| --- | --- |

32.

Utträde eller uteslutande av medlemsstater

| 33. | Europaparlamentet påpekar att det, med undantag av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), inte finns några bestämmelser i fördragen om möjligheter för medlemsstater att dra sig ur eller uteslutas ur pågående fördjupade samarbeten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att tydliga regler bör formuleras för alla fördjupade samarbeten om hur medlemsstater som inte längre önskar delta ska kunna dra sig ur och om hur medlemsstater som inte längre uppfyller villkoren för ett fördjupat samarbete ska uteslutas. Parlamentet föreslår att villkor för eventuella utträden och uteslutningar av medlemsstater ska anges i den akt genom vilken fördjupade samarbeten inrättas. |
| --- | --- |

34.

Rekommendationer för framtida utveckling av fördjupade samarbeten

| 35. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att skapa ett snabbförfarande för bemyndigande av fördjupade samarbeten inom områden som är särskilt politiskt angelägna, så att dessa samarbeten kan komma till stånd snabbare än efter två på varandra följande ordförandeskapsperioder i rådet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar enträget de medlemsstater som deltar i fördjupade samarbeten att arbeta för att införliva de fördjupade samarbetena i gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en förordning på grundval av artikel 175.3 eller 352 i EUF-fördraget i syfte att förenkla och sammanställa de tillämpliga rättsliga ramarna för det fördjupade samarbetet (såsom vägledande principer om tillämplig lag för gemensamma institutioner eller en medlems utträde) och därmed underlätta ingåendet av sådana samarbeten. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet föreslår att man i samband med nästa översyn av fördragen undersöker möjligheten för regioner eller lokala enheter att fylla en funktion i de fördjupade samarbetena när dessa rör ett område med exklusiv befogenhet för den berörda nivån, med respekt för de nationella konstitutionerna. |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 215.

(2)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 201.

(3)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 235.

(4)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 125.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2019)0044.

(6)  Rådets förordning (EU) nr 1259/2010 av den 20 december 2010 om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad , EUT L 343, 29.12.2010, s. 10.

(7)  Rådets förordning (EU) 2016/1103 av den 24 juni 2016 om genomförande av ett fördjupat samarbete på området för domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om makars förmögenhetsförhållanden, EUT L 183, 8.7.2016, s. 1.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/22

---

P8_TA(2019)0078

Genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende parlamentets befogenheter att utöva politisk kontroll över kommissionen

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende parlamentets befogenheter att utöva politisk kontroll över kommissionen (2018/2113(INI))

(2020/C 449/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördragets bestämmelser avseende Europaparlamentets politiska kontroll över Europeiska kommissionen, särskilt artiklarna 14, 17 och 25 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artiklarna 121, 159, 161, 175, 190, 225, 226, 230, 233, 234, 249, 290, 291, 319 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördragets bestämmelser avseende Europaparlamentets politiska kontroll över Europeiska kommissionen, särskilt artiklarna 14, 17 och 25 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artiklarna 121, 159, 161, 175, 190, 225, 226, 230, 233, 234, 249, 290, 291, 319 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 17 i EU-fördraget, där det fastställs att kommissionen ska främja unionens allmänna intresse och ensam har rätt att ta initiativ ”i detta syfte”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i EU-fördraget, där det fastställs att kommissionen ska främja unionens allmänna intresse och ensam har rätt att ta initiativ ”i detta syfte”,

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från 2016 och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från 2016 och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning från 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, särskilt punkterna 2 och 8, som ytterligare bekräftar att toppkandidatsprocessen består av en god konstitutionell och politisk praxis som återspeglar den interinstitutionella balans som föreskrivs i fördragen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, särskilt punkterna 2 och 8, som ytterligare bekräftar att toppkandidatsprocessen består av en god konstitutionell och politisk praxis som återspeglar den interinstitutionella balans som föreskrivs i fördragen (3),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 april 2014 om förslaget till Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (4) samt av de pågående interinstitutionella förhandlingarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 april 2014 om förslaget till Europaparlamentets förordning om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt och om upphävande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG (4) samt av de pågående interinstitutionella förhandlingarna,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens rapport om möten och granskning av handlingar i de förenade klagomålen 488/2018/KR och 514/2018/KR om kommissionens utnämning av en ny generalsekreterare samt av dess rekommendationer i dessa mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens rapport om möten och granskning av handlingar i de förenade klagomålen 488/2018/KR och 514/2018/KR om kommissionens utnämning av en ny generalsekreterare samt av dess rekommendationer i dessa mål,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0033/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0033/2019), och av följande skäl:

| A. | Enligt unionens institutionella ramverk, så som det fastställs i fördragen, har parlamentet, såsom ett lagstiftande organ för unionen, ansvaret för den politiska kontrollen av kommissionen. |
| --- | --- |

A.

Enligt unionens institutionella ramverk, så som det fastställs i fördragen, har parlamentet, såsom ett lagstiftande organ för unionen, ansvaret för den politiska kontrollen av kommissionen.

| B. | Parlamentet har till sitt förfogande en uppsättning instrument för att hålla kommissionen ansvarig, t.ex. förslaget till misstroendeförklaring (artiklarna 17 i EU-fördraget och 234 i EUF-fördraget), möjligheten att begära att kommissionens ordförande drar tillbaka sitt förtroende för en enskild kommissionsledamot (artikel 118.10 i parlamentets arbetsordning), undersökningsrätten (artikel 226 i EUF-fördraget), befogenheten att kontrollera delegerade akter och genomförandeakter (artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget), rätten att ställa muntliga och skriftliga frågor (artikel 230.2 i EUF-fördraget) samt rätt att väcka talan mot kommissionen när det gäller laglighet (artikel 263 i EUF-fördraget) eller om kommissionen underlåter att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet har till sitt förfogande en uppsättning instrument för att hålla kommissionen ansvarig, t.ex. förslaget till misstroendeförklaring (artiklarna 17 i EU-fördraget och 234 i EUF-fördraget), möjligheten att begära att kommissionens ordförande drar tillbaka sitt förtroende för en enskild kommissionsledamot (artikel 118.10 i parlamentets arbetsordning), undersökningsrätten (artikel 226 i EUF-fördraget), befogenheten att kontrollera delegerade akter och genomförandeakter (artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget), rätten att ställa muntliga och skriftliga frågor (artikel 230.2 i EUF-fördraget) samt rätt att väcka talan mot kommissionen när det gäller laglighet (artikel 263 i EUF-fördraget) eller om kommissionen underlåter att vidta åtgärder.

| C. | Utöver dessa instrument har parlamentet en rad verktyg för styrningskontroll som det kan använda för att proaktivt utforma EU:s politiska agenda. |
| --- | --- |

C.

Utöver dessa instrument har parlamentet en rad verktyg för styrningskontroll som det kan använda för att proaktivt utforma EU:s politiska agenda.

| D. | Budgeten är EU:s viktigaste verktyg för att fullgöra sina mål och strategier, och budgetkontrollen är därför av yttersta vikt. |
| --- | --- |

D.

Budgeten är EU:s viktigaste verktyg för att fullgöra sina mål och strategier, och budgetkontrollen är därför av yttersta vikt.

| E. | Toppkandidatsprocessen återspeglar den interinstitutionella balansen mellan parlamentet och kommissionen och har därför konsoliderat och stärkt kopplingen mellan de två institutionerna betydligt, vilket innebär en större politisering av kommissionen som bör leda till ökad parlamentarisk kontroll av dess verkställande funktioner. |
| --- | --- |

E.

Toppkandidatsprocessen återspeglar den interinstitutionella balansen mellan parlamentet och kommissionen och har därför konsoliderat och stärkt kopplingen mellan de två institutionerna betydligt, vilket innebär en större politisering av kommissionen som bör leda till ökad parlamentarisk kontroll av dess verkställande funktioner.

| F. | Enligt artikel 17 i EU-fördraget ska kommissionens ordförande väljas av parlamentet baserat på ett förslag från EU:s stats- och regeringschefer och med beaktande av resultatet av EU-valet och samråd med parlamentet. I artikel 17 i EU-fördraget anges det också att samma förfarande, inbegripet samråd med parlamentet, bör tillämpas om parlamentet skulle avvisa den föreslagna kandidaten. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 17 i EU-fördraget ska kommissionens ordförande väljas av parlamentet baserat på ett förslag från EU:s stats- och regeringschefer och med beaktande av resultatet av EU-valet och samråd med parlamentet. I artikel 17 i EU-fördraget anges det också att samma förfarande, inbegripet samråd med parlamentet, bör tillämpas om parlamentet skulle avvisa den föreslagna kandidaten.

| G. | Alla nominerade kommissionsledamöter ska delta i en utfrågning före tillsättningen av kommissionskollegiet, och under dess mandat kan parlamentet granska de åtaganden och prioriteringar som de nominerade kommissionsledamöterna anfört under utfrågningen inför sin utnämning, inbegripet en bedömning av huruvida deras personliga bakgrund kvalificerar dem till att uppfylla de krav som ämbetet kräver. |
| --- | --- |

G.

Alla nominerade kommissionsledamöter ska delta i en utfrågning före tillsättningen av kommissionskollegiet, och under dess mandat kan parlamentet granska de åtaganden och prioriteringar som de nominerade kommissionsledamöterna anfört under utfrågningen inför sin utnämning, inbegripet en bedömning av huruvida deras personliga bakgrund kvalificerar dem till att uppfylla de krav som ämbetet kräver.

| H. | Fördragen ger parlamentet rätt att rösta om ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen som helhet men inte att dra tillbaka sitt förtroende för en enskild kommissionsledamot. |
| --- | --- |

H.

Fördragen ger parlamentet rätt att rösta om ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen som helhet men inte att dra tillbaka sitt förtroende för en enskild kommissionsledamot.

| I. | Trots att kommissionskollegiet har kollektivt ansvar bör parlamentet säkerställa effektiv politisk kontroll av varje kommissionsledamots enskilda arbete. |
| --- | --- |

I.

Trots att kommissionskollegiet har kollektivt ansvar bör parlamentet säkerställa effektiv politisk kontroll av varje kommissionsledamots enskilda arbete.

| J. | Den nyliga utnämningen av kommissionens nya generalsekreterare har väckt allvarlig oro över den roll och det politiska inflytande som högre kommissionstjänstemän har. |
| --- | --- |

J.

Den nyliga utnämningen av kommissionens nya generalsekreterare har väckt allvarlig oro över den roll och det politiska inflytande som högre kommissionstjänstemän har.

| K. | Ett nytt förfarande för att tillsätta tjänsten som generalsekreterare för kommissionen i enlighet med reglerna bör genomföras vid utnämningen av kommissionens nya ordförande och de nya kommissionsledamöterna 2019. |
| --- | --- |

K.

Ett nytt förfarande för att tillsätta tjänsten som generalsekreterare för kommissionen i enlighet med reglerna bör genomföras vid utnämningen av kommissionens nya ordförande och de nya kommissionsledamöterna 2019.

| L. | Kommissionen har fördragsenliga skyldigheter att rapportera regelbundet till parlamentet: årligen beträffande unionens allmänna verksamhet (artikel 249 i EUF-fördraget), vart tredje år beträffande tillämpningen av bestämmelserna om icke-diskriminering och unionsmedborgarskap (artikel 25 i EUF-fördraget), beträffande resultaten av den multilaterala övervakningen av den ekonomiska politiken (artikel 121.5 i EUF-fördraget), vart tredje år beträffande de framsteg som görs inom socialpolitiken (artiklarna 159 och 161 i EUF-fördraget), vart tredje år beträffande de framsteg som görs för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (artikel 175 i EUF-fördraget), årligen beträffande forskningsaktiviteter i unionen (artikel 190 i EUF-fördraget), årligen beträffande kampen mot bedrägerier (artikel 325 i EUF-fördraget) samt vid förhandlingar med tredjeländer eller internationella organisationer (artikel 207 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

L.

Kommissionen har fördragsenliga skyldigheter att rapportera regelbundet till parlamentet: årligen beträffande unionens allmänna verksamhet (artikel 249 i EUF-fördraget), vart tredje år beträffande tillämpningen av bestämmelserna om icke-diskriminering och unionsmedborgarskap (artikel 25 i EUF-fördraget), beträffande resultaten av den multilaterala övervakningen av den ekonomiska politiken (artikel 121.5 i EUF-fördraget), vart tredje år beträffande de framsteg som görs inom socialpolitiken (artiklarna 159 och 161 i EUF-fördraget), vart tredje år beträffande de framsteg som görs för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (artikel 175 i EUF-fördraget), årligen beträffande forskningsaktiviteter i unionen (artikel 190 i EUF-fördraget), årligen beträffande kampen mot bedrägerier (artikel 325 i EUF-fördraget) samt vid förhandlingar med tredjeländer eller internationella organisationer (artikel 207 i EUF-fördraget).

| M. | Vidare uppmanas kommissionen, när det gäller sekundärrätten, att se över och utvärdera olika direktiv och förordningar och rapportera om sina resultat. |
| --- | --- |

M.

Vidare uppmanas kommissionen, när det gäller sekundärrätten, att se över och utvärdera olika direktiv och förordningar och rapportera om sina resultat.

| N. | Genom att anta ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen har parlamentet vunnit ytterligare inflytande över utformningen av den lagstiftningsagenda som kommissionen föreslår varje år i sitt arbetsprogram. |
| --- | --- |

N.

Genom att anta ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen har parlamentet vunnit ytterligare inflytande över utformningen av den lagstiftningsagenda som kommissionen föreslår varje år i sitt arbetsprogram.

| O. | Sedan antagandet av Lissabonfördraget har parlamentet blivit en verklig medlagstiftare på budgetområdet och har ansvar för att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av unionens budget. |
| --- | --- |

O.

Sedan antagandet av Lissabonfördraget har parlamentet blivit en verklig medlagstiftare på budgetområdet och har ansvar för att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av unionens budget.

| P. | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har parlamentet utvidgat sitt inflytande över kontrollen av EU:s yttre politik genom att erhålla befogenhet att godkänna ingåendet av internationella avtal och därmed rätten att underrättas omedelbart och fullständigt av kommissionen i alla faser av förhandlingarna kring sådana avtal (artikel 218 i EUF-fördraget, artikel 50 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

P.

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har parlamentet utvidgat sitt inflytande över kontrollen av EU:s yttre politik genom att erhålla befogenhet att godkänna ingåendet av internationella avtal och därmed rätten att underrättas omedelbart och fullständigt av kommissionen i alla faser av förhandlingarna kring sådana avtal (artikel 218 i EUF-fördraget, artikel 50 i EU-fördraget).

| Q. | Förhandlingarna med Förenade kungariket om landets utträde ur Europeiska unionen har präglats av exemplarisk transparens och involvering av parlamentet. |
| --- | --- |

Q.

Förhandlingarna med Förenade kungariket om landets utträde ur Europeiska unionen har präglats av exemplarisk transparens och involvering av parlamentet.

| R. | Omfattningen av parlamentets kontrollrätt varierar mycket mellan delegerade akter och genomförandeakter. Parlamentet har vetorätt mot en delegerad akt och/eller rätt att återkalla delegationen men mycket mer begränsade befogenheter när det gäller genomförandeakter. |
| --- | --- |

R.

Omfattningen av parlamentets kontrollrätt varierar mycket mellan delegerade akter och genomförandeakter. Parlamentet har vetorätt mot en delegerad akt och/eller rätt att återkalla delegationen men mycket mer begränsade befogenheter när det gäller genomförandeakter.

| S. | Unionens nuvarande institutionella struktur och bristen på en exakt definition av den verkställande makten i fördragen gör att begreppet om EU:s verkställande makt är komplicerat och utspritt mellan EU-nivå, nationell nivå och regional nivå. |
| --- | --- |

S.

Unionens nuvarande institutionella struktur och bristen på en exakt definition av den verkställande makten i fördragen gör att begreppet om EU:s verkställande makt är komplicerat och utspritt mellan EU-nivå, nationell nivå och regional nivå.

| T. | Starkare samarbete mellan Europaparlamentet och nationella och regionala parlament, i enlighet med deras respektive konstitutionella behörighetsområden och i enlighet med artikel 10.2 i EU-fördraget, är avgörande för att ta itu med problemet med parlamentarisk kontroll av verkställande funktioner när det gäller genomförandet av europeisk lagstiftning. |
| --- | --- |

T.

Starkare samarbete mellan Europaparlamentet och nationella och regionala parlament, i enlighet med deras respektive konstitutionella behörighetsområden och i enlighet med artikel 10.2 i EU-fördraget, är avgörande för att ta itu med problemet med parlamentarisk kontroll av verkställande funktioner när det gäller genomförandet av europeisk lagstiftning.

| U. | Insynen och parlamentets starka medverkan i förhandlingarna med Förenade kungariket har haft en positiv inverkan på förhandlingsresultatet och skapat ett klimat av tillit och enighet och bör därför tjäna som inspiration för genomförandet av framtida internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

U.

Insynen och parlamentets starka medverkan i förhandlingarna med Förenade kungariket har haft en positiv inverkan på förhandlingsresultatet och skapat ett klimat av tillit och enighet och bör därför tjäna som inspiration för genomförandet av framtida internationella förhandlingar.

Huvudsakliga slutsatser

| 1. | Europaparlamentet påminner om att kontrollen av EU:s organ är en av parlamentets huvuduppgifter och att kommissionens ansvarsskyldighet gentemot parlamentet är en grundläggande princip för EU:s funktion och för den interna demokratiska kontrollen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att det inte till fullo utnyttjar alla sina instrument för politisk kontroll över det verkställande organet, detta av olika orsaker, av vilka några är inneboende i unionens institutionella struktur och andra är till exempel resultaten av den föränderliga interinstitutionella dynamiken, vilka har lett till att några av instrumenten är svåra att tillämpa eller inte är tillräckligt effektiva. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner potentialen med och det lyckade genomförandet av toppkandidatsprocessen, där alla europeiska medborgare har ett direkt inflytande i valet av kommissionens ordförande genom en röst på en lista som toppas av den kandidat som de föredrar. Parlamentet ger därför sitt fulla stöd till att denna praxis används även i framtida EU-val och uppmanar alla politiska krafter att delta i denna process. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att den starkare politiska koppling som skapas mellan parlamentet och kommissionen till följd av toppkandidatsprocessen inte bör innebär att den parlamentariska kontrollen av kommissionen blir mindre sträng. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att syftet med den tröskel som fastställs i fördragen för förslag till misstroendeförklaring är att se till att detta instrument används på ett effektivt sätt och är förbehållet allvarliga fall. Parlamentet konstaterar att det, precis som i de flesta parlamentariska demokratier, är själva möjligheten till ett förslag till misstroendeförklaring som har en avskräckande effekt. Parlamentet föreslår emellertid att man i samband med framtida fördragsändringar utreder eller undersöker möjligheterna att sänka tröskeln på ett väl avvägt sätt, samtidigt som man behåller den institutionella jämvikt som avses i fördragen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att politiseringen av kommissionen är en direkt följd av de ändringar som infördes genom Lissabonfördraget. Parlamentet noterar att dessa ändringar inte omfattade antagandet av bestämmelser som skulle göra det möjligt att hålla enskilda kommissionsledamöter ansvariga. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen enligt ombudsmannen ”inte följde de relevanta reglerna på ett korrekt sätt, varken när det gäller innehållet eller andemeningen” vid utnämningen av generalsekreteraren. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att fördragen inte ger en tydlig definition av EU:s verkställande makt och att de ansvariga institutionerna varierar mellan olika politikområden, beroende på huruvida de anses tillhöra unionens delade eller exklusiva befogenheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att man måste inrätta ett verkligt tvåkammarsystem för lagstiftning som involverar rådet och parlamentet, med kommissionen som verkställande organ. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att parlamentets kontrollroll gentemot det verkställande organet kompletteras av liknande befogenheter för de nationella parlamenten gentemot deras respektive verkställande organ när det gäller EU-frågor. Parlamentet anser att ett sådant ansvarsutkrävande utgör hörnstenen i de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att parlamentets utövande av kontroll över det verkställande organet i enlighet med artikel 14 i EU-fördraget har försvårats, och ibland blivit omöjligt, på grund av bristen på en tydlig förteckning över befogenheter och policyer i unionen och den mångskiktade fördelningen av befogenheter mellan europeiska, nationella och regionala verkställande organ. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det i fördragen inte fastställs några lagstiftande funktioner eller någon rätt till lagstiftningsinitiativ för Europeiska rådet. Parlamentet är bekymrat över att Europeiska rådet under senare år, i strid med fördragens anda och bokstav, har fattat ett antal viktiga politiska beslut utanför fördragsramen, och därmed i praktiken uteslutit sådana beslut från parlamentets kontroll, vilket undergräver det demokratiska ansvarsutkrävande som är väsentligt för sådan EU-politik. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att fördraget ger parlamentet betydande befogenheter i fråga om politisk kontroll genom de årliga förfarandena för beviljande av budget och ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att beviljandet av ansvarsfrihet är ett årligt politiskt förfarande som säkerställer demokratisk efterhandskontroll över kommissionens genomförande av EU:s budget på eget ansvar och i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet har visat sig vara ett kraftfullt verktyg som har påverkat den positiva utvecklingen av EU:s budgetsystem, ekonomiska förvaltning, utformning av dagordningen och hur EU:s politik fastställs och genomförs, samtidigt som det bidrar till att öka parlamentets politiska inflytande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att artikel 318 i EUF-fördraget tillför ett nytt verktyg för beviljande av ansvarsfrihet, nämligen utvärderingen av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar med oro att det inte finns någon verklig rättslig sanktion att tillgå om parlamentet beslutar att inte bevilja kommissionen ansvarsfrihet. Parlamentet anser emellertid att det faktum att det inte beviljar ansvarsfrihet sänder en stark politisk signal, eftersom det innebär att parlamentet inte har tillräckligt förtroende för kommissionens ansvarsskyldighet och att kommissionen därför inte bör låta bli att reagera utan vidta slutgiltiga uppföljningsåtgärder för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att det i avsaknad av ett lojalt samarbete från rådets sida inte går att kontrollera rådets budget genom institutionernas praxis där parlamentets beviljar ansvarsfrihet för budgeten, och att denna situation utgör ett allvarligt åsidosättande av skyldigheterna i fördraget, där det fastställs att parlamentet ska utöva kontroll över hela unionens budget. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att man, i syfte att utvidga parlamentets befogenhet att utöva budgetkontroll till att omfatta hela unionens budget, inleder förhandlingar mellan rådet, kommissionen och parlamentet för att säkerställa att parlamentet, antingen direkt eller via kommissionen, ges rätt till tillgång till information om hur rådet genomför sin budget. Parlamentet anser att rådet bör besvara parlamentets skriftliga frågor och närvara vid utfrågningar och diskussioner om genomförandet av sin budget. Parlamentet anser att det bör bevilja ansvarsfrihet enbart för kommissionen om dessa förhandlingar skulle misslyckas och att generella ansvarsfrihetsförfaranden bör åtföljas av separata resolutioner om unionens olika institutioner, organ och byråer, så att ingen avdelning i EU:s budget genomförs utan ordentlig kontroll. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att institutionerna ännu inte har fullgjort sitt åtagande om att fastställa kriterier för avgränsningen av hur delegerade akter och genomförandeakter ska användas, även om det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning har förbättrat insynen i förfarandet för delegerade akter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i enlighet med artikel 247 i budgetförordningen ska överlämna en integrerad uppsättning finansiella rapporter och redovisningsrapporter till Europaparlamentet senast den 31 juli följande budgetår, särskilt den slutliga konsoliderade redovisningen, den årliga förvaltnings- och resultatrapporten och utvärderingen av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, enligt artikel 318 i EUF-fördraget. Parlamentet insisterar på att den årliga förvaltnings- och resultatrapporten bör innehålla en bedömning av alla förebyggande och korrigerande åtgärder som vidtagits för att motverka att finansiering blir föremål för korruption eller intressekonflikter. |
| --- | --- |

21.

Rekommendationer

| 22. | Europaparlamentet föreslår att instrumenten för att hålla kommissionen ansvarig och instrumenten för styrningskontroll kombineras så att deras respektive effektivitet maximeras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet vidhåller att dess lagstiftningsbefogenheter och kontrollrättigheter måste garanteras, befästas och stärkas, inklusive genom interinstitutionella avtal och genom att kommissionen använder den relevanta rättsliga grunden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det måste reformera sina arbetsmetoder för att stärka utövandet av sina funktioner för politisk kontroll över kommissionen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta större hänsyn till de lagstiftningsinitiativ som parlamentet lägger fram enligt artikel 225 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar nästa ordförande för kommissionen att engagera sig för att nå detta mål och välkomnar toppkandidaternas respektive uttalanden i detta avseende. Parlamentet önskar att fler initiativ leder till lagstiftningsförslag. Parlamentet påminner om att kommissionen enligt artikel 10 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning är skyldig att göra en snabb och ingående prövning av begäranden om förslag till unionsrättsakter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet lovordar kommissionen för dess positiva uppföljning av parlamentets rekommendationer i dess resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att man allvarligt bör överväga om parlamentet kan ges rätt att ta lagstiftningsinitiativ i samband med en framtida fördragsändring, även om det inte har någon formell rätt att ta lagstiftningsinitiativ enligt de nuvarande fördragen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att utbyta bästa praxis i fråga om parlamentarisk granskning, till exempel genom regelbundna diskussioner mellan respektive ministrar och specialiserade utskott i de nationella parlamenten före och efter möten i rådet, samt med kommissionsledamöter på lämplig plats och inom lämpliga tidsramar liksom möten mellan Europaparlamentet och nationella parlament. Parlamentet efterlyser regelbundna utbyten av institutionstjänstemän och de politiska gruppernas personal mellan förvaltningarna vid Europaparlamentet och de nationella parlamenten, Europeiska regionkommittén och medlemsstatsregioner med lagstiftande befogenheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att införandet av en årlig europeisk vecka skulle göra det möjligt för Europaparlamentets och kommissionens ledamöter, särskilt vice talmän med gruppansvar, att komma till alla nationella parlament för att diskutera och förklara den europeiska agendan tillsammans med dessa parlaments ledamöter och företrädare för det civila samhället. Parlamentet anser att detta initiativ skulle kunna stärka kommissionens demokratiska ansvarsutkrävande enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar parlamentet att förstärka sin kapacitet att kontrollera utarbetandet och genomförandet av delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar de tre institutionernas nuvarande insatser för att fastställa tydliga kriterier för att avgränsa hur delegerade akter och genomförandeakter bör användas. Parlamentet anser att dessa kriterier bör tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten, samt regionala parlament i lämpliga fall, att öka sin kapacitet att granska sina verkställande organ när dessa fattar beslut eller föreslår bestämmelser för att genomföra eller delegera europeisk lagstiftning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att det vid en framtida fördragsändring är nödvändigt att förbättra instrumenten för att hålla enskilda kommissionsledamöter ansvariga inför parlamentet under hela deras mandatperiod, där man bygger vidare på de något begränsade bestämmelser som redan finns i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet, i enlighet med principen om lojalt samarbete, att inleda en politisk dialog om parlamentets förslag till förordning om undersökningsrätten, för att ge parlamentet effektiva befogenheter att utnyttja detta grundläggande parlamentariska instrument till att utöva kontroll över det verkställande organet, vilket är helt nödvändigt för de parlamentariska systemen i hela världen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet är övertygat om att parlamentsfrågor är användbara som ett kontrollverktyg. Parlamentet anser därför att en ingående bedömning av kvaliteten på kommissionens svar på ledamöternas frågor, samt av antalet frågor som ställs av ledamöterna och deras kvalitet, måste genomföras. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att frågestunder utgör en viktig del av den parlamentariska kontrollen över det verkställande organet. Parlamentet begär att talmanskonferensen återigen för upp frågestunder på plenaragendan, i enlighet med artikel 129 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att granska sina administrativa förfaranden för utnämning av sin generalsekreterare och sina generaldirektörer och direktörer, för att till fullo säkerställa att de bästa kandidaterna väljs inom ett ramverk med maximal insyn och lika möjligheter. |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas nationella parlament och Europeiska regionkommittén. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 215.

(2)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 201.

(3)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 89.

(4)  EUT C 443, 22.12.2017, s. 39.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/28

---

P8_TA(2019)0079

Genomförandet av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i EU:s institutionella ram

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i EU:s institutionella ram (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 och 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 67.1, 258, 263, 267 och 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 och 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 67.1, 258, 263, 267 och 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen) och rättspraxis i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen) och rättspraxis i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen),

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttranden och förteckning över rättsstatskriterier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttranden och förteckning över rättsstatskriterier,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen), och av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen), och av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag: Metoder för en systematisk och strikt kontroll (2),

| — | med beaktande av sina årliga resolutioner om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina årliga resolutioner om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om öppenhet, ansvarstagande och integritet i EU:s institutioner (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om öppenhet, ansvarstagande och integritet i EU:s institutioner (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 april 2005Hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag – Metoder för en systematisk och strikt kontroll (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 april 2005Hur respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna skall upprätthållas i kommissionens lagstiftningsförslag – Metoder för en systematisk och strikt kontroll (COM(2005)0172),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 29 april 2009 om den praktiska tillämpningen av metoderna för en systematisk och strikt kontroll av respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2009)0205), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 29 april 2009 om den praktiska tillämpningen av metoderna för en systematisk och strikt kontroll av respekten för stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2009)0205),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2010Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2010Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 6 maj 2011Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (operativ vägledning för beaktande av de grundläggande rättigheterna i kommissionens konsekvensbedömningar) (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 6 maj 2011Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (operativ vägledning för beaktande av de grundläggande rättigheterna i kommissionens konsekvensbedömningar) (SEC(2011)0567),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati av den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati av den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av rådets riktlinjer av den 20 januari 2015 för metoder för att kontrollera förenligheten med de grundläggande rättigheterna i rådets förberedande organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets riktlinjer av den 20 januari 2015 för metoder för att kontrollera förenligheten med de grundläggande rättigheterna i rådets förberedande organ,

| — | med beaktande av riktlinjerna för rådets förberedande organ om kontroll av förenligheten med de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för rådets förberedande organ om kontroll av förenligheten med de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådsordförandeskapets seminarierapport av den 13 maj 2016 om den nationella politiska tillämpningen av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådsordförandeskapets seminarierapport av den 13 maj 2016 om den nationella politiska tillämpningen av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 19 maj 2015Guidelines on the analysis of human rights impacts in impact assessments for trade-related policy initiatives (riktlinjer för analys av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna i konsekvensbedömningar av handelsrelaterade politiska initiativ), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 19 maj 2015Guidelines on the analysis of human rights impacts in impact assessments for trade-related policy initiatives (riktlinjer för analys av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna i konsekvensbedömningar av handelsrelaterade politiska initiativ),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens årliga konferenser om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga konferenser om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 20 september 2016 i de förenade målen C-8/15 P till C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd m.fl., mot Europeiska kommissionen och Europeiska centralbanken (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 20 september 2016 i de förenade målen C-8/15 P till C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd m.fl., mot Europeiska kommissionen och Europeiska centralbanken (8),

| — | med beaktande av domstolens domslut av den 6 november 2018 i de förenade målen C-569/16 och C-570/16, Stadt Wuppertal mot Maria Elisabeth Bauer och Volker Willmeroth mot Martina Broßonn (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens domslut av den 6 november 2018 i de förenade målen C-569/16 och C-570/16, Stadt Wuppertal mot Maria Elisabeth Bauer och Volker Willmeroth mot Martina Broßonn (9),

| — | med beaktande av domstolens yttrande 2/13 av den 18 december 2014 om Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande 2/13 av den 18 december 2014 om Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (10),

| — | med beaktande av yttrande nr 4/2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad FRA) av den 24 september 2018Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights (utmaningar och möjligheter för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande nr 4/2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad FRA) av den 24 september 2018Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights (utmaningar och möjligheter för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna),

| — | med beaktande av FRA:s årsrapporter om grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s årsrapporter om grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av FRA:s handbok från oktober 2018 Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance (tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i lagstiftning och politik på nationell nivå – riktlinjer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s handbok från oktober 2018 Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance (tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i lagstiftning och politik på nationell nivå – riktlinjer),

| — | med beaktande av verktygslådan för bättre lagstiftning, särskilt verktyg nr 28 Grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verktygslådan för bättre lagstiftning, särskilt verktyg nr 28 Grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 38 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 38 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet av den 2 december 2016 från Europarådets generalsekreterare om Europeiska unionens initiativ för att inrätta en europeisk pelare för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 2 december 2016 från Europarådets generalsekreterare om Europeiska unionens initiativ för att inrätta en europeisk pelare för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av dokumentet från november 2017 från Nederländernas delegation till Cosac Opening up closed doors: making the EU more transparent for its citizens (öppna stängda dörrar: ge medborgarna större insyn i EU) och av skrivelsen av den 20 december 2017 från Cosacs delegationer till EU:s institutioner om öppenheten i det politiska beslutsfattandet inom EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från november 2017 från Nederländernas delegation till Cosac Opening up closed doors: making the EU more transparent for its citizens (öppna stängda dörrar: ge medborgarna större insyn i EU) och av skrivelsen av den 20 december 2017 från Cosacs delegationer till EU:s institutioner om öppenheten i det politiska beslutsfattandet inom EU,

| — | med beaktande av studierna The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework; The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures och The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights, som offentliggjordes av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik den 22 november, 15 februari respektive 12 januari 2016 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studierna The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework; The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures och The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights, som offentliggjordes av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik den 22 november, 15 februari respektive 12 januari 2016 (11),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e) och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e) och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandet från utskottet för framställningar (A8-0051/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandet från utskottet för framställningar (A8-0051/2019), och av följande skäl:

| A. | Genom Lissabonfördraget gavs Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) primärrättslig ställning inom EU:s rättsliga ramar, vilket innebär att stadgan har samma rättsliga värde som fördragen. |
| --- | --- |

A.

Genom Lissabonfördraget gavs Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) primärrättslig ställning inom EU:s rättsliga ramar, vilket innebär att stadgan har samma rättsliga värde som fördragen.

| B. | Detta betänkande bedömer inte varje enskild rättighet som anges i stadgan, utan analyserar snarare genomförandet av stadgan som ett primärrättsligt instrument. |
| --- | --- |

B.

Detta betänkande bedömer inte varje enskild rättighet som anges i stadgan, utan analyserar snarare genomförandet av stadgan som ett primärrättsligt instrument.

| C. | De sociala bestämmelserna är en avgörande del av stadgan och unionens rättsliga struktur, och man måste säkerställa respekten för och betona betydelsen av grundläggande rättigheter i hela unionen. |
| --- | --- |

C.

De sociala bestämmelserna är en avgörande del av stadgan och unionens rättsliga struktur, och man måste säkerställa respekten för och betona betydelsen av grundläggande rättigheter i hela unionen.

| D. | Enligt domstolen är de grundläggande rättigheterna, såsom de erkänns i stadgan, kärnan i EU:s rättsliga konstruktion, och respekten för dem är ett nödvändigt villkor för alla unionsrättsakters lagenlighet. |
| --- | --- |

D.

Enligt domstolen är de grundläggande rättigheterna, såsom de erkänns i stadgan, kärnan i EU:s rättsliga konstruktion, och respekten för dem är ett nödvändigt villkor för alla unionsrättsakters lagenlighet.

| E. | Stadgan omfattar, i linje med kraven i internationell människorättslagstiftning och stadgans artikel 51, både negativa skyldigheter (icke-överträdelse) och positiva skyldigheter (aktivt främjande), som bör uppfyllas i lika hög grad för att stadgans bestämmelser ska bli fullt operativa. |
| --- | --- |

E.

Stadgan omfattar, i linje med kraven i internationell människorättslagstiftning och stadgans artikel 51, både negativa skyldigheter (icke-överträdelse) och positiva skyldigheter (aktivt främjande), som bör uppfyllas i lika hög grad för att stadgans bestämmelser ska bli fullt operativa.

| F. | Artikel 51 i stadgan avgränsar stadgans tillämpningsområde med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen, med beaktande av medlemsstaternas och unionens befogenheter och med respekt för gränserna för de befogenheter som unionen ges enligt fördragen. |
| --- | --- |

F.

Artikel 51 i stadgan avgränsar stadgans tillämpningsområde med avseende på respekten för subsidiaritetsprincipen, med beaktande av medlemsstaternas och unionens befogenheter och med respekt för gränserna för de befogenheter som unionen ges enligt fördragen.

| G. | I artikel 51.2 i stadgan klargörs det att stadgan inte utvidgar tillämpningsområdet för unionsrätten utanför unionens befogenheter eller inför någon ny befogenhet eller uppgift för unionen och inte heller ändrar de befogenheter och uppgifter som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

G.

I artikel 51.2 i stadgan klargörs det att stadgan inte utvidgar tillämpningsområdet för unionsrätten utanför unionens befogenheter eller inför någon ny befogenhet eller uppgift för unionen och inte heller ändrar de befogenheter och uppgifter som fastställs i fördragen.

| H. | Unionens institutioner, organ och byråer är hela tiden bundna av stadgan, även när de agerar utanför EU:s rättsliga ramar. |
| --- | --- |

H.

Unionens institutioner, organ och byråer är hela tiden bundna av stadgan, även när de agerar utanför EU:s rättsliga ramar.

| I. | Enligt artikel 51 tillämpas bestämmelserna i stadgan på medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. De vaga gränserna för denna premiss gör det dock svårt att avgöra om och hur stadgan verkligen ska tillämpas. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 51 tillämpas bestämmelserna i stadgan på medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. De vaga gränserna för denna premiss gör det dock svårt att avgöra om och hur stadgan verkligen ska tillämpas.

| J. | Potentialen för de sociala och ekonomiska rättigheter som anges i stadgan har hittills inte utnyttjats i tillräcklig utsträckning. Mot bakgrund av yttrandet från Europarådets generalsekreterare är respekten för sociala rättigheter inte bara ett etiskt krav och en rättslig skyldighet utan också en ekonomisk nödvändighet. |
| --- | --- |

J.

Potentialen för de sociala och ekonomiska rättigheter som anges i stadgan har hittills inte utnyttjats i tillräcklig utsträckning. Mot bakgrund av yttrandet från Europarådets generalsekreterare är respekten för sociala rättigheter inte bara ett etiskt krav och en rättslig skyldighet utan också en ekonomisk nödvändighet.

| K. | Även i artikel 6 i EU-fördraget betonas det att de grundläggande rättigheterna, så som de garanteras av Europakonventionen, måste utgöra allmänna principer i unionsrätten. |
| --- | --- |

K.

Även i artikel 6 i EU-fördraget betonas det att de grundläggande rättigheterna, så som de garanteras av Europakonventionen, måste utgöra allmänna principer i unionsrätten.

| L. | Enligt artikel 151 i EUF-fördraget är grundläggande sociala rättigheter de som anges i den europeiska sociala stadgan. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 151 i EUF-fördraget är grundläggande sociala rättigheter de som anges i den europeiska sociala stadgan.

| M. | Europaparlamentets studie av den 22 november 2016The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework (12) (genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU:s institutionella ram) tar bland annat upp stadgans relevans för kommissionens verksamhet enligt fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM-fördraget) och inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I unionens ekonomiska styrning ägnas inte särskilt stor uppmärksamhet åt de sociala rättigheter som fastställs i stadgan. Dessa rättigheter måste emellertid betraktas som verkliga grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

M.

Europaparlamentets studie av den 22 november 2016The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework (12) (genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna i EU:s institutionella ram) tar bland annat upp stadgans relevans för kommissionens verksamhet enligt fördraget om inrättande av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM-fördraget) och inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I unionens ekonomiska styrning ägnas inte särskilt stor uppmärksamhet åt de sociala rättigheter som fastställs i stadgan. Dessa rättigheter måste emellertid betraktas som verkliga grundläggande rättigheter.

| N. | Åtagandet i den europeiska pelaren för sociala rättigheter att skapa nya och mer effektiva rättigheter för medborgarna när det gäller lika möjligheter, tillträde till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor, socialt skydd och social inkludering stärker ytterligare de rättigheter som fastställs i stadgan. |
| --- | --- |

N.

Åtagandet i den europeiska pelaren för sociala rättigheter att skapa nya och mer effektiva rättigheter för medborgarna när det gäller lika möjligheter, tillträde till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor, socialt skydd och social inkludering stärker ytterligare de rättigheter som fastställs i stadgan.

| O. | Principen om jämställdhet är ett av EU:s grundläggande värden och fastställs i EU:s fördrag och i stadgan. Artikel 8 i EUF-fördraget fastställer principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv genom att slå fast att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. |
| --- | --- |

O.

Principen om jämställdhet är ett av EU:s grundläggande värden och fastställs i EU:s fördrag och i stadgan. Artikel 8 i EUF-fördraget fastställer principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv genom att slå fast att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem.

| P. | Öppenheten i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocesser är en naturlig följd av rätten till god förvaltning, såsom den fastställs i artikel 41 i stadgan, och en grundläggande förutsättning för att medborgarna ska kunna bedöma och ordentligt övervaka EU-institutionernas genomförande av stadgan. |
| --- | --- |

P.

Öppenheten i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocesser är en naturlig följd av rätten till god förvaltning, såsom den fastställs i artikel 41 i stadgan, och en grundläggande förutsättning för att medborgarna ska kunna bedöma och ordentligt övervaka EU-institutionernas genomförande av stadgan.

| Q. | Ett främjande från EU:s institutioners, organs, kontors och byråers sida av det breda spektrum av rättigheter som föreskrivs i stadgan – alltifrån medborgerliga och politiska rättigheter till sociala, ekonomiska och tredje generationens rättigheter – skulle utgöra en avgörande drivkraft för utvecklingen av en europeisk offentlig sfär och för konkretiseringen av begreppet europeiskt medborgarskap och EU:s deltagandedimension, som är förankrade i fördragen. |
| --- | --- |

Q.

Ett främjande från EU:s institutioners, organs, kontors och byråers sida av det breda spektrum av rättigheter som föreskrivs i stadgan – alltifrån medborgerliga och politiska rättigheter till sociala, ekonomiska och tredje generationens rättigheter – skulle utgöra en avgörande drivkraft för utvecklingen av en europeisk offentlig sfär och för konkretiseringen av begreppet europeiskt medborgarskap och EU:s deltagandedimension, som är förankrade i fördragen.

| R. | FRA har utfärdat ett antal rekommendationer för ett effektivt genomförande av stadgan i sina yttranden Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (förbättrad tillgång till rättslig prövning i frågor som rör företag och mänskliga rättigheter på EU-nivå) (13) och Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights (utmaningar och möjligheter för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna) (14). |
| --- | --- |

R.

FRA har utfärdat ett antal rekommendationer för ett effektivt genomförande av stadgan i sina yttranden Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (förbättrad tillgång till rättslig prövning i frågor som rör företag och mänskliga rättigheter på EU-nivå) (13) och Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights (utmaningar och möjligheter för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna) (14).

| S. | I artikel 24 i stadgan fastställs barnets rättigheter, som ålägger offentliga myndigheter och privata institutioner att i första hand ta hänsyn till barnets bästa. |
| --- | --- |

S.

I artikel 24 i stadgan fastställs barnets rättigheter, som ålägger offentliga myndigheter och privata institutioner att i första hand ta hänsyn till barnets bästa.

| T. | I artikel 14 i stadgan betonas varje barns rätt till en kostnadsfri utbildning. |
| --- | --- |

T.

I artikel 14 i stadgan betonas varje barns rätt till en kostnadsfri utbildning.

En större integrering av stadgan i lagstiftnings- och beslutsprocesserna

| 1. | Europaparlamentet är fast övertygat om att kommissionens strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) utgör en första ansträngning efter ikraftträdandet av stadgan, men att den snarast behöver uppdateras. Parlamentet välkomnar kommissionens årliga rapporter om tillämpningen av stadgan, och efterlyser en översyn av denna strategi, som utarbetades 2010, i syfte att uppdatera den för att beakta nya utmaningar och den nya institutionella verkligheten, särskilt efter brexit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är medvetet om de många viktiga åtgärder som EU-institutionerna har vidtagit för att integrera stadgan i EU:s lagstiftnings- och beslutsprocesser. Parlamentet konstaterar att stadgans huvudsakliga uppgift är att se till att EU:s lagstiftning till fullo respekterar de rättigheter och principer som fastställs i stadgan, och är medvetet om svårigheterna med att aktivt främja dem och säkerställa att de fullgörs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att alla förslag till unionslagstiftning måste respektera de grundläggande rättigheter som fastställs i stadgan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att EU-institutionernas förfaranden för att bedöma huruvida lagstiftningsförslag är förenliga med stadgan huvudsakligen är interna. Parlamentet begär möjlighet att tillhandahålla förbättrade former för samråd, konsekvensbedömningar, inklusive könsspecifika konsekvensbedömningar, och rättslig granskning med medverkan av oberoende experter på området för grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja ett strukturerat och reglerat samarbete med människorättsorgan, såsom FRA, Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) och relevanta organ i Europarådet och FN, samt med organisationer i det civila samhället som är verksamma på området, varje gång som ett lagstiftningsärende potentiellt sett kan främja eller inverka negativt på grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att se över förordning (EG) nr 168/2007 så att FRA på eget initiativ kan avge icke-bindande yttranden över förslag till EU-lagstiftning, och att främja systematiska samråd med byrån. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, övriga EU-institutioner och styrande på nationell och regional nivå i medlemsstaterna att samråda med FRA i frågor som gäller de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som FRA spelar när det gäller att bedöma hur stadgan efterlevs, och välkomnar det arbete som byrån har utfört. Parlamentet uppmuntrar FRA att fortsätta att ge råd och stöd till EU-institutionerna och medlemsstaterna avseende hur de kan förbättra hanteringen av grundläggande rättigheter i hela unionen. Parlamentet välkomnar den strategi för 2018–2022 som FRA nyligen antog. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar det interaktiva onlineverktyget CLARITY som har utvecklats av FRA för att underlätta fastställandet av det mest lämpliga icke-rättsliga organ som arbetar med mänskliga rättigheter för ett visst ärende som rör grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa omfattande konsekvensbedömningar genom en balanserad bedömning av ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser och en översyn av sitt beslut att dela upp sina överväganden om de grundläggande rättigheterna i de tre befintliga kategorierna – ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser – och att inrätta två specifika kategorier – konsekvenser för grundläggande rättigheter och konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv – för att garantera att alla aspekter av de grundläggande rättigheterna bedöms. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta systematiska åtgärder på unionsnivå för att upprätthålla och uppfylla stadgans bestämmelser, och för att se till att unionsrätten anpassas så att den tar hänsyn till den rättsliga utvecklingen och utvecklingen av rättspraxis på området för internationell människorättslagstiftning. Parlamentet upprepar i detta avseende dessutom sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag som ger verkan åt parlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (15), som skulle göra det möjligt att systematiskt kontrollera sådan utveckling i EU:s institutioner och organ och i medlemsstaterna som kräver åtgärder för att skydda och uppfylla stadgans rättigheter, friheter och principer. Parlamentet föreslår särskilt att de villkor som fastställs i Köpenhamnskriterierna om grundläggande rättigheter inte bara ska tillämpas en gång som en förutsättning för anslutning, utan att medlemsstaternas efterlevnad av dem ska bedömas regelbundet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att ombudsmannen också spelar en relevant roll för att garantera respekten för de grundläggande rättigheterna inom ramen för stadgan, inte enbart när det gäller artikel 41 om rätten till god förvaltning, utan även med hänsyn till att en god förvaltning är en hörnsten för skyddet av andra grundläggande rättigheter. Parlamentet påminner om ombudsmannens exemplariska arbete, bland annat på området för öppenhet och informationsfrihet, och den särskilda rapporten om Frontex (16) under denna valperiod, som särskilt tar upp asylsökandes och migranters rätt att framföra klagomål. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är medvetet om att rättspraxis kommer att påverka stadgans tillämpningsområde och att detta måste beaktas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU:s lagstiftare att erkänna och agera på utslaget i tribunalens dom av den 22 mars 2018 (mål T-540/15) om tillgång till handlingar från trepartsmöten (17). Parlamentet insisterar på behovet av att öka öppenheten och tillgången till handlingar mellan EU:s institutioner, i syfte att utveckla ett mer effektivt interinstitutionellt samarbete, inbegripet ansvarsskyldighet i frågor som rör grundläggande rättigheter. Rådet uppmanas med kraft att skyndsamt bemöta de farhågor som framförts med avseende på insynen i dess beslutsprocess och tillgången till handlingar i linje med Europeiska ombudsmannens relevanta rekommendationer. |
| --- | --- |

13.

Integrering av stadgan i EU:s politik

| 14. | Europaparlamentet påminner om att utformningen av EU:s politik vilar på de principer och mål som anges i artiklarna 2, 3, 4, 5 och 6 i EU-fördraget, samtidigt som kraven i de allmänna bestämmelserna i avdelning II del I i EUF-fördraget till fullo måste stödjas och genomföras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att stärka genomförandet av jämställdhetsintegrering i all EU-verksamhet för att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet bekräftar att alla rättsakter som antas av EU måste vara förenliga med alla bestämmelser i stadgan, inklusive dess sociala bestämmelser. Parlamentet betonar vikten av uttryckliga hänvisningar till stadgan i den rättsliga ram som reglerar EU:s ekonomiska och monetära politik. Parlamentet betonar att användningen av mellanstatliga arrangemang inte befriar EU-institutionerna från deras skyldigheter att bedöma hur förenliga dessa instrument är med EU-rätten, inbegripet stadgan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att unionen måste vidta kraftfulla åtgärder för att stärka sitt eget engagemang avseende att garantera åtnjutandet av alla rättigheter i stadgan, inbegripet sociala rättigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den europeiska planeringsterminen, inklusive de landsspecifika rekommendationerna och rekommendationerna i den årliga tillväxtöversikten, överensstämmer med de normativa delarna av de sociala rättigheterna i stadgan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet stöder införandet av kraftfulla och konsekventa klausuler om grundläggande rättigheter i tillämpningstexterna till förslagen till förordningar om inrättande av EU-fonder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fatta makroekonomiska beslut med vederbörligt beaktande av bedömningar av grundläggande rättigheter som grundas på hela det spektrum av medborgerliga, politiska och sociala rättigheter som garanteras av de europeiska och internationella instrumenten för människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka åtgärder som krävs för att Europeiska unionen ska kunna ansluta sig till den europeiska sociala stadgan, och att föreslå en tidsram för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att det, på grundval av de befogenheter som fastställs i fördragen, i första hand är medlemsstaternas ansvar att tillämpa socialpolitiken, och därmed också att göra de sociala bestämmelserna i stadgan verkningsfulla och ge dem ett konkret uttryck. Parlamentet upprepar dock sitt förslag om att, i samband med en eventuell översyn av fördragen, införliva ett socialt protokoll i dem i syfte att stärka grundläggande sociala rättigheter i förhållande till ekonomiska friheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att Eurogruppen har en i praktiken avgörande men informell roll i den ekonomiska styrningen av euroområdet, och noterar det inflytande som dess beslut kan få över politiken utan att det finns lämpliga mekanismer för demokratisk ansvarsskyldighet och rättslig kontroll som motvikt. Parlamentet påminner gruppens medlemmar om deras övergripande skyldigheter enligt artiklarna 2 och 6 i EU-fördraget och enligt stadgan. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska centralbanken att till fullo efterleva stadgan när de fullgör sina uppgifter enligt Europeiska stabilitetsmekanismen, inbegripet mekanismens utlåningsrutiner, i ljuset av domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att unionens agerande på den internationella arenan måste vägledas av principerna i artikel 21.1 i EU-fördraget. Parlamentet är övertygat om att full respekt för och främjande av stadgans bestämmelser inom EU utgör ett riktmärke för bedömning av lagenligheten och trovärdigheten hos unionens agerande i dess internationella förbindelser, inbegripet inom ramen för utvidgningsprocessen enligt artikel 49 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar domstolens begränsade behörighet på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och varnar för eventuella inskränkningar av rätten till ett effektivt rättsmedel, som fastställs i stadgan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner EU:s institutioner om deras skyldigheter på människorättsområdet inom stadgans tillämpningsområde, även på det handelspolitiska området. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra specifika konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter innan några handelsförhandlingar avslutas genom att hänvisa till FN:s vägledande principer för konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter inför handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att både fördragen och stadgan hänvisar till skyddet av nationella minoriteter och till diskriminering på grund av språk. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att vidta konkreta administrativa åtgärder för att uppmuntra nationella förvaltningar att finna hållbara lösningar och främja en kultur av språklig mångfald i sina medlemsstater, utöver de officiella EU-språken. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att EU enligt artikel 6 i EU-fördraget är skyldigt att ansluta sig till Europakonventionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja de rättsliga hindren för slutförandet av anslutningsprocessen, och att lägga fram ett nytt utkast till avtal om unionens anslutning till Europakonventionen med positiva lösningar på de invändningar som EU-domstolen framförde i sitt yttrande 2/13 av den 18 december 2014. Parlamentet anser att slutförandet skulle medföra ytterligare åtgärder till skydd för EU:s medborgares och invånares grundläggande rättigheter och tillhandahålla ytterligare en mekanism för upprätthållande av mänskliga rättigheter, nämligen möjligheten att inge ett klagomål till Europadomstolen vid en kränkning av mänskliga rättigheter i samband med en EU-institutions eller en medlemsstats agerande som omfattas av konventionen. Parlamentet anser dessutom att Europadomstolens rättspraxis kommer att ge ytterligare underlag för nuvarande och framtida EU-åtgärder när det gäller respekten för och främjandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på områdena för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utöver domstolens rättspraxis på detta område. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet begär att det övergripande direktivet mot diskriminering (18) ska antas utan dröjsmål för att ytterligare garantera de grundläggande rättigheterna inom EU genom konkret unionslagstiftning. |
| --- | --- |

30.

Stadgan och EU:s byråer

| 31. | Europaparlamentet framhåller vissa EU-byråers potential att stödja medlemsstaterna i deras fullgörande av sina skyldigheter enligt stadgan, i och med att de ofta fungerar som en operativ länk mellan EU och den nationella nivån. Parlamentet påpekar att denna uppgift kan utföras på ett effektivt sätt endast om man utformar fullt utvecklade metoder för grundläggande rättigheter inom de byråer som arbetar på området för rättsliga och inrikes frågor och/eller de byråer vars verksamhet skulle kunna ha en inverkan på de rättigheter och principer som härrör från stadgan, med beaktande av både den interna och den externa dimensionen av skyddet och främjandet av grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar berörda EU-byråer att intensifiera arbetet med att genomföra jämställdhetsprinciperna i stadgan, bland annat genom att se till att EU:s alla institutioner och byråer bedriver en nolltoleranspolitik mot alla former av sexuellt våld och fysiska eller psykiska trakasserier. EU:s alla institutioner och byråer uppmanas att till fullo genomföra parlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (19). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar de differentierade strategier och instrument som de olika byråerna har utvecklat för att fullgöra sina skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, vilket har lett till varierande grader av genomförande. Parlamentet betonar att samarbetet mellan EU:s byråer och strukturerade dialoger med oberoende människorättsexperter behöver främjas, och att man behöver bygga vidare på befintlig bästa praxis för att främja en gemensam och förstärkt människorättsram. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar de EU-byråer som är verksamma på området för rättsliga och inrikes frågor och/eller de byråer vars verksamhet skulle kunna inverka på de rättigheter och principer som härrör från stadgan att anta interna strategier för grundläggande rättigheter och främja regelbundna utbildningstillfällen för sin personal på alla nivåer avseende grundläggande rättigheter och stadgan. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att många EU-byråers inrättandeförordningar saknar en uttrycklig hänvisning till stadgan. Parlamentet uppmanar medlagstiftarna att där så behövs åtgärda denna brist när förordningar eller beslut om inrättande av byråer utarbetas eller ses över, och att, med beaktande av varje enskild byrås uppdrag och särskilda situation, tillhandahålla ytterligare operativa mekanismer som säkerställer att stadgan efterlevs. |
| --- | --- |

35.

Stöd till medlemsstaternas genomförande av stadgan på nationell nivå

| 36. | Europaparlamentet påminner om att stadgans europeiska och nationella dimensionen är oupplösligt förbundna med och kompletterar varandra i säkerställandet av att stadgans bestämmelser tillämpas konsekvent inom EU:s övergripande regelverk. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet framhåller de ihållande kunskapsluckorna angående stadgan, dess räckvidd och tillämpning, såväl hos innehavarna av rättigheterna, som drar nytta av dess skydd, som hos juridiska experter och människorättsexperter, och beklagar djupt avsaknaden av nationella insatser för att komma till rätta med dessa brister. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sin verksamhet för att öka medvetenheten om stadgan, med fullt deltagande från det civila samhällets organisationer, och att främja och finansiera utbildningsmoduler om stadgan för nationella domare, rättstillämpare och tjänstemän som också syftar till att förbättra kunskaperna om unionens politik och unionsrätten, inbegripet materiell rätt och processrätt, användningen av EU:s instrument för rättsligt samarbete, domstolens relevanta rättspraxis, juridiskt språkbruk och komparativ rätt. Kommissionen uppmanas vidare att förse medlemsstaterna med praktiska riktlinjer som stöd i deras genomförande av stadgan på nationell nivå. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att till fullo synliggöra FRA:s nyligen offentliggjorda handbok Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level (tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i lagstiftning och politik på nationell nivå). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att regelbundet utbyta information och erfarenheter om användningen, tillämpningen och tillsynen av stadgan och att integrera de exempel på bästa praxis som redan utvecklats på nationell nivå. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sina förfaranderegler om rättslig granskning och konsekvensbedömningar av lagförslag ur stadgans perspektiv. Parlamentet konstaterar att sådana förfaranden uttryckligen bör hänvisa till stadgan, precis som de hänvisar till nationella människorättsinstrument, för att minimera risken att stadgan förbises. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att kryphålen vid införlivandet och det ordentliga genomförandet av unionsrätten i medlemsstaterna kan ha faktiska konsekvenser för åtnjutandet av EU:s grundläggande rättigheter. Parlamentet påminner i detta avseende om kommissionens roll som fördragens väktare, och om att den därmed är ytterst ansvarig för – eller huvudansvarig för – att skydda de grundläggande rättigheterna, om så krävs genom överträdelseförfaranden. Parlamentet efterlyser i detta avseende ett mer beslutsamt ledarskap för att säkerställa ett korrekt genomförande av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

40.

På väg mot en mer enhetlig tolkning av stadgan

| 41. | Europaparlamentet är övertygat om att olika tolkningar avseende tillämpningen av stadgans bestämmelser i EU:s institutioner, organ och byråer samt i medlemsstaterna skadar det mervärde som stadgan tillför, nämligen en uppsättning gemensamma miniminormer för skydd som ska tillämpas horisontellt på alla institutionella aktörer och all politik och verksamhet med koppling till EU-sfären. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att införlivandet av stadgan i EU:s primärrätt inte utvidgar unionens befogenheter, och sker med respekt för subsidiaritetsprincipen så som den definieras i artikel 51 i stadgan. Det skapar emellertid nya ansvarsområden för beslutsfattande och verkställande institutioner samt för medlemsstaterna när de genomför EU-lagstiftningen på nationell nivå, och bestämmelserna i stadgan har därmed blivit direkt verkställbara av europeiska och nationella domstolar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s institutioner och medlemsstater att möjliggöra en mer okomplicerad tillämpning av stadgan som helhet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att Polen och Förenade kungariket hittills inte har beslutat sig för att dra sig ur protokoll 30 till fördragen. |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 167.

(2)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 229.

(3)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(4)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(5)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 120.

(6)  EUT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(7)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(8)  ECLI:EU:C:2016:701.

(9)  ECLI:EU:C:2018:871.

(10)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(11)  Studien The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C, 22.11.2016, studien The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C, 15.2.2016, samt studien The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights, 12.1.2016.

(12)  The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework, Europaparlamentet, generaldirektoratet för inre politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 22 november 2016.

(13)  FRA:s yttrande 1/2017, 10 april 2017.

(14)  FRA:s yttrande 4/2018, 24 september 2018.

(15)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(16)  Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport om undersökningen på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ angående Frontex, EUT C 399, 24.11.2017, s. 2.

(17)  Tribunalens dom av den 22 mars 2018, Emilio De Capitani mot Europaparlamentet, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(18)  Kommissionens förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426).

(19)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 192.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/37

---

P8_TA(2019)0081

En övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (2018/2088(INI))

(2020/C 449/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (4),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (5),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0019/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0019/2019), och av följande skäl:

| A. | Insynsvänlig och etikintegrerad artificiell intelligens (AI) och robotteknik har potential att berika våra liv och öka vår kapacitet, för både individer och allmännyttan. |
| --- | --- |

A.

Insynsvänlig och etikintegrerad artificiell intelligens (AI) och robotteknik har potential att berika våra liv och öka vår kapacitet, för både individer och allmännyttan.

| B. | AI utvecklas snabbt och finns redan sedan flera år tillbaka i våra vardagsliv. AI och robotteknik sporrar till innovation, medför nya företagsmodeller och spelar en central roll i omvandlingen av våra samhällen och digitaliseringen av våra ekonomier inom många sektorer, till exempel industrin, hälso- och sjukvården, byggsektorn och transportsektorn. |
| --- | --- |

B.

AI utvecklas snabbt och finns redan sedan flera år tillbaka i våra vardagsliv. AI och robotteknik sporrar till innovation, medför nya företagsmodeller och spelar en central roll i omvandlingen av våra samhällen och digitaliseringen av våra ekonomier inom många sektorer, till exempel industrin, hälso- och sjukvården, byggsektorn och transportsektorn.

| C. | Den ökande integreringen av robotteknik i mänskliga system kräver stark politisk vägledning om hur man ska maximera fördelarna, minimera riskerna för samhället och säkerställa en säker och rättvis utveckling av AI. |
| --- | --- |

C.

Den ökande integreringen av robotteknik i mänskliga system kräver stark politisk vägledning om hur man ska maximera fördelarna, minimera riskerna för samhället och säkerställa en säker och rättvis utveckling av AI.

| D. | AI är en av 2000-talets strategiska tekniker på såväl global nivå som i Europa och innebär en positiv förändring för den europeiska ekonomin, då den möjliggör innovation, produktivitet, konkurrenskraft och välmående. |
| --- | --- |

D.

AI är en av 2000-talets strategiska tekniker på såväl global nivå som i Europa och innebär en positiv förändring för den europeiska ekonomin, då den möjliggör innovation, produktivitet, konkurrenskraft och välmående.

| E. | Cirka en fjärdedel av alla industrirobotar och hälften av alla professionella servicerobotar i världen tillverkas av europeiska företag och unionen har därför redan nu viktiga resurser som den bör basera sin europeiska näringslivspolitik på. |
| --- | --- |

E.

Cirka en fjärdedel av alla industrirobotar och hälften av alla professionella servicerobotar i världen tillverkas av europeiska företag och unionen har därför redan nu viktiga resurser som den bör basera sin europeiska näringslivspolitik på.

| F. | AI och robotteknik har potential att omforma många olika branscher och leda till ökad produktionseffektivitet och dessutom stärka den internationella konkurrenskraften hos Europas näringsliv och små och medelstora företag. Tillgången till storskaliga dataset och test- och experimentanläggningar har stor betydelse för utvecklingen av AI. |
| --- | --- |

F.

AI och robotteknik har potential att omforma många olika branscher och leda till ökad produktionseffektivitet och dessutom stärka den internationella konkurrenskraften hos Europas näringsliv och små och medelstora företag. Tillgången till storskaliga dataset och test- och experimentanläggningar har stor betydelse för utvecklingen av AI.

| G. | En gemensam strategi kommer att underlätta utvecklingen av samhällsnyttig AI-teknik, samtidigt som man också hanterar de utmaningar som denna teknik innebär i syfte att stimulera innovationen, förbättra kvaliteten på produkter och tjänster som använder AI, förbättra konsumenternas erfarenheter av och förtroende för AI-teknik och robotteknik och förhindra en fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

G.

En gemensam strategi kommer att underlätta utvecklingen av samhällsnyttig AI-teknik, samtidigt som man också hanterar de utmaningar som denna teknik innebär i syfte att stimulera innovationen, förbättra kvaliteten på produkter och tjänster som använder AI, förbättra konsumenternas erfarenheter av och förtroende för AI-teknik och robotteknik och förhindra en fragmentering av den inre marknaden.

| H. | Dataprestandan i unionen måste upprätthållas på en ledande nivå, vilket torde medföra möjligheter för EU:s försörjningsindustri och göra den mer effektiv i arbetet med att omvandla den tekniska utvecklingen till efterfråge- och tillämpningsstyrda produkter och tjänster, så de sedan kan utnyttjas i storskaliga och nya tillämpningar som stöds av AI. |
| --- | --- |

H.

Dataprestandan i unionen måste upprätthållas på en ledande nivå, vilket torde medföra möjligheter för EU:s försörjningsindustri och göra den mer effektiv i arbetet med att omvandla den tekniska utvecklingen till efterfråge- och tillämpningsstyrda produkter och tjänster, så de sedan kan utnyttjas i storskaliga och nya tillämpningar som stöds av AI.

| I. | Det finns ett brådskande behov av en samordnad strategi på europeisk nivå för att EU ska kunna konkurrera med de massinvesteringar som görs av olika tredjeländer, framför allt Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

I.

Det finns ett brådskande behov av en samordnad strategi på europeisk nivå för att EU ska kunna konkurrera med de massinvesteringar som görs av olika tredjeländer, framför allt Förenta staterna och Kina.

| J. | Den 25 april 2018 (6) utfäste sig kommissionen att lägga fram ett förslag till ett europeiskt förhållningssätt till AI genom att utarbeta ett utkast till AI-riktlinjer i samarbete med berörda parter inom AI-alliansen, en grupp experter på artificiell intelligens, för att främja AI-drivna tillämpningar och företag i Europa. |
| --- | --- |

J.

Den 25 april 2018 (6) utfäste sig kommissionen att lägga fram ett förslag till ett europeiskt förhållningssätt till AI genom att utarbeta ett utkast till AI-riktlinjer i samarbete med berörda parter inom AI-alliansen, en grupp experter på artificiell intelligens, för att främja AI-drivna tillämpningar och företag i Europa.

| K. | Befintliga regler och förfaranden måste utvärderas och vid behov ändras för att ta hänsyn till AI och robotteknik. |
| --- | --- |

K.

Befintliga regler och förfaranden måste utvärderas och vid behov ändras för att ta hänsyn till AI och robotteknik.

| L. | Den europeiska ramen för AI måste tas fram med full respekt för de rättigheter som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt vad gäller principerna om uppgiftsskydd, personlig integritet och säkerhet. |
| --- | --- |

L.

Den europeiska ramen för AI måste tas fram med full respekt för de rättigheter som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt vad gäller principerna om uppgiftsskydd, personlig integritet och säkerhet.

| M. | Utvecklingen inom AI kan och bör utformas på ett sådant sätt att individens värdighet, självständighet och självbestämmande bevaras. |
| --- | --- |

M.

Utvecklingen inom AI kan och bör utformas på ett sådant sätt att individens värdighet, självständighet och självbestämmande bevaras.

| N. | I sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik uppmanade parlamentet kommissionen att föreslå en enhetlig rättslig ram för utvecklingen av robotteknik, inklusive autonoma system och smarta autonoma robotar. |
| --- | --- |

N.

I sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik uppmanade parlamentet kommissionen att föreslå en enhetlig rättslig ram för utvecklingen av robotteknik, inklusive autonoma system och smarta autonoma robotar.

| O. | Hela samhället måste vara delaktigt i utvecklingen av AI och robotteknik. Under 2017 var en stor del av landsbygdsområdena dock utestängda från fördelarna med AI, eftersom 8 % av bostäderna inte täcktes av något fast nät och 53 % av dem inte täcktes av någon teknik för ”nästa generations accessnät” (VDSL, Cable Docsis 3.0 eller FTTP). |
| --- | --- |

O.

Hela samhället måste vara delaktigt i utvecklingen av AI och robotteknik. Under 2017 var en stor del av landsbygdsområdena dock utestängda från fördelarna med AI, eftersom 8 % av bostäderna inte täcktes av något fast nät och 53 % av dem inte täcktes av någon teknik för ”nästa generations accessnät” (VDSL, Cable Docsis 3.0 eller FTTP).

| P. | Utvecklingen av tjänster och produkter som möjliggörs tack vare AI förutsätter uppkopplingsmöjligheter, fritt dataflöde och datatillgänglighet inom EU. Användningen av avancerad datautvinningsteknik i produkter och tjänster kan bidra till bättre beslutsfattande och således också ökad valfrihet för konsumenterna samt bättre affärsresultat. |
| --- | --- |

P.

Utvecklingen av tjänster och produkter som möjliggörs tack vare AI förutsätter uppkopplingsmöjligheter, fritt dataflöde och datatillgänglighet inom EU. Användningen av avancerad datautvinningsteknik i produkter och tjänster kan bidra till bättre beslutsfattande och således också ökad valfrihet för konsumenterna samt bättre affärsresultat.

| Q. | Den tekniska utvecklingen av smarta produkter och tjänster kan gynna kunskapsekonomin, som grundas på den tillgängliga informationens kvantitet, kvalitet och åtkomlighet, och kan således leda till en bättre anpassning till konsumenternas behov. |
| --- | --- |

Q.

Den tekniska utvecklingen av smarta produkter och tjänster kan gynna kunskapsekonomin, som grundas på den tillgängliga informationens kvantitet, kvalitet och åtkomlighet, och kan således leda till en bättre anpassning till konsumenternas behov.

| R. | It-säkerhet är oerhört viktigt för att förhindra fall av illvillig förvanskning eller missbruka data där syftet är att få AI att fungera på ett sätt som är till skada för privatpersoner eller företag, vilket skulle undergräva näringslivets och konsumenternas förtroende för AI. Utvecklingen inom AI leder till ett ökat beroende av dessa system i samband med åtgärder och beslut, något som i sin tur ställer krav på hög cyberresiliens inom EU till skydd mot intrång eller brister i it-säkerheten. |
| --- | --- |

R.

It-säkerhet är oerhört viktigt för att förhindra fall av illvillig förvanskning eller missbruka data där syftet är att få AI att fungera på ett sätt som är till skada för privatpersoner eller företag, vilket skulle undergräva näringslivets och konsumenternas förtroende för AI. Utvecklingen inom AI leder till ett ökat beroende av dessa system i samband med åtgärder och beslut, något som i sin tur ställer krav på hög cyberresiliens inom EU till skydd mot intrång eller brister i it-säkerheten.

| S. | Automatiseringstrenden kräver att de som deltar i utvecklingen och kommersialiseringen av AI-tillämpningar inlemmar säkerhets- och etikaspekter redan från början och därigenom erkänner att de måste vara redo att ta på sig det rättsliga ansvaret för kvaliteten på den teknik som de framställer. |
| --- | --- |

S.

Automatiseringstrenden kräver att de som deltar i utvecklingen och kommersialiseringen av AI-tillämpningar inlemmar säkerhets- och etikaspekter redan från början och därigenom erkänner att de måste vara redo att ta på sig det rättsliga ansvaret för kvaliteten på den teknik som de framställer.

| T. | Upprättandet av ett betrott ekosystem för utvecklingen av AI-teknik bör grundas på datapolitikens struktur. Detta innebär att man skapar smidiga och förenklade program för datainsamling och datahantering för utbildnings- och forskningsändamål i syfte att möjliggöra AI-utveckling på en mängd olika områden: medicin, finanssektorn, biologi, energisektorn, industrisektorn, kemisk industri och den offentliga sektorn. Datadrivna AI-ekosystem skulle kunna omfatta alleuropeiska initiativ baserade på öppna standarder, ömsesidigt erkännande av certifikat och insynsvänliga regler för interoperabilitet. |
| --- | --- |

T.

Upprättandet av ett betrott ekosystem för utvecklingen av AI-teknik bör grundas på datapolitikens struktur. Detta innebär att man skapar smidiga och förenklade program för datainsamling och datahantering för utbildnings- och forskningsändamål i syfte att möjliggöra AI-utveckling på en mängd olika områden: medicin, finanssektorn, biologi, energisektorn, industrisektorn, kemisk industri och den offentliga sektorn. Datadrivna AI-ekosystem skulle kunna omfatta alleuropeiska initiativ baserade på öppna standarder, ömsesidigt erkännande av certifikat och insynsvänliga regler för interoperabilitet.

| U. | Användningen av AI är inte i sig någon garant för sanning eller rättvisa, eftersom olika vinklingar kan skapas beroende på data samlas in och hur algoritmen skrivs och kan härröra från förutfattade meningar som råder i samhället. Partiskhet bör förhindras med hjälp av data av god kvalitet i kombination med algoritmernas utformning och ständiga omvärderingar. |
| --- | --- |

U.

Användningen av AI är inte i sig någon garant för sanning eller rättvisa, eftersom olika vinklingar kan skapas beroende på data samlas in och hur algoritmen skrivs och kan härröra från förutfattade meningar som råder i samhället. Partiskhet bör förhindras med hjälp av data av god kvalitet i kombination med algoritmernas utformning och ständiga omvärderingar.

| V. | AI och robotteknik bör utvecklas och tillämpas på ett människocentrerat sätt med målet att stödja människor i arbetet och hemmet. AI kan också användas till att förhindra att människor måste utföra farliga arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

V.

AI och robotteknik bör utvecklas och tillämpas på ett människocentrerat sätt med målet att stödja människor i arbetet och hemmet. AI kan också användas till att förhindra att människor måste utföra farliga arbetsuppgifter.

| W. | Vidareutveckling och ökad användning av automatiserat och algoritmbaserat beslutsfattande påverkar utan tvekan de val som en individ (till exempel en företagare eller en internetanvändare) eller en administrativ, rättslig eller annan offentlig myndighet gör i samband med fattandet av ett slutligt konsument-, affärs- eller myndighetsbeslut. Det måste byggas in skyddsåtgärder och möjlighet till mänsklig kontroll och verifiering i processen för automatiserat och algoritmbaserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

W.

Vidareutveckling och ökad användning av automatiserat och algoritmbaserat beslutsfattande påverkar utan tvekan de val som en individ (till exempel en företagare eller en internetanvändare) eller en administrativ, rättslig eller annan offentlig myndighet gör i samband med fattandet av ett slutligt konsument-, affärs- eller myndighetsbeslut. Det måste byggas in skyddsåtgärder och möjlighet till mänsklig kontroll och verifiering i processen för automatiserat och algoritmbaserat beslutsfattande.

| X. | Maskininlärning ger också upphov till utmaningar när det gäller att säkerställa icke-diskriminering, korrekta förfaranden, insyn och begriplighet i samband med beslutsprocesser. |
| --- | --- |

X.

Maskininlärning ger också upphov till utmaningar när det gäller att säkerställa icke-diskriminering, korrekta förfaranden, insyn och begriplighet i samband med beslutsprocesser.

| Y. | AI är ett viktigt verktyg för att hantera globala samhällsutmaningar och medlemsstaterna bör därför via sin offentliga politik främja investeringar, tillgängliggöra medel för forskning och utveckling och åtgärda hinder för utveckling och anammande av AI. |
| --- | --- |

Y.

AI är ett viktigt verktyg för att hantera globala samhällsutmaningar och medlemsstaterna bör därför via sin offentliga politik främja investeringar, tillgängliggöra medel för forskning och utveckling och åtgärda hinder för utveckling och anammande av AI.

| Z. | Kommersiella AI-plattformar har gått från tester till faktiska tillämpningar på hälso-, miljö-, energi- och transportområdet. Maskininlärningstekniker är centrala för alla större webbplattformar och stordatatillämpningar. |
| --- | --- |

Z.

Kommersiella AI-plattformar har gått från tester till faktiska tillämpningar på hälso-, miljö-, energi- och transportområdet. Maskininlärningstekniker är centrala för alla större webbplattformar och stordatatillämpningar.

| AA. | Europas forskare och företag arbetar med en bred rad blockkedjerelaterade frågor som rör allt från distributionskedjor till offentliga tjänster, finanser, sakernas internet, hälso- och sjukvård, medier, smarta städer, energi och transporter. EU är en stark aktör på viktiga blockkedjerelaterade områden som exempelvis AI. Blockkedjeteknik kan ha stor betydelse för förbättrad innovation i EU. |
| --- | --- |

AA.

Europas forskare och företag arbetar med en bred rad blockkedjerelaterade frågor som rör allt från distributionskedjor till offentliga tjänster, finanser, sakernas internet, hälso- och sjukvård, medier, smarta städer, energi och transporter. EU är en stark aktör på viktiga blockkedjerelaterade områden som exempelvis AI. Blockkedjeteknik kan ha stor betydelse för förbättrad innovation i EU.

| AB. | Det är mycket viktigt med it-säkerhetsteknik som digitala identiteter, kryptografi eller intrångsdetektion och användningen av sådan teknik inom exempelvis finanssektorn, industri 4.0, energi, transporter, hälso- och sjukvård och e-förvaltning för att skydda säkerheten och förtroendet för de aktiviteter och transaktioner som privatpersoner, offentliga förvaltningar och företag utför på internet. |
| --- | --- |

AB.

Det är mycket viktigt med it-säkerhetsteknik som digitala identiteter, kryptografi eller intrångsdetektion och användningen av sådan teknik inom exempelvis finanssektorn, industri 4.0, energi, transporter, hälso- och sjukvård och e-förvaltning för att skydda säkerheten och förtroendet för de aktiviteter och transaktioner som privatpersoner, offentliga förvaltningar och företag utför på internet.

| AC. | Text- och datautvinning tjänar som grund för AI- och maskininlärningstillämpningar och är avgörande för små och medelstora företag och uppstartsföretag eftersom de ger dem tillgång till stora datamängder för att träna AI-algoritmer. |
| --- | --- |

AC.

Text- och datautvinning tjänar som grund för AI- och maskininlärningstillämpningar och är avgörande för små och medelstora företag och uppstartsföretag eftersom de ger dem tillgång till stora datamängder för att träna AI-algoritmer.

| AD. | AI kan komma att visa sig vara mycket energikrävande. Det är därför viktigt att AI-användningens utveckling går hand i hand med EU:s befintliga mål för energieffektivitet och en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

AD.

AI kan komma att visa sig vara mycket energikrävande. Det är därför viktigt att AI-användningens utveckling går hand i hand med EU:s befintliga mål för energieffektivitet och en cirkulär ekonomi.

| AE. | AI bör till fullo stödja alla europeiska språk, så att alla européer får lika möjligheter att dra nytta av modern AI-utveckling i det flerspråkiga europeiska informationssamhället. |
| --- | --- |

AE.

AI bör till fullo stödja alla europeiska språk, så att alla européer får lika möjligheter att dra nytta av modern AI-utveckling i det flerspråkiga europeiska informationssamhället.

| AF. | Inom företag och tjänster på högteknologiområdet är AI nyckeln till Europas omvandling till en ”start up-kontinent” där man genom att utnyttja den senaste tekniken skapar tillväxt i Europa, särskilt på områdena medicinsk teknik, tjänster och program för hälso- och sjukvård, upptäckt av nya läkemedel, robotteknik och robotassisterad kirurgi samt behandling av kroniska sjukdomar, medicinsk bildteknik och patientjournaler, samtidigt som man skapar en hållbar miljö och säker livsmedelsproduktion. I nuläget ligger Europa efter Nordamerika och Asien när det gäller forskning och patent avseende AI. |
| --- | --- |

AF.

Inom företag och tjänster på högteknologiområdet är AI nyckeln till Europas omvandling till en ”start up-kontinent” där man genom att utnyttja den senaste tekniken skapar tillväxt i Europa, särskilt på områdena medicinsk teknik, tjänster och program för hälso- och sjukvård, upptäckt av nya läkemedel, robotteknik och robotassisterad kirurgi samt behandling av kroniska sjukdomar, medicinsk bildteknik och patientjournaler, samtidigt som man skapar en hållbar miljö och säker livsmedelsproduktion. I nuläget ligger Europa efter Nordamerika och Asien när det gäller forskning och patent avseende AI.

| AG. | Utvecklingen av AI-teknik kan bidra till att förbättra livskvaliteten för kroniskt sjuka och personer med funktionsnedsättning och bidra med lösningar på samhällsutmaningar som exempelvis vår åldrande befolkning tack vare att det blir möjligt att använda den medicinska tekniken på ett mer exakt och effektivt sätt inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

AG.

Utvecklingen av AI-teknik kan bidra till att förbättra livskvaliteten för kroniskt sjuka och personer med funktionsnedsättning och bidra med lösningar på samhällsutmaningar som exempelvis vår åldrande befolkning tack vare att det blir möjligt att använda den medicinska tekniken på ett mer exakt och effektivt sätt inom hälso- och sjukvården.

| AH. | Det finns en stor mängd tänkbara tillämpningar för AI och robotteknik inom hälso- och sjukvården, bland annat hantering av patientjournaler och medicinska uppgifter, utförande av repetitiva arbetsuppgifter (provanalyser, röntgen, datortomografier, datainmatning), utformning av behandlingar, digitala konsultationer (såsom medicinska konsultationer baserade på den personliga sjukdomshistorien och allmän medicinsk kunskap), virtuella sjuksköterskor, läkemedelshantering, läkemedelsutveckling, precisionsmedicin (såsom genetik och genomik för att söka efter mutationer och sjukdomskopplingar via DNA-information), hälsoövervakning och analys av hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

AH.

Det finns en stor mängd tänkbara tillämpningar för AI och robotteknik inom hälso- och sjukvården, bland annat hantering av patientjournaler och medicinska uppgifter, utförande av repetitiva arbetsuppgifter (provanalyser, röntgen, datortomografier, datainmatning), utformning av behandlingar, digitala konsultationer (såsom medicinska konsultationer baserade på den personliga sjukdomshistorien och allmän medicinsk kunskap), virtuella sjuksköterskor, läkemedelshantering, läkemedelsutveckling, precisionsmedicin (såsom genetik och genomik för att söka efter mutationer och sjukdomskopplingar via DNA-information), hälsoövervakning och analys av hälso- och sjukvårdssystem.

| AI. | Tillgänglighet innebär inte att alla ska ha samma tjänster och tillämpningar. Tillgänglighet avseende AI och robotteknik bygger på inkluderande planering och utformning. Utformningen måste utgå från användarens behov, önskemål och erfarenheter. |
| --- | --- |

AI.

Tillgänglighet innebär inte att alla ska ha samma tjänster och tillämpningar. Tillgänglighet avseende AI och robotteknik bygger på inkluderande planering och utformning. Utformningen måste utgå från användarens behov, önskemål och erfarenheter.

| AJ. | Det finns starka etiska, psykiska och juridiska farhågor kring robotars autonomi och deras självklara avsaknad av mänsklig empati samt hur de påverkar förhållandet mellan läkare och patient, vilka fortfarande inte har hanterats på lämpligt sätt på EU-nivå, särskilt vad gäller skyddet av patienters personuppgifter, ansvarsfrågan och de nya ekonomiska förbindelser och anställningsförhållanden som uppstår. ”Autonomi” som sådan kan bara till fullo tillskrivas människor. Det behövs en robust rättslig och etisk ram för AI. |
| --- | --- |

AJ.

Det finns starka etiska, psykiska och juridiska farhågor kring robotars autonomi och deras självklara avsaknad av mänsklig empati samt hur de påverkar förhållandet mellan läkare och patient, vilka fortfarande inte har hanterats på lämpligt sätt på EU-nivå, särskilt vad gäller skyddet av patienters personuppgifter, ansvarsfrågan och de nya ekonomiska förbindelser och anställningsförhållanden som uppstår. ”Autonomi” som sådan kan bara till fullo tillskrivas människor. Det behövs en robust rättslig och etisk ram för AI.

| AK. | Införandet av AI inom hälso- och sjukvården i synnerhet måste alltid grundas på ansvarsprincipen att maskinen tjänar människan. |
| --- | --- |

AK.

Införandet av AI inom hälso- och sjukvården i synnerhet måste alltid grundas på ansvarsprincipen att maskinen tjänar människan.

1.   
  Ett samhälle som stöds av AI och robotteknik

1.1.   Sysselsättning i en tid av AI och robotteknik

| 1. | Europaparlamentet betonar att automatisering som kombineras med AI kommer att öka produktiviteten och följaktligen även produktionen. Parlamentet konstaterar att det precis som under tidigare tekniska revolutioner kommer att bli så att vissa arbetstillfällen ersätts, samtidigt som andra skapas och våra liv och arbetsmetoder förändras. Parlamentet understryker att ökad användning av robotteknik och AI också bör minska människors exponering för skadliga och farliga förhållanden och bidra till att skapa fler anständiga arbetstillfällen av god kvalitet och förbättra produktiviteten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna eftertryckligen att fokusera på omskolning av arbetstagare i de branscher som påverkas mest av automatiseringen av arbetsuppgifter. Parlamentet betonar att nya utbildningsprogram bör inriktas på att utveckla arbetstagarnas kompetens så att de kan ta del av de nya arbetstillfällen som AI skapar. Dessutom uppmuntrar parlamentet till nya skolkurser i digital kompetens samt utveckling av lärlingsutbildningar och prioriteringar på området för yrkesutbildning för att hjälpa arbetstagare att anpassa sig till tekniska förändringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna tillsammans med aktörer från den privata sektorn identifierar riskerna och tar fram strategier för utvecklingen av relevanta program för omskolning och kompetenshöjning. Parlamentet understryker att företagen själva måste investera i fortbildning och kompetenshöjning bland sin personal för att tillgodose sina behov. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen av robotteknik i EU kommer att ha stor påverkan på förhållandet mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet anser att denna påverkan bör hanteras på ett balanserat sätt i syfte att främja återindustrialisering och göra så att även arbetstagarna gynnas av produktivitetsvinsterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det i det rådande näringslivslandskapet råder en skör jämvikt mellan ägare och arbetstagare. Parlamentet anser att framstegen i fråga om att tillämpa AI inom näringslivet bör ske efter ett brett samråd med arbetsmarknadens parter eftersom den potentiella förändringen av antalet människor som arbetar inom näringslivet kräver proaktiva strategier för att hjälpa arbetstagarna att anpassa sig till de nya kraven och för att säkerställa att fördelarna kommer många till del. Parlamentet menar att detta kräver att man omprövar och omformar arbetsmarknadspolitiken, de sociala trygghetssystemen och skatterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att åtgärda hindren för inträde på arbetsmarknaden, till exempel överdrivna kvalifikationskrav. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att digital kompetens är en av de viktigaste faktorerna för den framtida AI-utvecklingen och uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ta fram och genomföra strategier för utbildning och omskolning avseende digital kompetens. Vidare konstaterar parlamentet att digital kompetens kan stödja ett brett och inkluderande deltagande i dataekonomilösningar och underlätta kommunikation och samarbete med samtliga berörda aktörer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att människor i alla åldrar kommer att påverkas, varför läroplanerna måste anpassas, bland annat genom att man skapar nya lärandevägar och använder ny teknik för tillhandahållande. Parlamentet betonar att utbildningsaspekterna bör ägnas tillräcklig uppmärksamhet. I synnerhet anser parlamentet att behovet av digital kompetens, bland annat i fråga om kodning, måste ingå i all undervisning och utbildning – från de tidiga skolåren till det livslånga lärandet. |
| --- | --- |

8.

1.2.   Illvillig användning av AI samt grundläggande rättigheter

| 9. | Europaparlamentet framhåller att illvillig eller oaktsam användning av AI kan hota den digitala, fysiska och allmänna säkerheten, då det skulle kunna medföra storskaliga, noga målriktade och synnerligen effektiva angrepp på informationssamhällets tjänster och uppkopplade apparater samt desinformationskampanjer och rent generellt minska individens rätt till självbestämmande. Parlamentet betonar att skadlig eller oaktsam användning av AI också kan hota demokratin och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ram som bestraffar perceptionsmanipulering där individanpassat innehåll eller individanpassade nyhetsflöden ger upphov till negativa känslor och en förvrängd verklighetsuppfattning som kan få negativa konsekvenser (till exempel valresultat eller en förvrängd syn på samhällsfrågor som exempelvis invandring). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att känna igen, identifiera och övervaka skadlig utveckling i och kring utvecklingen av AI. Parlamentet uppmuntrar till forskning kring AI som även fokuserar på upptäckt av fall av korrupt AI och robotteknik, oavsett om detta skett oavsiktligen eller med ont uppsåt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att uppmärksamma de samhällsproblem som följer av ”social poängsättning” av medborgare. Parlamentet menar att ingen får diskrimineras baserat på sådan poängsättning och att alla bör ha rätt till ”en andra chans”. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet hyser stor oro över användningen av AI-tillämpningar, inklusive ansikts- och röstigenkänning, i program för ”känslomässig övervakning, dvs. övervakning av det psykiska tillståndet hos arbetstagare och privatpersoner i syfte att öka produktiviteten och upprätthålla stabiliteten i samhället, ibland tillsammans med system för ”social poängsättning”, vilket redan förekommer i till exempel Kina. Parlamentet betonar att sådana program till sin natur strider mot europeiska värderingar och normer som skyddar individens rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

13.

2.   
  Teknikens väg mot AI och robotteknik

2.1.   Forskning och utveckling

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att det europeiska forskningssamfundet kring AI är världsledande, med 32 % av alla världens AI-forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om programmet för ett digitalt Europa och den budget på 2,5 miljarder euro som anslagits för AI, liksom den ökade finansieringen inom ramen för Horisont 2020-programmet. Parlamentet förstår att det är viktigt att EU:s finansiering kompletterar medlemsstaternas och industrins forskningsbudgetar för AI och att det behövs samarbete mellan offentliga, privata och EU-relaterade forskningsprogram. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder de operativa målen för programmet för ett digitalt Europa vad gäller att bygga upp och stärka de grundläggande AI-kapaciteterna i unionen samt att göra dem tillgängliga för alla företag och offentliga förvaltningar och att stärka och skapa nätverk av test- och experimentanläggningar för AI i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla partnerskap med många olika intressenter från näringslivet och forskningsinstitut samt gemensamma AI-spetskompetenscentrum. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att AI-forskningen inte bara bör investera i utveckling av AI-baserad teknik och innovation, utan även i sociala, etiska och ansvarsrelaterade områden med kopplingar till AI. Parlamentet anser att alla AI-modeller som används bör inbegripa etiska aspekter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att AI-forskning och andra sammanhängande verksamheter bör bedrivas i enlighet med försiktighetsprincipen och de grundläggande rättigheterna, samtidigt som man uppmuntrar framsteg till förmån för samhället och miljön. Parlamentet betonar att alla som är delaktiga i utvecklingen, genomförandet, spridningen och användningen av AI bör ta hänsyn till och respektera den mänskliga värdigheten, självbestämmanderätten och välbefinnandet – i både fysisk och psykisk bemärkelse – för individen och samhället i stort samt förutse potentiella säkerhetskonsekvenser och vidta vederbörliga försiktighetsåtgärder i proportion till skyddsnivån, inbegripet ett snabbt offentliggörande av faktorer som kan hota allmänheten eller miljön. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att en konkurrenskraftig forskningsmiljö också är avgörande för utvecklingen av AI. Parlamentet framhåller vikten av att stödja spetsforskning, inklusive grundforskning och projekt med hög risk och hög utdelning, och av att främja ett europeiskt forskningsområde med attraktiva villkor för finansiering, rörlighet och tillgång till infrastruktur och teknik i hela unionen, baserat på principen om öppenhet gentemot tredjeländer och expertis från platser utanför EU, förutsatt att det inte underminerar EU:s it-säkerhet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att EU:s forskare fortfarande tjänar åtskilligt mindre än sina motparter i USA och Kina, vilket som bekant är den främsta orsaken till att de lämnar Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på att locka toppförmågor till europeiska företag, och medlemsstaterna uppmanas att skapa attraktiva villkor. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att Europa måste rikta in det nya flaggskeppsinitiativet inom framtida och ny teknik (7) på AI, med särskild tonvikt vid ett människocentrerat förhållningssätt och språkteknik. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att AI, maskininlärning och exponentiella språng inom datatillgänglighet och molntjänster driver på forskningsinitiativ som syftar till att förstå biologi på molekyl- och cellnivå, styra utvecklingen av medicinska behandlingar och analysera dataströmmar för att upptäcka hälsohot, förutse sjukdomsutbrott och rådge patienter. Parlamentet noterar att tekniker för datautvinning och datanavigering kan användas för att identifiera brister, risker, tendenser och mönster inom vården. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att man när risker uppstår som en oundviklig och integrerad del av AI-forskningen måste utarbeta och följa robusta riskbedömnings- och riskhanteringsprotokoll, med beaktande av att risken för skada inte får vara större än den som föreligger i verkliga livet (det vill säga att människor inte ska utsättas för risker som är större än eller tillkommer utöver dem som de utsätts för till följd av sin vanliga livsstil). |
| --- | --- |

24.

2.2.   Investeringar

| 25. | Europaparlamentet noterar vikten av ökade investeringar på detta område för att konkurrenskraften ska kunna bibehållas. De flesta investeringar och innovationer på detta område görs av privata företag, men parlamentet menar att också medlemsstaterna och kommissionen bör uppmuntras att fortsätta att investera i forskning inom denna sektor och fastställa utvecklingsprioriteringar. Parlamentet välkomnar InvestEU-förslaget och andra offentlig-privata partnerskap som uppmuntrar till privat finansiering. Parlamentet anser att man bör främja samordning av investeringar i den privata och offentliga sektorn i syfte att säkerställa en riktad utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att investeringar i AI, som kan kännetecknas av betydande osäkerhet, bör kompletteras av EU-finansiering från exempelvis Europeiska investeringsbanken (EIB) eller Europeiska investeringsfonden (EIF) alternativt genom InvestEU och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som kan hjälpa till med riskdelning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att inte tillåta EU-finansiering för väpnad AI. Parlamentet riktar en kraftfull uppmaning till kommissionen om att inte tillåta EU-finansiering till företag som forskar om och utvecklar artificiellt medvetande. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen säkerställer att de immateriella rättigheterna avseende forskning som bedrivs med hjälp av EU-medel behålls inom EU och vid europeiska universitet. |
| --- | --- |

28.

2.3.   Innovation, samhällelig acceptans och ansvar

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att alla större tekniska framsteg har krävt en övergångsperiod, där merparten av samhället behövt få en djupare förståelse av tekniken och integrera den i sin vardag. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar även att framtiden för denna teknik är beroende av samhällets acceptans och att man måste lägga större vikt vid att förmedla dess fördelar för att säkerställa en bättre förståelse av tekniken och dess tillämpningar. Vidare noterar parlamentet att det kommer att finnas mindre drivkraft för innovation inom denna sektor om samhället har bristande kunskaper om AI. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att allmänhetens mottaglighet beror på hur människor informeras om möjligheterna, utmaningarna och utvecklingen vad gäller AI. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa tillgången till tillförlitlig information om de främsta farhågorna kring AI och robotteknik, till exempel avseende integritet, säkerhet och insyn i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar användningen av ”regelsandlådor” för att i samarbete med tillsynsmyndigheter införa innovativa nya idéer som gör det möjligt att bygga in skyddsmekanismer i tekniken redan från början och på så sätt underlätta och uppmuntra marknadsinträde. Parlamentet framhåller behovet av att införa AI-specifika ”regelsandlådor” för att testa en säker och effektiv användning av AI-teknik i en verklig miljö. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att det för ökad allmän acceptans av AI krävs garantier för att de använda systemen är trygga och säkra. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att AI och språkteknologi kan bidra med viktiga tillämpningar som främjar Europas enighet i dess mångfald: maskinöversättning, konversationsagenter och personliga assistenter, robotgränssnitt för talat språk och sakernas internet, smarta analyser, automatiserad identifiering av propaganda på internet, falska nyheter, hatpropaganda och så vidare. |
| --- | --- |

34.

2.4.   Förutsättningar: konnektivitet, tillgång till data, högpresterande datorsystem och molninfrastruktur

| 35. | Europaparlamentet betonar att integrationen av robot- och AI-teknik i ekonomin och samhället kräver digital infrastruktur som ger allmänt utbredd konnektivitet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att konnektivitet är en förutsättning för att Europa ska kunna bli en del av gigabitsamhället och AI är ett tydligt exempel på den exponentiella tillväxten på efterfrågan på snabba, säkra och genomgripande konnektivitet av hög kvalitet. Parlamentet menar att unionen och medlemsstaterna bör fortsätta att främja åtgärder för att ge stimulans åt investeringar i och spridning av nät med mycket hög kapacitet i EU. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att en snabb, säker och trygg utveckling av 5G är avgörande för att unionen till fullo ska kunna utnyttja fördelarna med AI och skydda sig mot it-säkerhetshot, så att det blir möjligt att förnya och utveckla näringar och tjänster, som utgör själva ryggraden i den europeiska ekonomin, och stödja framväxten av nya tjänster, ny produktion och nya marknader, vilket är oerhört viktigt för tryggandet av nya arbetstillfällen och en hög sysselsättningsgrad. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att tillgången till meningsfulla data av hög kvalitet är avgörande för verklig konkurrenskraft inom AI-sektorn, och uppmanar myndigheterna att säkerställa sätt att framställa, dela och förvalta data genom att göra offentliga data till en kollektiv nyttighet, samtidigt som man skyddar den personliga integriteten och känsliga data. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att de data som används för djupinlärning håller god kvalitet. Parlamentet konstaterar att användning av lågkvalitativa, inaktuella, ofullständiga eller felaktiga data kan medföra dåliga prognoser som i sin tur kan medföra diskriminering och partiskhet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att den nya uppsättningen regler som styr det fria flödet av andra data än personuppgifter inom EU gör så att allt fler uppgifter kommer att finnas tillgängliga för datadriven innovation, så att det blir lättare för små och medelstora företag och uppstartsföretag att utveckla innovativa tjänster som använder AI och komma in på nya marknader, medan allmänheten och företagen kan dra nytta av bättre produkter och tjänster. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar att AI har potential att öka effektiviteten, bekvämligheten och välfärden inom många sektorer om de etablerade näringslivsaktörerna samarbetar med AI-utvecklare. Parlamentet konstaterar dessutom att en stor volym data som inte är av personuppgiftskaraktär och som finns tillgängliga för berörda parter och genom partnerskap skulle kunna användas för att öka deras effektivitet. Parlamentet anser att det krävs samarbete mellan användarna och AI-utvecklarna för att detta ska bli verklighet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhåller vikten av interoperabilitet och korrekta data för att det ska gå att säkerställa hög tillförlitlighet och säkerhet hos ny teknik. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att framgången hos AI-tillämpningar som skräddarsytts för användare i hela EU ofta kräver omfattande kunskaper om de lokala marknaderna samt tillgång till och användning av adekvata lokala data för datasetsutbildning, systemtestning och validering, i synnerhet inom sektorer med anknytning till bearbetning av naturligt språk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra tillgången till högkvalitativa, interoperabla och öppna data från både den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att säkerställa maximal överensstämmelse med EU:s stordatapolitik. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder för att underlätta och stödja gränsöverskridande utbyte och delning av data. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att datadelningens fulla potential inte på långa vägar tillvaratas i dagsläget och att stora mängder data underutnyttjas. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europarlamentet noterar att det finns en motvillighet mot att dela data, och framhåller att det måste vidtas åtgärder för att uppmuntra till datadelning. Parlamentet konstaterar att bristen på gemensamma normer också i stor utsträckning spelar in när det gäller förmågan att dela data. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar regleringar som exempelvis förordningen om fritt dataflöde och dess betydelse inom områden såsom AI för att skapa utrymme för mer effektiva och ändamålsenliga förfaranden. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att mer omfattande marknadsbaserade incitament måste tas för att uppmuntra tillgången till och delningen av data. Parlamentet noterar den risk som dataöppenhet innebär för att det överhuvudtaget ska ske investeringar i data. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet efterlyser ökad tydlighet kring reglerna om ägande och de befintliga rättsliga ramarna. Parlamentet konstaterar att det oklara rättsläget har lett till överdrivet försiktiga satsningar från näringslivets sida. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av europeiska initiativ för molntjänster och högpresterande datorsystem, vilket ytterligare kommer att stärka utvecklingen av algoritmer för djupinlärning och behandlingen av stordata. Parlamentet hyser övertygelsen att det för att dessa initiativ ska bli framgångsrika och relevanta för AI-utvecklingen krävs att infrastrukturen är öppen för både offentliga och privata enheter som är baserade i unionen och på andra platser och styras av åtkomstkriterier som är så tillåtande som möjligt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar bildandet av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem. Parlamentet understryker att användning av superdatorer tillsammans med datainfrastruktur är avgörande för säkerställandet av konkurrenskraftiga innovationsekosystem för utvecklingen av AI-teknik och AI-tillämpningar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet understryker att molnbaserade datortjänster har en nyckelroll att spela för genomslaget för AI. Parlamentet framhåller att tillgången till molntjänster gör det möjligt för privata företag, offentliga institutioner, forskningsinstitut, akademiska institut och användare att utveckla och använda AI på ett effektivt och ekonomiskt gångbart sätt. |
| --- | --- |

53.

3.   
  Näringslivspolitik

| 54. | Europaparlamentet erinrar om att AI och robotteknik visserligen redan är väletablerade inom olika industriella tillämpningar, men att utvecklingen på området håller på att utvidgas och medför breda och skilda tillämpningar inom alla mänskliga verksamheter. Parlamentet anser att all eventuell reglering måste vara tillräckligt flexibel för att möjliggöra innovation och fri utveckling av ny AI-teknik och nya AI-användningar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet understryker att fastställandet av räckvidden och tillämpningarna för AI bör vara resultatet av en behovsstyrd utformningsprocess som vägleds av principer som tar hänsyn till det avsedda resultatet och det bästa sättet att uppnå det ur ekonomisk och social synvinkel. Parlamentet anser att tydlig politik i alla utvecklingssteg kommer att leda till ett ändamålsenligt genomförande och täcka riskerna och nackdelarna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet rekommenderar att man använder och främjar offentlig-privata partnerskap för att undersöka lösningar på viktiga utmaningar som exempelvis uppbyggnaden av dataekosystem och främjandet av tillgången till och delningen och flödet av data, samtidigt som man skyddar människors rätt till personlig integritet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att en stor utmaning för AI-systemens framtid är den varierande kvaliteten på tekniken för programvaruproduktion och att det därför finns ett stort behov av standardisering av uppbyggnaden och användningen av AI-system. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar det globala arbete som bedrivs och erkänner behovet av att arbeta proaktivt med olika partner, i synnerhet OECD och G20, för att styra riktningen för denna sektor i syfte att säkerställa att EU förblir konkurrenskraftigt och säkerställer lika tillgång mellan länderna samt för att skapa bredast möjliga spridning av AI-utvecklingens fördelar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar med oro att ett antal icke-europeiska företag och enheter från tredjeländer i allt högre grad använder AI-baserade prognosmodeller för att tillhandahålla tjänster och tillvarata mervärdet på EU:s marknader, särskilt på lokal nivå, och för att övervaka och eventuellt påverka den politiska andan, vilket således utgör potentiella hot mot EU-medborgarnas tekniska självständighet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar att det offentliga stödet till AI bör koncentreras till de strategiska sektorer där EU:s näringsliv har störst möjligheter att spela en ledande roll på global nivå och som har ett mervärde för allmänintresset. |
| --- | --- |

60.

3.1.   Prioriterade sektorer

3.1.1.   Offentlig sektor

| 61. | Europaparlamentet framhåller att den offentliga sektorn kan dra nytta av AI och robotteknik på ett rad olika sätt, och välkomnar ökade investeringar i forskning och utveckling till förmån för en blomstrande utveckling på detta område. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna även bör investera i program för utbildning och AI-fortbildning i syfte att för att hjälpa offentliganställda att börja använda AI och robotteknik. Parlamentet konstaterar att det också bör genomföras informationskampanjer riktade till privatpersoner som kommer att använda offentliga tjänster som bygger på AI-system och robotteknik i syfte att lugna dem som är oroliga för att förlora kontrollen över sina personuppgifter och för att skapa förtroende bland allmänheten på detta område. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att information från den offentliga sektorn utgör en fantastisk datakälla som kan bidra till snabba framsteg och skapa en ny strategi för upptaget av ny digital teknik, i synnerhet AI. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att det faktum att man inom den offentliga sektorn börjar använda sig av tillförlitlig AI kan bidra starkt till reformen av beslutsfattandet inom den offentliga förvaltningen och förbättrad offentlig service samt ge skjuts åt en mer utbredd användning av AI inom andra näringar. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet noterar användningen av robotstyrd processautomation och hur den bidragit till förbättrade processer inom den offentliga sektorn. Parlamentet konstaterar att den är interoperabel med redan befintliga system. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå i spetsen för denna digitala omvandling genom att se till att själva fungera som primära ansvarsfulla användare och köpare av AI-teknik. Parlamentet betonar i detta sammanhang att medlemsstaterna måste anpassa sina datastrategier avseende bland annat insamling, användning, införande i dataregister och diarieföring av offentliga data i syfte att möjliggöra ibruktagande av AI i alla delar av den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att allmänheten måste göras delaktig i AI-utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att offentliggöra alla offentligfinansierade eller offentligsamfinansierade algoritmer, verktyg och tekniker som öppen källkod. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att AI kommer att bli en stor tillgång vid genomförandet av engångsprincipen, genom att möjliggöra samkörning av databaser och information från olika källor och således underlätta allmänhetens myndighetskontakter. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att allmänheten skyddas mot beslutssystem inom offentliga förvaltningar som bygger på AI-baserad ”social poängsättning”, liknande de som man planerar att använda sig av i Kina. |
| --- | --- |

69.

3.1.2.   Hälsa

| 70. | Europaparlamentet poängterar att mänsklig kontakt är en av de avgörande aspekterna av omsorg om människor. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar att AI och robotteknik innebär potentiella fördelar inom omsorgssektorn i takt med att den förväntade livslängden ökar, exempelvis genom att det frigörs mer tid som läkare och sjuksköterskor kan ägna åt arbetsuppgifter med högt värde (till exempel patientkontakter). |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet noterar den inverkan som AI redan haft på välmående, förebyggande, diagnosticering och forskning och dess stora potential vid utformningen av individanpassad vård. Parlamentet anser att detta i slutändan leder till ett mer hållbart, effektivt och resultatbaserat ekosystem för hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet noterar att felkvoten tenderar att vara mycket lägre när AI kombineras med mänsklig diagnos än när diagnosen ställs enbart av en mänsklig läkare (8). |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar att användningen av data inom hälso- och sjukvården måste övervakas noggrant och granskas ur ett etiskt perspektiv och inte på något sätt får hindra tillgången till socialt skydd eller socialförsäkring. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser att den som får en AI-användande enhet inopererad i kroppen måste ha rätt att kontrollera och ändra den källkod som används i enheten. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt användningen av ”stordata” inom hälso- och sjukvården för att i möjligaste mån tillvarata de möjligheter som detta kan medföra – till exempel att förbättra såväl enskilda patienters hälsa som funktionssättet hos medlemsstaternas offentliga hälso- och sjukvårdssystem – utan att tumma på de etiska standarderna och utan att det hotar människors personliga integritet eller säkerhet. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet understryker dock att det befintliga systemet för godkännande av medicintekniska produkter eventuellt inte lämpar sig för AI-teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka utvecklingen av denna teknik och att vid behov föreslå ändringar av regelverket i syfte att upprätta en ram för fastställande av det respektive ansvar som åligger användaren (läkaren/yrkesutövaren), tillverkaren av den tekniska lösningen och den vårdinrättning som erbjuder behandlingen. Parlamentet påpekar att det rättsliga ansvaret för skador är en central fråga inom hälso- och sjukvården vad gäller användningen av AI. Parlamentet framhåller därför vikten av att säkerställa att användarna inte rutinmässigt vägleds att stödja den diagnostiklösning eller behandling som ett tekniskt instrument föreslår på grund av att yrkesutövaren är rädd för skadeståndsanspråk för uppkomna skador om de på basis sin egen välgrundade yrkesmässiga bedömning kommer fram till en annan slutsats, om så bara delvis. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka finansieringen till hälsorelaterad AI-teknik inom offentlig och privat sektor. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den förklaring om samarbete som 24 EU-medlemsstater och Norge undertecknat i syfte att öka effekterna av investeringar i AI på europeisk nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att överväga om utbildningsprogrammen för läkare och sjukvårdspersonal bör uppdateras och standardiseras på EU-nivå för att säkerställa en hög kompetensnivå och likvärdiga förhållanden i de olika medlemsstaterna när det gäller kunskap om och användning av de mest avancerade tekniska verktygen för kirurgisk robotteknik, biomedicin och AI-baserad biomedicinsk avbildning. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strategier och policyer som kan positionera EU som världsledande på det växande området hälso- och sjukvårdsteknik, samtidigt som man säkerställer patienternas tillgång till sömlös och effektiv vård. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet konstaterar att förbättrad diagnostik skulle kunna rädda miljontals liv, då 89 % av de förtida dödsfallen i Europa enligt Världshälsoorganisationen orsakas av icke smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet vill framhålla bidraget från AI och robotteknik till preventiva, kliniska och rehabiliterade metoder och tekniker inom hälso- och sjukvården, särskilt den nytta som de erbjuder patienter med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade användningen av sensorer på robotteknikområdet har ökat vårdens räckvidd och gör det möjligt att erbjuda patienter mer individanpassade behandlingar och tjänster samt distansvård i hemmet, samtidigt som det genereras meningsfullare data. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet konstaterar att det framgår av Eurobarometerundersökningen från maj 2017 (9) att allmänheten i EU fortfarande känner sig obekväm med idén om användningen av robotar i den dagliga hälso- och sjukvården. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram strategier och kommunikationskampanjer för att öka medvetenheten om fördelarna med användningen av robotar i vardagen. Parlamentet noterar i synnerhet ambitionen i Japans robotstrategi. |
| --- | --- |

83.

3.1.3.   Energi

| 84. | Europaparlamentet noterar att AI gör det möjligt för energileverantörer att gå från förebyggande till förutsägbart underhåll av tillgångar och att effektivisera energiproduktionen genom att förbättra tillförlitligheten hos framför allt förnybara energikällor, och genom att identifiera de mest effektiva platserna för nya anläggningar, och således hantera efterfrågan på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet erkänner att mer exakta uppgifter som tas fram av AI om produktionspotentialen för förnybar energi kommer att öka investeringssäkerheten för företag och enskilda, och på så sätt påskynda övergången till förnybara energikällor och bidra till unionens långsiktiga mål om att uppnå en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet noterar att lösningar som inbegriper sensorer redan används för att styra energianvändningen i hus och att detta inneburit att man har sparat både mycket energi och pengar. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet välkomnar AI:s potential att modellera, identifiera och minska inverkan på klimatet från mänsklig verksamhet. Parlamentet konstaterar att den ökade digitaliseringen skapar nya energibehov, men att den också kan göra energiintensiva sektorer effektivare och skapa bättre förståelse för de processer som förbättrar dem. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar att en mer digitaliserad energisektor betyder större energinät som är mer utsatta för it-hot. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja den digitala omvandlingen av energisektorerna, med åtgärder som exempelvis AI, som förbättrar it-säkerheten. |
| --- | --- |

88.

3.1.4.   Transport

| 89. | Europaparlamentet välkomnar den förmåga som AI och robotteknik har när det gäller att avsevärt förbättra våra transportsystem genom förarlösa tåg och motorfordon. Parlamentet efterlyser bättre forskning och investeringar på detta område för att säkerställa en säker och effektiv utveckling. Parlamentet understryker de enorma möjligheter som finns för såväl större teknikföretag som små och medelstora teknikföretag. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet noterar att genom att minska mänskliga misstag i transportsektorn kan systemet bli potentiellt mer effektivt, med färre olyckor tack vare bättre utvärderingar och teknikens förutsägande egenskaper, färre förseningar, möjligheter att kartlägga trafikmönster och hålla tidtabellen samt större besparingar, färre förarrelaterade fel och förenklade interna processer. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet noterar att förekomsten av självkörande fordon i framtiden utgör ett hot mot dataskyddet och en risk för tekniska problem, och kommer att flytta ansvaret från föraren till tillverkaren och kräva att försäkringsbolagen ändrar sitt sätt att införliva riskfaktorer vid tecknandet av försäkringar. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet noterar att röstkommunikation används allt mer i interaktionen med fordon och transportsystem, men att det bara finns tillgängligt på ett fåtal europeiska språk, och att det därför borde säkerställas att alla européer kan utnyttja dessa möjligheter på sitt modersmål. |
| --- | --- |

92.

3.1.5.   Jordbruket och livsmedelskedjan

| 93. | Europaparlamentet noterar att AI kan vara drivande för en omvälvande förändring av det nuvarande livsmedelssystemet mot en mer diversifierad, motståndskraftig, regionalt anpassad och sund modell för framtiden. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet noterar att AI kan ha betydelse för hanteringen av livsmedelssäkerhetsfrågor, kan förutspå hungersnöd och utbrott av livsmedelsburna sjukdomar, minska livsmedelsförlusten och livsmedelsavfallet och bidra till en mer hållbar förvaltning av mark, vatten och andra miljöresurser som är nödvändiga för sunda ekosystem. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet framhåller att AI kan användas vid kritiska punkter längs värdekedjan för livsmedel, från produktion till konsumtion, och förbättra vår förmåga att i grunden förändra hur vi producerar, bearbetar och köper livsmedel genom bättre information om metoder för markanvändningsplanering. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet noterar att AI kan effektivisera förvaltningen och hanteringen av resurser, hjälpa till att minska förlusterna efter skörd och påverka konsumenternas val. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet noterar att AI i form av precisionsjordbruk på ett omvälvande sätt kan förbättra jordbruksproduktionen liksom den allmänna markförvaltningen genom att förbättra markanvändningsplaneringen, förutspå förändrad markanvändning och övervaka grödornas tillstånd samtidigt som AI också har potential att förändra prognoserna för extrema väderfenomen. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet noterar att AI på ett radikalt sätt kan förändra tillhandahållandet av resurser, skadedjursbekämpningen och jordbruksmetoderna, ändra hur försäkringsprodukter tillhandahålls eller hjälpa till att förutspå och undvika framtida hungersnöd och allvarliga, akuta situationer med undernäring. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet noterar att AI kan leda till bättre beslut om hur man kan förvalta jordbrukssystem och stimulera utvecklingen av beslutsstöd och rekommendationssystem, genom att göra jordbruken effektivare och sundare. |
| --- | --- |

99.

3.1.6.   It-säkerhet

| 100. | Europaparlamentet konstaterar att it-säkerhet är en viktig aspekt av AI, i synnerhet med tanke på de utmaningar som har att göra med öppenheten kring avancerad AI. Parlamentet anser att det tekniska perspektivet, bland annat granskning av källkoden, och kraven på öppenhet och ansvarsskyldighet, bör kompletteras med en institutionell strategi, där man hanterar de utmaningar som rör en lansering av AI som utvecklats i andra länder på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar till ett snabbt genomförande av cybersäkerhetsakten. Parlamentet konstaterar att utvecklingen av EU:s certifieringssystem bör säkerställa en mer motståndskraftig utveckling och användning av säkra AI- och robotsystem. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet anser att AI både kan vara ett hot mot it-säkerheten och ett sätt att bekämpa it-attacker. Parlamentet anser att Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) bör ta fram en handlingsplan om it-säkerhet på AI-området som bedömer och hanterar hot och svagheter som är specifika för AI. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka den industriella basen som en strategisk komponent för en säker AI-utveckling. Parlamentet framhåller att för att säkerställa en ambitiös nivå av it-säkerhet, uppgiftsskydd och betrodda IKT-tjänster måste Europa investera i sitt tekniska oberoende. Parlamentet betonar att det finns ett akut behov för EU att utveckla sin egen infrastruktur samt sina egna datacenter, molnsystem och komponenter, såsom grafikprocessorer och grafikkort. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet noterar att i takt med att AI utvecklas och hackare blir alltmer sofistikerade kommer stabila it-säkerhetslösningar att vara ett måste. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet medger att införandet av AI-lösningar på it-säkerhetsområdet kommer att göra det möjligt att förutspå, förhindra och minska eventuella hoten. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet framhåller att AI kommer att göra det lättare att upptäcka hot samtidigt som det måste vara människor som tolkar dessa hot för att avgöra om de är verkliga eller inte. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka användningen av it-säkerhetstillämpningar baserade på blockkedjor som förbättrar AI-infrastrukturers motståndskraft, tillförlitlighet och stabilitet genom disintermedieringsmodeller för kryptering av data. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att ge medborgare en gåva som tack för de uppgifter de lämnar. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka EU:s it-säkerhetskapacitet genom att ytterligare kombinera och samordna insatserna i hela Europa. |
| --- | --- |

108.

3.1.7.   Små och medelstora företag

| 109. | Europaparlamentet erkänner de små och medelstora företagens betydelse för AI:s framgång. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att skapa en AI-plattform på begäran som kommer att stimulera tekniköverföring och främja tillväxten hos nystartade företag och små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja digitala innovationsnav för AI som inte skapar ytterligare led inom administrationen utan fokuserar på att påskynda investeringar i projekt som har visat sig effektiva. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet noterar att kostnaderna för att investera i AI gör det svårt för små och medelstora företag att komma in på marknaden. Parlamentet erkänner att en utbredd användning av AI bland konsumenterna skulle minska investeringsriskerna för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja såväl små och medelstora företags som konsumenters användning av AI. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet betonar vikten av riktade åtgärder för att små och medelstora företag och nystartade företag ska kunna använda och gynnas av AI-teknik. Parlamentet anser att konsekvensbedömningar av hur ny EU-lagstiftning påverkar den tekniska utvecklingen av AI bör vara obligatoriska, och att sådana konsekvensbedömningar också bör övervägas på nationell nivå. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet understryker att AI kan skapa möjligheter för små och medelstora företag, men samtidigt stärka större och tidiga användares och utvecklares position. Parlamentet pekar därför på behovet att ur ett konkurrensperspektiv säkerställa att nya snedvridningar utvärderas och hanteras på rätt sätt. |
| --- | --- |

113.

4.   
  En rättslig ram för AI och robotteknik

| 114. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, i syfte att främja en lagstiftning som gynnar utvecklingen av AI och är förenlig med principen om bättre lagstiftning, att regelbundet ompröva den nuvarande lagstiftningen för att säkerställa dess ändamålsenlighet vad gäller AI, och att samtidigt respektera EU:s grundläggande värden och försöka ändra eller ersätta nya förslag när det visar sig inte fungera. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av AI-baserade deltagarplattformar som gör det möjligt för medborgarna att på ett framgångsrikt sätt göra sin röst hörd och interagera med myndigheter genom att lämna förslag, även genom deltagarbaserade budgetar och andra instrument för direktdemokrati. Parlamentet betonar att gräsrotsprojekt kan främja medborgarnas deltagande och hjälpa människor att fatta informerade beslut på ett mer effektivt och demokratiskt sätt. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet noterar att AI är ett begrepp som omfattar en mängd olika produkter och tillämpningar, från automatisering, algoritmer och specificerad AI till generell AI. Parlamentet anser att man bör vara försiktig när det gäller en heltäckande lagstiftning eller förordning om AI eftersom sektoriell reglering kan skapa strategier som är tillräckligt allmänna, och samtidigt anpassade till en nivå som gör dem meningsfulla för industrisektorn. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet betonar att den politiska ramen måste utformas så att den främjar utvecklingen av alla typer av AI och inte bara system för djupinlärning, som kräver enorma mängder data. |
| --- | --- |

117.

4.1.   En inre marknad för artificiell intelligens

| 118. | Europaparlamentet understryker vikten av principen om ömsesidigt erkännande vid gränsöverskridande användning av smarta varor, bland dem också robotar och system för robotteknik. Parlamentet erinrar om att man vid behov, i samband med provning, certifiering och produktsäkerhet, bör säkerställa att vissa varor har inbyggd säkerhet och säkerhet som standard, och konstaterar i detta sammanhang betydelsen av att också arbeta med de etiska aspekterna av AI. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Parlamentet understryker att EU:s lagstiftning om genomförandet av strategin för den digitala inre marknaden bör undanröja hinder för användning av AI. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera när de politiska och rättsliga ramarna måste uppdateras i syfte att inrätta en inre europeisk marknad för AI. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet är medvetet om att robotteknik och AI-teknik allt oftare används i självkörande fordon, såsom självkörande bilar och civila drönare. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater redan antagit eller överväger att anta lagstiftning inom just detta område, vilket kan resultera i ett lapptäcke av nationella lagar som hindrar utvecklingen av självkörande fordon. Parlamentet efterlyser därför en enhetlig uppsättning unionsregler som skapar balans mellan användarnas, företagens och andra berörda parters intressen och potentiella risker för dem, samtidigt som överreglering av system för AI och robotteknik undviks. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att modernisera sina system för yrkesutbildning och utbildning, så att hänsyn tas till vetenskapliga framsteg och utvecklingen inom AI, i enlighet med direktivet om proportionalitetstest (10) och direktivet om yrkeskvalifikationer (11), och att under de kommande årtiondena göra EU:s yrkesmässiga tjänster globalt konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet betonar att AI används inom många olika sektorer där det är mycket viktigt med standardisering, såsom smart tillverkning, robotteknik, självkörande fordon, virtuell verklighet, hälso- och sjukvård samt dataanalys, och anser att en EU-omfattande standardisering av AI kommer att stimulera innovation och garantera ett högt konsumentskydd. Parlamentet medger att det visserligen redan finns många standarder för exempelvis säkerhet, tillförlitlighet, interoperabilitet och trygghet, men att gemensamma standarder för robotteknik och AI behöver främjas och utvecklas mer och bör finnas med bland unionens prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med EU:s standardiseringsorgan, fortsätta att tillsammans med internationella standardiseringsorgan aktivt utveckla bättre standarder på området. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet erinrar om att många politiska aspekter med anknytning till tjänster som använder AI, bland annat regler om konsumentskydd och politik för etik och ansvar, redan omfattas av den gällande lagstiftningsramen om tjänster, alltså tjänstedirektivet (12), direktivet om yrkeskvalifikationer och direktivet om elektronisk handel (13). Parlamentet påpekar i detta sammanhang att människor alltid måste ha det slutliga beslutsansvaret, framför allt för yrkesmässiga tjänster, såsom inom hälso- och sjukvård, juridik och redovisning. Parlamentet anser att man bör diskutera om övervakning från en kvalificerad fackmans sida behövs för att skydda allmänhetens legitima intressen och erbjuda tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet erkänner hur viktigt det är med förbättrade digitala tjänster, såsom virtuella assistenter, dialogrobotar och virtuella agenter, eftersom de skapar en effektivare drift än någonsin, men medger att begränsningarna i AI:s och robotteknikens autonomi gör att man måste utveckla en människocentrerad och marknadsdriven AI, för att man ska kunna få bättre och mera tillförlitliga beslut. |
| --- | --- |

124.

4.2.   Personuppgifter och integritet

| 125. | Europaparlamentet understryker att en hög säkerhets-, trygghets- och integritetsnivå när det gäller uppgifter som används i kommunikationen mellan människor och robotar samt AI måste säkerställas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att därför integrera principer om säkerhet och inbyggt integritetsskydd i sina strategier med anknytning till robotteknik och AI. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet upprepar att rätten till skydd av privatlivet och rätten till skydd av personuppgifter enligt artiklarna 7 och 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på alla områden som inbegriper robotteknik och AI och att unionens rättsliga ramverk om uppgiftsskydd måste respekteras till fullo. Parlamentet understryker att konstruktörer av system för robotteknik och AI ansvarar för att utveckla produkterna så att de är säkra och ändamålsenliga samt överensstämmer med förfarandena för uppgiftsbehandling i enlighet med befintlig lagstiftning, regler om konfidentialitet, anonymitet, rättvis behandling och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att all unionslagstiftning om AI inkluderar åtgärder och regler som tar hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen på detta område så att unionslagstiftningen inte kommer efter i den tekniska utvecklingen och användningen. Parlamentet betonar behovet av att sådan lagstiftning överensstämmer med reglerna om integritet och uppgiftsskydd. Parlamentet efterlyser en översyn av reglerna, principerna och kriterierna för användning av kameror och sensorer i robotar och vad gäller AI i enlighet med unionens rättsliga ramverk om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s framtida regelverk för AI garanterar integritet och konfidentialitet vid kommunikation, skydd av personuppgifter, däribland principerna om lagenlighet, rättvisa och transparens, inbyggt uppgiftsskydd och uppgiftsskydd som standard, ändamålsbegränsning, lagringsbegränsning, korrekthet och dataminimering, i full överensstämmelse med unionens dataskyddslagstiftning samt säkerhet, personlig säkerhet och andra grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till yttrande- och informationsfrihet. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet betonar att rätten till integritet alltid måste respekteras och att enskilda individer inte får vara personligt identifierbara. Parlamentet betonar att en AI-utvecklare alltid bör få klart och entydigt informerat samtycke och att AI-konstruktörer bör ha ett ansvar att utveckla och följa förfaranden för giltigt samtycke, konfidentialitet, anonymitet, rättvis behandling och rättssäkerhet. Parlamentet betonar att konstruktörer bör hörsamma alla begäranden om radering och borttagande av relaterade uppgifter från dataset. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet erinrar om att det i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (14), står att ”om teknisk utveckling gör det möjligt att omvandla anonymiserade data till personuppgifter ska sådana data behandlas som personuppgifter, och att dataskyddsförordningen (15) ska tillämpas i enlighet med detta”. |
| --- | --- |

130.

4.3.   Ansvar

| 131. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en expertgrupp för ansvarsfrågor och ny teknik för att förse EU med sakkunskap om huruvida direktivet om produktansvar (16) är tillämpligt på traditionella produkter, ny teknik och nya samhällsutmaningar (konstellationen för direktivet om produktansvar) och hjälpa EU att utveckla principer som kan tjäna som riktlinjer för eventuella anpassningar av tillämplig lagstiftning på EU-nivå och nationell nivå när det gäller ny teknik (konstellationen för ny teknik). |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet beklagar dock att inget lagstiftningsförslag lagts fram under denna valperiod, vilket försenar uppdateringen av ansvarsbestämmelserna på EU-nivå och hotar rättssäkerheten i hela EU på detta område både för näringsidkare och konsumenter. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet noterar att AI-ingenjörer eller de företag där de är anställda bör fortsatt ansvara för de sociala, miljömässiga och hälsomässiga konsekvenser som AI-system eller robotteknik kan få för dagens och kommande generationer. |
| --- | --- |

133.

4.4.   Konsumentskydd och konsumentinflytande

| 134. | Europaparlamentet understryker att konsumenternas förtroende är avgörande för utvecklingen av AI, och att AI-baserade system alltmer hanterar konsumentuppgifter, vilket innebär att de blir måltavlor för it-attacker. Parlamentet framhåller också att AI måste fungera på ett sätt som inte är till nackdel för medborgare och konsumenter, och anser att integriteten för de data och algoritmer som används i samband med dem måste säkras. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet anser att AI-teknik som utvecklats för både tillverkning eller enskilt bruk bör omfattas av produktsäkerhetskontroller som utförs av marknadskontrollmyndigheter samt omfattas av konsumentskyddsbestämmelser som vid behov garanterar minimisäkerhetsstandarder och motverkar risken för olyckor till följd av interaktion med människor eller arbete i människors omedelbara närhet. Parlamentet anser att etiska frågor och frågor om uppgiftsskydd, inklusive uppgifter som tillhör tredje part och personuppgifter, skadeståndsansvar och it-säkerhet, bör tas upp inom all politik som rör AI. |
| --- | --- |

135.

4.5.   Immateriell äganderätt

| 136. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 16 februari 2017, i vilken parlamentet konstaterade att det inte finns några rättsliga bestämmelser som är specifikt tillämpliga på robotteknik, men att de befintliga rättsordningarna och doktrinerna lätt kan tillämpas på robotteknik, även om det verkar som om vissa aspekter kräver särskild hänsyn. Parlamentet uppmanar kommissionen, precis som i nämnda resolution, att stödja en övergripande och teknikneutral strategi för immateriell äganderätt som är tillämplig på de olika sektorer där robotteknik skulle kunna användas. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens meddelande till institutionerna om vägledning om vissa aspekter av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (17) (COM(2017)0708), men understryker behovet att övervaka hur relevanta och effektiva bestämmelserna om immateriella rättigheter är när det gäller att styra utvecklingen av AI. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av kontroller av ändamålsenligheten. |
| --- | --- |

137.

5.   
  Etiska aspekter

| 138. | Europaparlamentet anser att åtgärder och tillämpningar med anknytning till AI ska följa etiska principer och relevanta lagar både på nationell och internationell nivå och på unionsnivå, |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet efterlyser en etisk stadga om bästa praxis för AI och robotteknik som företag och experter bör följa. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för ett kraftfullt och öppet samarbete mellan de offentliga och privata sektorerna och forskarvärlden som skulle stärka kunskapsutbytet, och att främja utbildning för konstruktörerna om etiska konsekvenser, säkerhet och respekt för grundläggande rättigheter, och för konsumenterna om användning av robotteknik och AI, med särskilt fokus på säkerhet och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att tillämpningar som baseras på AI inte bör använda uppgifter som samlats in från olika källor utan att först ha fått uttryckligt tillstånd från den registrerade. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en ram som ser till att det samtycke som ges av den registrerade kommer att generera uppgifter endast för avsedda ändamål. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera medborgarnas rätt till ett liv utanför internet och att säkerställa att medborgare om vilka inga uppgifter finns registrerade inte diskrimineras. |
| --- | --- |

142.

5.1.   Människocentrerad teknik

| 143. | Europaparlamentet betonar att det krävs etiska regler för att säkerställa en människocentrerad AI-utveckling, ansvarsskyldighet och öppenhet i systemen för algoritmiskt beslutsfattande, tydliga ansvarsregler och rättvisa. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att inrätta en högnivåexpertgrupp för AI, liksom EU:s alliansnätverk för AI, som ska ta fram etiska riktlinjer för AI. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dessa etiska riktlinjer används i så stor utsträckning som möjligt av näringslivet, den akademiska världen och offentliga myndigheter. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna införlivar riktlinjerna i sina nationella AI-strategier och tar fram verkliga ansvarsstrukturer för industrier och regeringar när de utformar och utvecklar AI. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Europaparlamentet anser att en kontinuerlig uppföljning av genomförandet av de etiska riktlinjerna för AI liksom deras inverkan på utvecklingen av människocentrerad AI är av avgörande betydelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera huruvida de frivilliga etiska riktlinjerna är tillräckliga för att säkerställa att en inkluderande användning av AI med inbyggd etik inte skapar ekonomiska och sociala klyftor i EU:s samhällen, och föreslår lagstiftningsåtgärder och politiska åtgärder vid behov. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet noterar den senaste tidens utveckling inom övervakning av och anpassning till beteendeanalys. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett etiskt ramverk som begränsar dess användning. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa medvetenhet och att lansera en informationskampanj om AI och om hur AI används inom beteendeanalys. |
| --- | --- |

146.

5.2.   Tekniskt inbäddade värden – inbyggd etik

| 147. | Europaparlamentet påpekar att den vägledande etiska ramen bör bygga på principerna om gott syfte, icke-skadlighet, autonomi och rättvisa, på de principer och värden som finns förankrade i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, såsom människans värdighet, jämlikhet, rättvisa och likabehandling, icke-diskriminering, informerat samtycke och skydd av privat- och familjeliv och uppgiftsskydd, liksom på andra principer och värden som ligger till grund för unionsrätten, såsom icke-stigmatisering, öppenhet, oberoende, individuellt och socialt ansvar samt befintliga etiska metoder och regler. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet anser att Europa bör bli först i världen med att bara använda AI med inbyggd etik. Parlamentet understryker att man för att uppnå detta måste säkerställa att etik styr AI på olika nivåer. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att inrätta övervaknings- och tillsynsorgan för AI-etik och att uppmuntra företag som utvecklar AI att inrätta etiknämnder och ta fram etiska riktlinjer för sina AI-utvecklare. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet betonar att de europeiska standarderna för AI måste bygga på principerna om digital etik, mänsklig värdighet, respekt för grundläggande rättigheter, uppgiftsskydd och säkerhet, och på så sätt bidra till att skapa förtroende bland användarna. Parlamentet understryker vikten av att utnyttja EU:s potential för att skapa en stark infrastruktur för AI-system som bygger på uppgifter med hög standard och respekt för människor. Parlamentet noterar att öppenhet och förklarbarhet måste ingå i utvecklingen av AI. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet noterar att automatiserade vapensystem bör fortsätta att följa en strategi där människan har kontroll över AI. |
| --- | --- |

150.

5.3.   Beslutsfattande – begränsningar i AI:s och robotteknikens autonomi

| 151. | Europaparlamentet betonar att det är svårt och komplicerat att förutspå framtida beteenden hos många komplexa AI-system och nya beteenden i interagerande AI-system. Parlamentet ber kommissionen att utvärdera om det behövs särskilda bestämmelser för beslutsfattande där AI används. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet noterar att AI kommer att fortsätta vara ett användbart redskap för samarbete kring mänsklig verksamhet för att förbättra resultaten och begränsa felen. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet kräver att människor har rätt att få veta, rätt att överklaga och rätt till prövning i de fall då AI används för beslut som rör enskilda personer och som medför en betydande risk för den enskildes rättigheter och friheter eller som kan skada dem. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet betonar att algoritmer i beslutssystem inte bör användas innan en konsekvensbedömning av algoritmen utförts såvida det inte är uppenbart att de inte har någon större inverkan på enskilda personers liv. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet anser att AI bör omfattas av tydliga principer, i synnerhet system med inbyggd autonomi, inklusive kapacitet att själva utvinna, samla in och dela känslig information med olika intressenter, och möjlighet till egen inlärning eller till och med självmodifiering. Parlamentet betonar att AI-system inte får behålla eller avslöja konfidentiella personuppgifter utan uttryckligt godkännande från källan till uppgifterna. |
| --- | --- |

155.

5.4.   Algoritmers öppenhet, systematiska fel och förklarbarhet

| 156. | Europaparlamentet påpekar att AI ger stora fördelar inom automatisering och beslutsfattande, men att det samtidigt medför en inneboende risk om algoritmerna är statiska och otydliga. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av större öppenhet i algoritmerna. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och dataskyddsmyndigheterna att identifiera och vidta alla åtgärder för att förebygga eller minimera diskriminering och systematiska fel i algoritmer, samt att utveckla ett starkt och gemensamt etiskt ramverk för en öppen behandling av personuppgifter och automatiserat beslutsfattande som ska fungera som vägledning för användning av uppgifter och efterlevnad av unionsrätten. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet understryker att alla AI-system måste utvecklas med respekt för principerna om öppenhet och algoritmisk ansvarighet, så att människor har möjlighet att förstå dess handlingar. Parlamentet konstaterar att för att bygga förtroende och möjliggöra AI-utveckling måste användarna vara medvetna om hur deras uppgifter, andra uppgifter och uppgifter som härletts ur deras uppgifter används när de kommunicerar med eller interagerar med ett AI-system eller med människor som stöds av ett AI-system. Parlamentet anser att detta kommer att bidra till bättre förståelse för och förtroende bland användare. Parlamentet betonar att begripliga beslut måste bli EU-standard i enlighet med artiklarna 13, 14 och 15 i den allmänna dataskyddsförordningen. Parlamentet erinrar om att den allmänna dataskyddsförordningen redan nu föreskriver en rätt att informeras om logiken i databehandlingen. Parlamentet betonar att enskilda personer, i enlighet med artikel 22 i dataskyddsförordningen, har rätt till personlig kontakt när ett beslut som grundar sig på automatiserad behandling påverkar dem i betydande grad. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet framhäver den avgörande roll som kommissionen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, nationella dataskyddsmyndigheter och andra oberoende tillsynsmyndigheter bör spela framöver i främjandet av öppenhet och korrekta rättsförfaranden, rättssäkerhet i allmänhet och, mer specifikt, konkreta standarder som värnar de grundläggande rättigheter och garantier som är förbundna med databehandling och dataanalyser. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för att övervaka eller reglera beteenden i den digitala miljön. Parlamentet efterlyser lämplig finansiering och bemanning av sådana myndigheter. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet erkänner att algoritmer för maskininlärning har tränats för att lära sig själva, vilket gynnar automatisering och beslutsfattande. Parlamentet efterlyser riktlinjer för AI-etik för att hantera frågor som är kopplade till algoritmisk öppenhet, förklarbarhet, ansvarsskyldighet och rättvisa. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet belyser vikten av att kunna förklara AI-systemens resultat, processer och värden genom att göra dem förståeliga för personer utan tekniska kunskaper och ge dem användbar information, vilket är nödvändigt för att utvärdera om de är rättvisa och för att vinna förtroende. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet påpekar att bristen på öppenhet när det gäller denna teknik och dess tillämpningar ger upphov till ett antal etiska frågor. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet noterar att AI-system bör kunna förklaras för människor och tillhandahålla användbar information så att återkoppling kan ges. Parlamentet erkänner att välfungerande AI-modeller är beroende av återkoppling och förnyad bedömning och uppmuntrar denna process. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Europaparlamentet noterar att medborgarna oroas över att inte veta när AI används och vad för slags information som kommer att behandlas. Parlamentet rekommenderar att det tydligt framgår när medborgare använder AI. Parlamentet betonar att det är viktigt att de uppgifter som skickas förblir säkra, för att behålla konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet anser att algoritmisk ansvarighet bör regleras av politiska beslutsfattare genom konsekvensbedömningar baserade på fastställda parametrar. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet noterar att offentliggörandet av själva datorkoden inte kommer att lösa frågan om öppenhet i samband med AI, eftersom det inte skulle avslöja de inneboende systematiska felen och inte skulle förklara hur maskininlärningen går till. Parlamentet understryker att öppenhet inte bara innebär öppenhet beträffande koden, utan även vad gäller uppgifter och automatiserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet erkänner att offentliggörandet av källkod skulle kunna leda till felaktig användning och felaktigt utnyttjande av algoritmer. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet betonar vikten av att hantera systematiska fel från utvecklarnas sida, och således behovet av en diversifierad arbetsstyrka inom alla grenar av IT-sektorn samt skyddsmekanismer, för att undvika att systematiska fel som grundar sig på kön och ålder bäddas in i AI-systemen. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet inser att ett offentliggörande av koden eller av affärshemligheter även skulle avskräcka företag från forskning om och utveckling av nya koder eftersom deras immateriella rättigheter skulle vara i fara. Parlamentet noterar att AI-utvecklingen istället bör uppmuntra möjligheten att tolka modeller och deras interaktion med indata och träningsdata. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet erkänner att även om öppenhet och förklarbarhet kan avslöja brister garanterar de inte tillförlitlighet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet anser därför att ansvarsskyldighet måste vara en integrerad del för att få fram tillförlitlig AI, som kan uppnås på olika sätt, bland annat genom miljökonsekvensanalyser, granskning och certifiering. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla protokoll för den pågående övervakningen och upptäckten av algoritmiska systematiska fel. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet påpekar att konstruktörer av algoritmer bör säkerställa att viktiga krav såsom rättvisa och förklarbarhet uppfylls från början av utformningen och under hela utvecklingscykeln. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet noterar behovet av riktlinjer som beskriver god utvecklingspraxis. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att visa tillkomsthistorik för att kunna spåra AI-modellens historik. Parlamentet anser att detta kommer att förbättra förståelsen av modellerna och bidra till att skapa förtroende som bygger på deras historia. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Parlamentet betonar att användningen av AI-system tydligt måste identifieras i interaktionen med användarna. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Europaparlamentet understryker att utbredningen av AI och robotteknik bör ske med fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna och stereotypa föreställningar om kvinnor eller andra former av diskriminering bör inte föras vidare i maskiner eller robotar. |
| --- | --- |

176.

| 177. | Europaparlamentet påpekar att till och med högkvalitativa inlärningsdata kan leda till att den diskriminering och orättvisa som finns upprätthålls om de inte används på ett försiktigt och medvetet sätt. Parlamentet konstaterar att användningen av föråldrade, ofullständiga eller oriktiga uppgifter av dålig kvalitet i olika skeden av databehandlingen kan leda till bristfälliga prognoser och bedömningar och i sin tur till systematiska fel, som i slutändan kan resultera i överträdelser av enskildas grundläggande rättigheter eller i helt felaktiga slutsatser och oriktiga resultat. Parlamentet anser därför att det är viktigt att man i stordataåldern ser till att algoritmer lärs upp med hjälp av ett representativt urval av högkvalitativa data, så att den statistiska pariteten kan uppnås. Parlamentet betonar att även om korrekta högkvalitativa data används kan en prediktiv analys baserad på AI endast ge en statistisk sannolikhet. Parlamentet påminner om att ytterligare behandling av personuppgifter för statistiska ändamål, inklusive AI-inlärning, enligt den allmänna dataskyddsförordningen, endast får resultera i aggregerade uppgifter som inte kan återtillämpas på enskilda. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att en person som framställer deepfakes eller syntetiska videor eller andra realistiskt framställda syntetiska videor tydligt uppger att de inte är original. |
| --- | --- |

178.

| 179. | Europaparlamentet noterar att AI till sin natur förlitar sig på att stora mängder data samlas in, och ofta på inrättandet av nya databaser som används för att göra antaganden om människor. Parlamentet anser att det viktigaste bör vara att identifiera och bygga upp insatsmekanismer för potentiella hot för att säkerställa färre negativa effekter. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Europaparlamentet upprepar att AI-system inte bör skapa eller förstärka systematiska fel. Parlamentet understryker att när man utvecklar eller använder algoritmer måste hänsyn tas till systematiska fel och rättvisa inkluderas i alla steg, från utformning till genomförande. Parlamentet understryker att dataset och algoritmer måste bedömas och regelbundet testas för att säkerställa att beslutsfattandet är korrekt. |
| --- | --- |

180.

6.   
  Styrning

6.1.   Samordning på unionsnivå

| 181. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för en utveckling av ett starkt EU-ledarskap för att förhindra duplicering/fragmentering av åtgärder och säkerställa en konsekvent politik på nationell nivå och utbyte av bästa praxis för en mer utbredd användning av AI. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Europaparlamentet välkomnar de olika nationella strategier som tagits fram av medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar kommissionens samordnade plan för artificiell intelligens, som offentliggjordes den 7 december 2018. Parlamentet efterlyser ett bättre samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i detta avseende. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Europaparlamentet konstaterar att ett antal medlemsstater redan har sina egna nationella strategier för AI och välkomnar att samtliga medlemsstater i april 2018 undertecknade en förklaring om samarbete kring AI. Parlamentet är också positivt till den kommande plan för AI som samordnats mellan kommissionen och medlemsstaterna, men uppmanar ändå alla berörda parter att sträva efter största möjliga samarbete. |
| --- | --- |

183.

| 184. | Europaparlamentet anser att ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen är nödvändigt för att garantera enhetliga regler för gränsöverskridande handel i unionen, vilka uppmuntrar till samarbete mellan europeiska industrier och tillåter användningen av AI i hela unionen på ett sätt som är förenligt med de erforderliga säkerhets- och skyddsnivåerna och de etiska principerna i unionsrätten. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Europaparlamentet betonar att en harmoniserad, riskbaserad och progressiv ram för EU:s datapolitik skulle öka förtroendet för och stödja utvecklingen av AI i Europa, och därigenom säkerställa ett fullbordande av den digitala inre marknaden och öka Europa-baserade företags produktivitet. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Europaparlamentet rekommenderar att befintliga och framtida AI-relaterade initiativ och pilotprojekt som genomförs av kommissionen bör vara nära samordnade, eventuellt med vägledning av den föreslagna tillsynsmekanismen, för att skapa synergieffekter och säkerställa verkligt mervärde, samtidigt som kostsamma dubbla strukturer undviks. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att inrätta en europeisk tillsynsmyndighet för AI och algoritmbaserat beslutsfattande med följande arbetsuppgifter:






  — | Inrätta en riskbedömningsmatris för att klassificera algoritmtyper och tillämpningsområden enligt eventuella negativa effekter som de medför för medborgare. |
| --- | --- | --- |

187.

—

Inrätta en riskbedömningsmatris för att klassificera algoritmtyper och tillämpningsområden enligt eventuella negativa effekter som de medför för medborgare.

| — | Undersöka användningen av algoritmsystem i de situationer då man misstänker kränkningar av mänskliga rättigheter (med bevis från exempelvis en visselblåsare). |
| --- | --- |

—

Undersöka användningen av algoritmsystem i de situationer då man misstänker kränkningar av mänskliga rättigheter (med bevis från exempelvis en visselblåsare).

| — | Ge andra tillsynsmyndigheter råd om algoritmsystem som faller inom deras ansvarsområde. |
| --- | --- |

—

Ge andra tillsynsmyndigheter råd om algoritmsystem som faller inom deras ansvarsområde.

| — | Göra skadeståndsansvarsmekanismen mer effektiv som ett sätt att reglera ansvaret för algoritmsystem genom att tillhandahålla en kontaktpunkt för medborgare som inte känner till rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

—

Göra skadeståndsansvarsmekanismen mer effektiv som ett sätt att reglera ansvaret för algoritmsystem genom att tillhandahålla en kontaktpunkt för medborgare som inte känner till rättsliga förfaranden.

| — | Granska konsekvensbedömningar av algoritmer för system med stor genomslagskraft för att godkänna eller förkasta de föreslagna användningsområdena för algoritmiskt beslutsfattande inom mycket känsliga och/eller säkerhetskritiska tillämpningsområden (t.ex. privat hälso- och sjukvård); konsekvensbedömningar av algoritmer för tillämpningar i den privata sektorn skulle kunna använda en process som är mycket lik den som vi föreslagit för den offentliga sektorn, möjligtvis med skillnaden att de olika stegen av offentliggörande skulle kunna hanteras som konfidentiell kommunikation till tillsynsmyndigheten (enligt ett sekretessavtal) för att skydda mycket viktiga affärshemligheter. |
| --- | --- |

—

Granska konsekvensbedömningar av algoritmer för system med stor genomslagskraft för att godkänna eller förkasta de föreslagna användningsområdena för algoritmiskt beslutsfattande inom mycket känsliga och/eller säkerhetskritiska tillämpningsområden (t.ex. privat hälso- och sjukvård); konsekvensbedömningar av algoritmer för tillämpningar i den privata sektorn skulle kunna använda en process som är mycket lik den som vi föreslagit för den offentliga sektorn, möjligtvis med skillnaden att de olika stegen av offentliggörande skulle kunna hanteras som konfidentiell kommunikation till tillsynsmyndigheten (enligt ett sekretessavtal) för att skydda mycket viktiga affärshemligheter.

| — | Undersöka misstänkta fall av algoritmbaserade beslutssystems kränkningar av rättigheter, för både individuella beslutsinstanser (t.ex. enskilda avvikande resultat) och statistiska beslutsmönster (t.ex. diskriminerande systematiska fel); undersökningar skulle kunna inledas till följd av att klagomål lämnats in eller på grundval av bevis som lämnas av visselblåsare, undersökande journalister eller oberoende forskare (inklusive icke-statliga organisationer och universitet). |
| --- | --- |

—

Undersöka misstänkta fall av algoritmbaserade beslutssystems kränkningar av rättigheter, för både individuella beslutsinstanser (t.ex. enskilda avvikande resultat) och statistiska beslutsmönster (t.ex. diskriminerande systematiska fel); undersökningar skulle kunna inledas till följd av att klagomål lämnats in eller på grundval av bevis som lämnas av visselblåsare, undersökande journalister eller oberoende forskare (inklusive icke-statliga organisationer och universitet).

| 188. | Europaparlamentet noterar det pågående arbetet inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) om AI och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att samordna sina ISO-medlemmar för att säkerställa att europeiska intressen är tillräckligt representerade vid utarbetandet av standarder på detta område. |
| --- | --- |

188.

6.2.   Internationell styrning

| 189. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av OECD:s observationsgrupp för AI och efterlyser en högre ambition när det gäller att ta fram en färdplan för ökat samarbete. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Europaparlamentet lyfter fram de olika modeller som utvecklas i tredjeländer, mer specifikt i Förenta staterna, Kina, Ryssland och Israel, och framhåller det värdebaserade tillvägagångssätt som används i Europa och behovet av att samarbeta med internationella partner i bilaterala och multilaterala sammanhang, för en etisk utveckling och ett etiskt utnyttjande av AI. Parlamentet är medvetet om att denna teknik inte har några gränser och att samarbete utanför EU:s gränser krävs. |
| --- | --- |

190.

| 191. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta på internationell nivå för att säkerställa största möjliga överensstämmelse mellan internationella aktörer och att förespråka EU:s etiska principer i hela världen. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Europaparlamentet understryker att AI är en teknik med global inverkan, som ger gemensamma fördelar och liknande utmaningar. Parlamentet framhåller behovet av en övergripande strategi, som för det ekonomiska systemet, och särskilt när det gäller teknik med en betydande inverkan på marknaderna. Parlamentet betonar att AI måste föras upp på befintliga institutioners och organisationers dagordning, och efterlyser en bedömning av behovet av ytterligare forum, som bör skapas vid behov. |
| --- | --- |

192.

o

o o

| 193. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

193.

---

(1)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

(2)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0341.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0332.

(5)  EUT L 252, 8.10.2018, s. 1.

(6)  COM(2018)0237.

(7)  FET (Future and Emerging Technologies).

(8)  OECD, Digital Economy Outlook 2017.

(9)  Särskild Eurobarometer 460.

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/958 av den 28 juni 2018 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken, EUT L 173, 9.7.2018, s. 25.

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen), EUT L 354, 28.12.2013, s. 132.

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden, EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”), EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(14)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 59.

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(16)  Rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister , EGT L 210, 7.8.1985, s. 29.

(17)  EUT L 195, 2.6.2004, s. 16.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/59

---

P8_TA(2019)0082

Hållbar användning av bekämpningsmedel

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel (2017/2284(INI))

(2020/C 449/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester) (3),

| — | med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (5),

| — | med beaktande av den bedömning av genomförandet på EU-nivå om förordningen och dess relevanta bilagor som Europaparlamentets utredningstjänst offentliggjorde i april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bedömning av genomförandet på EU-nivå om förordningen och dess relevanta bilagor som Europaparlamentets utredningstjänst offentliggjorde i april 2018,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (8). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv av den 29 april 2004 om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (8).

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) (10). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) (10).

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (12),

| — | med beaktande av kommissionens direktiv 2009/90/EG av den 31 juli 2009 om bestämmelser, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, om tekniska specifikationer och standardmetoder för kemisk analys och övervakning av vattenstatus (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens direktiv 2009/90/EG av den 31 juli 2009 om bestämmelser, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, om tekniska specifikationer och standardmetoder för kemisk analys och övervakning av vattenstatus (13),

| — | med beaktande av antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/127/EG av den 21 oktober 2009 om ändring av direktiv 2006/42/EG avseende maskiner för applicering av bekämpningsmedel (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/127/EG av den 21 oktober 2009 om ändring av direktiv 2006/42/EG avseende maskiner för applicering av bekämpningsmedel (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område (15),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (COM(2018)0392),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om jordbruk och hållbar vattenförvaltning i EU (SWD(2017)0153), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om jordbruk och hållbar vattenförvaltning i EU (SWD(2017)0153),

| — | med beaktande av meddelandet av den 12 juli 20067 från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel (COM(2006)0373) (SEC(2006)0894) (SEC(2006)0895) (SEC(2006)0914) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 12 juli 20067 från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel (COM(2006)0373) (SEC(2006)0894) (SEC(2006)0895) (SEC(2006)0914) (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om förbättrad innovation och ekonomisk utveckling i framtidens jordbruksdrift i EU (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om förbättrad innovation och ekonomisk utveckling i framtidens jordbruksdrift i EU (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om tekniska lösningar för ett hållbart jordbruk i EU (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om tekniska lösningar för ett hållbart jordbruk i EU (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om möjligheter och utmaningar för biodlingssektorn i EU (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om möjligheter och utmaningar för biodlingssektorn i EU (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (22),

| — | med beaktande av den Europaparlamentets pågående genomförandebedömning av direktiv 2009/128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel och den rapport som offentliggjordes av Europaparlamentets utredningsavdelning (EPRS) den 15 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Europaparlamentets pågående genomförandebedömning av direktiv 2009/128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel och den rapport som offentliggjordes av Europaparlamentets utredningsavdelning (EPRS) den 15 oktober 2018,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (23),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 av den 25 november 2009 om statistik om bekämpningsmedel (COM(2017)0109),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport från 2014, Integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken: delvis en framgång, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport från 2014, Integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken: delvis en framgång,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 10 oktober 2017 om medlemsstaternas nationella handlingsplaner och om framstegen med genomförandet av direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 10 oktober 2017 om medlemsstaternas nationella handlingsplaner och om framstegen med genomförandet av direktiv 2009/128/EG om en hållbar användning av bekämpningsmedel (COM(2017)0587),

| — | med beaktande av översiktsrapporten från oktober 2017 från kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet (GD SANTE) om genomförandet av medlemsstaternas åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel enligt direktiv 2009/128/EG (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av översiktsrapporten från oktober 2017 från kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet (GD SANTE) om genomförandet av medlemsstaternas åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel enligt direktiv 2009/128/EG (24),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Nästa steg för en hållbar europeisk framtid: EU-åtgärder för hållbarhet (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Nästa steg för en hållbar europeisk framtid: EU-åtgärder för hållbarhet (COM(2016)0739),

| — | med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (25),

| — | med beaktande av 2017 års rapport från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat som har utarbetats i enlighet med resolutionerna 6/2, 31/10 och 32/8 (26) från FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års rapport från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat som har utarbetats i enlighet med resolutionerna 6/2, 31/10 och 32/8 (26) från FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den genomförandeplan för ökad tillgång till växtskyddsmedel med låg risk och ett snabbare införande i medlemsstaterna av ett integrerat växtskydd som expertgruppen för hållbart växtskydd utarbetat och som rådet antog den 28 juni 2016 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den genomförandeplan för ökad tillgång till växtskyddsmedel med låg risk och ett snabbare införande i medlemsstaterna av ett integrerat växtskydd som expertgruppen för hållbart växtskydd utarbetat och som rådet antog den 28 juni 2016 (27),

| — | med beaktande av resolutionen från Frankrikes senat av den 19 maj 2017 om att begränsa användningen av bekämpningsmedel i EU (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Frankrikes senat av den 19 maj 2017 om att begränsa användningen av bekämpningsmedel i EU (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (29),

| — | med beaktande av den vetenskapliga studien av den 18 oktober 2017 om biomassan för flygande insekter (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga studien av den 18 oktober 2017 om biomassan för flygande insekter (30),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8–0045/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8–0045/2019), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG om hållbar användning av bekämpningsmedel (härefter direktivet) fastställer flera åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel genom att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön, och genom att främja användningen av integrerat växtskydd och andra alternativa strategier eller tekniker för växtskydd såsom icke-kemiska alternativ och växtskyddsmedel med låg risk enligt definitionen i förordning (EG) nr 1107/2009, med syftet att minska beroendet av bekämpningsmedel och skydda människors och djurs hälsa och miljön. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG om hållbar användning av bekämpningsmedel (härefter direktivet) fastställer flera åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel genom att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön, och genom att främja användningen av integrerat växtskydd och andra alternativa strategier eller tekniker för växtskydd såsom icke-kemiska alternativ och växtskyddsmedel med låg risk enligt definitionen i förordning (EG) nr 1107/2009, med syftet att minska beroendet av bekämpningsmedel och skydda människors och djurs hälsa och miljön.

| B. | Direktivet är ett värdefullt verktyg för att säkerställa att miljön, ekosystemen samt människors och djurs hälsa är väl skyddade från farliga ämnen i bekämpningsmedel, samtidigt som man tillhandahåller hållbara och ekologiska lösningar för fler och mer varierade verktyg för att sätta stopp för och förhindra skördeförluster orsakade av skadedjur, sjukdomar, ogräs och invasiva främmande arter, och bekämpa uppkomsten av patogenresistens. Ett fullständigt och heltäckande genomförande av direktivet är en förutsättning för att uppnå en hög skyddsnivå och åstadkomma en övergång till hållbart jordbruk, en produktion av säkra och hälsosamma livsmedel och en giftfri miljö som säkerställer en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa. |
| --- | --- |

B.

Direktivet är ett värdefullt verktyg för att säkerställa att miljön, ekosystemen samt människors och djurs hälsa är väl skyddade från farliga ämnen i bekämpningsmedel, samtidigt som man tillhandahåller hållbara och ekologiska lösningar för fler och mer varierade verktyg för att sätta stopp för och förhindra skördeförluster orsakade av skadedjur, sjukdomar, ogräs och invasiva främmande arter, och bekämpa uppkomsten av patogenresistens. Ett fullständigt och heltäckande genomförande av direktivet är en förutsättning för att uppnå en hög skyddsnivå och åstadkomma en övergång till hållbart jordbruk, en produktion av säkra och hälsosamma livsmedel och en giftfri miljö som säkerställer en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa.

| C. | Integrerat växtskydd kan visserligen bidra till att förhindra skördeförluster orsakade av skadedjur, men huvudsyftet är att göra det möjligt för användare av bekämpningsmedel att övergå till metoder och produkter som är minst skadliga för människors hälsa och miljön, i enlighet med artikel 14 i direktivet. Parlamentet konstaterar att många studier faktiskt har visat att användningen av bekämpningsmedel kan minskas avsevärt utan några negativa effekter på avkastningen. |
| --- | --- |

C.

Integrerat växtskydd kan visserligen bidra till att förhindra skördeförluster orsakade av skadedjur, men huvudsyftet är att göra det möjligt för användare av bekämpningsmedel att övergå till metoder och produkter som är minst skadliga för människors hälsa och miljön, i enlighet med artikel 14 i direktivet. Parlamentet konstaterar att många studier faktiskt har visat att användningen av bekämpningsmedel kan minskas avsevärt utan några negativa effekter på avkastningen.

| D. | Direktivet ska läsas tillsammans med de andra två viktiga lagstiftningsinstrumenten som täcker ett bekämpningsmedels hela livscykel, från dess utsläppande på marknaden (förordning (EG) nr 1107/2009) till fastställandet av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (förordning (EG) nr 396/2005). Det är därför omöjligt att nå direktivets mål att skydda människors hälsa och miljön från de risker som förknippas med användningen av bekämpningsmedel utan att genomföra och verkställa hela ”bekämpningsmedelspaketet” fullt ut. |
| --- | --- |

D.

Direktivet ska läsas tillsammans med de andra två viktiga lagstiftningsinstrumenten som täcker ett bekämpningsmedels hela livscykel, från dess utsläppande på marknaden (förordning (EG) nr 1107/2009) till fastställandet av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester (förordning (EG) nr 396/2005). Det är därför omöjligt att nå direktivets mål att skydda människors hälsa och miljön från de risker som förknippas med användningen av bekämpningsmedel utan att genomföra och verkställa hela ”bekämpningsmedelspaketet” fullt ut.

| E. | För att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön bör kommissionen och medlemsstaterna ta itu med förfalskade och olagliga bekämpningsmedel samt det oroväckande problemet med importerade jordbruksprodukter som behandlats med kemikalier som antingen är förbjudna eller begränsade i EU. |
| --- | --- |

E.

För att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön bör kommissionen och medlemsstaterna ta itu med förfalskade och olagliga bekämpningsmedel samt det oroväckande problemet med importerade jordbruksprodukter som behandlats med kemikalier som antingen är förbjudna eller begränsade i EU.

| F. | Kommissionens och medlemsstaternas nuvarande praxis när det gäller godkännande av verksamma ämnen och växtskyddsmedel är inte förenlig med målen för och syftet med direktivet. Denna nuvarande praxis är ett hinder för att uppnå högsta möjliga skyddsnivå och åstadkomma en övergång till en hållbar jordbrukssektor och en giftfri miljö. |
| --- | --- |

F.

Kommissionens och medlemsstaternas nuvarande praxis när det gäller godkännande av verksamma ämnen och växtskyddsmedel är inte förenlig med målen för och syftet med direktivet. Denna nuvarande praxis är ett hinder för att uppnå högsta möjliga skyddsnivå och åstadkomma en övergång till en hållbar jordbrukssektor och en giftfri miljö.

| G. | De tillgängliga uppgifterna visar tydligt att genomförandet av direktivet inte är tillräckligt anpassat till relevant EU-politik på området för bekämpningsmedel, jordbruk och hållbar utveckling, framför allt men inte enbart till den gemensamma jordbrukspolitiken och förordningen om växtskyddsmedel. Direktivet, i kombination med relaterade åtgärder på EU-nivå, har stor potential att ytterligare förbättra och ge mervärde åt nationella insatser och åtgärder i jordbrukssektorn och att stärka skyddet för miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

G.

De tillgängliga uppgifterna visar tydligt att genomförandet av direktivet inte är tillräckligt anpassat till relevant EU-politik på området för bekämpningsmedel, jordbruk och hållbar utveckling, framför allt men inte enbart till den gemensamma jordbrukspolitiken och förordningen om växtskyddsmedel. Direktivet, i kombination med relaterade åtgärder på EU-nivå, har stor potential att ytterligare förbättra och ge mervärde åt nationella insatser och åtgärder i jordbrukssektorn och att stärka skyddet för miljön och människors hälsa.

| H. | Det nuvarande regelverket, inbegripet datakraven, utformades för att bedöma och hantera kemiska växtskyddsmedel och passar därför dåligt för biologiska verksamma ämnen och produkter med låg risk. Detta dåligt anpassade regelverk gör att marknadsinträdet för biologiska växtskyddsmedel med låg risk kraftigt försenas, och ofta avskräcker sökande. Detta hindrar innovation och hämmar konkurrenskraften för EU:s jordbruk. Det leder också till att mer än 60 verksamma ämnen, som enligt kommissionen bör bytas ut, inte ersätts på grund av att det saknas säkrare alternativ, inbegripet biologiska verksamma ämnen med låg risk. |
| --- | --- |

H.

Det nuvarande regelverket, inbegripet datakraven, utformades för att bedöma och hantera kemiska växtskyddsmedel och passar därför dåligt för biologiska verksamma ämnen och produkter med låg risk. Detta dåligt anpassade regelverk gör att marknadsinträdet för biologiska växtskyddsmedel med låg risk kraftigt försenas, och ofta avskräcker sökande. Detta hindrar innovation och hämmar konkurrenskraften för EU:s jordbruk. Det leder också till att mer än 60 verksamma ämnen, som enligt kommissionen bör bytas ut, inte ersätts på grund av att det saknas säkrare alternativ, inbegripet biologiska verksamma ämnen med låg risk.

| I. | Det råder brist på växtskyddsmedel med låg risk, även biologiska sådana. Av sammanlagt nästan 500 tillgängliga ämnen på EU-marknaden är det endast 13, varav 12 är biologiska, som godkänts som verksamma ämnen med låg risk. Det bristfälliga genomförandet av direktivet har skapat orättvisa villkor i Europa, med olika nationell praxis som hindrar hållbara alternativ på marknaden från att användas på bästa sätt. Den här situationen har gjort det svårt för alternativa icke-kemiska lågriskprodukter att i tillräcklig utsträckning ta sig in på EU-marknaden, vilket gör dem mindre attraktiva för jordbrukare som i stället kanske väljer mer kostnadseffektiva alternativ på kort sikt. Bristen på växtskyddsmedel med låg risk, inbegripet biologiska sådana, hindrar utvecklingen och genomförandet av integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

I.

Det råder brist på växtskyddsmedel med låg risk, även biologiska sådana. Av sammanlagt nästan 500 tillgängliga ämnen på EU-marknaden är det endast 13, varav 12 är biologiska, som godkänts som verksamma ämnen med låg risk. Det bristfälliga genomförandet av direktivet har skapat orättvisa villkor i Europa, med olika nationell praxis som hindrar hållbara alternativ på marknaden från att användas på bästa sätt. Den här situationen har gjort det svårt för alternativa icke-kemiska lågriskprodukter att i tillräcklig utsträckning ta sig in på EU-marknaden, vilket gör dem mindre attraktiva för jordbrukare som i stället kanske väljer mer kostnadseffektiva alternativ på kort sikt. Bristen på växtskyddsmedel med låg risk, inbegripet biologiska sådana, hindrar utvecklingen och genomförandet av integrerat växtskydd.

| J. | Ekologiskt jordbruk spelar en viktig roll som system med liten användning av bekämpningsmedel och bör uppmuntras mer. |
| --- | --- |

J.

Ekologiskt jordbruk spelar en viktig roll som system med liten användning av bekämpningsmedel och bör uppmuntras mer.

| K. | Det finns alltfler belägg för att Europas insektspopulation drastiskt minskar, vilket kopplas till den nuvarande nivån av användning av bekämpningsmedel. Det har konstaterats att antalet insekter har minskat markant, vilket har negativa effekter på hela ekosystemet och den biologiska mångfalden, men också på jordbrukssektorn och dess framtida ekonomiska tillstånd och produktion. |
| --- | --- |

K.

Det finns alltfler belägg för att Europas insektspopulation drastiskt minskar, vilket kopplas till den nuvarande nivån av användning av bekämpningsmedel. Det har konstaterats att antalet insekter har minskat markant, vilket har negativa effekter på hela ekosystemet och den biologiska mångfalden, men också på jordbrukssektorn och dess framtida ekonomiska tillstånd och produktion.

| L. | EU står för närvarande vid ett vägskäl som kommer att avgöra jordbrukssektorns framtid och unionens möjligheter att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel, framför allt genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ger stora möjligheter att bättre samordna och harmonisera politiken samt genomföra direktivet, och att underlätta övergången till mer miljömässigt hållbara jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

L.

EU står för närvarande vid ett vägskäl som kommer att avgöra jordbrukssektorns framtid och unionens möjligheter att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel, framför allt genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ger stora möjligheter att bättre samordna och harmonisera politiken samt genomföra direktivet, och att underlätta övergången till mer miljömässigt hållbara jordbruksmetoder.

| M. | Användningen av konventionella växtskyddsmedel diskuteras alltmer offentligt på grund av de potentiella riskerna för människors och djurs hälsa och miljön. |
| --- | --- |

M.

Användningen av konventionella växtskyddsmedel diskuteras alltmer offentligt på grund av de potentiella riskerna för människors och djurs hälsa och miljön.

| N. | Det är viktigt att främja utvecklingen av alternativa förfaranden eller tekniker för att minska beroendet av konventionella bekämpningsmedel och hantera den ökande resistensen mot konventionella växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

N.

Det är viktigt att främja utvecklingen av alternativa förfaranden eller tekniker för att minska beroendet av konventionella bekämpningsmedel och hantera den ökande resistensen mot konventionella växtskyddsmedel.

| O. | Enligt förordning (EG) nr 1107/2009 är rådet skyldigt att säkerställa att de föreskrivna verksamhetskrav som avses i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (31) införlivar principerna för integrerat växtskydd, inklusive god växtskyddssed och icke-kemiska metoder för växtskydd, skadedjursbekämpning och odling. |
| --- | --- |

O.

Enligt förordning (EG) nr 1107/2009 är rådet skyldigt att säkerställa att de föreskrivna verksamhetskrav som avses i bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (31) införlivar principerna för integrerat växtskydd, inklusive god växtskyddssed och icke-kemiska metoder för växtskydd, skadedjursbekämpning och odling.

| P. | Genomförandet av integrerat växtskydd är obligatoriskt i EU, i enlighet med direktivet. Medlemsstaterna och de lokala myndigheterna bör lägga större vikt vid en hållbar användning av bekämpningsmedel, inklusive alternativa växtskyddsmedel med låg risk. |
| --- | --- |

P.

Genomförandet av integrerat växtskydd är obligatoriskt i EU, i enlighet med direktivet. Medlemsstaterna och de lokala myndigheterna bör lägga större vikt vid en hållbar användning av bekämpningsmedel, inklusive alternativa växtskyddsmedel med låg risk.

| Q. | En ”hållbar användning” av bekämpningsmedel kan inte uppnås utan att hänsyn tas till människors exponering för kombinationer av verksamma ämnen och tillsatsämnen, samt deras kumulativa och eventuella sammanlagda effekter och synergieffekter på människors hälsa. |
| --- | --- |

Q.

En ”hållbar användning” av bekämpningsmedel kan inte uppnås utan att hänsyn tas till människors exponering för kombinationer av verksamma ämnen och tillsatsämnen, samt deras kumulativa och eventuella sammanlagda effekter och synergieffekter på människors hälsa.

Viktiga slutsatser

| 1. | Europaparlamentet påminner om de specifika målen i den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel, till exempel minimeringen av faror och risker för hälsan och miljön till följd av användningen av bekämpningsmedel; förbättrade kontroller av användningen och spridningen av bekämpningsmedel; minskade halter av skadliga verksamma ämnen, bland annat genom att de farligaste ämnena ersätts med säkrare (även icke-kemiska) alternativ; incitament för odling där mycket lite eller inget bekämpningsmedel behövs, och inrättande av ett öppet system för att rapportera och övervaka framsteg när det gäller att uppfylla strategins mål, inklusive genom utarbetande av lämpliga indikatorer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att man måste utvärdera genomförandet av direktivet tillsammans med EU:s övergripande politik för bekämpningsmedel, däribland bestämmelserna i förordningen om växtskyddsmedel, i förordning (EU) nr 528/2012 (förordningen om biocidprodukter) (32), i förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester och i förordning (EG) nr 178/2002 (den allmänna livsmedelslagstiftningen) (33). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att trots de ansträngningar som gjorts räcker inte medlemsstaternas genomförande av direktivet generellt sett för att uppfylla direktivets huvudsakliga mål och utnyttja dess fulla potential och minska de allmänna risker som orsakas av bekämpningsmedel samtidigt som också beroendet av bekämpningsmedel minskas, för att främja övergången till ekologiskt hållbara och säkra växtskyddstekniker och genomföra de välbehövliga förbättringarna av miljön och hälsan som var direktivets egentliga syfte. Parlamentet beklagar att kommissionens rapport om genomförandet av direktivet lämnats in tre år försent. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att direktivets genomförande måste vara heltäckande och omfatta alla nödvändiga aspekter och att det inte räcker att genomföra vissa delar men inte andra, för att direktivets övergripande syfte att åstadkomma en hållbar användning av bekämpningsmedel ska uppnås. Parlamentet understryker att genomförandet av metoder för integrerat växtskydd, såsom icke-kemiska alternativ och växtskyddsmedel med låg risk, spelar en särskilt viktig roll i arbetet med att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sin framstegsrapport från 2017 konstaterar att det finns stora brister i medlemsstaternas nationella handlingsplaner, och antyder att vissa länder gör mindre för att skydda miljön och hälsan, vilket kan leda till illojal marknadskonkurrens och undergräva den inre marknaden. Parlamentet förbehåller sig rätten att anmäla de medlemsstater som inte uppfyller kraven till kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker oro för att omkring 80 % av medlemsstaternas nationella handlingsplaner saknar specifik information om hur man ska mäta uppnåendet av flera mål och riktmärken, särskilt riktmärken för integrerat växtskydd och skydd av vattenmiljöer. Parlamentet betonar att detta avsevärt komplicerar processen för att mäta medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppfylla direktivets huvudsakliga mål och syfte. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över att de nationella handlingsplanerna är inkonsekventa i fastställandet av kvantitativa mål, riktmärken, åtgärder och tidsplaner för olika åtgärdsområden, vilket gör det omöjligt att bedöma de eventuella framsteg som gjorts. Parlamentet beklagar att endast fem nationella handlingsplaner fastställer högt uppsatta mätbara mål, varav fyra avser riskminskning och endast en minskad användning. Parlamentet beklagar att endast elva medlemsstater har tagit fram en reviderad nationell handlingsplan, trots att tidsfristen för översyn löpte ut i slutet av 2017. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar det faktum att många medlemsstater inte har satsat tillräckligt på metoder för integrerat växtskydd, baserat på dess åtta principer enligt vilka icke-kemiska alternativ till bekämpningsmedel prioriteras. Parlamentet beklagar att en av de största utmaningarna när det gäller genomförandet av integrerat växtskydd, som utgör grunden för direktivet, verkar vara avsaknaden av lämpliga bekämpningsåtgärder och metoder för att bedöma efterlevnaden i medlemsstaterna samt tydliga regler och vägledning. Parlamentet understryker det faktum att ett omfattande genomförande av integrerat växtskydd är en nyckelåtgärd för att minska beroendet av bekämpningsmedel i ett hållbart jordbruk som är miljövänligt, ekonomiskt hållbart och socialt ansvarsfullt samt bidrar till Europas livsmedelsförsörjning samtidigt som den biologiska mångfalden liksom människors och djurs hälsa stärks, landsbygdsekonomin gynnas och lantbrukarnas kostnader minskas genom att spridningen på marknaden av icke-kemiska alternativ och bekämpningsmedel med låg risk underlättas i de olika europeiska områdena. Parlamentet betonar att ytterligare ekonomiska incitament och utbildningsåtgärder behövs för att öka enskilda jordbruksföretags användning av integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att integrerat växtskydd utgör ett värdefullt verktyg för jordbrukare i kampen mot skadedjur och sjukdomar och för att de ska få avkastning på sin produktion. Parlamentet konstaterar att det finns ett dubbelt syfte med en ökad användning av integrerat växtskydd, nämligen att stärka skyddet av miljön och den biologiska mångfalden och att sänka kostnaderna för att jordbrukare ska gå över till mer hållbara alternativ och minska användningen av konventionella bekämpningsmedel. Parlamentet anser att det krävs mer insatser för att uppmuntra användningen av integrerat växtskydd genom forskning och medlemsstaternas rådgivande organ. Parlamentet påminner om att integrerat växtskydd kan fylla en viktig funktion när det gäller att minska den mängd och de olika sorters bekämpningsmedel som används. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att biologisk bekämpning, i verktygslådan för integrerat växtskydd, handlar om att främja eller införa nyttiga arter som äter upp skadedjursbestånden och på så sätt reglerar dem och håller dem i schack. Parlamentet understryker därför vikten av att välja hållbara, biologiska, fysiska och andra icke-kemiska metoder framför kemiska bekämpningsmedel, om dessa erbjuder tillräcklig skadedjursbekämpning. Parlamentet betonar därför också betydelsen av att använda kemiska bekämpningsmedel på ett selektivt och riktat sätt eftersom de skadedjursbekämpande nyttiga arterna annars riskerar att utplånas, vilket innebär att grödorna blir mer sårbara för framtida angrepp. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet oroas av att mycket få framsteg har gjorts när det gäller att främja och stimulera innovation, utveckling och användning av icke-kemiska lågriskalternativ till konventionella bekämpningsmedel. Parlamentet konstaterar att endast ett fåtal nationella handlingsplaner innehåller incitament för registrering av sådana produkter och metoder. Parlamentet understryker att mindre användningsområden är särskilt sårbara på grund av bristen på relevanta verksamma ämnena. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att en hållbar och ansvarsfull användning av bekämpningsmedel är en förutsättning för godkännande av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar den avsaknad av tillgängliga verksamma ämnen och växtskyddsmedel med låg risk som främst beror på en långdragen process för utvärdering, godkännande och registrering, vilket delvis har att göra med att den kortare tiden för godkännande på 120 dagar för sådana fall sällan uppfylls på medlemsstatsnivå. Parlamentet betonar att den nuvarande situationen inte är förenlig med principerna om att främja och genomföra integrerat växtskydd, och betonar vikten av tillgång till bekämpningsmedel med låg risk, lämplig forskning och utbyte av bästa praxis inom och mellan medlemsstaterna för att fullt ut utnyttja den potential som integrerat växtskydd erbjuder. Parlamentet anser att en snabbare godkännandeprocess skulle stimulera forskare inom industrin att ta fram nya verksamma ämnen med låg risk, inklusive innovativa lågriskämnen, och på så sätt se till att jordbrukarna har tillräckliga växtskyddsverktyg till sitt förfogande och ge dem möjlighet att snabbare övergå till hållbara växtskyddsmedel och effektivisera det integrerade växtskyddet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att ökad resistens mot bekämpningsmedel leder till ökad användning och ökat beroende. Parlamentet konstaterar att jordbrukarna betalar ett högt pris för en större användning och ett större beroende av bekämpningsmedel, både i form av höga insatskostnader och på grund av förlorad avkastning när jorden utarmas och jordkvaliteten försämras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att en ökad tillgång till växtskyddsmedel med låg risk på marknaden skulle minska risken för resistens mot verksamma ämnen liksom de effekter som de växtskyddsmedel som vanligtvis används har på icke-målarter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar i detta avseende att resistens mot verksamma ämnen i bekämpningsmedel är biologiskt oundvikligt när det gäller skadedjur som snabbt förökar sig och sjukdomar som snabbt sprids, och att detta är ett växande problem. Parlamentet betonar därför att man måste välja hållbara, biologiska, fysiska och andra icke-kemiska metoder framför kemiska bekämpningsmedel, om dessa erbjuder tillräcklig skadedjursbekämpning. Parlamentet påminner om att kemiska bekämpningsmedel bör användas selektivt och på ett riktat sätt. Parlamentet betonar att dessa skadedjursbekämpande nyttiga arter annars riskerar att utplånas och grödorna att bli mer sårbara för framtida angrepp. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar vidare att den största minskningen av mängden bekämpningsmedel sannolikt kommer att ske till följd av systemförändringar som minskar mottagligheten för skadedjursangrepp, främjar strukturell och biologisk mångfald framför monokultur och fortlöpande odling samt minskar skadedjurens resistens mot verksamma ämnen. Parlamentet framhåller därför att man behöver fokusera på att finansiera och integrera agroekologiska metoder som gör hela jordbrukssystemet mer motståndskraftigt mot skadedjur. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken i sin nuvarande form inte i tillräckligt hög grad uppmuntrar och ger incitament till en minskning av jordbrukens beroende av bekämpningsmedel och till en användning av ekologisk produktionsteknik. Parlamentet anser att det behövs specifika politiska instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 för att få jordbrukare att förändra sin användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag om den nya gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 inte införlivar principen om integrerat växtskydd i de verksamhetskrav som avses i bilaga III till detta förslag. Parlamentet understryker att bristen på samordning mellan direktivet och den nya modellen för den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att göra att det i praktiken blir svårare att minska beroendet av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att de flesta medlemsstater använder nationella riskindikatorer för att helt eller delvis göra en bedömning av bekämpningsmedlens skadliga inverkan. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna, trots den uttryckliga skyldigheten i artikel 15 i direktivet, fortfarande inte har enats om harmoniserade riskindikatorer på EU-nivå, vilket gör det näst intill omöjligt att jämföra framstegen i olika medlemsstater och i EU som helhet. Parlamentet välkomnar att den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel, den 25 januari 2019, antog harmoniserade riskindikatorer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av biologisk mångfald och robusta ekosystem, framför allt bin och andra pollinerande insekter, som behövs för att åstadkomma en välmående och hållbar jordbrukssektor. Parlamentet understryker att skyddet av biologisk mångfald inte enbart handlar om att skydda miljön utan också om att säkerställa en tryggad livsmedelsförsörjning för Europa i framtiden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den fortsatta och eventuellt irreversibla förlusten av biologisk mångfald i Europa och över den drastiska minskningen av bevingade insekter, däribland pollinerare, vilket stöds av resultaten från den vetenskapliga studien från oktober 2017 om biomassan för flygande insekter (34), enligt vilken populationen av flygande insekter i 63 naturskyddsområden i Tyskland har minskat med över 75 % på 27 år. Parlamentet betonar dessutom den kraftiga minskningen av vanliga fågelarter i Europa, som eventuellt beror på den minskade insektspopulationen. Parlamentet noterar vidare de oavsiktliga effekterna av bekämpningsmedel på jord och jordorganismer (35) och andra icke-målarter. Parlamentet anser att bekämpningsmedel är en av de viktigaste faktorerna till att insekter, fågelarter på jordbruksmark och andra icke-målorganismer minskar, och betonar dessutom Europas behov av att gå över till mer hållbara bekämpningsmedel och öka antalet icke-kemiska alternativ och växtskyddsmedel med låg risk för jordbrukare. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet insisterar på att neonikotinoidbaserade bekämpningsmedel spelar en särskild roll när det gäller den oroväckande minskningen av bipopulationer runtom i Europa, vilket har framkommit i flera internationella studier som ligger till grund för framställningar från allmänheten som har undertecknats av hundratusentals människor i olika delar av Europa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Parlamentet erkänner betydelsen av nationella handlingsplaner och integrerat växtskydd för att kraftigt minska användningen av bekämpningsmedel i syfte att undvika irreversibel förlust av biologisk mångfald samtidigt som agroekologiska åtgärder och ekologiskt jordbruk gynnas när det är möjligt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vidare att hållbara jordbruksalternativ måste utvecklas för att minska klimatförändringarnas effekter på livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över den fortsatta användningen av bekämpningsmedel med verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande eller toxiska för reproduktion, eller har hormonstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur. Parlamentet betonar att användningen av sådana bekämpningsmedel inte är förenlig med direktivets mål och syfte. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att vattenmiljön är särskilt känslig för bekämpningsmedel. Parlamentet välkomnar det faktum att medlemsstaterna har vidtagit en rad åtgärder för att skydda den från bekämpningsmedel. Parlamentet beklagar dock att de flesta medlemsstater inte har fastställt kvantitativa mål och tidsplaner för åtgärder som ska skydda vattenmiljön från bekämpningsmedel samt att de som har gjort så inte har fastställt hur uppnåendet av riktmärken och mål ska mätas. Parlamentet anser också att övervakningen av de bekämpningsmedel som för närvarande används i vattenmiljön bör förbättras. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att jordbruk är en av de främsta orsakerna till att vattenförekomster inte lyckas uppnå god kemisk status, eftersom det leder till förorening på grund av bekämpningsmedel. Parlamentet framhåller att det är mer kostnadseffektivt att förhindra bekämpningsmedel från att komma in i sötvattensystem än med teknik för att avlägsna sådana medel, och att medlemsstaterna måste ge jordbrukare lämpliga incitament i detta avseende. Parlamentet erkänner i detta sammanhang även vikten av att genomföra ramdirektivet för vatten för att förbättra vattenkvaliteten. Parlamentet välkomnar de framsteg som medlemsstaterna har gjort för att hantera prioriterade ämnen, vilket har lett till att fler vattenförekomster uppfyller normerna för ämnen som kadmium, bly och nickel samt bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att förstöringen av vattenresurser har gjort att dricksvattenleverantörer allt oftare måste vidta ytterligare reningsåtgärder för att få dricksvattnet att uppfylla de gränsvärden för bekämpningsmedel som föreskrivs i rådets direktiv 98/83/EG om kvaliteten på dricksvatten, och att det är konsumenterna som står för kostnaderna och inte förorenarna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att vissa bekämpningsmedel är internationellt erkända som långlivade organiska föroreningar på grund av sin potential vad gäller långväga transport, persistens i miljön, förmåga att biomagnifiera under hela livsmedelskedjan och bioackumulera i ekosystemen samt sina mycket negativa effekter på människors hälsa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att alla medlemsstater har infört utbildnings- och certifieringssystem för användningen av växtskyddsmedel, men beklagar att vissa medlemsstater inte fullföljer sina utbildningsskyldigheter för alla de ämnen som anges i bilaga I. Parlamentet betonar vikten av att utbilda användare för att säkerställa en säker och hållbar användning av växtskyddsmedel. Parlamentet anser att åtskillnad bör göras mellan yrkesmässiga och övriga användare, eftersom de inte omfattas av samma skyldigheter. Parlamentet betonar att både yrkesmässiga och övriga användare av växtskyddsmedel bör få lämplig utbildning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar den potential som användningen av intelligent teknik och precisionsjordbruk erbjuder som ett sätt att bättre hantera växtskyddsmedel och förhindra att de sprids i områden där de inte behövs, till exempel med hjälp av drönare och GPS med precisionsteknik. Parlamentet betonar vidare att användningen av sådana lösningar kan förbättras i medlemsstaterna om de skulle integreras bättre i utbildningskurser och certifieringssystem för användare av bekämpningsmedel i de nationella handlingsplanerna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att växtskyddsmedel inte bara används inom jordbruket utan även för ogräs- och skadedjursbekämpning i områden som används av allmänheten eller av utsatta grupper enligt definitionen i artikel 12a i direktivet, bland annat offentliga parker och järnvägar. Växtskyddsmedel bör inte användas i sådana områden. Parlamentet välkomnar att flera medlemsstater och många regionala och lokala myndigheter har vidtagit åtgärder för att begränsa eller förbjuda användningen av bekämpningsmedel i områden som används av allmänheten eller utsatta grupper. Parlamentet konstaterar dock att det saknas mätbara mål i de flesta medlemsstater. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker oro över att många medlemsstater inte har tolkat kravet i artikel 12a på rätt sätt, eftersom de tolkar det som om endast icke-jordbruksanvändning avses, när utsatta grupper, t.ex. grupper enligt definitionen i förordning (EG) nr 1107/2009, faktiskt inbegriper invånare som är utsatta för hög exponering av bekämpningsmedel på längre sikt. Parlamentet konstaterar dessutom att kommissionen har bekräftat att det inte finns några juridiska skäl till varför jordbrukstillämpning bör undantas från bestämmelserna i artikel 12. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar medlemsstaternas fortsatta stöd för ekologiskt jordbruk som ett system med liten användning av bekämpningsmedel. Parlamentet välkomnar att antalet ekologiska jordbruk har fortsatt öka i unionen, men konstaterar att framstegen fortfarande varierar stort mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att ekologiska jordbrukare drabbas av ekonomiska förluster när deras mark och ekologiska produkter kontamineras genom användningen av bekämpningsmedel på angränsande gårdar, via exempelvis avdrift från besprutning med bekämpningsmedel och rörelser av långlivade verksamma ämnen i miljön. Parlamentet noterar att ekologiska jordbrukare därför, på grund av åtgärder som ligger utanför deras kontroll, kan tvingas sälja sina produkter som konventionella, och förlora möjligheten ta ut ett högre pris, eller till och med få sitt certifikat indraget. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna vanligtvis har system för att samla in information om akut förgiftning med bekämpningsmedel, men att uppgifternas tillförlitlighet och användning är ifrågasatt. Parlamentet betonar att relativt få system för insamling av information om kronisk förgiftning har inrättats. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att det av Efsas senaste rapport om bekämpningsmedelsrester i livsmedel framgick att 97,2 % av alla prover i hela Europa låg inom de lagstadgade gränsvärdena enligt EU-lagstiftningen, vilket visar att systemet för livsmedelsproduktion är extremt strikt och säkert. |
| --- | --- |

38.

Rekommendationer

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att slutföra direktivets genomförande utan vidare dröjsmål. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla relevanta aktörer ingår i intressegruppers verksamhet som rör växtskyddsmedel, inklusive allmänheten, enligt direktiv 2003/35/EG och Århuskonventionen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera proaktivt i det praktiska genomförandet av direktivet för att identifiera brister och specifika områden som kräver särskild uppmärksamhet för att skydda människors hälsa och miljön, och att inte inskränka sig till de vanliga nationella mekanismerna för införlivande och kontroll. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekräfta att EU måste agera utan dröjsmål och gå över till en mer hållbar användning av bekämpningsmedel och att medlemsstaterna har huvudansvaret för att genomföra en sådan praxis. Parlamentet betonar att snabba åtgärder är nödvändiga. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa de etablerade tidslinjerna för att lämna in reviderade nationella handlingsplaner. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har lämnat in dem att göra det omedelbart, och denna gång med tydliga kvantitativa mål och ett mätbart övergripande mål om en omedelbar och långsiktigt effektiv minskning av bekämpningsmedlens risker och effekter, inklusive tydligt definierade årliga minskningsmål, med särskilt fokus på eventuella effekter på pollinerare samt främjandet och användningen av hållbara icke-kemiska alternativ och växtskyddsmedel med låg risk, i linje med principerna om integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett ambitiöst bindande mål för hela EU för att minska användningen av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla riktlinjer för alla principer om integrerat växtskydd och deras genomförande. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende fastställa riktlinjer för inrättandet av kriterier för mätning och bedömning av genomförandet av integrerat växtskydd i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja bekämpningsmedel med låg risk, och att prioritera icke-kemiska alternativ och metoder som medför minst risk för människors hälsa och miljön, samtidigt som de säkerställer ett effektivt och ändamålsenligt skydd av grödor. Parlamentet betonar att de ekonomiska incitamenten för att jordbrukare ska välja dessa alternativ måste stärkas för att det ska bli framgångsrikt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera mer på att främja utveckling, forskning, registrering och marknadsföring av lågriskalternativ och biologiska alternativ, bland annat genom att öka finansieringsmöjligheterna inom Horisont Europa och den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet påminner om betydelsen av att välja hållbara, biologiska, fysiska och andra icke-kemiska metoder snarare än kemiska bekämpningsmedel, om dessa erbjuder tillräcklig skadedjursbekämpning. Parlamentet påminner om mervärdet av ekologiskt hållbara och säkra växtskyddsmetoder. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan vidare dröjsmål fullgöra sitt åtagande enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet om att lägga fram en unionsstrategi för en icke-toxisk miljö som främjar innovation och utveckling av hållbara alternativ, inbegripet icke-kemiska lösningar. Parlamentet förväntar sig att kommissionen tar särskild hänsyn till bekämpningsmedlens inverkan på miljön och människors hälsa i denna strategi. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser mer fokus på riskminskning, eftersom en omfattande användning av lågriskämnen kan vara skadligare än en begränsad användning av högriskämnen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktivet och dess genomförande stämmer bättre överens med relaterad EU-lagstiftning och EU-politik, särskilt bestämmelserna enligt den gemensamma jordbrukspolitiken och förordning (EG) nr 1107/2009, och att framför allt integrera principerna om integrerat växtskydd som rättsliga krav i den gemensamma jordbrukspolitiken, enligt artikel 14 i direktivet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att strikt begränsa antalet nödvändiga användningsundantag enligt förordning (EG) nr 1107/2009, och att uppdatera de relevanta vägledningsdokumenten för att säkerställa att riskbedömningen av bekämpningsmedel avspeglar verklig exponering under verkliga förhållanden och tar hänsyn till alla eventuella effekter på hälsan och miljön. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna ges möjlighet att tillämpa integrerat växtskydd som en del av miljöanpassningsåtgärderna i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar att den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel nyligen antog harmoniserade riskindikatorer och uppmanar medlemsstaterna att gå vidare med antagandet och genomförandet av harmoniserade riskindikatorer såsom kommissionen nyligen föreslog, för att noggrant övervaka effekterna av minskningen av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett fullt fungerande och transparent system för regelbunden insamling av statistiska uppgifter om användning av bekämpningsmedel, effekterna av yrkesmässig och icke-yrkesmässig exponering för bekämpningsmedel på människors och djurs hälsa, och förekomsten av bekämpningsmedelsrester i miljön, särskilt i mark och vatten. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskningsprogram som syftar till att fastställa hur användningen av bekämpningsmedel påverkar människors hälsa, med beaktande av alla toxikologiska och långsiktiga effekter, inbegripet immunotoxicitet, hormonstörning och neuroutvecklingstoxicitet, och med fokus på effekterna av prenatal exponering för bekämpningsmedel på barns hälsa. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa en riskbaserad strategi på hanteringen och användningen av de växtskyddsmedel som vanligtvis används, baserat på oberoende vetenskapliga rön som expertgranskats. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, före utgången av sin nuvarande mandatperiod, lägga fram ett särskilt lagstiftningsförslag om ändring av förordning (EG) nr 1107/2009, vid sidan av den allmänna översynen i samband med Refit-initiativet, i syfte att lägga till en definition och en separat kategori för ”naturligt förekommande ämnen” och ”naturidentiska ämnen”, för vilken kriteriet är den befintliga förekomsten av och exponeringen för ämnet i naturen, och för att införa ett rigoröst och snabbt förfarande för utvärdering, godkännande och registrering av biologiska bekämpningsmedel med låg risk, i linje med sin resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung och av den 13 september 2018 om genomförandet av förordningen om växtskyddsmedel, förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt genomförande av unionens skyldigheter enligt protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar och 2004 års Stockholmskonvention om långlivade organiska föroreningar, och att därför göra mer för att sätta stopp för tillverkning, saluföring och användning av bekämpningsmedel med långlivade organiska föroreningar, tillsammans med införandet av bestämmelser om bortskaffande av avfall som innehåller eller är kontaminerat av något av dessa ämnen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att oberoende rådgivningstjänster med utbildad personal är tillgängliga för att ge slutanvändare råd om och utbildning i hållbar användning av bekämpningsmedel, och framför allt integrerat växtskydd. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större vikt vid ytterligare investeringar och forskning i utvecklingen och användningen av precisionsteknik och digital teknik för jordbruket för att växtskyddsmedel ska bli effektivare och på så sätt avsevärt minska beroendet av bekämpningsmedel, i enlighet med direktivets syfte, vilket minskar yrkesmässiga användares såväl som allmänhetens exponering. Parlamentet anser att användningen av digitalisering eller precisionsjordbruk inte bör leda till att jordbrukare blir beroende av resurser eller finansiellt skuldsatta. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte längre tillåta användning av växtskyddsmedel i områden som används av allmänheten eller utsatta grupper, enligt definitionen i artikel 3.14 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma skyddet av utsatta grupper, enligt definitionen i artikel 3.14 i förordning (EG) nr 1107/2009, särskilt med tanke på den rådande bristen på skydd för personer som bor på landsbygden nära odlingar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att föreslå omedelbara förbud mot användningen av bekämpningsmedel inom ett långt avstånd från invånarnas hem, skolor, lekplatser, förskolor och sjukhus. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i fortsatt forskning om bekämpningsmedlens inverkan på icke-målarter, och att vidta omedelbara åtgärder för att minimera den. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en jordbruksmodell, som bygger på förebyggande och indirekta växtskyddsstrategier vilka syftar till att minska användningen av externa resurser och på multifunktionella naturligt förekommande ämnen. Parlamentet erkänner behovet av mer forskning om och utveckling av förebyggande och indirekta agroekologiska strategier för växtskydd. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera mer i anpassningsmetoder som förhindrar agrokemiska ämnen från att nå ytvatten och djupvatten, samt i åtgärder som syftar till att begränsa eventuellt läckage av dessa ämnen till vattendrag, floder och hav. Parlamentet rekommenderar att användningen av sådana ämnen förbjuds på mark där avrinning till grundvatten kan ske. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att man på grundval av användardatabaser och försäljningssiffror regelbundet måste utvärdera proportionaliteten mellan den mängd bekämpningsmedel som säljs och det jordbruksområde där de ska användas. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en fullständig och enhetlig tillämpning av de farobaserade uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är mutagena, cancerframkallande eller toxiska för reproduktion eller som har hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt tillämpa förbudet mot import av förbjudna bekämpningsmedel till EU från tredjeländer, och att öka kontrollerna av importerade livsmedel. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga alla tillgängliga åtgärder för att säkerställa efterlevnad, inklusive att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte har fullföljt skyldigheten att genomföra direktivet fullt ut. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta kraftfulla åtgärder mot medlemsstater som systematiskt missbrukar undantag för förbjudna bekämpningsmedel som innehåller neonikotinoider. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att principen om att förorenaren betalar är genomförd fullt ut och tillämpas i praktiken när det gäller skydd av vattenresurser. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att Horisont Europa bör tillhandahålla tillräcklig finansiering för att främja utvecklingen av strategier för växtskydd utifrån ett systemiskt tillvägagångssätt, som kombinerar innovativ agroekologisk teknik och förebyggande åtgärder för att minska användningen av externa resurser till ett minimum. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en alleuropeisk plattform för hållbar användning av bekämpningsmedel som för samman sektorspecifika aktörer och representanter på lokal och regional nivå så att de lättare ska kunna dela och utbyta information om bästa praxis när det gäller att minska användningen av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 71.

(2)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 7.

(3)  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

(4)  EUT L 136, 29.5.2007, s. 3.

(5)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

(7)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.

(8)  EUT L 229, 29.6.2004, s. 23.

(9)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(10)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(11)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 32.

(12)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(13)  EUT L 201, 1.8.2009, s. 36.

(14)  EUT L 310, 25.11.2009, s. 29.

(15)  EUT L 226, 24.8.2013, s. 1.

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=celex:52006DC0372

(17)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 62.

(18)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 51.

(19)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 184.

(20)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 117.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2018)0057.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2018)0356.

(23)  EUT L 324, 10.12.2009, s. 1.

(24)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=114

(25)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.

(26)  http://www.pan-uk.org/site/wp-content/uploads/United-Nations-Report-of-the-Special-Rapporteur-on-the-right-to-food.pdf

(27)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10041-2016-ADD-1/en/pdf

(28)  http://www.senat.fr/leg/ppr16-477.html

(29)  Antagna texter, P8_TA(2019)0023.

(30)  Caspar A. Hallmann m.fl. More than 75 % decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas, PLOS, 18 oktober 2017 – http://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(31)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1).

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(34)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(35)  https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/71

---

P8_TA(2019)0083

Genomförande av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om genomförandet av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (2018/2108(INI))

(2020/C 449/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (1),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 114 och 168, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 114 och 168,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 juni 2011Mot moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 juni 2011Mot moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem (4),

| — | med beaktande av de fleråriga folkhälsoprogrammen för perioderna 2003–2008 (5), 2008–2013 (6) respektive 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fleråriga folkhälsoprogrammen för perioderna 2003–2008 (5), 2008–2013 (6) respektive 2014–2020 (7),

| — | med beaktande av kommissionens rapporter av den 4 september 2015 och av den 21 september 2018 om tillämpningen av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (COM(2015)0421, COM(2018)0651), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapporter av den 4 september 2015 och av den 21 september 2018 om tillämpningen av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (COM(2015)0421, COM(2018)0651),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018 om en digital omvandling av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, om medborgarinflytande och ett hälsosammare samhälle (COM(2018)0233), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018 om en digital omvandling av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, om medborgarinflytande och ett hälsosammare samhälle (COM(2018)0233),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 18 juli 2018 om medlemsstaternas uppgifter om gränsöverskridande hälso- och sjukvård under 2016 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 18 juli 2018 om medlemsstaternas uppgifter om gränsöverskridande hälso- och sjukvård under 2016 (8),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut 2011/890/EU av den 22 december 2011 om regler för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter med ansvar för e-hälsa (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut 2011/890/EU av den 22 december 2011 om regler för inrättande, förvaltning och drift av ett nätverk av nationella myndigheter med ansvar för e-hälsa (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020, särskilt den uttryckliga gränsöverskridande dimensionen (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020, särskilt den uttryckliga gränsöverskridande dimensionen (COM(2012)0736),

| — | med beaktande av kommissionens halvtidsutvärdering av handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 (COM(2017)0586), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens halvtidsutvärdering av handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 (COM(2017)0586),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2008 om sällsynta sjukdomar (COM(2008)0679) och rådets rekommendation av den 8 juni 2009 om en satsning avseende sällsynta sjukdomar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 november 2008 om sällsynta sjukdomar (COM(2008)0679) och rådets rekommendation av den 8 juni 2009 om en satsning avseende sällsynta sjukdomar (10),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 5 september 2014 om tillämpningen av dess meddelande om sällsynta sjukdomar (COM(2014)0548), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 5 september 2014 om tillämpningen av dess meddelande om sällsynta sjukdomar (COM(2014)0548),

| — | med beaktande av rekommendationerna om de europeiska referensnätverken för sällsynta sjukdomar från EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar av den 31 januari 2013 och tillägget till dessa av den 10 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna om de europeiska referensnätverken för sällsynta sjukdomar från EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar av den 31 januari 2013 och tillägget till dessa av den 10 juni 2015,

| — | med beaktande av revisionsrättens bakgrundsdokument från maj 2018 om gränsöverskridande hälso- och sjukvård i EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens bakgrundsdokument från maj 2018 om gränsöverskridande hälso- och sjukvård i EU (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2017Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2017Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (COM(2017)0534),

| — | med beaktande av den interinstitutionella proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interinstitutionella proklamationen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (12),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0046/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0046/2019), och av följande skäl:

| A. | Hälso- och sjukvårdssystem till överkomligt pris för alla i EU och medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att säkerställa en hög nivå av folkhälsa, socialt skydd, social sammanhållning och social rättvisa, genom att de upprätthåller och säkerställer allmän tillgång. Patienternas livskvalitet tillerkänns stor betydelse i bedömningar av hälso- och sjukvårdens kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

A.

Hälso- och sjukvårdssystem till överkomligt pris för alla i EU och medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att säkerställa en hög nivå av folkhälsa, socialt skydd, social sammanhållning och social rättvisa, genom att de upprätthåller och säkerställer allmän tillgång. Patienternas livskvalitet tillerkänns stor betydelse i bedömningar av hälso- och sjukvårdens kostnadseffektivitet.

| B. | I enlighet med artikel 168.7 i EUF-fördraget respekterar direktiv 2011/24/EU (nedan kallat direktivet) varje medlemsstats frihet att fatta lämpliga beslut om hälso- och sjukvård och påverkar eller inkräktar inte på de grundläggande etiska val som berörda myndigheter i medlemsstaterna gör. Både utbudet av tjänster som tillhandahålls och finansieringen av dessa tjänster varierar mellan olika medlemsstater. Direktivet erbjuder EU-medborgarna andra möjligheter till hälso- och sjukvård, utöver dem som finns i deras eget land. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 168.7 i EUF-fördraget respekterar direktiv 2011/24/EU (nedan kallat direktivet) varje medlemsstats frihet att fatta lämpliga beslut om hälso- och sjukvård och påverkar eller inkräktar inte på de grundläggande etiska val som berörda myndigheter i medlemsstaterna gör. Både utbudet av tjänster som tillhandahålls och finansieringen av dessa tjänster varierar mellan olika medlemsstater. Direktivet erbjuder EU-medborgarna andra möjligheter till hälso- och sjukvård, utöver dem som finns i deras eget land.

| C. | Hälsa kan betraktas som en grundläggande rättighet enligt artiklarna 2 (om rätten till liv) och 35 (om hälsoskydd) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Hälsa kan betraktas som en grundläggande rättighet enligt artiklarna 2 (om rätten till liv) och 35 (om hälsoskydd) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| D. | Hälso- och sjukvårdssystemen i EU står inför utmaningar på grund av en åldrande befolkning, budgetbegränsningar, ökad förekomst av kroniska och sällsynta sjukdomar, problem med att tillförsäkra grundläggande hälso- och sjukvård i landsbygdsområden samt höga läkemedelspriser. Medlemsstaterna ansvarar för att upprätta, uppdatera och över gränserna utbyta information om en katalog över läkemedel som det råder brist på, för att säkerställa att basläkemedel finns tillgängliga. |
| --- | --- |

D.

Hälso- och sjukvårdssystemen i EU står inför utmaningar på grund av en åldrande befolkning, budgetbegränsningar, ökad förekomst av kroniska och sällsynta sjukdomar, problem med att tillförsäkra grundläggande hälso- och sjukvård i landsbygdsområden samt höga läkemedelspriser. Medlemsstaterna ansvarar för att upprätta, uppdatera och över gränserna utbyta information om en katalog över läkemedel som det råder brist på, för att säkerställa att basläkemedel finns tillgängliga.

| E. | Den hälso- och sjukvård som allmänheten behöver kan ibland bäst tillhandahållas i en annan medlemsstat, på grund av närhet, lättillgänglighet, vårdens specialiserade art eller kapacitetsbrist, exempelvis brist på basläkemedel, i den egna medlemsstaten. |
| --- | --- |

E.

Den hälso- och sjukvård som allmänheten behöver kan ibland bäst tillhandahållas i en annan medlemsstat, på grund av närhet, lättillgänglighet, vårdens specialiserade art eller kapacitetsbrist, exempelvis brist på basläkemedel, i den egna medlemsstaten.

| F. | Resultatet av rapporten om tillämpningen av direktivet visar att 2015 hade inte alla medlemsstater genomfört direktivet fullt ut eller på korrekt sätt. |
| --- | --- |

F.

Resultatet av rapporten om tillämpningen av direktivet visar att 2015 hade inte alla medlemsstater genomfört direktivet fullt ut eller på korrekt sätt.

| G. | Hälso- och sjukvårdssektorn är en viktig del av EU:s ekonomi och uppgår till 10 % av dess BNP – en siffra som skulle kunna stiga till 12,6 % fram till 2060 på grund av socioekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

G.

Hälso- och sjukvårdssektorn är en viktig del av EU:s ekonomi och uppgår till 10 % av dess BNP – en siffra som skulle kunna stiga till 12,6 % fram till 2060 på grund av socioekonomiska faktorer.

| H. | Enligt artikel 20 i direktivet har kommissionen en skyldighet att lägga fram en genomföranderapport om tillämpningen av direktivet vart tredje år. Kommissionen bör kontinuerligt utvärdera och regelbundet lägga fram information om patientflöden, om patientrörlighetens administrativa, sociala och ekonomiska dimensioner och om hur de europeiska referensnätverken och de nationella kontaktpunkterna fungerar. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 20 i direktivet har kommissionen en skyldighet att lägga fram en genomföranderapport om tillämpningen av direktivet vart tredje år. Kommissionen bör kontinuerligt utvärdera och regelbundet lägga fram information om patientflöden, om patientrörlighetens administrativa, sociala och ekonomiska dimensioner och om hur de europeiska referensnätverken och de nationella kontaktpunkterna fungerar.

| I. | Enligt kommissionens rapport av den 21 september 2018 om tillämpningen av direktivet är det fortfarande svårt för medborgarna att ta reda på hur de kan utöva sina rättigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. För att garantera en säker patientrörlighet krävs ytterligare tydlighet och öppenhet gällande de villkor som styr vårdgivarnas arbete. |
| --- | --- |

I.

Enligt kommissionens rapport av den 21 september 2018 om tillämpningen av direktivet är det fortfarande svårt för medborgarna att ta reda på hur de kan utöva sina rättigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. För att garantera en säker patientrörlighet krävs ytterligare tydlighet och öppenhet gällande de villkor som styr vårdgivarnas arbete.

| J. | I kommissionens meddelande om e-hälsa av den 25 april 2018 konstateras att hälso- och sjukvårdssystemen kräver reformer och innovativa lösningar för att bli mer motståndskraftiga, tillgängliga och effektiva. Användningen av ny teknik och digitala verktyg bör därför stärkas för att höja kvaliteten på hälso- och sjukvårdstjänster och göra dem mer hållbara. |
| --- | --- |

J.

I kommissionens meddelande om e-hälsa av den 25 april 2018 konstateras att hälso- och sjukvårdssystemen kräver reformer och innovativa lösningar för att bli mer motståndskraftiga, tillgängliga och effektiva. Användningen av ny teknik och digitala verktyg bör därför stärkas för att höja kvaliteten på hälso- och sjukvårdstjänster och göra dem mer hållbara.

| K. | Direktivet utgör en tydlig rättslig grund för samarbete och samverkan inom EU i fråga om utvärdering av medicinsk teknik, e-hälsa, sällsynta sjukdomar och säkerhets- och kvalitetsnormer för tjänster och produkter inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

K.

Direktivet utgör en tydlig rättslig grund för samarbete och samverkan inom EU i fråga om utvärdering av medicinsk teknik, e-hälsa, sällsynta sjukdomar och säkerhets- och kvalitetsnormer för tjänster och produkter inom hälso- och sjukvården.

| L. | EU-medborgare har rätt att få specialiserad vård i sin egen medlemsstat. Antalet patienter som utnyttjar den rätt till gränsöverskridande vård som föreskrivs i direktivet, inbegripet förebyggande medicinska tester, undersökningar och hälsokontroller, ökar dock bara väldigt långsamt. |
| --- | --- |

L.

EU-medborgare har rätt att få specialiserad vård i sin egen medlemsstat. Antalet patienter som utnyttjar den rätt till gränsöverskridande vård som föreskrivs i direktivet, inbegripet förebyggande medicinska tester, undersökningar och hälsokontroller, ökar dock bara väldigt långsamt.

| M. | Vaccinationsprogrammen omfattas inte av direktivet, fastän de hör till EU:s mest verkningsfulla strategier och trots att de är svåråtkomliga för invånarna i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

Vaccinationsprogrammen omfattas inte av direktivet, fastän de hör till EU:s mest verkningsfulla strategier och trots att de är svåråtkomliga för invånarna i vissa medlemsstater.

| N. | Inte alla medlemsstater kunde lämna uppgifter eller information om de patienter som reser utomlands. Datainsamlingen är dessutom inte alltid jämförbar medlemsstaterna emellan. |
| --- | --- |

N.

Inte alla medlemsstater kunde lämna uppgifter eller information om de patienter som reser utomlands. Datainsamlingen är dessutom inte alltid jämförbar medlemsstaterna emellan.

| O. | I ett samråd som kommissionen nyligen anordnade stödde 83 % av de tillfrågade att medicinska uppgifter kan lämnas ut i syfte att bedriva forskning och förbättra patienternas hälsotillstånd (13). En eventuell framtida integration av hälso- och sjukvårdssystemen måste ur digital synvinkel garantera att det är hälso- och sjukvårdssystemen och patienterna som är huvudansvariga för att skydda och förvalta dessa uppgifter, i syfte att garantera rättvisa, hållbarhet och patientsäkerhet. |
| --- | --- |

O.

I ett samråd som kommissionen nyligen anordnade stödde 83 % av de tillfrågade att medicinska uppgifter kan lämnas ut i syfte att bedriva forskning och förbättra patienternas hälsotillstånd (13). En eventuell framtida integration av hälso- och sjukvårdssystemen måste ur digital synvinkel garantera att det är hälso- och sjukvårdssystemen och patienterna som är huvudansvariga för att skydda och förvalta dessa uppgifter, i syfte att garantera rättvisa, hållbarhet och patientsäkerhet.

| P. | Den patientrörlighet i EU som omfattas av direktivets tillämpningsområde är fortfarande relativt låg och har inte haft några betydande budgetkonsekvenser för de nationella hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

P.

Den patientrörlighet i EU som omfattas av direktivets tillämpningsområde är fortfarande relativt låg och har inte haft några betydande budgetkonsekvenser för de nationella hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet.

| Q. | Medlemsstaterna ansvarar för att ge tillgång till den hälso- och sjukvård som människor behöver och för att säkerställa att ersättning utbetalas för alla relevanta kostnader. Medlemsstaternas nationella hälso- och sjukvårdsväsen ansvarar för att fastställa de kriterier som gör det möjligt för medborgare att vårdas i en annan medlemsstat. I ett avsevärt antal medlemsstater stöter patienterna fortfarande på betydande hinder i kontakterna med hälso- och sjukvårdssystemen. Den administrativa bördan skulle kunna fördröja utbetalningen av ersättning. Denna situation förvärrar bara den fragmenterade tillgången till tjänster och bör därför åtgärdas genom en bättre samordning staterna emellan. |
| --- | --- |

Q.

Medlemsstaterna ansvarar för att ge tillgång till den hälso- och sjukvård som människor behöver och för att säkerställa att ersättning utbetalas för alla relevanta kostnader. Medlemsstaternas nationella hälso- och sjukvårdsväsen ansvarar för att fastställa de kriterier som gör det möjligt för medborgare att vårdas i en annan medlemsstat. I ett avsevärt antal medlemsstater stöter patienterna fortfarande på betydande hinder i kontakterna med hälso- och sjukvårdssystemen. Den administrativa bördan skulle kunna fördröja utbetalningen av ersättning. Denna situation förvärrar bara den fragmenterade tillgången till tjänster och bör därför åtgärdas genom en bättre samordning staterna emellan.

| R. | Det europeiska sjukförsäkringskortet regleras genom förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen och dess genomförande skiljer sig väsentligt åt från en medlemsstat till en annan. Det är viktigt med ett enhetligt genomförande av det europeiska sjukförsäkringskortet och en ökad samordning mellan medlemsstaterna för att minska den befintliga administrativa bördan och garantera snabb och icke-diskriminerande ersättning till patienter, samtidigt som den fria rörligheten för EU-medborgare garanteras. |
| --- | --- |

R.

Det europeiska sjukförsäkringskortet regleras genom förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen och dess genomförande skiljer sig väsentligt åt från en medlemsstat till en annan. Det är viktigt med ett enhetligt genomförande av det europeiska sjukförsäkringskortet och en ökad samordning mellan medlemsstaterna för att minska den befintliga administrativa bördan och garantera snabb och icke-diskriminerande ersättning till patienter, samtidigt som den fria rörligheten för EU-medborgare garanteras.

| S. | Patienter ställs fortfarande inför praktiska och rättsliga svårigheter när de använder recept från en medlemsstat i en annan. |
| --- | --- |

S.

Patienter ställs fortfarande inför praktiska och rättsliga svårigheter när de använder recept från en medlemsstat i en annan.

| T. | De nationella kontaktpunkternas uppgift är att säkerställa att patienterna får rätt information så att de kan fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

T.

De nationella kontaktpunkternas uppgift är att säkerställa att patienterna får rätt information så att de kan fatta välgrundade beslut.

| U. | De nationella kontaktpunkterna är fortfarande inte tillräckligt kända bland allmänheten, vilket påverkar deras effektivitet. Huruvida de nationella kontaktpunkterna är effektiva och förmår att nå ut beror på det stöd de får från både EU och medlemsstaterna och på vad det finns för kommunikationskanaler, utbyte av god praxis och information, bland annat kontaktinformation, och riktlinjer för remittering av patienter. |
| --- | --- |

U.

De nationella kontaktpunkterna är fortfarande inte tillräckligt kända bland allmänheten, vilket påverkar deras effektivitet. Huruvida de nationella kontaktpunkterna är effektiva och förmår att nå ut beror på det stöd de får från både EU och medlemsstaterna och på vad det finns för kommunikationskanaler, utbyte av god praxis och information, bland annat kontaktinformation, och riktlinjer för remittering av patienter.

| V. | Det finns stora skillnader mellan de olika nationella kontaktpunkterna när det gäller funktionssätt, tillgänglighet, synlighet och fördelning av resurser, både kvalitativt och kvantitativt. |
| --- | --- |

V.

Det finns stora skillnader mellan de olika nationella kontaktpunkterna när det gäller funktionssätt, tillgänglighet, synlighet och fördelning av resurser, både kvalitativt och kvantitativt.

| W. | En Eurobarometerundersökning från maj 2015 (14) visar att patienter inte får tillräcklig information om sina rättigheter i fråga om gränsöverskridande hälso- och sjukvård och att färre än 20 % av medborgarna upplever att de är väl informerade. |
| --- | --- |

W.

En Eurobarometerundersökning från maj 2015 (14) visar att patienter inte får tillräcklig information om sina rättigheter i fråga om gränsöverskridande hälso- och sjukvård och att färre än 20 % av medborgarna upplever att de är väl informerade.

| X. | Den gränsöverskridande hälso- och sjukvården kommer endast att vara effektiv om patienter, omsorgsgivare, hälso- och sjukvårdspersonal och andra berörda parter är väl informerade om den, och bestämmelserna på området är allmänt tillgängliga och åtkomliga. |
| --- | --- |

X.

Den gränsöverskridande hälso- och sjukvården kommer endast att vara effektiv om patienter, omsorgsgivare, hälso- och sjukvårdspersonal och andra berörda parter är väl informerade om den, och bestämmelserna på området är allmänt tillgängliga och åtkomliga.

| Y. | Patienter, omsorgsgivare och hälso- och sjukvårdspersonal ställs fortfarande inför en stor brist på information om patienters rättigheter i allmänhet och i synnerhet de rättigheter som fastställs i direktivet. |
| --- | --- |

Y.

Patienter, omsorgsgivare och hälso- och sjukvårdspersonal ställs fortfarande inför en stor brist på information om patienters rättigheter i allmänhet och i synnerhet de rättigheter som fastställs i direktivet.

| Z. | Hälso- och sjukvårdspersonal hanterar mycket känsliga, patientrelaterade frågor som ställer krav på tydlig och lättförståelig kommunikation. Språkbarriärer skulle kunna stå i vägen för överföringen av information mellan hälso- och sjukvårdspersonalen och patienterna. |
| --- | --- |

Z.

Hälso- och sjukvårdspersonal hanterar mycket känsliga, patientrelaterade frågor som ställer krav på tydlig och lättförståelig kommunikation. Språkbarriärer skulle kunna stå i vägen för överföringen av information mellan hälso- och sjukvårdspersonalen och patienterna.

| AA. | I ett antal medlemsstater kan ersättningsförfarandena göras åtskilligt bättre och enklare, särskilt när det gäller recept, särläkemedel, farmaceutiska läkemedel samt uppföljningsbehandling och -förfaranden. |
| --- | --- |

AA.

I ett antal medlemsstater kan ersättningsförfarandena göras åtskilligt bättre och enklare, särskilt när det gäller recept, särläkemedel, farmaceutiska läkemedel samt uppföljningsbehandling och -förfaranden.

| AB. | I sex medlemsstater och i Norge finns det för närvarande inga system för förhandstillstånd alls, vilket ger patienterna frihet att välja och minskar den administrativa bördan. |
| --- | --- |

AB.

I sex medlemsstater och i Norge finns det för närvarande inga system för förhandstillstånd alls, vilket ger patienterna frihet att välja och minskar den administrativa bördan.

| AC. | Det finns ett antal bilaterala avtal mellan medlemsstater och regioner med gemensam gräns som skulle kunna ligga till grund för bästa praxis för att vidareutveckla gränsöverskridande hälso- och sjukvård i hela EU. |
| --- | --- |

AC.

Det finns ett antal bilaterala avtal mellan medlemsstater och regioner med gemensam gräns som skulle kunna ligga till grund för bästa praxis för att vidareutveckla gränsöverskridande hälso- och sjukvård i hela EU.

Genomförande

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen vidtagit för att bedöma om medlemsstaterna har införlivat direktivet på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar fördelarna med direktivet när det gäller att förtydliga reglerna om gränsöverskridande hälso- och sjukvård och att säkerställa tillgång till säker gränsöverskridande hälso- och sjukvård av hög kvalitet i unionen, liksom när det gäller att uppnå patientrörlighet i enlighet med domstolens rättspraxis. Parlamentet uttrycker besvikelse över att många medlemsstater inte fullständigt har genomfört kraven för att garantera patienträttigheter. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa att direktivet genomförs på rätt sätt, och därmed garanterar en hög skyddsnivå för folkhälsan som bidrar till att förbättra medborgarnas hälsa, samtidigt som principen om fri rörlighet för personer inom den inre marknaden respekteras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sina rapporter om tillämpningen av direktivet vart tredje år och att överlämna dem till parlamentet och rådet i enlighet med detta. Parlamentet betonar hur viktigt det är att samla in uppgifter för statistiska ändamål om patienter som reser utomlands för behandling, och att analysera skälen till patientflödena mellan länder. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att varje år, när så är möjligt, offentliggöra uppdelade uppgifter om de tjänster som tillhandahållits och de totala ersättningsbelopp som betalats ut av respektive medlemsstat inom ramen för den gränsöverskridande hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till patientens livskvalitet och vårdresultaten för patienten i utvärderingen av kostnadseffektiviteten för direktivets genomförande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras åtagande att ge kommissionen stöd och all nödvändig information som de har tillgång till, så att kommissionen kan genomföra sin bedömning och utarbeta dessa rapporter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta riktlinjer för genomförande, särskilt på de områden där direktivet växelverkar med förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen, och att säkerställa bättre samordning i detta avseende mellan alla berörda parter inom institutionerna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör införliva direktivet på ett korrekt sätt för att säkerställa tillgänglig gränsöverskridande hälso- och sjukvård av hög kvalitet för patienter, och följa de lagstadgade tidsfristerna för genomförande. Parlamentet erkänner att specifika förbättringar kan göras vad gäller tillgången till receptbelagda läkemedel och kontinuiteten hos behandlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inlemma vaccinationsprogrammen i detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de positiva effekterna av initiativ som t.ex. det europeiska sjukförsäkringskortet, vilket utfärdas kostnadsfritt och gör det möjligt för vem som helst som är försäkrad genom eller omfattas av ett lagstadgat socialförsäkringssystem att kostnadsfritt eller till reducerat pris få läkarvård i en annan medlemsstat. Parlamentet betonar vikten av framgångsrikt samarbete mellan institutionerna för att inte det europeiska sjukförsäkringskortet ska missbrukas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa tydlighet och öppenhet gällande de villkor som styr vårdgivarnas arbete. Parlamentet understryker vikten av att vårdgivare och yrkesutövare har en yrkesansvarsförsäkring, i enlighet med direktivet och direktiv 2005/36/EG, för att förbättra kvaliteten på hälso- och sjukvården och öka patientskyddet. |
| --- | --- |

9.

Finansiering

| 10. | Europaparlamentet påminner om att finansieringen av gränsöverskridande hälso- och sjukvård åligger medlemsstaterna, som ersätter kostnaderna i enlighet med de fastställda bestämmelserna. Dessutom påminner parlamentet om att kommissionen genom hälsoprogrammen stöder det samarbete som avses i kapitel IV i direktivet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker i detta sammanhang allvarlig oro över den föreslagna minskningen av anslagen för folkhälsoprogrammet. Parlamentet upprepar sitt krav på att folkhälsoprogrammet åter ska få bli ett robust fristående program med ökad finansiering i nästa fleråriga budgetram för 2021–2027, i syfte att genomföra de av FN:s mål för hållbar utveckling som har med folkhälsa, hälsosystem och miljörelaterade problem att göra, och säkerställa en ambitiös hälso- och sjukvårdspolitik, med särskilt fokus på gränsöverskridande utmaningar, inbegripet i synnerhet en ordentlig ökning av EU:s gemensamma insatser i kampen mot cancer, för förebyggande, upptäckt och hantering i ett tidigt skede av kroniska och sällsynta sjukdomar, bland annat ärftliga och pandemiska sjukdomar samt sällsynta cancerformer, för bekämpning av antimikrobiell resistens och enklare tillgång till gränsöverskridande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av Europeiska socialfonden, europeiska struktur- och investeringsfonderna för hälsa och Europeiska regionala utvecklingsfonden, bland annat Interregprogrammet, när det gäller att förbättra hälsotjänster och minska ojämlikhet i hälsa mellan regioner och socialgrupper i alla medlemsstater. Parlamentet begär att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden också ska användas till att förbättra och underlätta gränsöverskridande hälso- och sjukvård i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

12.

Patientrörlighet

| 13. | Europaparlamentet noterar att det finns fyra orsaker till låg patientrörlighet: i) vissa medlemsstater var ganska sena med att genomföra direktivet, ii) allmänhetens medvetenhet om den allmänna rätten till ersättning är extremt låg, iii) vissa medlemsstater har infört hinder, såsom administrativa bördor, som begränsar gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och iv) information om de patienter som söker hälso- och sjukvård i en annan medlemsstat på grundval av direktivet saknas eller är ofullständig. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att vissa system för förhandstillstånd verkar onödigt besvärliga och/eller restriktiva i förhållande till antalet ansökningar varje år. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta den strukturerade dialogen med medlemsstaterna och ge större klarhet i fråga om krav på förhandstillstånd och därmed knutna ersättningsvillkor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för medlemsstaterna så att människor, om ett system med förhandstillstånd finns, kan jämföra behandlingar utomlands med den behandling som finns i den egna medlemsstaten utifrån den vägledande principen om kostnadseffektivitet för patienterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att begränsningar i tillämpningen av direktivet, såsom krav på förhandstillstånd eller begränsningar för ersättning bör vara nödvändiga och proportionerliga och inte leda till godtycklig eller social diskriminering, inte får medföra omotiverade hinder för den fria rörligheten för patienter och tjänster och inte heller bör innebära överdrivna bördor för de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till de svårigheter som en förskottsbetalning i samband med gränsöverskridande behandling kan utgöra för patienter med låga inkomster. Parlamentet noterar att systemen med förhandstillstånd är till för att underlätta medlemsstaternas planering och skydda patienterna från behandlingar där det finns allvarliga och särskilda problem med vårdens kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar med oro att i vissa medlemsstater har försäkringsbolag bedrivit godtycklig diskriminering eller skapat omotiverade hinder för patienters och tjänsters fria rörlighet, vilket har fått negativa ekonomiska konsekvenser för patienterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna med kraft att underrätta kommissionen om alla beslut att införa begränsningar för ersättningen för kostnader i enlighet med artikel 7.9 i direktivet samt orsakerna till detta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater ibland beviljar lägre ersättningsnivåer för gränsöverskridande hälso- och sjukvård som tillhandahålls av privata eller icke-kontrakterade vårdgivare på deras eget territorium än för gränsöverskridande hälso- och sjukvård som tillhandahålls av offentliga eller kontrakterade vårdgivare. Parlamentet anser att man bör garantera samma ersättningsnivåer för privat hälso- och sjukvård som för offentlig hälso- och sjukvård, under förutsättning att vårdens kvalitet och säkerhet kan säkerställas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att utvärdera, anpassa och förenkla ersättningsförfarandena för patienter som får gränsöverskridande vård, däribland genom att förtydliga ersättningen för uppföljningsvård och -förfaranden, och att inrätta samordnande gemensamma kontaktpunkter hos relevanta försäkringsbolag på sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att tillämpningen av direktivet om telemedicin – hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahålls på distans – har lett till viss oklarhet i fråga om ersättningssystem, eftersom vissa medlemsstater ersätter eller tillhandahåller samråd med allmänläkare eller specialistläkare på distans, medan andra inte gör det. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja anpassandet av ersättningsbestämmelserna i enlighet med artiklarna 7.1 och 4.1 så att de också gäller för telemedicin, där så är lämpligt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina strategier till att omfatta ersättning för telemedicin. |
| --- | --- |

21.

Gränsregioner

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och gränsregionerna att fördjupa samarbetet inom gränsöverskridande hälso- och sjukvård på ett effektivt och ekonomiskt hållbart sätt, bland annat genom att tillhandahålla tillgänglig, tillräcklig och begriplig information, för att säkra bästa möjliga vård för patienterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och stimulera ett strukturellt utbyte av bästa praxis mellan gränsregioner. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda denna bästa praxis till att även förbättra hälso- och sjukvården i andra regioner. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att stärka sammanhållningen mellan gränsregionerna genom att inrätta en gränsöverskridande EU-mekanism för att ta itu med några av de rättsliga och administrativa hinder som dessa regioner ställs inför. |
| --- | --- |

23.

Information till patienter

| 24. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som de nationella kontaktpunkterna spelar i att tillhandahålla information till patienter och hjälpa dem att fatta välgrundade beslut om att eventuellt söka hälso- och sjukvård i andra EU-länder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera ytterligare i utvecklandet och främjandet av lättillgängliga och väl synliga nationella kontaktpunkter och e-hälsoplattformar för patienterna, som bör tillhandahålla användarvänlig, digitalt tillgänglig och hinderfri information för patienter och hälso- och sjukvårdspersonal på flera språk. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att tillsammans med patientorganisationer utarbeta riktlinjer för hur de nationella kontaktpunkterna ska fungera för att ytterligare underlätta och avsevärt förbättra hur det strukturella utbytet av information och praxis fungerar, i syfte att skapa harmoniserade, förenklade och patientvänliga förfaranden, blanketter och handböcker, och sätta de nationella kontaktpunkterna i kontakt med de informationskällor och den sakkunskap som finns i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillräcklig finansiering så att de nationella kontaktpunkterna kan utarbeta heltäckande information, och uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet bland de nationella kontaktpunkterna i hela unionen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att e-hälsa potentiellt kan förbättra patienternas tillgång till information om möjligheterna med gränsöverskridande hälso- och sjukvård och om sina rättigheter enligt direktivet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin tur med kraft uppmana vårdgivare och sjukhus att på förhand tillhandahålla patienter en korrekt och uppdaterad kostnadsberäkning för behandlingen utomlands, inklusive läkemedel, arvoden, övernattningar och tilläggsavgifter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, till gagn för nationella experter och genom informationskampanjer, skapa klarhet i dagens komplicerade rättsläge som har sin grund i samspelet mellan direktivet och förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med behöriga nationella myndigheter, nationella kontaktpunkter, europeiska referensnätverk, patientorganisationer och nätverk för hälso- och sjukvårdspersonal organisera omfattande informationskampanjer för allmänheten, vilka bör bedrivas också med hjälp av nya digitala möjligheter och utformas för att främja en strukturell medvetenhet om patienters rättigheter och skyldigheter enligt direktivet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att tillhandahålla lättillgänglig information om förfarandena för hur patienter kan lämna in klagomål i fall där deras rättigheter enligt direktivet inte har respekterats eller till och med kränkts. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utarbetar riktlinjer för vilket slags information som de nationella kontaktpunkterna bör tillhandahålla, särskilt förteckningen över vilka behandlingar som är föremål för förhandstillstånd och vilka som inte är det, samt vilka kriterier och förfaranden som gäller. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga vikt vid behovet av att fastslå varför det är nödvändigt med sådan tillgång till gränsöverskridande hälso- och sjukvård som gör att den fria rörligheten garanteras samtidigt som hälso- och sjukvård inte blir ett självändamål, då organisationen av hälso- och sjukvårdssystemen tillhör den nationella behörigheten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ökat samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter i allmänhet, och inte enbart genom de nationella kontaktpunkterna, och att vidare bedöma vilka fördelarna är med befintliga samarbetsinitiativ, i synnerhet i gränsöverskridande regioner, som garanterar medborgarna tillgång till säker och effektiv hälso- och sjukvård av hög kvalitet. |
| --- | --- |

34.

Sällsynta sjukdomar, sällsynta cancerformer och europeiska referensnätverk

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av ett EU-omfattande samarbete för att säkerställa ett ändamålsenligt, gemensamt utnyttjande av kunskap, information och resurser för att ta itu med sällsynta och kroniska sjukdomar, bland annat sällsynta cancerformer, i hela EU på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende kommissionen att stödja inrättandet av specialiserade centrum för sällsynta sjukdomar i EU, som bör integreras helt i de europeiska referensnätverken. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att man anknyter till de åtgärder som redan vidtagits för att öka allmänhetens medvetenhet om och förståelse för sällsynta sjukdomar och sällsynta cancerformer, och för att öka anslagen till forskning och utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera patienter med sällsynta sjukdomar ytterligare tillgång till information, läkemedel och medicinsk behandling i hela EU, och att eftersträva en förbättrad tillgång till korrekta diagnoser i ett tidigt skede. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med att sällsynta sjukdomar registreras i så låg utsträckning och ytterligare utarbeta och främja gemensamma standarder för delning och utbyte av uppgifter mellan register för sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att förbättra modellerna för patientföljsamhet, som bör bygga på de mest stabila rönen från metaanalyser och storskaliga empiriska studier, och bör spegla verkligheten i medicinsk praxis och erbjuda rekommendationer för att göra patienter mer följsamma till sin behandling, i synnerhet när det gäller kroniska sjukdomar, vilket är en viktig barometer för att mäta hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar betydelsen och mervärdet av rörlighet i hela EU för hälso- och sjukvårdspersonal, under både utbildning och yrkesliv, och av deras särskilda roll i att förbättra kunskap och expertis om sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen bör inleda en ny ansökningsomgång för att utveckla nya europeiska referensnätverk, och fortsätta att stödja utvecklingen och utvidgningen av referensnätverksmodellen för att råda bot på geografiska skillnader och brister på expertis. Parlamentet betonar dock att en utvidgning av referensnätverken inte får ha en skadlig inverkan på hur de befintliga nätverken fungerar, under uppstartsfasen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar osäkerheten kring de europeiska referensnätverkens funktionssätt och deras samspel med nationella hälso- och sjukvårdssystem och andra EU-program. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja medlemsstaterna och de europeiska referensnätverken i arbetet med att fastställa klara och transparenta regler för remittering av patienter, och att nå en överenskommelse om vilken form av stöd som medlemsstaterna ska tillhandahålla de europeiska referensnätverken. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att genomföra en handlingsplan via det europeiska gemensamma programmet för sällsynta sjukdomar för att fortsätta att på ett hållbart sätt utveckla och finansiera de europeiska referensnätverken och de patientnätverk som stöder dem. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja vårdgivarna inom de europeiska referensnätverken och att integrera referensnätverken i sina hälso- och sjukvårdssystem genom att anpassa sina lagar och andra författningar och hänvisa till de europeiska referensnätverken i sina nationella planer för sällsynta sjukdomar och cancersjukdomar. |
| --- | --- |

41.

Ömsesidigt erkännande av (e-)recept

| 42. | Europaparlamentet beklagar att patienter, särskilt i gränsområden, har svårt att få tillgång till och ersättning för läkemedel i andra medlemsstater på grund av att tillgången och reglerna varierar inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras respektive hälsomyndigheter att ta itu med de rättsliga och praktiska frågor som hindrar ömsesidigt erkännande av recept inom EU, och uppmanar med kraft kommissionen att vidta stödåtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet beklagar att patienter har svårt att få tillgång till och ersättning för läkemedel i andra medlemsstater på grund av att tillgången och de administrativa reglerna varierar inom EU. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för att systematiskt komma till rätta med de alltför höga läkemedelspriserna och de stora prisskillnaderna mellan de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att recept som utfärdas av kompetenscentrum kopplade till europeiska referensnätverk accepteras för ersättning i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar stödet från Fonden för ett sammanlänkat Europa som en del av insatserna för att de nuvarande pilotprojekten om utbyte av e-recept och patientjournaler ska utvecklas framgångsrikt och för att skapa exempel som andra medlemsstater kan följa efter 2020. Parlamentet insisterar att detta stöd måste fortsätta i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

46.

e-hälsa

| 47. | Europaparlamentet noterar att e-hälsa kan bidra till att säkerställa hälso- och sjukvårdssystems hållbarhet genom att minska vissa kostnader, och kan utgöra en viktig del av EU:s insatser för att möta dagens utmaningar på hälso- och sjukvårdsområdet. Parlamentet betonar att interoperabilitet för e-hälsa bör prioriteras för att förbättra de globala patientjournalerna och kontinuiteten i vården, samtidigt som patienternas integritet garanteras. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att ge alla patienter, inte minst äldre och personer med funktionsnedsättning, enkel tillgång till vård. Parlamentet föreslår i detta avseende att medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att investera i medborgarnas digitala kompetens och trappa upp nya lösningar för en åldrande befolkning, samtidigt som digitaliseringsbetingad utestängning med alla medel ska undvikas. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den europeiska infrastrukturen för digitala e-hälsotjänster, som kommer att främja det gränsöverskridande utbytet av hälsouppgifter, särskilt e-recept och patientjournaler. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt koppla upp sina hälso- och sjukvårdssystem mot den europeiska infrastrukturen för digitala e-hälsotjänster via en nationell kontaktpunkt för e-hälsa, i enlighet med sina egna riskbedömningar, och uppmanar kommissionen att underlätta denna process. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera medlemsstaternas behov i fråga om digital hälsa. Parlamentet välkomnar kommissionens stöd till att anslå kontinuerliga finansiella resurser för att säkerställa kraftfulla strategier för digital hälsa på nationell nivå och utarbeta en lämplig ram för gemensamma åtgärder på EU-nivå för att motverka dubbelarbete och säkerställa utbyte av bästa praxis för en bredare användning av digital teknik i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare intensifiera samarbetet i hela Europa mellan hälso- och sjukvårdsmyndigheterna i syfte att koppla samman e-hälsouppgifter och patientjournaler med verktyg för elektroniska recept så att hälso- och sjukvårdspersonal ska kunna ge individanpassad och välinformerad vård till sina patienter och samarbete inom läkarkåren ska kunna främjas, samtidigt som EU:s dataskyddslagstiftning på detta område respekteras. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att underlätta sådana insatser. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt genomföra den allmänna dataskyddsförordningen för att skydda de patientuppgifter som används i e-hälsotillämpningar och betonar vikten av att, särskilt på hälso- och sjukvårdsområdet, övervaka genomförandet av förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (15). Parlamentet betonar att medborgarna måste kunna få tillgång till och använda sina egna hälsouppgifter, i enlighet med principerna i den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

52.

Brexit

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram ett stabilt avtal om hälso- och sjukvård med Storbritannien efter brexit, med särskilt fokus på gränsöverskridande rättigheter för patienter och de europeiska referensnätverkens funktionssätt. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens avsikt att granska effektiviteten i genomförandet av direktivet, och att i synnerhet undersöka kommissionens övervakning av och tillsyn över detta genomförande, de resultat som hittills uppnåtts i fråga om tillgång till gränsöverskridande hälso- och sjukvård, samt effektiviteten i EU:s finansieringsram för de åtgärder som finansieras. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt och i fullt samarbete med kommissionen genomföra alla bestämmelser i direktivet. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(2)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

(3)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUT C 202, 8.7.2011, s. 10.

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008), EGT L 271, 9.10.2002, s. 1.

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013), EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 282/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett tredje program för unionens åtgärder på hälsoområdet (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1350/2007/EG, EUT L 86, 21.3.2014, s. 1.

(8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/ docs/2016_msdata_en.pdf.

(9)  EUT L 344, 28.12.2011, s. 48.

(10)  EUT C 151, 3.7.2009, s. 7.

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BP_CBH/BP_Cross-border_healthcare_EN.pdf.

(12)  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

(13)  Kommissionens sammanfattande rapport om samrådet om omvandlingen av vård och omsorg på den digitala inre marknaden, 2018, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf.

(14)  Särskild Eurobarometerundersökning 425 om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård i EU.

(15)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 73.

---

Onsdagen den 13 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/80

---

P8_TA(2019)0095

Kommissionens rapport för 2018 om Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Bosnien och Hercegovina (2018/2148(INI))

(2020/C 449/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan,

| — | med beaktande av protokollet om anpassning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, vilket paraferades den 18 juli 2016 och trädde i kraft den 1 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om anpassning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, vilket paraferades den 18 juli 2016 och trädde i kraft den 1 februari 2017,

| — | med beaktande av Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 15 februari 2016 och inlämningen av landets svar på kommissionens enkät den 28 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 15 februari 2016 och inlämningen av landets svar på kommissionens enkät den 28 februari 2018,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 juni 2003 om västra Balkan och den tillhörande bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: I riktning mot europeisk integration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 juni 2003 om västra Balkan och den tillhörande bilagan Thessaloniki-agendan för västra Balkan: I riktning mot europeisk integration,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 oktober 2017 om Bosnien och Hercegovina, av den 26 juni 2018 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen och av den 15 oktober 2018 om Bosnien och Hercegovina / Eufor-operationen Althea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 oktober 2017 om Bosnien och Hercegovina, av den 26 juni 2018 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen och av den 15 oktober 2018 om Bosnien och Hercegovina / Eufor-operationen Althea,

| — | med beaktande av det första mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 5-6 november 2015, det andra mötet i stabiliserings- och associeringsrådet avseende EU och Bosnien och Hercegovina som hölls den 10 juli 2017, det tredje mötet i stabiliserings- och associeringskommittén EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 27 mars 2018, och det tredje mötet i stabiliserings- och associeringsrådet avseende EU och Bosnien och Hercegovina som hölls den 13 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 5-6 november 2015, det andra mötet i stabiliserings- och associeringsrådet avseende EU och Bosnien och Hercegovina som hölls den 10 juli 2017, det tredje mötet i stabiliserings- och associeringskommittén EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 27 mars 2018, och det tredje mötet i stabiliserings- och associeringsrådet avseende EU och Bosnien och Hercegovina som hölls den 13 juli 2018,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, i synnerhet ordförandens slutsatser från chefsmötet vid toppmötet om västra Balkan i London den 10 juli 2018, de tre gemensamma förklaringarna som undertecknades samma dag avseende regionalt samarbete och goda grannförbindelser, försvunna personer och krigsförbrytelser samt det uttalande mot korruption som gjordes av Bosnien och Hercegovina vid samma tillfälle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, i synnerhet ordförandens slutsatser från chefsmötet vid toppmötet om västra Balkan i London den 10 juli 2018, de tre gemensamma förklaringarna som undertecknades samma dag avseende regionalt samarbete och goda grannförbindelser, försvunna personer och krigsförbrytelser samt det uttalande mot korruption som gjordes av Bosnien och Hercegovina vid samma tillfälle,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 2018 2018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Bosnia and Herzegovina 2018 Report (SWD(2018)0155), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 2018 2018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Bosnia and Herzegovina 2018 Report (SWD(2018)0155),

| — | med beaktande av uttalandet av den 2 maj 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, Johannes Hahn, om valreformen i Bosnien och Hercegovina för valet till den federala entiteten folkkammaren, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 2 maj 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, Johannes Hahn, om valreformen i Bosnien och Hercegovina för valet till den federala entiteten folkkammaren,

| — | med beaktande av resultatet av valen den 7 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av valen den 7 oktober 2018,

| — | med beaktande av uttalandet om preliminära iakttagelser och slutsatser från OSSE/ODIHR:s internationella valobservatörsgrupp, som offentliggjordes den 8 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om preliminära iakttagelser och slutsatser från OSSE/ODIHR:s internationella valobservatörsgrupp, som offentliggjordes den 8 oktober 2018,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 8 oktober 2018 från vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini och kommissionär Hahn om valen i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 8 oktober 2018 från vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini och kommissionär Hahn om valen i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet av den 25 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet av den 25 maj 2018,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 1 juni 2018 om Bosnien och Hercegovinas straffprocesslagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 1 juni 2018 om Bosnien och Hercegovinas straffprocesslagstiftning,

| — | med beaktande av de femtiotredje (1) och femtiofjärde (2) rapporterna till FN:s säkerhetsråd från den höga representanten för genomförandet av fredsavtalet om Bosnien och Hercegovina av den 3 maj 2018 respektive den 31 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de femtiotredje (1) och femtiofjärde (2) rapporterna till FN:s säkerhetsråd från den höga representanten för genomförandet av fredsavtalet om Bosnien och Hercegovina av den 3 maj 2018 respektive den 31 oktober 2018,

| — | med beaktande av Bosnien och Hercegovinas reformagenda 2015–2018 som antogs i juli 2015 och den samordningsmekanism som antogs av Bosnien och Hercegovinas ministerråd och regeringarna i Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska den 23 augusti 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bosnien och Hercegovinas reformagenda 2015–2018 som antogs i juli 2015 och den samordningsmekanism som antogs av Bosnien och Hercegovinas ministerråd och regeringarna i Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska den 23 augusti 2016,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0467/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0467/2018), och av följande skäl:

| A. | EU stöder alltjämt Bosnien och Hercegovinas utsikter om EU-medlemskap och landets territoriella integritet, suveränitet och enhet. |
| --- | --- |

A.

EU stöder alltjämt Bosnien och Hercegovinas utsikter om EU-medlemskap och landets territoriella integritet, suveränitet och enhet.

| B. | Landets ansökan om EU-medlemskap utgör ett strategiskt val och ett åtagande om att närma sig EU. |
| --- | --- |

B.

Landets ansökan om EU-medlemskap utgör ett strategiskt val och ett åtagande om att närma sig EU.

| C. | Kommissionen utarbetar sitt yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap. Bosnien och Hercegovina utarbetade sina svar på kommissionens enkät och lämnade in dem den 28 februari 2018 med hjälp av samordningsmekanismen för EU-frågor. Bosnien och Hercegovina tog emot mer än 600 uppföljningsfrågor den 20 juni 2018 och har ännu inte kunnat skicka in sina svar på dessa. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen utarbetar sitt yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap. Bosnien och Hercegovina utarbetade sina svar på kommissionens enkät och lämnade in dem den 28 februari 2018 med hjälp av samordningsmekanismen för EU-frågor. Bosnien och Hercegovina tog emot mer än 600 uppföljningsfrågor den 20 juni 2018 och har ännu inte kunnat skicka in sina svar på dessa.

| D. | Sedan mitten av 2017 har det skett en märkbar inbromsning av takten när det gäller antagandet av EU-relaterade reformer, trots Bosnien och Hercegovinas engagemang för reformagendan. EU-anslutningen är en omfattande process som kräver politisk vilja, gemensamma ansträngningar från alla berörda parter och en samsyn om reformagendan. Bosnien och Hercegovinas medborgare måste stå i centrum för de institutionella, ekonomiska och sociala reformerna. |
| --- | --- |

D.

Sedan mitten av 2017 har det skett en märkbar inbromsning av takten när det gäller antagandet av EU-relaterade reformer, trots Bosnien och Hercegovinas engagemang för reformagendan. EU-anslutningen är en omfattande process som kräver politisk vilja, gemensamma ansträngningar från alla berörda parter och en samsyn om reformagendan. Bosnien och Hercegovinas medborgare måste stå i centrum för de institutionella, ekonomiska och sociala reformerna.

| E. | Allmänna val hölls i Bosnien och Hercegovina den 7 oktober 2018. De politiska partierna har inte lyckats komma överens om de ändringar av vallagstiftningen som krävs för att täppas till det rättsliga kryphål som uppstått efter författningsdomstolens avgöranden i målet Ljubić om valet av medlemmar till folkkammaren i federationen. Insatserna för att underlätta denna fråga, som leds av EU:s och Förenta staternas ambassadörer i Bosnien och Hercegovina, med deltagande av Venedigkommissionen, har varit fruktlösa. |
| --- | --- |

E.

Allmänna val hölls i Bosnien och Hercegovina den 7 oktober 2018. De politiska partierna har inte lyckats komma överens om de ändringar av vallagstiftningen som krävs för att täppas till det rättsliga kryphål som uppstått efter författningsdomstolens avgöranden i målet Ljubić om valet av medlemmar till folkkammaren i federationen. Insatserna för att underlätta denna fråga, som leds av EU:s och Förenta staternas ambassadörer i Bosnien och Hercegovina, med deltagande av Venedigkommissionen, har varit fruktlösa.

| F. | Bosnien och Hercegovina uppfyller fortfarande inte den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilket framkom av Sejdić-Finci och relaterade fall. Kommissionen har fått i uppdrag av rådet att ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga när den utarbetar sitt yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap. Kommissionens yttrande väntas därför analysera funktionsrelaterade frågor och granska den rättsliga ramen med avseende på överensstämmelse med EU:s regelverk och föreslå konstitutionella och andra nödvändiga reformer. Ju mer Bosnien och Hercegovina närmar sig ett EU-medlemskap, desto mer akut blir behovet av konstitutionella reformer som syftar till att stärka funktionaliteten och säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna. Hittills har de politiska ledarna i landet varit oförmögna att avhjälpa bristerna på detta område i Bosnien och Hercegovinas författning. |
| --- | --- |

F.

Bosnien och Hercegovina uppfyller fortfarande inte den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilket framkom av Sejdić-Finci och relaterade fall. Kommissionen har fått i uppdrag av rådet att ägna särskild uppmärksamhet åt denna fråga när den utarbetar sitt yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap. Kommissionens yttrande väntas därför analysera funktionsrelaterade frågor och granska den rättsliga ramen med avseende på överensstämmelse med EU:s regelverk och föreslå konstitutionella och andra nödvändiga reformer. Ju mer Bosnien och Hercegovina närmar sig ett EU-medlemskap, desto mer akut blir behovet av konstitutionella reformer som syftar till att stärka funktionaliteten och säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna. Hittills har de politiska ledarna i landet varit oförmögna att avhjälpa bristerna på detta område i Bosnien och Hercegovinas författning.

| G. | 13 beslut av Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol och ett stort antal konstitutionella beslut på entitetsnivå (28 i Federationen och 7 i Republika Srpska) genomförs för närvarande inte. Att genomföra författningsdomstolens beslut är en förutsättning för att man ska kunna upprätthålla rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

G.

13 beslut av Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol och ett stort antal konstitutionella beslut på entitetsnivå (28 i Federationen och 7 i Republika Srpska) genomförs för närvarande inte. Att genomföra författningsdomstolens beslut är en förutsättning för att man ska kunna upprätthålla rättsstatsprincipen.

| H. | Bosnien och Hercegovina har även undertecknat konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbo, 1991). |
| --- | --- |

H.

Bosnien och Hercegovina har även undertecknat konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbo, 1991).

| I. | I dagens Europa finns det inget utrymme för glorifiering av personer som dömts för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

I.

I dagens Europa finns det inget utrymme för glorifiering av personer som dömts för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten.

| J. | De ihållande utmaningarna i försoningsprocessen måste hanteras på ett mer kraftfullt sätt. |
| --- | --- |

J.

De ihållande utmaningarna i försoningsprocessen måste hanteras på ett mer kraftfullt sätt.

| K. | Korruptionen är fortfarande utbredd, även på högsta nivå. |
| --- | --- |

K.

Korruptionen är fortfarande utbredd, även på högsta nivå.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att Bosnien och Hercegovina lämnat svar på kommissionens enkät. Parlamentet uppmanar enträget Bosnien och Hercegovina att i tid och på ett öppet och detaljerat sätt svara på uppföljningsfrågorna, vilka är av mer teknisk karaktär, för att bidra till kommissionens yttrande över ansökan om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker oro över den tydligt inbromsade reformtakten på grund av meningsskiljaktigheter mellan parter och den mycket polariserade valkampanj som inleddes väldigt tidigt. Parlamentet betonar att den uttalade viljan hos myndigheterna i Bosnien och Hercegovina måste matchas av konsekvent genomförande av reformer som härstammar från reformagendan och omvandlas till konkreta resultat till förmån för medborgarna, oavsett deras etniska och religiösa anknytning. Parlamentet beklagar att inga betydande framsteg har gjorts, vid sidan av antagandet av de landsomfattande strategierna på områdena för miljö, landsbygdsutveckling och energi, samt av vissa viktiga reformåtgärder, som t.ex. ändringar av punktskattelagen som krävs för att säkerställa finansiering från IMF och EBRD. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att splittrande och etnonationalistisk retorik än en gång dominerade valkampanjen och fortfarande är kännetecknande för den politiska diskurs som omfattar politiska aktörer på alla sidor. Parlamentet uppmanar samtliga politiska ledare att utan dröjsmål engagera sig i regeringsbildningarna på alla nivåer genom att arbeta konstruktivt tillsammans, vilket ligger i medborgarnas intressen. Parlamentet ser gärna att EU:s integrationsprocess ordentligt kommuniceras till allmänheten, även som ett projekt för försoning och utveckling av ett politiskt klimat som baseras på kompromisser och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att denna valperiod återigen kännetecknades av etnisk uppdelning och att valkampanjen främst var inriktad på splittrande frågor med anknytning till det förflutna snarare än förslag kring konkreta lösningar för att ta itu med att lösa medborgarnas dagliga problem. Parlamentet beklagar djupt den nationalistiska och provocerande retorik före valet som fördjupar klyftan mellan de tre konstituerande folkgrupperna. Parlamentet noterar att valet den 7 oktober 2018 var ett flerpartival som generellt sett genomfördes under ordnade former, trots vissa missförhållanden, och att medborgarna i Bosnien och Hercegovina utövade sin demokratiska rätt på ett lugnt och välordnat sätt. Parlamentet upprepar att alla påstådda missförhållanden i samband med val bör utredas och fördömas i tydligast möjliga ordalag, och att eventuell olaglig verksamhet bör lagföras. Parlamentet framhåller de fortsatta bristerna i den demokratiska valprocessen och förväntar sig att rekommendationerna från OSSE/ODIHR följs upp utan dröjsmål. Parlamentet påminner om att författningsdomstolens beslut från år 2010 avseende den grundläggande demokratiska rättigheten för medborgarna i Mostar att rösta i lokala val fortfarande inte har verkställts. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att ingen kompromiss nåddes före valet med avseende på de ändringar i vallagstiftningen som krävs för att täppa till det rättsliga kryphål som uppstått efter författningsdomstolens avgörande i målet Ljubić om valet av medlemmar i folkkammaren i federationen. Europaparlamentet noterar centrala valkommissionens beslut, som antogs den 18 december 2018, om fördelning av platser i folkkammaren i Federationen, och uppmanar alla politiska aktörer att ta itu med de återstående luckorna i Bosnien och Hercegovinas vallag på ett systematiskt sätt. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska ledare och folkvalda parlamentsledamöter att visa ansvar, undvika uttalanden som utmanar statens enhet, lägga åt sidan sina motstridiga åsikter och hitta kompromisser och lösningar som alla kommer att acceptera. Parlamentet varnar för förseningar och försök att blockera bildningen av myndigheter efter valen, eftersom detta inte skulle tjäna vare sig medborgarnas intressen eller målet om europeisk integration. Parlamentet understryker att valförrättande, genomförande av valresultatet och regeringsbildning i enlighet med relevanta lagbestämmelser är mycket viktiga inslag i en välfungerande demokrati, samt ett krav för de länder som eftersträvar att ansluta sig till EU. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller på nytt behovet av ett snabbt bildande av folkkammaren i federationen i överensstämmelse med avgöranden i Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol, något som togs upp även i det gemensamma uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini och kommissionär Hahn om valen i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att frågan om demokratisk och legitim representation för tre konstituerande folkgrupper och för alla medborgare förblir olöst. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att snabbt finna en kompromiss, eftersom de nya lagstiftarna bör ta itu med denna fråga så snart som möjligt, bland annat genom att verkställa Europadomstolens beslut i målet Sejdić-Finci och relaterade mål. Parlamentet upprepar behovet av att gå vidare med konstitutionella, politiska och valmässiga reformer som skulle förvandla Bosnien och Hercegovina till en fullt ut effektiv, inkluderande och fungerande stat som bygger på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar djupt att delegater från Bosnien och Hercegovina, på grund av försöken att införa etnisk blockering i omröstningsbestämmelserna för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén, fortfarande inte har kunnat komma överens om den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommitténs arbetsordning, som följaktligen inte har följts under tre års tid. Parlamentet beklagar bristen på samarbete med Europaparlamentet, påminner om att detta är ett tydligt brott mot de skyldigheter som följer av stabiliserings- och associeringsavtalet och uppmanar eftertryckligen samtliga aktörer att gå med på och godta den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommitténs arbetsordning på grundval av Europaparlamentets rekommendationer i frågan. Parlamentet konstaterar att fungerande demokratiska institutioner, däribland parlamentet, är en grundförutsättning för att göra framsteg i EU-integrationsprocessen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet ser med oro på avsaknaden av systematiska konsekvensutredningar och offentliga samråd, den otillräckliga och kvalitetsmässigt bristfälliga övervakningen och rapporteringen samt avsaknaden av ett formellt krav på att offentliggöra regeringens centrala planeringsdokument. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser antagandet av ytterligare icke-diskriminerande och genusmedvetna landsomfattande strategier på sådana områden som sysselsättning och offentlig ekonomisk förvaltning, vilket kommer att möjliggöra konsekvent genomförande av reformer i hela landet, samt tillgång till ytterligare finansiering via föranslutningsinstrumentet. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att antagandet av relevanta landsomfattande strategier har möjliggjort ytterligare finansiering via IPA II på viktiga områden, t.ex. jordbruk och landsbygdsutveckling, miljö och energi, inom ramen för den nyligen reviderade vägledande landstrategidokumentet för perioden 2014–2020. Parlamentet framhåller behovet av att säkerställa en högre utnyttjandegrad när det gäller föranslutningsstöd, i synnerhet genom att förbättra givarsamordning och administrativ kapacitet. Parlamentet vädjar om att det ska antas ett nationellt program för tillnärmning av landets lagar med EU:s regelverk, ett rättsligt krav inom ramen för stabiliserings- och associeringsavtalet och ett oumbärligt sätt att förbereda inför anslutning till EU. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser återigen att man antar en landsomfattande strategi för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att ändringar i ombudsmannalagen bör antas så snart som möjligt i syfte att säkerställa överensstämmelse med Parisprinciperna. Parlamentet anser att det är nödvändigt för Bosnien och Hercegovina att inrätta en nationell förebyggande mekanism för att förebygga tortyr och misshandel samt anta en statlig lag om rättigheter för civilpersoner som torterades under kriget, i enlighet med landets internationella skyldigheter. Parlamentet anser att Bosnien och Hercegovina bör anstränga sig mer för att anpassa förhållandena i fängelser och polishäkten till internationella normer. Parlamentet uppmanar återigen med kraft myndigheterna i Republika Srpska att upphäva bestämmelsen om dödsstraff i entitetens författning. Parlamentet upprepar behovet av att säkerställa icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning i hela landet genom ett harmoniserat och hållbart system för kostnadsfri rättshjälp. Parlamentet uppmanar myndigheterna att aktivt främja europeiska värderingar samt fortsätta driva ett europeiskt perspektiv. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att vidta konkreta åtgärder för att integrera jämställdhetsperspektivet i all politik, inbegripet reformagendan, och uttrycker oro över underrepresentationen av kvinnor på beslutsfattande positioner, i synnerhet på lokal nivå. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de politiska partierna i Bosnien och Hercegovina att göra mer för att säkerställa att kvinnor representeras på alla politiska nivåer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt att Bosnien och Hercegovina fortfarande bryter mot Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna genom att inte genomföra Europadomstolens domar i målen Sejdić-Finci, Zornić, Pilav och Šlaku, vilket möjliggör öppen diskriminering mellan medborgare i Bosnien och Hercegovina, något som går stick i stäv med EU:s värden och normer. Parlamentet påminner om att kommissionen bör uppmärksamma denna fråga vid utarbetandet av sitt yttrande. Parlamentet vidhåller att genomförandet av dessa domar skulle bidra till att skapa ett fungerande demokratiskt samhälle. Parlamentet betonar att Bosnien och Hercegovina, precis som alla länder som eftersträvar att bli EU-medlemmar, förväntas att successivt anpassa sitt författnings- och rättssystem efter kraven i EU:s regelverk när det gäller icke-diskriminering, och förväntar sig att framsteg görs inom dessa avgörande frågor i rätt tid. Parlamentet insisterar på att genomförandet av dessa domar inte bör påverka det fortsatta genomförandet av reformagendan och måste leda till att man undanröjer alla begränsningar av rätten att ställa upp i val på grundval av etnicitet och hemvist eller på grund av att en medborgare väljer att inte ansluta sig till någon konstituerande befolkning. Parlamentet anser därför att konstitutionella reformer och valreformer bör gå hand i hand. Parlamentet uppmanar de politiska ledarna att undvika nationalistisk retorik som leder till en uppdelning av samhället samt fortsätta med politisk dialog och verksamhet som leder till samarbete mellan de politiska representanterna för de tre folkgrupperna och andra grupper. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser mer effektiva åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering, i synnerhet genom att anta landsomfattande strategier för mänskliga rättigheter och bekämpning av diskriminering. Parlamentet uppmuntrar de tre folkgrupperna och övriga grupper att samarbeta om kulturella, religiösa och utbildningsrelaterade frågor och att utjämna etniska klyftor. Parlamentet beklagar att det inte skett några framsteg med att hantera frågan ”två skolor under ett tak”. Parlamentet efterlyser bestämt att kraftfulla åtgärder vidtas på alla nivåer för att hitta systemomfattande lösningar som kommer att garantera att alla barn får inkluderande och icke-diskriminerande utbildning. Parlamentet noterar att antagna program och läroplaner på hela Bosnien och Hercegovinas territorium bör respektera folkgruppernas kulturella och språkliga mångfald och samtidigt respektera den ömsesidiga förståelsen och försoningen. Parlamentet fruktar att bristen på resurser och samordning hindrar genomförandet av handlingsplanen för barn 2015–2018. Parlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas lagstiftning om fosterhem och framhåller att det är nödvändigt att främja ytterligare avinstitutionalisering av barnomsorgen i hela landet. Parlamentet efterlyser förbättrad tillgång till utbildning och lämpliga sociala tjänster för barn med funktionsnedsättning, samt mer allmänt förbättrad åtkomst till byggnader, institutioner och transporter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivare genomförande av de rättsliga bestämmelserna om jämställdhet mellan kvinnor och män, minskade löneklyftor mellan män och kvinnor och ökat tillträde till arbetsmarknaden för kvinnor, samt bekämpning av könsstereotyper i samhället. Parlamentet noterar med oro bristen på ett effektivt genomförande av lagstiftningen om förebyggande av och skydd mot könsrelaterat våld, särskilt våld i hemmet. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att anpassa lagstiftningen till Istanbulkonventionen. Parlamentet begär att framsteg görs för att säkerställa att rättigheterna för personer med funktionsnedsättning respekteras, i synnerhet genom att snabbt ta itu med de relevanta FN-rekommendationerna. Parlamentet erkänner de åtgärder som vidtagits för att ge rättsligt skydd åt hbti-personer, men betonar att mer behöver göras för att väcka åtal för våldsbrott och hatbrott som begåtts gentemot dessa, samt för att främja deras sociala delaktighet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker oro över att avsaknaden av samordning mellan olika myndighetsnivåer och bristen på finansiering fortsätter att hämma det effektiva skyddet av minoriteter och sårbara grupper, i synnerhet romer. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka skyddet av minoriteters rättigheter. Parlamentet konstaterar oroat att resultaten från undersökningen om marginaliserade romer i Bosnien och Hercegovina 2017 visar hur begränsad deras tillgång till möjligheter är i alla aspekter av mänsklig utveckling. Parlamentet fördömer stigmatisering och social utestängning av romer. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att hedra minnet av den romska förintelsen, att inrätta en minnesdag för den romska förintelsen den 2 augusti och att inkludera de romska offren i högtidlighållandet av minnesdagen för förintelsen den 27 januari varje år. Parlamentet välkomnar antagandet av en omarbetad handlingsplan för romer 2017–2020 om bostäder, sysselsättning och hälso- och sjukvård. Parlamentet insisterar på att åtgärder måste vidtas för att ytterligare förbättra utbildning, sysselsättningsgrader, hälsa, bostäder och levnadsförhållanden för romer och andra minoriteter, med fokus på att förbättra och fullständigt genomföra relevanta befintliga politiska och rättsliga ramar. Parlamentet oroas över den låga representationen av medlemmar av nationella minoriteter i det politiska och offentliga livet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar Bosnien och Hercegovinas deltagande i OECD:s Pisa-undersökning under 2018, vilket möjliggjorts av kommissionens ekonomiska stöd. Parlamentet gratulerar Bosnien och Hercegovinas utbildningsinstitutioner (behöriga ministerier och institutioner på kantons-, entitets- och statnivå, samt i Brčko-distriktet) för deras samarbete och vilja att arbeta tillsammans. Parlamentet uppmanar eftertryckligen framtida regeringar på alla nivåer att använda testresultaten, som förväntas offentliggöras under 2019, för att inleda en konstruktiv debatt om och utveckling av utbildningsreformer som kommer att leda till bättre kvalitet på utbildningsresultaten. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande reform av systemet för socialt skydd, genom att undanröja diskriminerande praxis i enlighet med människorättsliga skyldigheter och säkerställa att adekvata miniminormer fastställs för skyddet av de mest sårbara befolkningsgrupperna, bland annat genom att ta itu med luckor i lagstiftningen som förhindrar vissa barn från att omfattas av sjukförsäkring. Parlamentet uppmanar alla relevanta institutioner i Bosnien och Hercegovina att stärka samordningen och samarbetet kring övervakningen av barnets rättigheter, bland annat genom att inrätta en övergripande mekanism för insamling av uppgifter om barnets rättigheter i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att Bosnien och Hercegovina fortfarande är ett ursprungs-, transiterings- och bestämmelseland för människohandel. Parlamentet efterlyser förbättrad gränsförvaltning och stärkta specialiserade utredningsenheter för människohandel i syfte att kunna bekämpa smugglare effektivt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är oroat över de otillräckliga utbildningsmässiga och ekonomiska reformerna, som leder till en hög ungdomsarbetslöshet och ekonomisk utvandring, samt över bristen på lämplig politik och tillräckliga investeringar i barn och ungdomar. Parlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att ta itu med den stora obalansen mellan könen i fråga om förvärvsfrekvensen och med det faktum att ungdomar som tillhör minoritetsgrupper inte omfattas av utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder. Parlamentet efterlyser en mycket mer proaktiv och systematisk strategi gentemot unga i Bosnien och Hercegovina, vilken bör syfta till att ge unga i landet mer egenmakt. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende Bosnien och Hercegovina att fastställa en särskild ram och säkerställa ett välfungerande utskott för samordning av ungdomsfrågor inom Bosnien och Hercegovinas inrikesministerium. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet begär att strategier och lagstiftning om rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper och deras skydd genomförs till fullo och stöds av offentliga medel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att säkerställa rätten till egendom. Parlamentet framhåller att det saknas en övergripande rättslig ram för att hantera anspråk på återlämnande, och uppmuntrar myndigheterna att inleda en dialog med berörda parter om frågor som rör återlämnande av eller kompensation för beslagtagen egendom. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av framsteg när det gäller yttrandefrihet och mediernas oberoende. Parlamentet avvisar tydligt fortsatta försök att utsätta medierna för politiska och finansiella påtryckningar. Parlamentet fördömer de återkommande fallen av skrämseltaktik, dödshot, samt verbala och fysiska attacker mot journalister, i synnerhet grävande journalister som bevakar fall av krigsförbrytelser som inte lett till åtal. Parlamentet uppmanar myndigheterna att samla in uppgifter om dessa fall, säkerställa snabba utredningar och åtal mot förövarna samt främja en gynnsam miljö för yttrandefriheten. Parlamentet framhåller behovet av att stärka den finansiella stabiliteten och den politiska neutraliteten för tillsynsorganet för kommunikation. Parlamentet upprepar sin begäran om att man ska säkerställa hållbar finansiering av offentligägda programföretag och deras oberoende samt tillgång till innehållet på samtliga officiella språk. Parlamentet begär att man i större utsträckning ska uppmärksamma arbetsvillkoren för journalister inom hela sektorn. Parlamentet oroas över avsaknaden av insyn i mediernas ägandeförhållanden och upprepar sin efterlysning av full insyn genom att en lämplig lagstiftningsram antas. Parlamentet beklagar djupt det faktum att en fungerande radio och tv i allmänhetens tjänst inte har kunnat etableras på grund av politisk obstruktion. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att säkerställa mediemångfald och betonar att produktion och sändning av tv- och radioinnehåll på alla officiella språk i Bosnien och Hercegovina skulle bidra till att skydda den kulturella mångfalden i landet. Parlamentet betonar att det fortfarande, liksom när det gäller andra länder i regionen, hyser farhågor när det gäller det politiska utnyttjandet av medierna, både direkt av politiska aktörer och av näringslivsaktörer i samband med deras försök att utöva politiskt inflytande. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar insatser som syftar till att främja försoning, ömsesidig respekt och religiös tolerans i landet, bland annat de insatser som görs av det interreligiösa rådet i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet beklagar djupt de fortsatta fallen av diskriminering på religiösa grunder samt incidenterna som gjort religiösa platser till måltavlor. Parlamentet lovordar och stöder dem som kämpar för yttrandefrihet, mot hatpropaganda och mot religiöst hat och som främjar inkludering. Parlamentet avvisar alla försök att sprida fruktan för andra människor, och uppmanar myndigheterna att reagera snabbt och konsekvent i alla dessa fall. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den strategiska ramen för reform av den offentliga förvaltningen i Bosnien och Hercegovina 2018–2022 och efterlyser att denna genomförs snabbt. Parlamentet uppmärksammar återigen fragmenteringen och politiseringen av systemet för beslutsfattande i Bosnien och Hercegovina och understryker behovet av att reformera det konstitutionella regelverket i överensstämmelse med de högsta standarderna för mänskliga fri- och rättigheter och att förbättra kvaliteten på och samstämmigheten hos den offentliga politiken i hela landet, samt av att se till så att den har ett överkomligt pris. Parlamentet efterlyser antagandet av en landsomfattande strategi för den offentliga ekonomiska förvaltningen, och efterlyser en ökad öppenhet i budgetfrågor i Bosnien och Hercegovina, samt starkare mekanismer för att förhindra ineffektivitet och slöseri med offentliga medel, inbegripet på området för offentlig upphandling. Parlamentet efterlyser särskilt åtgärder för att minska risken för politisering av den offentliga förvaltningen genom ett effektivt system för personalförvaltning på alla administrativa nivåer samt genom att standardisera förfarandena för offentlig förvaltning på alla myndighetsnivåer, särskilt mellan de federala nivåerna och kantonerna i federationen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet erkänner att vissa framsteg har gjorts för att upprätta institutionella mekanismer för samarbete mellan myndigheterna och organisationer i det civila samhället och för att säkerställa offentlig finansiering för organisationer i det civila samhället. Parlamentet upprepar sin efterlysning av antagandet av en strategisk ram för samarbete med det civila samhället på alla förvaltningsnivåer. Parlamentet upprepar också sina krav på ökad insyn i offentligt beslutsfattande och ytterligare insatser för att möjliggöra offentlig granskning av myndigheternas arbete. Parlamentet framhåller vidare att det är nödvändigt att öka det civila samhällets delaktighet i planering, övervakning och genomförande av EU:s stödprogram. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att föra en effektiv dialog som kan leda till lagstiftnings- och kapacitetsuppbyggnadsinitiativ som stärker kapaciteten hos arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Parlamentet understryker behovet av att offentlig finansiering finns att tillgå för civilsamhällsorganisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, däribland övervaknings- och påverkansorganisationer och även små gräsrotsorganisationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker fortsatt oro över den omfattande korruptionen i Bosnien och Hercegovina och det ihållande gapet mellan den uttalade politiska viljan att bekämpa denna och bristen på konkreta resultat. Parlamentet understryker att resultat uteblivit i uppmärksammade mål och att den rättsliga och institutionella ramen för bekämpning av strukturell korruption på områden såsom finansiering av politiska partier, offentlig upphandling, intressekonflikter och redovisning av tillgångar är svag och otillräcklig. Parlamentet efterlyser åtgärder för att förbättra den rättsliga och institutionella ramen för korruptionsbekämpning i enlighet med europeiska normer genom att bättre harmonisera de åtgärdsplaner som antagits på olika nivåer, genomföra de befintliga strategierna och förbättra samarbetet mellan organ som arbetar med korruptionsförebyggande och med byrån för bekämpning av korruption. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att det behövs ytterligare insatser för att förbättra kampen mot den utbredda korruptionen. Parlamentet begär att det vidtas åtgärder för att på ett betydande sätt förbättra resultaten på området för förebyggande och bekämpning av korruption, inbegripet åtgärder för påförande av effektiva och avskräckande sanktioner och beslag av tillgångar som förvärvats genom brott. Parlamentet betonar behovet av att bygga upp kapaciteten att bekämpa och utreda ekonomiska och finansiella brott och brott med anknytning till offentlig upphandling. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att genomföra effektiva kontroller av finansieringen av politiska partier och valkampanjer och åt att förbättra allmänhetens tillgång till och tillsyn över offentliganställdas redovisning av tillgångar, inbegripet de som ställer upp i val. Parlamentet ser gärna att Grecos rekommendationer genomförs, i synnerhet de som rör finansiering av politiska partier och intressekonflikter. Parlamentet anser det vara av avgörande vikt för Bosnien och Hercegovina att landet antar en lag om intressekonflikter i enlighet med europeiska och internationella standarder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Bosnien och Hercegovina att utföra en analys av den befintliga rättsliga ramen mot korruption och att sedan anta en enhetlig strategi för att ta itu med identifierade luckor och brister, i enlighet med internationella och europeiska normer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av handlingsplanen för genomförandet av strategin för reform av rättsväsendet 2014–2018 i mars 2017 och upprättandet av de rapporterings- och övervakningsstrukturer som krävs. Parlamentet pekar på behovet av kraftfulla åtgärder för dess genomförande. Parlamentet uttrycker oro över de ständiga politiskt motiverade hoten mot rättsväsendet. Parlamentet upprepar behovet av att stärka rättsväsendets oberoende, inbegripet från politisk påverkan, samt dess opartiskhet, professionalism, effektivitet och ansvarsskyldighet. Parlamentet välkomnar den detaljerade handlingsplan som antagits i syfte att genomföra kommissionens rekommendationer i frågor som faller inom ramen för befogenheterna för det höga domar- och åklagarrådet och som syftar till att stärka åtgärderna för utnämning och integritet och de disciplinära åtgärderna när det gäller rättsväsendet, bland annat genom förbättrade redovisningar av tillgångar. Parlamentet vädjar om ett snabbt antagande och genomförande av relaterade rättsakter. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att se över lagen om det höga domar- och åklagarrådet på grundval av kommissionens rekommendationer och yttrandet från Venedigkommissionen. Parlamentet efterlyser en standardisering av strafflagen i mål som rör krigsförbrytelser och betonar vikten av jämställdhetsbedömningar av den pågående reformen av rättsväsendet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att myndigheter på alla nivåer alltjämt åsidosätter eller förkastar bindande avgöranden från domstolsväsendet, t.o.m. från högsta instans, och påminner om att sådana handlingar utgör en allvarlig utmaning för rättsstaten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar den fortsatt minskande eftersläpningen i behandlingen av ärenden som rör krigsförbrytelser, den fortsatt positiva utvecklingen av åtal i ärenden som rör krigsförbrytelser och inbegriper sexuellt våld samt förbättringarna av stödet till offer och vittnen i rättssalen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att harmonisera lagstiftningen om civila krigsoffer för att inbegripa offer för sexuellt våld, i syfte att förhindra diskriminering när det gäller status och tillgång till ersättning i de olika entiteterna. Parlamentet efterlyser en omedelbar ändring av den nationella strategin för krigsförbrytelser i syfte att säkerställa en mer effektiv fördelning av ärenden mellan olika förvaltningsnivåer tillsammans med nya kriterier och tidslinjer för behandling av de mest komplicerade ärendena. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att en övergripande strategi för övergångsrättvisa, liksom en solid mekanism för kompensation för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i hela landet under kriget, inbegripet för offer för krigsrelaterat sexuellt våld, fortfarande saknas. Parlamentet efterlyser antagande av lagen om offer för tortyr, strategin för övergångsrättvisa och programmet för offer för sexuellt våld samt inrättandet av en särskild fond för att kompensera offer för våldtäkt, tortyr och övergrepp i krig, och inrättandet av lämpliga mekanismer för att kompensera civila krigsoffer som omfattar restitution, kompensation, återställande, ersättning och garantier för att det inte ska upprepas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker åter sitt stöd för initiativet att inrätta en regional kommission som ska ha i uppdrag att fastställa fakta om alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga människorättsbrott som begåtts i f.d. Jugoslavien (Recom). Parlamentet framhåller vikten att ledarna i Bosnien och Hercegovina på allvar deltar i inrättandet av den. Parlamentet understryker vikten av denna process och att samtliga regionala politiska ledare aktivt engagerar sig för att Recom ska kunna inleda sitt arbete utan vidare dröjsmål. Parlamentet uppmärksammar Recom-koalitionens förslag till handlingsplan med tydliga datum och riktmärken. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar djupt alla typer av glorifiering av personer som dömts för de allvarligaste brotten mot mänskligheten. Parlamentet begär att man snarast möjligt visar respekt för krigsförbrytelsernas offer och verkar för försoning. Parlamentet påminner alla politiska ledare och institutioner i Bosnien och Hercegovina att de har ett ansvar för att objektivt bedöma krigstida händelser för att värna sanningen, försoning och en fredlig framtid, och för att undvika att rättsväsendet missbrukas i politiska syften. Parlamentet betonar att lagföring av krigsförbrytelser måste grundas på konceptet om rättsväsendets oberoende och inte får exploateras för politisering för att tjäna vissa ändamål i det dagliga politiska arbetet, för att ägna sig åt historisk revisionism eller för att öka motsättningarna i samhället. Parlamentet beklagar det beslut som fattats av Republika Srpskas nationalförsamling om att dra tillbaka stödet för Srebrenicakommissionens rapport från 2004, och fördömer uttalanden från alla sidor som glorifierar krigsförbrytare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det skett stora framsteg, men att arvet efter det trauma som konfliktrelaterat sexuellt våld under kriget 1992–1995 gett upphov till fortfarande måste hanteras i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet betonar att det måste säkerställas att kvinnliga och manliga överlevare, däribland barn som fötts i denna kontext, har lika tillgång till omvårdnad, stöd och rättvisa med hjälp av omfattande ersättning samt upprättelse och minskad stigmatisering för överlevare av konfliktrelaterat sexuellt våld. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att vissa men fortfarande otillräckliga framsteg har gjorts när det gäller genomförandet av bilaga VII till fredsavtalet i Dayton om flyktingar och internflyktingar. Parlamentet noterar de långsamma framstegen med att hantera det ihållande stora antalet internflyktingar, återvändande personer som tillhör olika minoriteter, flyktingar och saknade personer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inleda ett intensivt samarbete mellan de båda entiteterna och fullt ut dela med sig av alla relevanta militära uppgifter och underrättelseuppgifter i syfte att identifiera personer som fortfarande saknas till följd av kriget. Parlamentet välkomnar de initiativ som nyligen tagits i syfte att stärka det regionala samarbetet i syfte att lösa problemet med saknade personer, och uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att engagera sig i denna process. Parlamentet understryker vikten av att samla in uppgifter om återvändare. Parlamentet fördömer angreppen på deras egendom, och noterar att en framgångsrik återvändandepolitik i Bosnien och Hercegovina är absolut nödvändigt för försoning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet begär återigen att det genomförs ytterligare åtgärder och konkreta program för ett hållbart återvändande av flyktingar, tillgång till hälso- och sjukvård och sysselsättning, socialt skydd, säkerhet och utbildning, samt att stor uppmärksamhet ägnas åt skadestånd för egendom som inte kan återbördas. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang eftertryckligen till ett återupptagande av verksamheten vid kommissionen för handläggning av egendomsanspråk från fördrivna personer och flyktingar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet beklagar djupt att landet fortfarande är drabbat av förekomsten av landminor, som täcker omkring 2,2 procent av den totala ytan och direkt påverkar säkerheten för över 540 000 invånare. Parlamentet välkomnar EU:s fortsatta stöd till minåtgärder och lovordar det utmärkta arbete som utförs av minröjningsbataljonen inom Bosnien och Hercegovinas väpnade styrkor. Parlamentet noterar med oro att det råder brist på modern minröjningsteknik, och att detta skulle kunna leda till en minskning från nuvarande 3 km2 till mindre än 1 km2 röjt territorium per år från 2020. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att förse bataljonen med de medel och den utrustning som behövs. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av strategin för 2017–2020 för bekämpning av organiserad brottslighet och de framsteg som gjorts i genomförandet av handlingsplanerna för åtgärder när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet efterlyser en upptrappning av åtgärderna för att se till att utredningar, åtal, lagakraftvunna domar och förverkande av vinning från organiserad brottslighet verkligen blir av. Parlamentet välkomnar antagandet av ändringarna av straffprocesslagstiftningen i Bosnien och Hercegovinas representanthus den 17 september 2018, eftersom de är av största vikt för att rättsvårdande institutioner ska kunna utföra känsliga utredningar och samarbeta med internationella brottsbekämpande organ, och uppmanar kommissionen att noga följa genomförandet av dessa ändringsförslag. Parlamentet betonar att det alltjämt bör vara en central prioritering för myndigheterna att anpassa lagen om underrättelsesäkerhetsbyrån till europeiska och internationella standarder. Parlamentet uppskattar att Bosnien och Hercegovina har strukits från FATF:s förteckning över högrisktredjeländer med strukturella brister när det gäller bekämpning av penningtvätt/finansiering av terrorism, och efterlyser ytterligare insatser på det området för att landet ska strykas från EU:s förteckning över högriskländer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet vill se fortsatta insatser för att bekämpa radikalisering och efterlyser vidare åtgärder för att kartlägga, förebygga och på ett heltäckande sätt ta itu med problemet med utländska stridande liksom kanaler för att spåra pengar avsedda för ytterligare radikalisering. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att ytterligare förbättra Bosnien och Hercegovinas kapacitet att bekämpa terrorism genom bättre samordning, samarbete och utbyte av kriminalunderrättelser, förebyggande av radikaliseringen bland unga och avradikaliseringsprogram. Parlamentet uppmanar myndigheterna att utveckla en strategi för att bekämpa it-brottslighet och liknande säkerhetshot. Parlamentet påminner om behovet av starkare samarbete med grannländer när det gäller gränsförvaltningsfrågor. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet lovordar de insatser som gjorts av Bosnien och Hercegovinas myndigheter för att sätta stopp för att medborgare reser till strider utomlands, och uppmanar eftertryckligen myndigheterna att tillämpa lämpliga domar när det gäller utländska terroriststridande och att hantera deras efterföljande återintegrering i samhället. Parlamentet noterar med oro rapporterna om att radikaliseringsceller har identifierats på vissa platser i landet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar med oro det ökade antalet migranter som anlänt till Bosnien och Hercegovina den sista tiden och bristen på samordning mellan olika förvaltningsnivåer när det gäller att hantera denna situation. Parlamentet anser att migrationsfrågan inte bör politiseras. Parlamentet välkomnar EU:s humanitära bistånd för att ta itu med de allt större behoven för flyktingar, asylsökande och migranter i landet och antagandet den 10 augusti 2018 av en särskild åtgärd (värd 6 miljoner euro) för att stödja Bosnien och Hercegovina i fråga om att hantera migrationsflödena. Parlamentet betonar vikten av att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i det humanitära biståndet och flyktinglägrens inverkan på värdsamhällena. Parlamentet anser att samarbete med grannländer och med EU är avgörande för att ta itu med denna gemensamma utmaning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser antagandet av en ny uppsättning EU-inriktade reformer direkt efter bildandet av nya myndigheter i Bosnien och Hercegovina, i syfte att återuppta reformprocessen och främja landets europeiska integration. Parlamentet insisterar på att EU:s ekonomiska stöd bör åtföljas av faktiska villkor och att handlingsplaner och övervakningsramar tas fram av EU i överensstämmelse med de 20 principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i syfte att förverkliga den nya stärkta sociala dimensionen, såsom anges i strategin för västra Balkan 2018. Parlamentet erkänner att Bosnien och Hercegovina har gjort vissa framsteg rörande ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, men noterar att landet fortfarande befinner sig i ett tidigt skede i upprättandet av en fungerande marknadsekonomi. Parlamentet är övertygat om att främjandet av socioekonomiska reformer, med vederbörlig medverkan av arbetsmarknadens parter, bör vara en högprioriterad fråga efter valet, i syfte att förbättra levnadsvillkoren i landet. Parlamentet noterar de mycket begränsade framstegen på det sociala området. Parlamentet betonar att grundläggande ekonomiska faktorer behöver stärkas, till exempel tillväxten, sysselsättningen och bekämpandet av den informella ekonomin. Parlamentet framhåller vikten av omstrukturering av den offentliga sektorn, inbegripet offentliga företag, ytterligare minskning av den informella ekonomin och den relaterade skatten på arbete, förbättrad företagsmiljö (även genom att utveckla ett enda ekonomiskt område för Bosnien och Hercegovina), stärkt tillväxtvänlighet i fråga om offentliga finanser, i synnerhet genom att fokusera på behov på medellång sikt, t.ex. infrastruktur och utbildning, och av att tillhandahålla läglig och uttömmande statistik i överensstämmelse med europeiska och internationella normer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar de långsamma framstegen när det gäller miljö- och klimatskydd. Parlamentet påminner om behovet av att anpassa sig till EU:s regelverk och att säkerställa ett effektivt och strukturerat genomförande av miljölagstiftningen i hela landet, i enlighet med EU:s standarder och i överensstämmelse med den landsomfattande strategin för tillnärmning av lagstiftningen på miljöområdet. Parlamentet betonar igen att det är nödvändigt att, i enlighet med EU:s miljöpolitik, snabbt ta itu med de gränsöverskridande luftföroreningar som oljeraffinaderiet i Brod ger upphov till. Parlamentet framhåller att Bosnien och Hercegovina måste fullgöra sina skyldigheter fullt ut enligt konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang och protokollet om strategiska miljöbedömningar, särskilt i området kring flodområdet Neretva och Trebišnjica. Parlamentet betonar att planering och uppförande av vattenkraftverk och relaterade projekt kräver förenlighet med internationell och europeisk miljölagstiftning, inklusive fågel- och habitatdirektiven och direktivet om miljökonsekvensbedömning. Parlamentet understryker det omedelbara behovet att undvika all negativ påverkan på områden av betydande miljövärde genom att förbättra kvaliteten på miljökonsekvensbedömningar samt säkerställa allmänhetens deltagande och samråd med det civila samhället inom relevanta projekt. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att el- och gasmarknaderna fortfarande är fragmenterade och domineras av stora etablerade företag. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att vidareutveckla landets transport- och energiinfrastruktur och att utan dröjsmål skapa fungerande energi- och transportkedjor. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att dra nytta av det nya EU-paketet för utveckling av regional konnektivitet, och att arbeta för att slutföra den regionala energimarknaden i överensstämmelse med landets klimatåtaganden. Parlamentet förespråkar fortsatta investeringar i infrastrukturprojekt för att förbättra transportförbindelserna inom Bosnien och Hercegovina och med grannländerna. Parlamentet ser gärna att upphandlingsreglerna och öppenhetsprincipen ska respekteras vid valet av underleverantörer, i syfte att förhindra maktmissbruk och korruption och garantera att de bästa anbuden väljs ut. Parlamentet stöder förslaget att sänka roamingavgifterna på västra Balkan. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas konstruktiva och stabila bilaterala förbindelser och undertecknandet av ett antal bilaterala avtal med grannländerna. Parlamentet ser gärna att de goda grannrelationerna med länderna i regionen förstärks för att lösa alla pågående bilaterala tvister, däribland gränsdragningsfrågorna med Serbien och Kroatien, också i syfte att främja medlemskap i europeiska organisationer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas utrikespolitiska strategi för perioden 2018–2023, som Bosnien och Hercegovinas presidentråd har antagit, där det tydligt anges att EU-medlemskapet är ett av landets viktigaste strategiska mål. Parlamentet beklagar att nivån på tillnärmningen till EU-deklarationer och rådsbeslut när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) sjönk till 61 % under 2017. Parlamentet betonar behovet av resultat när det gäller en gradvis anpassning till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och efterlyser betydande förbättringar på detta område, som är en viktig del av EU-medlemskapet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Bosnien och Hercegovina att anpassa sig till rådets beslut om införande av restriktiva EU-åtgärder när det gäller Rysslands olagliga annektering av Krim och händelserna i östra Ukraina, och fördömer i detta avseende vissa politiska aktörers avsiktligt bristande samarbete. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar utländska makters ökande inflytande i Bosnien och Hercegovina och är fast övertygat om att ett starkare EU-engagemang i Bosnien och Hercegovina fortfarande är det bästa sättet att säkerställa framsteg mot europeiska värden, stabilitet och välstånd i landet. Parlamentet välkomnar Eufor Altheas fortsatta verksamhet i landet, som bistår i fråga om kapacitetsuppbyggnad och utbildning av de väpnade styrkorna i Bosnien och Hercegovina, samt bibehållandet av avvärjande kapacitet till stöd för en säker och trygg miljö. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds förlängning av Eufors uppdrag till november 2019. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna att säkerställa strikt harmonisering med EU-normer och internationella normer samt politiska mål inom området för energi och klimatförändringar. Parlamentet beklagar djupt att landet endast gjort utfästelser om att bekämpa klimatförändringarna, och att beslut samtidigt fattats om planer på nya kolvärmekraftverk. Parlamentet kräver därför ett stopp för vattenkraftrelaterade projekt och planer som skadar miljön, strider mot lokalbefolkningens vilja, inte är i linje med lokala eller entitetsbaserade utvecklingsplaner och endast gynnar investerare. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Bosnien och Hercegovinas presidentråd, Bosnien och Hercegovinas ministerråd, Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina, Republika Srpska och Brčko-distriktet och regeringarna i Bosnien och Hercegovinas tio kantoner. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  S/2018/416, 3.5.2018.

(2)  S/2018/974, 31.10.2018.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/90 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/90

---

P8_TA(2019)0098

Läget avseende debatten om Europas framtid

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (2018/2094(INI))

(2020/C 449/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan, tilläggsprotokollet till denna stadga samt den reviderade versionen av den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan, tilläggsprotokollet till denna stadga samt den reviderade versionen av den,

| — | med beaktande av artikel 295 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 295 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av det informella mötet mellan de 27 stats- och regeringscheferna den 29 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det informella mötet mellan de 27 stats- och regeringscheferna den 29 juni 2016,

| — | med beaktande av Bratislavaförklaringen och Bratislavafärdplanen, som de 27 medlemsstaterna enades om den 16 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bratislavaförklaringen och Bratislavafärdplanen, som de 27 medlemsstaterna enades om den 16 september 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (6),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 och de fem efterföljande diskussionsunderlagen (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315 och COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 och de fem efterföljande diskussionsunderlagen (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315 och COM(2017)0358),

| — | med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017,

| — | med beaktande av Förenade kungarikets anmälan av den 29 mars 2017 om landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenade kungarikets anmälan av den 29 mars 2017 om landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs resolution av den 6 juli 2017 om kommissionens vitbok om EU:s framtid och mer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs resolution av den 6 juli 2017 om kommissionens vitbok om EU:s framtid och mer (7),

| — | med beaktande av Regionkommitténs resolution av den 12 maj 2017 om Europeiska kommissionens vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs resolution av den 12 maj 2017 om Europeiska kommissionens vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025 (8),

| — | med beaktande av de nationella parlamentens olika bidrag rörande kommissionens vitbok och diskussionsunderlag om Europas framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nationella parlamentens olika bidrag rörande kommissionens vitbok och diskussionsunderlag om Europas framtid,

| — | med beaktande av 2018 års tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 12 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 12 september 2018,

| — | med beaktande av 2017 års tal om tillståndet i unionen, som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 13 september 2017, och hans färdplan av den 24 oktober 2017 för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års tal om tillståndet i unionen, som kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker höll den 13 september 2017, och hans färdplan av den 24 oktober 2017 för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (COM(2017)0650),

| — | med beaktande av det tal som Frankrikes president Emmanuel Macron höll i Sorbonne den 26 september 2017, Initiative for Europe: A sovereign, united democratic Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som Frankrikes president Emmanuel Macron höll i Sorbonne den 26 september 2017, Initiative for Europe: A sovereign, united democratic Europe,

| — | med beaktande av det informella toppmötet i Tallinn mellan EU:s stats- och regeringschefer den 29 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det informella toppmötet i Tallinn mellan EU:s stats- och regeringschefer den 29 september 2017,

| — | med beaktande av ledaragendan, som antogs vid Europeiska rådets möte den 19–20 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ledaragendan, som antogs vid Europeiska rådets möte den 19–20 oktober 2017,

| — | med beaktande av rådets, parlamentets och kommissionens interinstitutionella proklamation av den 17 november 2017 om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets, parlamentets och kommissionens interinstitutionella proklamation av den 17 november 2017 om den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens färdplan av den 6 december 2017 för en fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) (COM(2017)0821), särskilt förslaget om att inrätta en europeisk valutafond (EMF) (COM(2017)0827), förslaget om att införliva innehållet i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen i unionslagstiftningen (COM(2017)0824) och meddelandet om en europeisk ekonomi- och finansminister (COM(2017)0823), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan av den 6 december 2017 för en fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) (COM(2017)0821), särskilt förslaget om att inrätta en europeisk valutafond (EMF) (COM(2017)0827), förslaget om att införliva innehållet i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen i unionslagstiftningen (COM(2017)0824) och meddelandet om en europeisk ekonomi- och finansminister (COM(2017)0823),

| — | med beaktande av Europeiska rådets möte den 14–15 december 2017 och de möten mellan ledarna och eurotoppmöten som ägde rum i samband med detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets möte den 14–15 december 2017 och de möten mellan ledarna och eurotoppmöten som ägde rum i samband med detta,

| — | med beaktande av skrivelsen från 26 nationella parlament i 20 medlemsstater av den 20 december 2017 om insyn i beslutsfattandet i rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från 26 nationella parlament i 20 medlemsstater av den 20 december 2017 om insyn i beslutsfattandet i rådet,

| — | med beaktande av förklaringen av den 10 januari 2018Bringing the EU forward in 2018, som antogs vid toppmötet mellan EU:s södra medlemsstater (Cypern, Frankrike, Grekland, Malta, Portugal och Spanien), samt det uttalande om Europas framtid som gjordes av länderna i Visegradgruppen (Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien) den 26 januari 2018 och det gemensamma uttalandet från de europeiska finansministrarna från Finland, Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Nederländerna och Sverige av den 6 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 10 januari 2018Bringing the EU forward in 2018, som antogs vid toppmötet mellan EU:s södra medlemsstater (Cypern, Frankrike, Grekland, Malta, Portugal och Spanien), samt det uttalande om Europas framtid som gjordes av länderna i Visegradgruppen (Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien) den 26 januari 2018 och det gemensamma uttalandet från de europeiska finansministrarna från Finland, Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Nederländerna och Sverige av den 6 mars 2018,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 februari 2018Ett EU som uppnår resultat: Institutionella alternativ för effektivare EU-arbete (COM(2018)0095), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 februari 2018Ett EU som uppnår resultat: Institutionella alternativ för effektivare EU-arbete (COM(2018)0095),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/234 av den 14 februari 2018 om förstärkning av den europeiska dimensionen i och ett effektivt genomförande av valet till Europaparlamentet 2019 (9),

| — | med beaktande av det informella mötet mellan de 27 stats- och regeringscheferna den 23 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det informella mötet mellan de 27 stats- och regeringscheferna den 23 februari 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2016 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2016 (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende nationella parlament (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende nationella parlament (11),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2018)0322),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018)0325), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018)0325),

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens särskilda rapport av den 16 maj 2018 avseende den strategiska undersökningen OI/2/2017/TE om insynen i rådets lagstiftningsprocess, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens särskilda rapport av den 16 maj 2018 avseende den strategiska undersökningen OI/2/2017/TE om insynen i rådets lagstiftningsprocess,

| — | med beaktande av förklaringen i Meseberg av den 19 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen i Meseberg av den 19 juni 2018,

| — | med beaktande av Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2018,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas röst för att återuppbygga förtroendet för EU av den 9 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas röst för att återuppbygga förtroendet för EU av den 9 oktober 2018,

| — | med beaktande av de debatter med stats- eller regeringscheferna om Europas framtid som Europaparlamentet anordnat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de debatter med stats- eller regeringscheferna om Europas framtid som Europaparlamentet anordnat,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för rättsliga frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för rättsliga frågor,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0427/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0427/2018), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är ett exempel utan motstycke på överstatlig integration och har gett varaktig fred, välstånd och välfärd till sina medborgare ända sedan den banbrytande Schumandeklarationen av den 9 maj 1950. Gemensam säkerhet, respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgarnas välbefinnande har stått i centrum för dess strävanden och åtgärder. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är ett exempel utan motstycke på överstatlig integration och har gett varaktig fred, välstånd och välfärd till sina medborgare ända sedan den banbrytande Schumandeklarationen av den 9 maj 1950. Gemensam säkerhet, respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgarnas välbefinnande har stått i centrum för dess strävanden och åtgärder.

| B. | Den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och personer, den gemensamma valutan, Erasmusprogrammet, regionalpolitiken, jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken samt Horisont 2020 är, bland många andra, unionens grundläggande landvinningar som bidrar till EU-medborgarnas välbefinnande. Unionen måste ges lämpliga befogenheter och resurser för att möta 2000-talets utmaningar. |
| --- | --- |

B.

Den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och personer, den gemensamma valutan, Erasmusprogrammet, regionalpolitiken, jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken samt Horisont 2020 är, bland många andra, unionens grundläggande landvinningar som bidrar till EU-medborgarnas välbefinnande. Unionen måste ges lämpliga befogenheter och resurser för att möta 2000-talets utmaningar.

| C. | Under de senaste åren har unionen ställts inför flera kriser, som har prövat dess motståndskraft och förmåga att agera på ett beslutsamt och enat sätt. |
| --- | --- |

C.

Under de senaste åren har unionen ställts inför flera kriser, som har prövat dess motståndskraft och förmåga att agera på ett beslutsamt och enat sätt.

| D. | Under perioden 2014–2017 har vi sett mer socialt balanserade och mer verkningsfulla penningpolitiska och makroekonomiska åtgärder, till exempel Europeiska centralbankens extraordinära åtgärder, flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpakten och investeringsplanen för Europa, som har bidragit till EU:s ekonomiska och sociala återhämtning. |
| --- | --- |

D.

Under perioden 2014–2017 har vi sett mer socialt balanserade och mer verkningsfulla penningpolitiska och makroekonomiska åtgärder, till exempel Europeiska centralbankens extraordinära åtgärder, flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpakten och investeringsplanen för Europa, som har bidragit till EU:s ekonomiska och sociala återhämtning.

| E. | Även om Europa har lyckats avstyra och delvis ta sig igenom den finansiella och ekonomiska krisens mest kritiska skeden, står EU och medlemsstaterna fortfarande inför viktiga och brådskande reformer på området ekonomisk styrning i allmänhet och euroområdet i synnerhet, samt i fråga om att stärka den inre marknaden samt återställa och utveckla de sociala standarderna i våra välfärdsstater. |
| --- | --- |

E.

Även om Europa har lyckats avstyra och delvis ta sig igenom den finansiella och ekonomiska krisens mest kritiska skeden, står EU och medlemsstaterna fortfarande inför viktiga och brådskande reformer på området ekonomisk styrning i allmänhet och euroområdet i synnerhet, samt i fråga om att stärka den inre marknaden samt återställa och utveckla de sociala standarderna i våra välfärdsstater.

| F. | Med tanke på de många inre och yttre aktuella och framtida utmaningar som unionen står inför i en instabil och komplex global värld, särskilt i fråga om migrationen, befolkningsminskningen, terrorismen, säkerheten, klimatförändringarna, miljöfrågorna, bevarandet av den multilaterala världsordningen, fullbordandet av EMU, globaliseringen, den fria, rättvisa och regelbaserade internationella handeln, utrikes- och försvarspolitiken, utvecklingen av den sociala pelaren och kampen mot antieuropeisk populism, intolerans och främlingsfientlighet, bör EU med utgångspunkt i artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna arbeta för att återigen skapa en anda av samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna. Målet i Lissabonfördraget om att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken bör ligga till grund för unionens åtgärder även i framtiden, så att den politiska integrationsprocessen i Europa kan stärkas och så att dessa utmaningar kan hanteras på ett verkningsfullt sätt. |
| --- | --- |

F.

Med tanke på de många inre och yttre aktuella och framtida utmaningar som unionen står inför i en instabil och komplex global värld, särskilt i fråga om migrationen, befolkningsminskningen, terrorismen, säkerheten, klimatförändringarna, miljöfrågorna, bevarandet av den multilaterala världsordningen, fullbordandet av EMU, globaliseringen, den fria, rättvisa och regelbaserade internationella handeln, utrikes- och försvarspolitiken, utvecklingen av den sociala pelaren och kampen mot antieuropeisk populism, intolerans och främlingsfientlighet, bör EU med utgångspunkt i artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna arbeta för att återigen skapa en anda av samarbete och solidaritet mellan medlemsstaterna. Målet i Lissabonfördraget om att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken bör ligga till grund för unionens åtgärder även i framtiden, så att den politiska integrationsprocessen i Europa kan stärkas och så att dessa utmaningar kan hanteras på ett verkningsfullt sätt.

| G. | Parlamentet är mycket oroat över uppkomsten av populistiska, främlingsfientliga och antieuropeiska rörelser i hela Europa. Unionen och dess medlemsstater måste öka sina ansträngningar för att försvara och främja de demokratiska värderingarna, de grundläggande principerna och målen för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet är mycket oroat över uppkomsten av populistiska, främlingsfientliga och antieuropeiska rörelser i hela Europa. Unionen och dess medlemsstater måste öka sina ansträngningar för att försvara och främja de demokratiska värderingarna, de grundläggande principerna och målen för den europeiska integrationen.

| H. | Den folkomröstning som hölls i Förenade kungariket i juni 2016 ledde till att landet den 29 mars 2017 anmälde sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen, vilket har intensifierat debatten om Europas framtid. Förhandlingarna inför Förenade kungarikets planerade utträde ur EU har visat i hur stor utsträckning medlemsstaterna är beroende av varandra, i hur hög grad vi förlitar oss på gemensamma instrument och strategier och hur kostsamt ett utträde är. |
| --- | --- |

H.

Den folkomröstning som hölls i Förenade kungariket i juni 2016 ledde till att landet den 29 mars 2017 anmälde sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen, vilket har intensifierat debatten om Europas framtid. Förhandlingarna inför Förenade kungarikets planerade utträde ur EU har visat i hur stor utsträckning medlemsstaterna är beroende av varandra, i hur hög grad vi förlitar oss på gemensamma instrument och strategier och hur kostsamt ett utträde är.

| I. | En intensifiering av debatten om Europas framtid återspeglas inte bara i parlamentets egna resolutioner om Europas framtid av den 16 februari 2017, utan även i Bratislavaförklaringen och Bratislavafärdplanen, kommissionens vitbok om EU:s framtid, Romförklaringen, den ledarskapsagenda som antogs av Europeiska rådet i oktober 2017 och olika bidrag från enskilda medlemsstater eller grupper av medlemsstater, samt från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, liksom i plenardebatterna i Europaparlamentet om Europas framtid med stats- och regeringscheferna, i interparlamentariska utskottssammanträden och i de medborgardialoger och samråd som olika institutioner, organ och medlemsstater anordnar. |
| --- | --- |

I.

En intensifiering av debatten om Europas framtid återspeglas inte bara i parlamentets egna resolutioner om Europas framtid av den 16 februari 2017, utan även i Bratislavaförklaringen och Bratislavafärdplanen, kommissionens vitbok om EU:s framtid, Romförklaringen, den ledarskapsagenda som antogs av Europeiska rådet i oktober 2017 och olika bidrag från enskilda medlemsstater eller grupper av medlemsstater, samt från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, liksom i plenardebatterna i Europaparlamentet om Europas framtid med stats- och regeringscheferna, i interparlamentariska utskottssammanträden och i de medborgardialoger och samråd som olika institutioner, organ och medlemsstater anordnar.

| J. | Parlameterundersökningen, som genomfördes mellan den 8 och 26 september 2018, visar att 62 procent av de svarande anser att deras länders medlemskap är något bra och att 68 procent anser att deras land har gynnats av sitt EU-medlemskap, vilket är det högsta resultatet sedan 1983. |
| --- | --- |

J.

Parlameterundersökningen, som genomfördes mellan den 8 och 26 september 2018, visar att 62 procent av de svarande anser att deras länders medlemskap är något bra och att 68 procent anser att deras land har gynnats av sitt EU-medlemskap, vilket är det högsta resultatet sedan 1983.

| K. | De värden och principer på vilka unionen vilar avgränsar ett rum som varje EU-medborgare kan identifiera sig med, oberoende av politiska eller kulturella skillnader kopplade till nationell identitet. |
| --- | --- |

K.

De värden och principer på vilka unionen vilar avgränsar ett rum som varje EU-medborgare kan identifiera sig med, oberoende av politiska eller kulturella skillnader kopplade till nationell identitet.

| L. | Det kommande valet till Europaparlamentet innebär en möjlighet att utvärdera debatten om Europas framtid, också sett till Europaparlamentets, kommissionens och rådets främsta institutionella prioriteringar inför den nya mandatperioden. |
| --- | --- |

L.

Det kommande valet till Europaparlamentet innebär en möjlighet att utvärdera debatten om Europas framtid, också sett till Europaparlamentets, kommissionens och rådets främsta institutionella prioriteringar inför den nya mandatperioden.

| M. | EU står inför en särskilt viktig fas i sin uppbyggnadsprocess sett till arten och omfattningen av dess utmaningar, och enda sättet att ta itu med dessa utmaningar är genom samarbete och större och bättre integration samt solidaritet mellan medlemsstaterna som till fullo utnyttjar Lissabonfördragets nuvarande bestämmelser och därefter omarbetar fördragen i syfte att förbättra det institutionella beslutsfattandet och säkerställa en lämplig fördelning av befogenheter. |
| --- | --- |

M.

EU står inför en särskilt viktig fas i sin uppbyggnadsprocess sett till arten och omfattningen av dess utmaningar, och enda sättet att ta itu med dessa utmaningar är genom samarbete och större och bättre integration samt solidaritet mellan medlemsstaterna som till fullo utnyttjar Lissabonfördragets nuvarande bestämmelser och därefter omarbetar fördragen i syfte att förbättra det institutionella beslutsfattandet och säkerställa en lämplig fördelning av befogenheter.

| N. | Institutionella reformer bör syfta till att göra beslutsprocesserna mer demokratiska samt till att öka insynen i unionens och dess institutioners beslutsfattande och ansvarstagande. Med tanke på dessa mål är det lämpligt och lägligt att få till stånd ett meningsfullt medborgardeltagande i det europeiska projektet och anordna samråd samt främja en regelbunden dialog med medborgarna och representativa sammanslutningar, i enlighet med kraven i artikel 11 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

N.

Institutionella reformer bör syfta till att göra beslutsprocesserna mer demokratiska samt till att öka insynen i unionens och dess institutioners beslutsfattande och ansvarstagande. Med tanke på dessa mål är det lämpligt och lägligt att få till stånd ett meningsfullt medborgardeltagande i det europeiska projektet och anordna samråd samt främja en regelbunden dialog med medborgarna och representativa sammanslutningar, i enlighet med kraven i artikel 11 i EU-fördraget.

| O. | För att klara av dagens och morgondagens utmaningar behöver unionen en starkare styrningsmodell, där parlamentet har utökad demokratisk kontroll. Insyn i och integritet hos EU:s institutioner och organ är grundläggande förutsättningar för att skapa förtroende och tillit hos medborgarna. |
| --- | --- |

O.

För att klara av dagens och morgondagens utmaningar behöver unionen en starkare styrningsmodell, där parlamentet har utökad demokratisk kontroll. Insyn i och integritet hos EU:s institutioner och organ är grundläggande förutsättningar för att skapa förtroende och tillit hos medborgarna.

| P. | Den gemensamma fransk-tyska förklaringen i Meseberg innehåller en rad reflektioner och förslag för att stärka det europeiska samarbetet, särskilt när det gäller ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

P.

Den gemensamma fransk-tyska förklaringen i Meseberg innehåller en rad reflektioner och förslag för att stärka det europeiska samarbetet, särskilt när det gäller ekonomisk styrning.

| Q. | Att främja en europeisk dimension inom kultur och utbildning är viktigt för att stärka EU-medborgarskapet, med tanke på att unionen lider av ett kunskapsunderskott som innebär att det som unionen åstadkommit lätt tas för givet av yngre generationer. |
| --- | --- |

Q.

Att främja en europeisk dimension inom kultur och utbildning är viktigt för att stärka EU-medborgarskapet, med tanke på att unionen lider av ett kunskapsunderskott som innebär att det som unionen åstadkommit lätt tas för givet av yngre generationer.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det i sina resolutioner av den 16 februari 2017 om Europas framtid betonade vikten av den gemensamma institutionella ramen och gemenskapsmetoden och lade fram flera förslag och initiativ som är av särskild vikt för den europeiska integrationen och som kan bidra till att forma Europas framtid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att unionen måste ta itu med sina framtida utmaningar genom att stärka och förbättra den politiska integrationen, genom att ta full hänsyn till och främja de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de demokratiska principerna och genom att samarbeta. Parlamentet framhåller att medborgarna vill ha ett Europa som skyddar deras rättigheter, välfärdsmodell och sociala modell på grundval av delad suveränitet, vilket kräver lämplig politisk integration. Parlamentet uppmanar stats- och regeringscheferna att fortsätta på denna väg med en förnyad anda av solidaritet och samarbete. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att samtliga stats- och regeringschefer som talade inför parlamentet i kammaren under debatterna om Europas framtid erkände att det finns ett behov av att möta framtidens utmaningar tillsammans och bättre uppnå det som bara kan uppnås tillsammans. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att differentierad integration måste kvarstå som en möjlighet för alla medlemsstater och fortsätta att fungera som en metod för djupare europeisk integration och solidaritet, som inte bör förväxlas med idén om ett Europa ”à la carte”. Parlamentet insisterar på att man i den pågående debatten om differentierad integration måste undvika allt som kan uppfattas som att man skapar ett förstaklassens och ett andraklassens medlemskap inom unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att differentierad integration inte bör vara ett sätt att minska den politiska integrationen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att krisen har skapat en obalans mellan unionens centrala institutioner och att Europeiska rådet tar egna politiska initiativ på bekostnad av kommissionens initiativrätt och förstärker den mellanstatliga metoden. Parlamentet anser dock att gemenskapsmetoden är bäst lämpad för unionens funktionssätt. Parlamentet påminner om de många resolutioner som parlamentet antagit i detta avseende och upprepar sin uppmaning till Europeiska rådet att till fullo respektera gränserna för sina befogenheter såsom de fastställs främst i artikel 15 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att den enhällighet som fördragen kräver i vissa grundläggande frågor utgör ett nästan oövervinnligt hinder i viktiga stunder och i samband med viktiga beslut, och förordar därför i fråga om beslutsförfarandena att principen om omröstning med kvalificerad majoritet tillämpas i rådet och, i fråga om lagstiftning, att det ordinarie lagstiftningsförfarandet används på alla områden där detta är möjligt. Parlamentet påminner om att man enligt de befintliga fördragen kan åstadkomma detta med hjälp av de olika övergångsklausulerna eller, när det gäller fördjupat samarbete, med hjälp av artikel 333 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende det tillkännagivande som ordförande Jean-Claude Juncker gjorde under sina tal om tillståndet i unionen den 13 september 2017 och den 12 september 2018 om att han har för avsikt att föreslå att omröstning med kvalificerad majoritet används i rådet inom vissa särskilda politikområden, men att den fleråriga budgetramen inte hör till de nämnda områdena. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar särskilt att kommissionen har föreslagit att omröstning med kvalificerad majoritet används inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) när det gäller ståndpunkter om människorättsfrågor i internationella forum, beslut om att inrätta sanktionssystem och beslut om att inleda eller genomföra civila uppdrag som svar på kriser utomlands, med tanke på vikten av att beslutsfattandet blir snabbare och effektivare och behovet av att unionen talar med en röst. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag om att omvandla rådet till en verklig lagstiftningskammare som är likställd Europaparlamentet, i enlighet med sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential, och att öka insynen i dess beslutsprocess. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang ombudsmannens särskilda rapport om insynen i rådets lagstiftningsprocess och skrivelsen av den 20 december 2017 från Cosacs delegationer om krav på större insyn i rådet och informella organ som Eurogruppen, som i detta avseende är i linje med liknande uppmaningar från parlamentets sida. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att det finns olika möjligheter att göra kommissionen mer flexibel genom att anpassa kommissionärskollegiets struktur och arbetsmetoder, till exempel genom att utse vice ordföranden med ansvar för ett kluster av politikområden eller att utse överordnade och underordnade kommissionsledamöter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att även om parlamentet enligt de nuvarande fördragen inte har någon formell initiativrätt på lagstiftningsområdet, kan det begära att kommissionen lägger fram lämpliga förslag i frågor som enligt parlamentets mening kräver en unionsakt för att tillämpa fördragen, och påminner kommissionen, i enlighet med artikel 10 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (12), om dess skyldighet att göra en snabb och ingående prövning av begäranden om förslag till unionsrättsakter. Parlamentet påminner dessutom om att detta interinstitutionella avtal också innehåller bestämmelser om den årliga och fleråriga interinstitutionella programplaneringen, som ger parlamentet ett extra verktyg för att styra lagstiftningsagendan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om sitt förslag om att man vid en eventuell framtida översyn av fördragen skulle kunna tilldela Europaparlamentet, i egenskap av direkt företrädare för EU-medborgarna, initiativrätt på lagstiftningsområdet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet insisterar på att parlamentets kontrollbefogenheter, och i synnerhet dess undersökningsrätt, bör stärkas och att parlamentet bör beviljas särskilda, konkreta och tydligt avgränsade befogenheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar rapporten från arbetsgruppen för subsidiaritet, proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare” av den 10 juli 2018, som innehåller rekommendationer om ett nytt arbetssätt för subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet anser att flera av dessa rekommendationer redan har framhållits av parlamentet, framför allt när det gäller de nationella parlamentens roll inom unionen och den önskvärda reformen av systemet för tidig varning. Parlamentet påminner om att arbetsgruppen ansåg att EU ger mervärde inom alla sina nuvarande verksamhetsområden och fastställde därför inga befogenheter eller politikområden i fördragen som permanent, helt eller delvis, bör flyttas över till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar rekommendationerna från de olika institutionerna som uppmanar till en mer aktiv roll för de nationella parlamenten, särskilt när det gäller att kontrollera deras regeringars agerande i de europeiska institutionerna. Parlamentet påminner också om den avgörande roll som lokala myndigheter, och särskilt regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter, har. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med samarbete på interinstitutionell nivå och att samtidigt respektera varje institutions befogenheter enligt fördragen. Detta samarbete har fått en ny ram genom det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, och parlamentet understryker att förenkling är ett pågående arbete som har som mål att göra processerna och förfarandena på EU-nivå mer lättförståeliga, att se till att synpunkter från alla berörda parter beaktas och, slutligen, att underlätta medborgarnas deltagande i Europeiska unionens arbete. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma proklamationen om stöd för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som rådet, parlamentet och kommissionen undertecknade under det sociala toppmötet i Göteborg för rättvisa jobb och tillväxt. Parlamentet påpekar att de befogenheter och verktyg som krävs för att pelaren ska kunna genomföras främst ligger i händerna på lokala, regionala och nationella myndigheter samt arbetsmarknadens parter och det civila samhället, men att den europeiska planeringsterminen erbjuder en ram för att följa medlemsstaternas resultat i detta avseende. Parlamentet påminner även i samband med detta om att den sociala dialogen har visat sig vara oumbärlig för att förbättra EU:s politik och lagstiftning och för att stärka dess sociala legitimitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar den sociala pelarens icke-bindande karaktär, som i sig inte kan flytta EU:s fokus från politikområden som ekonomisk politik, den inre marknaden och finanspolitik till socialpolitiska mål. Parlamentet påpekar att den övergripande sociala klausulen som fastställs i artikel 9 i EUF-fördraget kräver att unionen tar noga hänsyn till unionsrättens inverkan på de sociala standarderna och på sysselsättningen, och att de sociala aktörerna konsulteras i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att miljöskydd måste bli högsta prioritet för EU mot bakgrund av den nuvarande miljöförstöringen, och att det måste integreras i unionens hela politik och alla åtgärder. Parlamentet understryker att EU bör vidta effektiva åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser och öka andelen förnybara energikällor i energimixen och öka energibesparingar till de nivåer som krävs för att uppfylla målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att underteckna och ratificera den reviderade europeiska sociala stadgan och den europeiska konventionen om social trygghet (ETS nr 78). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker vikten av att fortsätta processen med att fördjupa och fullborda Europeiska monetära unionen (EMU) i syfte att bidra till att bevara den gemensamma valutans stabilitet och stärka konvergensen i den ekonomiska politiken, finanspolitiken och arbetsmarknadspolitiken samt i de sociala standarderna mellan medlemsstaterna. Parlamentet upprepar att varje enskild medlemsstat, med förbehåll för Danmarks undantag, är skyldig att införa euron. Parlamentet stöder ytterligare steg i utvecklingen av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar i detta avseende behovet av ett starkt politiskt engagemang, effektiv styrning och demokratisk ansvarsskyldighet på europeisk och nationell nivå, i synnerhet parlamentarisk kontroll under de olika etapperna av den europeiska planeringsterminen av både Europaparlamentet och de nationella parlamenten, för att ge den ekonomiska och finansiella styrningen av euroområdet ökad social, ekonomisk och demokratisk legitimitet och förbättra uppföljningen av unionens rekommendationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt, i sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen, att finanspolitiken och den ekonomiska politiken bör bli områden med delad befogenhet mellan unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar samstämmigheten mellan Frankrikes och Tysklands hållning i fråga om en budgetkapacitet för euroområdet. Parlamentet upprepar att en sådan kapacitet bör utvecklas inom EU:s ram. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om en europeisk investeringsstabiliseringsfunktion och diskuterar nya budgetverktyg för stabilisering. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till ett reformstödsprogram. Parlamentet betonar att det är viktigt att dess medbeslutande och kontrollbefogenheter i fråga om användningen av EU-medel inte försvagas. Parlamentet oroas över att endast 9 procent av de landsspecifika rekommendationerna genomfördes fullt ut under perioden 2011–2017. Parlamentet uppmärksammar konvergensmekanismen som kommer att bidra med ett incitament och hjälpa medlemsstaterna utanför euroområdet med en hållbar finanspolitik och ekonomisk politik att genomföra reformer och uppfylla kriterierna för införandet av euron. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar det framtida InvestEU-programmet, och betonar att fonden bör fortsätta att minska investeringsgapet i EU. Parlamentet stöder investeringar i materiella och immateriella tillgångar, inklusive kulturarv, för att främja tillväxt, investeringar och sysselsättning, med särskilt fokus på små och medelstora företag, smallcap- och midcapföretag samt sociala företag, och därigenom bidra till ökad välfärd och en rättvisare inkomstfördelning samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om en europeisk ekonomi- och finansminister. Parlamentet påpekar att den parlamentariska ansvarigheten på EU-nivå skulle kunna förbättras om befattningen som kommissionens vice ordförande med ansvar för ekonomiska frågor och befattningen som ordförande för eurogruppen slås samman. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att den framtida EU-budgeten bör främja ett europeiskt mervärde i fråga om socioekonomiska effekter, stödja moderniseringen av EU:s politik, säkerställa finansiella medel för nya utmaningar, fortsätta att bidra till ekonomisk och social konvergens och sammanhållning mellan och inom medlemsstaterna, i syfte att stärka europeisk solidaritet, stabilitet, jämlikhet och smart och hållbar tillväxt för alla, även i ljuset av EU:s åtaganden enligt Parisavtalet, säkerställa respekten för och främjandet av de grundläggande värden som anges i artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget samt förses med nya egna medel, med beaktande av arbetet i högnivågruppen för egna medel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om egna medel, där det föreslås att nya verkliga egna medel införs, i enlighet med parlamentets begäran, men beklagar att andra möjliga intäktskällor inte införs. Parlamentet uttrycker oro över kommissionens förslag till den fleråriga budgetramen 2021–2027, eftersom det saknar ekonomiska åtaganden för att möta de aktuella och framtida utmaningar som EU står inför. Parlamentet beklagar den hållning som intas av vissa medlemsstater som vägrar att ge mer resurser till EU trots det enhälliga erkännandet att man måste ta sig an nya utmaningar och ansvarsområden och att mer ekonomiska resurser därför behövs. Parlamentet påpekar att anslag på EU-nivå kan spara pengar på nationell nivå genom att man undviker dubbelarbete och skapar stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa uppåtgående ekonomisk och social konvergens i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet inser betydelsen av inrättandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet noterar att den europeiska planeringsterminen har stärkts och stramats upp, men framhåller att ett ökat deltagande för de nationella parlamenten skulle bidra till att förbättra det nationella egenansvaret, vilket skulle leda till ett bättre genomförande av de landsspecifika rekommendationerna, och på så sätt förbättra processen med den europeiska planeringsterminen. Parlamentet konstaterar att det först och främst är medlemsstaternas ansvar att välja en lämplig och hållbar finanspolitik och ekonomisk politik. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att ingen praktisk uppföljning har gjorts hittills av dess krav på en konvergenskod – som ska antas genom medbeslutandeförfarandet – för att skapa en effektivare ram för samordningen av den ekonomiska politiken. Parlamentet påminner dessutom om att medan den europeiska planeringsterminen redan har effektiviserat, har parlamentet ställt krav på att ett interinstitutionellt avtal ingås för att ge parlamentet en mer framträdande roll i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt förslag, uttryckligen i enlighet med sin resolution om genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende nationella parlament, om att budgetkalendrarna på nationell och europeisk nivå måste samordnas bättre under hela processen, så att både Europaparlamentet och de nationella parlamenten kan involveras bättre i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker vikten av att förbinda sig till processen att fullborda bankunionen och behovet av att säkra öppenhet och likabehandling av alla medlemsstater som deltar i bankunionen. Parlamentet påminner om att fullbordandet av bankunionen, inbegripet ett europeiskt insättningsgarantisystem och en finanspolitisk säkerhetsspärr för den gemensamma resolutionsfonden, måste fortsätta, liksom åtgärder för att åstadkomma en riskreducering. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar de förslag om bekämpning av penningtvätt som lagts fram av kommissionen inom ramen för översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Rådet uppmanas att tillsammans med parlamentet slutföra lagstiftningsförhandlingarna före utgången av denna valperiod, eftersom politiken för bekämpning av penningtvätt måste stärkas för att undvika framtida situationer där finansinstitut aktivt underlättar penningtvätt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av de europeiska tillsynsmyndigheterna kartlägga och avlägsna hinder på den inre marknaden och hjälpa till att säkra konsumentskyddet. Parlamentet anser att en av kommissionens viktigaste prioriteringar bör vara att effektivt kontrollera efterlevnaden av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när så är lämpligt och från fall till fall, prioritera förordningar framför direktiv som det rättsliga instrumentet för bankunionen och lagstiftningen om finansiella tjänster, för att undvika fragmentering och en situation där tillsynsmyndigheterna tvingas hantera olika nationella ordningar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar det brådskande behovet att fullborda kapitalmarknadsunionen. Parlamentet understryker att djupa och välintegrerade kapitalmarknader kompletterar bankunionen genom att bidra till det privata risktagandet och ökad ekonomisk konvergens samt till att dämpa framtida chocker och vid behov eventuellt bidra till en bättre fördelning av medel. Parlamentet efterlyser en omfattande studie av den lämpligaste ramen för att bättre ta hänsyn till de finansiella tjänsternas snabba utveckling. Parlamentet framhåller att bättre tillgång till kompletterande finansieringskällor skulle vara särskilt användbart för uppstartsföretag och små och medelstora företag, och främja deras stabila tillväxt och hållbara utveckling. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts hittills, och anser att man bör fortsätta den omfattande översynen av den befintliga mervärdesskattelagstiftningen. Parlamentet betonar med eftertryck behovet av att trappa upp kampen mot skattebedrägerier, skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet uppmärksammar kommissionens arbete avseende rättvis beskattning och den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner och organ, däribland kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken och den gemensamma tillsynsmekanismen, att i ännu högre grad öka sina kommunikationsinsatser för att bättre förklara sitt arbete och förbättra informationen till EU-medborgarna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att Europa är och bör förbli en positiv kraft i världen genom att försvara sina värderingar, multilateralismen och folkrätten. Parlamentet påminner om att unionen och dess medlemsstater är de största givarna av internationellt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut om upprättande av permanent strukturerat samarbete (Pesco), den samordnade årliga försvarsöversikten och Europeiska försvarsfonden som viktiga steg mot en gemensam försvarspolitik, och noterar de förslag som vissa medlemsstater har gjort om ett EU-säkerhetsråd och ett europeiskt interventionsinitiativ. Parlamentet erinrar om sin uppmaning om att inrätta ett permanent försvarsministerråd under ledning av kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och understryker vikten av ändamålsenlig demokratisk ansvarighet för beslut som fattas på detta område och behovet av ett förstärkt samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten i detta avseende. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet lovordar förstärkningen av EU:s civilskyddsmekanism och uppmanar än en gång till inrättande av en europeisk civilskyddskår, eftersom gällande fördrag utgör en bra grundval för detta. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet erinrar om unionens kommande anslutning till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, och begär att Euratomfördragets bestämmelser införlivas i EU-fördraget och EUF-fördraget. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna inte har nått någon överenskommelse om prioriteringarna för och genomförandet av en omfattande invandringspolitik på EU-nivå, som bland annat skulle göra det möjligt att organisera och reglera migrationsströmmarna, kontrollera EU:s yttre gränser mer effektivt, samarbeta med ursprungs- och transitländerna och garantera att migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter respekteras. Parlamentet understryker att medlemsstaterna måste övervinna sina uppenbara intressemotsättningar och medborgarnas missnöje för att inte äventyra det europeiska integrationsprojektet, vilket blir direkt lidande av EU-skeptiska partiers sätt att slå mynt av migrationsfrågan. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt i fråga om översynen av Dublinsystemet. Parlamentet understryker vidare vikten av att stärka sitt partnerskap med Afrika och noterar kommissionens meddelande av den 12 september 2018Bättre lagliga migrationsvägar till Europa: en nödvändig del av en balanserad och övergripande migrationsstrategi (COM(2018)0635). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att en gemensam jordbrukspolitik understöds av en välfinansierad budget. Parlamentet påminner om den gemensamma jordbrukspolitikens centrala betydelse för unionens historia. Parlamentet noterar den grundläggande roll som den spelar i att säkerställa levande landsbygdsområden och en säker livsmedelsförsörjning. Parlamentet noterar att den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är en möjlighet att förbättra uppnåendet av dess mål. Parlamentet framhäver att den gemensamma jordbrukspolitiken är ett av de äldsta politikområdena och måste fortsätta att utgöra ett av de viktigaste och mest integrerade politikområdena och att den kommer att fortsätta att bidra till att bygga Europas framtid genom starkare integration, bevarande av miljön samt livsmedelssäkerhet och trygghet för EU:s medborgare. Parlamentet noterar att politiken för jordbruk och landsbygdsutveckling har stor potential när det gäller att tillhandahålla kollektiva nyttigheter. Parlamentet betonar att det europeiska jordbruket spelar en viktig roll för att förse planeten med livsmedel och skapa arbetstillfällen för 46 miljoner människor. Parlamentet framhåller den gemensamma jordbrukspolitikens funktion i att upprätthålla status och kvalitet för jord, vatten och andra naturresurser. Parlamentet betonar jordbrukets avgörande roll i unionens prioriteringar för att mildra effekten av klimatförändringar och främja en hållbar utveckling. Parlamentet understryker vikten av en välfinansierad och reformerad gemensam jordbrukspolitik för att hantera de många utmaningar som unionen kommer att ställas inför i framtiden. Parlamentet understryker att den gemensamma jordbrukspolitiken inte bara handlar om jordbruk och jordbrukare utan också om att stödja och utveckla de bredare landsbygdssamhällen där dessa är verksamma. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma handelspolitiken måste förbli en grundläggande pelare i unionens utrikespolitik, med tanke på att den har en direkt inverkan på medborgarnas liv, och att den måste hjälpa unionen att anpassa sig till sin nya roll i en värld med flera ledande aktörer på den internationella scenen. Parlamentet uppmanar därför rådet, kommissionen och utrikestjänsten att samarbeta för att åstadkomma följande:






  a) | Förstärka den gemensamma handelspolitiken genom att integrera den i en bredare politisk ram. Inta en ledande roll i fråga om världens handelspolitik på multilateral och bilateral nivå. |
| --- | --- | --- |

48.

a)

Förstärka den gemensamma handelspolitiken genom att integrera den i en bredare politisk ram. Inta en ledande roll i fråga om världens handelspolitik på multilateral och bilateral nivå.

| b) | Leda försvaret för ett öppet, regelbaserat, rättvist och hållbart utvecklingsinriktat globalt handelssystem, säkerställa att EU-företag kan verka globalt inom en ram av lika villkor, förutsebara regler, rättvis konkurrens och fastställda skyldigheter, vilket bör inbegripa att man arbetar konstruktivt för en gemensam EU-ståndpunkt i FN:s mellanstatliga förhandlingar om ansvarsskyldighet vid människorättskränkningar och främjar företagens ansvarsskyldighet samt inrättar bindande krav på tillbörlig aktsamhet när det gäller försörjnings- och produktionskedjor. |
| --- | --- |

b)

Leda försvaret för ett öppet, regelbaserat, rättvist och hållbart utvecklingsinriktat globalt handelssystem, säkerställa att EU-företag kan verka globalt inom en ram av lika villkor, förutsebara regler, rättvis konkurrens och fastställda skyldigheter, vilket bör inbegripa att man arbetar konstruktivt för en gemensam EU-ståndpunkt i FN:s mellanstatliga förhandlingar om ansvarsskyldighet vid människorättskränkningar och främjar företagens ansvarsskyldighet samt inrättar bindande krav på tillbörlig aktsamhet när det gäller försörjnings- och produktionskedjor.

| c) | Ge fullständig och omedelbar information till Europaparlamentet om förhandlingar och rådets mandat, även under hela genomförandet av internationella avtal, i syfte att säkerställa att parlamentet kan utöva sina befogenheter och rättigheter. Förenkla och förkorta förhandlingsprocessen och genomgående förstärka parlamentets kontroll. Öka insynen gentemot EU-medborgarna genom att offentliggöra förhandlingsdirektiven (mandaten) för handelsavtal innan förhandlingarna inleds. Fullt ut respektera bestämmelserna i fördraget och EU:s senaste rättspraxis som fastställer den gemensamma handelspolitiken som ett område där unionen har exklusiv behörighet. |
| --- | --- |

c)

Ge fullständig och omedelbar information till Europaparlamentet om förhandlingar och rådets mandat, även under hela genomförandet av internationella avtal, i syfte att säkerställa att parlamentet kan utöva sina befogenheter och rättigheter. Förenkla och förkorta förhandlingsprocessen och genomgående förstärka parlamentets kontroll. Öka insynen gentemot EU-medborgarna genom att offentliggöra förhandlingsdirektiven (mandaten) för handelsavtal innan förhandlingarna inleds. Fullt ut respektera bestämmelserna i fördraget och EU:s senaste rättspraxis som fastställer den gemensamma handelspolitiken som ett område där unionen har exklusiv behörighet.

| d) | Systematiskt inkludera kapitel om digital handel, små och medelstora företag, bindande och genomförbar handel och hållbar utveckling som tillägg till bestämmelser om jämställdhet i handelsavtal, och inta en ledande ställning i dessa frågor i multilaterala diskussioner. Försvara unionsmedborgarnas integritet i fråga om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

d)

Systematiskt inkludera kapitel om digital handel, små och medelstora företag, bindande och genomförbar handel och hållbar utveckling som tillägg till bestämmelser om jämställdhet i handelsavtal, och inta en ledande ställning i dessa frågor i multilaterala diskussioner. Försvara unionsmedborgarnas integritet i fråga om uppgiftsskydd.

| e) | Förstärka den gemensamma handelspolitikens överensstämmelse med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och EU:s utvecklingspolitik samt klimatpolitik, i syfte att garantera de värden och mål som fastställs i artikel 3.5 i EU-fördraget och i artiklarna 21, 207 och 208 i EUF-fördraget, så att man fullt ut följer unionens samförstånd om utveckling. |
| --- | --- |

e)

Förstärka den gemensamma handelspolitikens överensstämmelse med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och EU:s utvecklingspolitik samt klimatpolitik, i syfte att garantera de värden och mål som fastställs i artikel 3.5 i EU-fördraget och i artiklarna 21, 207 och 208 i EUF-fördraget, så att man fullt ut följer unionens samförstånd om utveckling.

| 49. | Europaparlamentet anser att unionen bör fortsätta att förbättra den internationella handeln samtidigt som man försvarar sociala normer, arbetsnormer och miljönormer. Parlamentet varnar för handelskrig som enbart skapar förlorare och ökar politiska och säkerhetsmässiga spänningar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att i artikel 17.7 i EU-fördraget föreskrivs det att ”[m]ed hänsyn till valen till Europaparlamentet och efter lämpligt samråd ska Europeiska rådet med kvalificerad majoritet föreslå Europaparlamentet en kandidat till befattningen som kommissionen ordförande”. Parlamentet framhåller sin beslutsamhet att fortsätta med förfarandet med toppkandidater inför valet av nästa kommissionsordförande i enlighet med Lissabonfördraget och välkomnar stödet från kommissionen och vissa medlemsstater i detta hänseende. Parlamentet betonar att i processen i samband med tillsättningen av kommissionens ordförande är det ytterst viktigt med ordentliga samråd med parlamentet, eftersom det efter valet kommer att avgöra vilken kandidat som kan stödjas av en majoritet av dess ledamöter och det kommer att översända resultatet av sina interna överläggningar till Europeiska rådet. Parlamentet påminner om att kandidaten måste ha utsetts till toppkandidat av ett av de europeiska politiska partierna och bedrivit en kampanj för befattningen som kommissionens ordförande inför valet till Europaparlamentet. Parlamentet anser att denna praxis har visat sig vara fördelaktig genom att den stärker den sociala legitimiteten hos valet till Europaparlamentet och parlamentets överstatliga roll som språkrör för det europeiska medborgarskapet och den europeiska suveräniteten. Parlamentet varnar ännu en gång för att parlamentet kommer att vara berett att avvisa varje kandidat i förfarandet för utnämningen av kommissionens ordförande som inte utsetts till toppkandidat inför valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet beklagar den vanligt förekommande och utbredda frestelsen att tillskriva Bryssel impopulära beslut och att befria nationella myndigheter från ansvar för sin politik eftersom denna orättvisa och opportunistiska hållning skadar Europa, främjar antieuropeiska strömningar och nationalism och ger EU-institutionerna dåligt rykte. Parlamentet anser dessutom att felaktiga tillskrivningar strider mot kravet på ansvarighet när det gäller statliga åtgärder. Parlamentet betonar att ett korrekt genomförande och en korrekt tillämpning av EU-lagstiftningen är av avgörande betydelse för genomförandet av unionens politik och för att främja ömsesidigt förtroende mellan unionen, medlemsstaterna och medborgarna, och uttrycker oro över åtgärderna i de medlemsstater som frivilligt misslyckas med detta. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker behovet av en bättre bedömning av EU-politikens sociala och miljömässiga följder genom att även beakta kostnaden av att inte lagstifta på EU-nivå (den så kallade ”kostnaden för icke-Europa”). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet av att särskilt fokusera på EU:s förvaltningsrätt, vilket framgår av parlamentets resolution av den 9 juni 2016, där det efterlystes en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (13). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka det europeiska offentliga rummet som ett överstatligt demokratiskt område. Parlamentet betonar att de stora utmaningar som Europa står inför måste hanteras och diskuteras ur ett europeiskt, och inte bara ur ett nationellt, perspektiv och genom att fullständigt genomföra bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget. Parlamentet påpekar att den europeiska demokratin därför måste stärka den gränsöverskridande dimensionen i dess mål och utmaningar, samtidigt som man främjar ett europeiskt medborgarskap baserat på Europeiska unionens gemensamma värden och med mer europeisk institutionell utbildning och en samtalsinriktad, mer deltagarinriktad samhällelig ram samt en kampanj med mer europeisk och mindre nationell inriktning inför det kommande valet till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar unionens strategi som tillämpas i förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde under ordnade former ur Europeiska unionen och pekar på den anmärkningsvärda enighet som EU-institutionerna och medlemsstaterna uppvisar. Parlamentet konstaterar att erfarenheterna från de förhandlingar som har förts har visat hur enormt komplexa sådana beslut är. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar på nytt att varken den nationella suveräniteten eller subsidiaritetsprincipen kan berättiga eller legitimera en systematisk vägran från en medlemsstats sida att hålla sig till Europeiska unionens grundläggande värden, som låg till grund för de inledande artiklarna i de fördrag som varje medlemsstat frivilligt har ställt sig bakom och förbundit sig att respektera. Parlamentet betonar dessutom att upprätthållandet av dessa värden är avgörande för det europeiska projektets sammanhållning, samtliga EU-medborgares rättigheter och det ömsesidiga förtroende som behövs mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att skyndsamt lägga fram ett förslag som ger verkan åt parlamentets resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att de europeiska institutionerna enligt domstolen (de förenade målen C-8/15 P till C-10/15 P (14)) är skyldiga att respektera och upprätthålla bestämmelserna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, även när de agerar utanför EU:s rättsliga ram. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet upprepar att man i debatten om Europas framtid måste börja fundera på hur unionens budgetsystem skulle kunna reformeras så att man får en lämplig budget som garanterar finansieringen av den planerade politiken, en bättre balans mellan förutsägbarhet och reaktionsförmåga och hur man säkerställer att de övergripande finansieringsarrangemangen inte är mer komplexa än nödvändigt för att uppnå målen med unionens politik och säkerställa möjligheten att utkräva ansvar. Parlamentet anser att de förhandsvillkor som ställs för politiken måste förstärkas, där så är nödvändigt och utan att programmens funktion äventyras, för att säkerställa en effektiv sund ekonomisk förvaltning i samband med genomförandet av unionens utgifter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att lägga särskild tonvikt vid en effektivare användning av medlen och på de demokratiska mekanismerna för budgetkontroll inom EU. Parlamentet uppmanar EU:s alla institutioner att stärka sina förfaranden och sin praxis som syftar till att skydda unionens ekonomiska intressen, och dessutom uppmanas de att aktivt bidra till ett resultatinriktat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. Parlamentet anser i detta sammanhang att förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet är ett nödvändigt instrument för demokratiskt ansvarstagande gentemot medborgarna i unionen och påminner om de svårigheter som man upprepade gånger har stött på på grund av bristande samarbete från rådets sida. Parlamentet betonar att rådet måste vara lika ansvarstagande och öppet som de övriga institutionerna. Parlamentet understryker att det på denna punkt inte får beviljas några undantag. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på fenomenet korruption, som har betydande ekonomiska konsekvenser och som utgör ett allvarligt hot mot demokratin, rättsstatsprincipen och de offentliga investeringarna. Parlamentet poängterar vikten av att skydda EU:s skattebetalares pengar mot bedrägerier och annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet upprepar att EU, med tanke på det nuvarande läget i integrationsprojektet, måste utforska varje möjlig väg för att säkerställa ett fullständigt genomförande av Lissabonfördraget. Parlamentet påpekar att senare ändringar av fördragen bör utgå från att man sammankallar ett konvent – där man garanterar delaktighet genom sammansättningen av företrädare och tillhandahåller en plattform för diskussion och dialog med intressenter och medborgare – för att diskutera och dra slutsatser från de olika inlägg i diskussionen om Europas framtid som unionens institutioner och andra organ har bidragit med och de förslag som lagts fram av stats- och regeringscheferna, de nationella parlamenten och det civila samhället samt under samråd med medborgarna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att arbetet med att reflektera över Europas framtid redan har inletts på grundval av de olika ståndpunkter som parlamentet, Europeiska rådet och kommissionen intagit i fråga om en EU-reform. Parlamentet beklagar att endast marginella reformer har planerats trots dessa ståndpunkter. Parlamentet betonar att när det nya parlamentet och den nya kommissionen väl har inrättats bör de dra nytta av det arbete som gjorts under den föregående valperioden och börja arbeta med de förslag som lagts fram. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(2)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(3)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 215.

(4)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 201.

(5)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 235.

(6)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 125.

(7)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 11.

(8)  EUT C 306, 15.9.2017, s. 1.

(9)  EUT L 45, 17.2.2018, s. 40.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0056.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2018)0186.

(12)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(13)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 126.

(14)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 20 september 2016, Ledra Advertising Ltd m.fl. mot Europeiska kommissionen och Europeiska centralbanken, ECLI:EU:C:2016:701.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/102

---

P8_TA(2019)0111

Bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (2018/2684(RSP))

(2020/C 449/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (O-000135/2018 – B8-0005/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (O-000135/2018 – B8-0005/2019),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8 och 153 (om jämställdhet mellan kvinnor och män), artiklarna 10 och 19 (om icke-diskriminering) samt artiklarna 6, 9 och 168 (om hälsoskydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8 och 153 (om jämställdhet mellan kvinnor och män), artiklarna 10 och 19 (om icke-diskriminering) samt artiklarna 6, 9 och 168 (om hälsoskydd),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 3, i vilka principen om jämställdhet och icke-diskriminering fastställs som ett grundläggande värde i unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 3, i vilka principen om jämställdhet och icke-diskriminering fastställs som ett grundläggande värde i unionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21 (om icke-diskriminering), 23 (om jämställdhet mellan kvinnor och män) och 35 (om hälsoskydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21 (om icke-diskriminering), 23 (om jämställdhet mellan kvinnor och män) och 35 (om hälsoskydd),

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking från september 1995 och av den internationella konferensen om befolkning och utveckling (Kairokonferensen) från september 1994 och dess handlingsprogram och resultaten av de respektive konferenserna för översyn av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking från september 1995 och av den internationella konferensen om befolkning och utveckling (Kairokonferensen) från september 1994 och dess handlingsprogram och resultaten av de respektive konferenserna för översyn av dem,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av slutsatserna från 2017 års årliga symposium om grundläggande rättigheter, med temat ”Kvinnors rättigheter i turbulenta tider”, vilket anordnades av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från 2017 års årliga symposium om grundläggande rättigheter, med temat ”Kvinnors rättigheter i turbulenta tider”, vilket anordnades av kommissionen,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Bakslag kan definieras som att man rider spärr mot framstegsvänliga samhällsförändringar, går kräftgång i fråga om förvärvade rättigheter eller låter bristen på jämställdhet fortsätta obehindrat. Bakslag mot kvinnors rättigheter och jämställdhet är särskilt oroväckande. Att rida spärr på det här sättet kan man göra oavsett sin sociala bakgrund eller ålder, och det kan ske antingen formellt eller informellt och handla om passiva eller aktiva strategier för att motverka fortsatta framsteg genom försök att ändra lagar eller politiska strategier, något som i sista hand är ägnat att kringskära medborgarnas förvärvade rättigheter. Detta har åtföljts av att det sprids falska nyheter och skadliga stereotypa vanföreställningar. |
| --- | --- |

A.

Bakslag kan definieras som att man rider spärr mot framstegsvänliga samhällsförändringar, går kräftgång i fråga om förvärvade rättigheter eller låter bristen på jämställdhet fortsätta obehindrat. Bakslag mot kvinnors rättigheter och jämställdhet är särskilt oroväckande. Att rida spärr på det här sättet kan man göra oavsett sin sociala bakgrund eller ålder, och det kan ske antingen formellt eller informellt och handla om passiva eller aktiva strategier för att motverka fortsatta framsteg genom försök att ändra lagar eller politiska strategier, något som i sista hand är ägnat att kringskära medborgarnas förvärvade rättigheter. Detta har åtföljts av att det sprids falska nyheter och skadliga stereotypa vanföreställningar.

| B. | Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter.

| C. | Jämställdhetsnivån är ofta en fingervisning och en första varning om att situationen för grundläggande rättigheter och värden, inklusive demokrati och rättsstatsprincipen är på väg att försämras i något samhälle. Ansträngningar för att begränsa eller undergräva kvinnors rättigheter utgör ofta ett tecken på bredare samhällskonflikter. |
| --- | --- |

C.

Jämställdhetsnivån är ofta en fingervisning och en första varning om att situationen för grundläggande rättigheter och värden, inklusive demokrati och rättsstatsprincipen är på väg att försämras i något samhälle. Ansträngningar för att begränsa eller undergräva kvinnors rättigheter utgör ofta ett tecken på bredare samhällskonflikter.

| D. | Alla medlemsstater har i enlighet med internationell rätt och EU-fördragen åtagit sig att respektera, garantera, skydda och förverkliga grundläggande rättigheter och kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Alla medlemsstater har i enlighet med internationell rätt och EU-fördragen åtagit sig att respektera, garantera, skydda och förverkliga grundläggande rättigheter och kvinnors rättigheter.

| E. | Jämställdhet mellan män och kvinnor är ett av EU:s grundläggande värden. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet enligt EU-fördragen och ska tillämpas i lagstiftningen, i praktiken, inom rättspraxis och i vardagslivet. |
| --- | --- |

E.

Jämställdhet mellan män och kvinnor är ett av EU:s grundläggande värden. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet enligt EU-fördragen och ska tillämpas i lagstiftningen, i praktiken, inom rättspraxis och i vardagslivet.

| F. | I enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget ska unionen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Det är i första hand medlemsstaterna som har huvudansvaret för att undanröja sådan bristande jämställdhet. |
| --- | --- |

F.

I enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget ska unionen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Det är i första hand medlemsstaterna som har huvudansvaret för att undanröja sådan bristande jämställdhet.

| G. | Jämställdhetsindexet visar ihållande brister i jämställdhetshänseende, med endast marginella framsteg mellan 2005 och 2015. Det behövs fortfarande väsentliga förbättringar i alla medlemsstater för att skapa jämställda samhällen där kvinnor och män åtnjuter samma grad av representation, respekt och trygghet i alla delar av privat- och arbetslivet. Jämställdhetspolitiken är till nytta för alla och således bra för hela samhället. Om vi slutar att utveckla kvinnors rättigheter går vi bakåt. |
| --- | --- |

G.

Jämställdhetsindexet visar ihållande brister i jämställdhetshänseende, med endast marginella framsteg mellan 2005 och 2015. Det behövs fortfarande väsentliga förbättringar i alla medlemsstater för att skapa jämställda samhällen där kvinnor och män åtnjuter samma grad av representation, respekt och trygghet i alla delar av privat- och arbetslivet. Jämställdhetspolitiken är till nytta för alla och således bra för hela samhället. Om vi slutar att utveckla kvinnors rättigheter går vi bakåt.

| H. | Utvecklingen av jämställdhetspolitiken bör grundas på tillgång till lika möjligheter för kvinnor och män, samtidigt som kvinnor och män får stöd för att förena sitt arbete med familjelivet. |
| --- | --- |

H.

Utvecklingen av jämställdhetspolitiken bör grundas på tillgång till lika möjligheter för kvinnor och män, samtidigt som kvinnor och män får stöd för att förena sitt arbete med familjelivet.

| I. | Framstegen med jämställdhet och främjande av kvinnors rättigheter är varken automatiska eller linjära. Det krävs ständiga insatser för att skydda och främja jämställdhet. |
| --- | --- |

I.

Framstegen med jämställdhet och främjande av kvinnors rättigheter är varken automatiska eller linjära. Det krävs ständiga insatser för att skydda och främja jämställdhet.

| J. | Diskriminering mot kvinnor kan ta många olika former, bland annat strukturell, anställningsrelaterad och ekonomisk diskriminering som kan vara dold och tyst eftersom den är så allmänt utbredd. |
| --- | --- |

J.

Diskriminering mot kvinnor kan ta många olika former, bland annat strukturell, anställningsrelaterad och ekonomisk diskriminering som kan vara dold och tyst eftersom den är så allmänt utbredd.

| K. | Det innevarande årtiondet präglas av ett iögonenfallande och organiserat frontalangrepp mot jämställdhet och kvinnors rättigheter på både det globala och det lokala planet, och även inom EU, något som kommer särskilt klart till synes i ett antal medlemsstater. |
| --- | --- |

K.

Det innevarande årtiondet präglas av ett iögonenfallande och organiserat frontalangrepp mot jämställdhet och kvinnors rättigheter på både det globala och det lokala planet, och även inom EU, något som kommer särskilt klart till synes i ett antal medlemsstater.

| L. | Det här bakslaget kommer till synes också på EU-nivå och det förblir beklagansvärt att kommissionen i början av innevarande valperiod beslutat att inte fullfölja den jämställdhetsstrategi som kommissionen hittills genomfört. |
| --- | --- |

L.

Det här bakslaget kommer till synes också på EU-nivå och det förblir beklagansvärt att kommissionen i början av innevarande valperiod beslutat att inte fullfölja den jämställdhetsstrategi som kommissionen hittills genomfört.

| M. | Detta bakslag mot kvinnors rättigheter och jämställdhet ser ut att vara vanligt i olika länder och berör sådana nyckelområden av den institutionella och politiska ramen för jämställdhet och kvinnors rättigheter, såsom jämställdhetsintegrering, socialt skydd och arbetarskydd, utbildning, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, hbti-personers rättigheter, kvinnors närvaro på politiska beslutsfattarposter och i arbetslivet, samt att organisationer och rörelser som arbetar för kvinnors rättigheter och andra mänskliga rättigheter får tillräckligt med ekonomiska medel. Somliga personer och organisationer som driver kampanjer mot mänskliga rättigheter riktar in sina strategier på att kullkasta gällande lagar om mänskliga rättigheter med anknytning till sexualitet och reproduktion, bland annat rätten till moderna preventivmetoder, teknik för assisterad befruktning eller säkert abort, liksom också jämlikhet för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer), tillgång till stamcellsforskning, och rätten att byta socialt eller biologiskt kön utan fruktan för rättsligt efterspel. |
| --- | --- |

M.

Detta bakslag mot kvinnors rättigheter och jämställdhet ser ut att vara vanligt i olika länder och berör sådana nyckelområden av den institutionella och politiska ramen för jämställdhet och kvinnors rättigheter, såsom jämställdhetsintegrering, socialt skydd och arbetarskydd, utbildning, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, hbti-personers rättigheter, kvinnors närvaro på politiska beslutsfattarposter och i arbetslivet, samt att organisationer och rörelser som arbetar för kvinnors rättigheter och andra mänskliga rättigheter får tillräckligt med ekonomiska medel. Somliga personer och organisationer som driver kampanjer mot mänskliga rättigheter riktar in sina strategier på att kullkasta gällande lagar om mänskliga rättigheter med anknytning till sexualitet och reproduktion, bland annat rätten till moderna preventivmetoder, teknik för assisterad befruktning eller säkert abort, liksom också jämlikhet för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella personer (hbti-personer), tillgång till stamcellsforskning, och rätten att byta socialt eller biologiskt kön utan fruktan för rättsligt efterspel.

| N. | Kvinnor drabbas särskilt av osäkra anställningar och olika former av ”atypiska anställningar”. Under perioden 2008–2014 sköt arbetslösheten i höjden på grund av den djupa ekonomiska kris som härjade i EU, och 2014 var arbetslösheten fortfarande högre bland kvinnor (10,4 %) än bland män (10,2 %). Den ekonomiska krisen har påverkat hela EU, men särskilt landsbygdsområden, med förödande höga nivåer av arbetslöshet, fattigdom och avfolkning, vilket i synnerhet drabbar kvinnor. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor drabbas särskilt av osäkra anställningar och olika former av ”atypiska anställningar”. Under perioden 2008–2014 sköt arbetslösheten i höjden på grund av den djupa ekonomiska kris som härjade i EU, och 2014 var arbetslösheten fortfarande högre bland kvinnor (10,4 %) än bland män (10,2 %). Den ekonomiska krisen har påverkat hela EU, men särskilt landsbygdsområden, med förödande höga nivåer av arbetslöshet, fattigdom och avfolkning, vilket i synnerhet drabbar kvinnor.

| O. | Kvinnoorganisationer, kvinnogrupper och kvinnorättsförsvarare har fungerat som katalysatorer och ledare i det senaste årtiondets rättsliga och politiska utveckling mot att stärka och förverkliga kvinnors rättigheter. De ställs inför stora utmaningar med att komma över finansiering, till följd av restriktiva kriterier, betungande administration och en alltmer fientligt inställd omvärld där de inte längre effektivt kan utföra sina uppdrag i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

O.

Kvinnoorganisationer, kvinnogrupper och kvinnorättsförsvarare har fungerat som katalysatorer och ledare i det senaste årtiondets rättsliga och politiska utveckling mot att stärka och förverkliga kvinnors rättigheter. De ställs inför stora utmaningar med att komma över finansiering, till följd av restriktiva kriterier, betungande administration och en alltmer fientligt inställd omvärld där de inte längre effektivt kan utföra sina uppdrag i allmänhetens intresse.

| P. | Många medlemsstater har fortfarande varken ratificerat eller införlivat Istanbulkonventionen och olika stater begränsar tillgången till sexuella och reproduktiva rättigheter inom EU. |
| --- | --- |

P.

Många medlemsstater har fortfarande varken ratificerat eller införlivat Istanbulkonventionen och olika stater begränsar tillgången till sexuella och reproduktiva rättigheter inom EU.

| Q. | Under första halvåret 2018 uppstod en stark motreaktion mot Istanbulkonventionen i flera länder i EU, vilket öppnade för hatpropaganda särskilt mot hbti-personer. Varken rådet eller Europeiska rådet har någonsin motsatt sig denna reaktion. |
| --- | --- |

Q.

Under första halvåret 2018 uppstod en stark motreaktion mot Istanbulkonventionen i flera länder i EU, vilket öppnade för hatpropaganda särskilt mot hbti-personer. Varken rådet eller Europeiska rådet har någonsin motsatt sig denna reaktion.

| R. | Europarådet varnade 2017 om att kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter var hotade, då flera av dess medlemmar försökte begränsa den lagstadgade tillgången till abort och preventivmedel. I augusti 2018 offentliggjorde FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering mot kvinnor och FN:s kommitté för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ett gemensamt uttalande där de betonade att tillgång till säker och laglig abort och till relaterade tjänster och information är livsviktiga inslag i kvinnors reproduktiva hälsa, och uppmanade länder att stoppa tillbakagången gällande kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter, som hotar kvinnors och flickors hälsa och liv. Parlamentet erkände att det var våld mot kvinnor om man förvägrade dem tillgång till säker och laglig abort. |
| --- | --- |

R.

Europarådet varnade 2017 om att kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter var hotade, då flera av dess medlemmar försökte begränsa den lagstadgade tillgången till abort och preventivmedel. I augusti 2018 offentliggjorde FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering mot kvinnor och FN:s kommitté för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ett gemensamt uttalande där de betonade att tillgång till säker och laglig abort och till relaterade tjänster och information är livsviktiga inslag i kvinnors reproduktiva hälsa, och uppmanade länder att stoppa tillbakagången gällande kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter, som hotar kvinnors och flickors hälsa och liv. Parlamentet erkände att det var våld mot kvinnor om man förvägrade dem tillgång till säker och laglig abort.

| S. | I vissa medlemsstater får föreningar som aktivt motsätter sig kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter fullt stöd från vissa regeringar genom att de beviljas offentliga medel och därmed kan organisera sin verksamhet på internationell nivå och EU-nivå på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

S.

I vissa medlemsstater får föreningar som aktivt motsätter sig kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter fullt stöd från vissa regeringar genom att de beviljas offentliga medel och därmed kan organisera sin verksamhet på internationell nivå och EU-nivå på ett samordnat sätt.

| T. | I alla medlemsstater erbjuds inte en sådan undervisning om relationer, sexualitet och jämställdhet att den skulle motsvara Världshälsoorganisationens normer för sexualundervisning och Världshälsoorganisationens handlingsplan för sexuell och reproduktiv hälsa, vilket ju innebär att internationella normer inte följs. Parlamentet är bestört över att somliga politiska rörelser alltmer motsätter sig sådan undervisning och brännmärker dem som deltar i den. Det här motståndet beror ofta på desinformationskampanjer om innehållet i sexualundervisningen, vilka förs i många medlemsstater och lägger hinder i vägen för att alla ska få sådan lärorik, viktig och inkluderande undervisning. |
| --- | --- |

T.

I alla medlemsstater erbjuds inte en sådan undervisning om relationer, sexualitet och jämställdhet att den skulle motsvara Världshälsoorganisationens normer för sexualundervisning och Världshälsoorganisationens handlingsplan för sexuell och reproduktiv hälsa, vilket ju innebär att internationella normer inte följs. Parlamentet är bestört över att somliga politiska rörelser alltmer motsätter sig sådan undervisning och brännmärker dem som deltar i den. Det här motståndet beror ofta på desinformationskampanjer om innehållet i sexualundervisningen, vilka förs i många medlemsstater och lägger hinder i vägen för att alla ska få sådan lärorik, viktig och inkluderande undervisning.

| U. | Sekelgamla patriarkaliska strukturer ligger bakom det globala förtrycket av kvinnor och deras rättigheter samt vidmakthållandet av den bristande jämställdheten mellan könen. För att övervinna dessa strukturer krävs en konfrontation med olika maktpositioner och -mekanismer över hela världen. |
| --- | --- |

U.

Sekelgamla patriarkaliska strukturer ligger bakom det globala förtrycket av kvinnor och deras rättigheter samt vidmakthållandet av den bristande jämställdheten mellan könen. För att övervinna dessa strukturer krävs en konfrontation med olika maktpositioner och -mekanismer över hela världen.

| V. | Att främja jämställdhet och investera i kvinnor är lönsamt för hela samhället eftersom kvinnor som har ekonomiska resurser och får tillfällen till ledarskap kommer att investera i sina barns och familjers hälsa, näring, utbildning och välbefinnande. |
| --- | --- |

V.

Att främja jämställdhet och investera i kvinnor är lönsamt för hela samhället eftersom kvinnor som har ekonomiska resurser och får tillfällen till ledarskap kommer att investera i sina barns och familjers hälsa, näring, utbildning och välbefinnande.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att stå fast vid sitt åtagande för jämställdhet och att prioritera jämställdhet, kvinnors rättigheter och hbti-personers rättigheter, även de mest utsatta minoriteternas rättigheter. Parlamentet erinrar alla medlemsstater om deras skyldighet att upprätthålla kvinnors rättigheter och att arbeta för jämställdhet. Parlamentet uppmanar till ett utbrett avståndstagande från sådana uttalanden och åtgärder som urholkar kvinnors rättigheter, självbestämmande och emancipation inom alla områden. Parlamentet noterar att ett viktigt sätt att bekämpa bakslaget är att proaktivt främja jämställdhet baserad på rättigheter och allmänt integrera jämställdhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att bakslaget mot kvinnors rättigheter har varit av olika natur och intensitet från land till land och region till region och har fått olika effekter – i vissa fall har det stannat vid retoriska utfall, medan det i andra fall har konkretiserats till åtgärder och initiativ. Det oaktat kan bakslaget skönjas i snart sagt alla medlemsstater. Parlamentet anser att också samhällsdebatten och alternativen inom politiken är med om att utforma detta bakslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att kvinnors oberoende genom socioekonomisk egenmakt kräver en politik som är inriktad på arbete och som bidrar till att bekämpa betydande ojämlikheter och diskriminering i arbetslivet, som främjar högre löner samt arbets- och arbetstidsreglering, som tar itu med och förbjuder alla former av osäkra anställningar och som försvarar rätten till kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att de som är mest utsatta för dessa bakslag är kvinnor i minoritetsgrupper, inklusive sexuella, etniska och religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att jämställdhet inte kan uppnås om inte alla kvinnor uppnår jämställda rättigheter, inklusive kvinnor från religiösa och etniska minoritetsgrupper som står inför intersektionell ojämlikhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer den omvandling och inriktning på familje- och mödrapolitik i jämställdhetspolitiken som pågår i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att politiken då kommer att beröra endast vissa grupper och inte stå öppen för alla. Parlamentet påpekar därutöver att denna politik inte heller syftar till en hållbar strukturomvandling, som skulle leda till en hållbar förbättring av kvinnors rättigheter och av jämställdheten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att kvinnors och hbti-personers rättigheter skyddas och erkänns som jämställdhetsprinciper i en demokratisk rättsstat. Parlamentet anser det oaktat att jämställdhet inte kan åstadkommas bara genom lagstiftning om kvinnors rättigheter, utan ovillkorligen förutsätter att medlemsstaterna införlivar, antar och slutligen genomför och verkställer lagstiftningen på detta område för att fullständigt skydda kvinnors rättigheter. Parlamentet beklagar att kvinnors rättigheter inte hanteras på ett helhetsbetonat sätt, såsom en drivfjäder för all nationell och europeisk offentlig politik, åtföljd av motsvarande budgetanslag. Parlamentet anser att förebyggandet av bakslaget genom utbildning är ett nyckelområde att investera i. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att för det första stärka allmänhetens medvetenhet om hur viktigt och nyttigt det är för samhället att man dels slår vakt om kvinnors rättigheter och jämställdhet, dels får bort könsstereotyper, och för det andra att ytterligare stödja utvecklingen och spridningen av faktabaserad forskning och information inom detta område. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att stå fast vid och följa dels de ifrågavarande internationella fördragen och konventionerna, dels sina grundlagsfästa principer, för att på så sätt säkerställa respekten för och förbättra minoriteters och kvinnors rättigheter, också sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och jämställdhet överlag. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det fortfarande finns talrika utmaningar för arbetet med att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor, inklusive traditionella skadliga metoder och könsrelaterat våld. Parlamentet oroar sig över att våldet i olika former har intensifierats, såsom sexistisk och hbti-fientlig hatpropaganda, kvinnohat och nätvåld, också i form av trakasserier och olaga förföljelse (”stalkning”), och våld mot kvinnor i arbetslivet eller i samband med människohandel och prostitution. Parlamentet påminner om att det behövs förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder för kvinnor och flickor som ställs inför könsrelaterat våld och att förövarna måste lagföras, samtidigt som det säkerställs att kvinnoboenden får tillräckligt med finansiering, personal och stöd. Parlamentet framhåller att direktivet om brottsoffers rättigheter, direktivet om den europeiska skyddsordern och direktivet om bekämpande av människohandel måste genomföras. Parlamentet understryker att bristen på jämförbara uppgifter måste åtgärdas för att politiker ska kunna få korrekt information om dessa nya utvecklingar. Parlamentet vill ha fortsatta initiativ på EU-nivå och medlemsstatsnivå till kampanjer för att göra allmänheten medveten om kampen mot könsrelaterat våld och våld i hemmet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar sina ledamöter till nolltolerans för sexistisk hatpropaganda under plenarsessionerna genom att ändra ledamöternas arbetsordning och förbjuda sådan propaganda. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till att inom parlamentet vidta de bästa åtgärderna för att effektivt motverka sexuella trakasserier och uppnå verklig jämställdhet. Parlamentet vill att det genomförs en extern granskning som leder till bästa möjliga arbetsregler, för att det ska införas obligatorisk utbildning om respekt och människovärde på arbetsplatsen för parlamentets alla anställda, inklusive ledamöterna, samt att de två kommittéerna med ansvar för handläggningen av frågor om trakasserier omorganiseras, så att de består av oberoende experter och är jämställda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser det är viktigt att arbeta med män för att främja jämställdhet och få stopp på våldet mot kvinnor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer dels kampanjen mot Istanbulkonventionen som riktar in sig på våld mot kvinnor, dels vantolkningarna av denna konvention. Parlamentet oroar sig över att den norm om nolltolerans för våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, om vilken det råder en stark internationell samsyn avvisats. Parlamentet menar att själva kärnan i principerna om mänskliga rättigheter, jämställdhet, självbestämmande och människovärde nu kommit att ifrågasättas. Parlamentet uppmanar rådet att slutföra EU:s ratificering och fulla genomförande av Istanbulkonventionen och att förespråka att alla medlemsstater ratificerar den. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att våld i hemmet anses vara den mest utbredda formen av våld i några medlemsstater och oroas över det allt ökande antalet kvinnor som drabbas av våld i hemmet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är bestört över det ökade våldet mot kvinnor, vilket på ett brutalt sätt tar sig uttryck i det dramatiska antalet mord. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att offren för könsrelaterat våld, inklusive våld i hemmet, ofta har begränsad tillgång till rättvisa och tillräckligt skydd trots lagstiftningen om bekämpning av alla former av våld, samt att lagarna är dåligt genomförda och verkställda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla offer för könsrelaterat våld och våld i hemmet får könsspecifikt rättsligt stöd för att undvika upprepad viktimisering och straffrihet samt öka anmälningsfrekvensen för sådana brott. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att det finns en oroväckande tendens till minskat arbetsutrymme för det civila samhället i världen och även i Europa samt ökad kriminalisering, byråkratisering och finansieringsbegränsningar för organisationer för grundläggande rättigheter, inklusive organisationer för kvinnors rättigheter och aktivister. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd till och sin solidaritet med de utbredda initiativen, bland annat gräsrotsinitiativ, som yrkar på jämställdhet och som stöds av kvinnoorganisationer och kvinnorörelser. Parlamentet understryker att det behövs ett fortsatt ekonomiskt stöd för att deras arbete ska kunna fortsätta. Parlamentet efterlyser därför ökade anslag från medlemsstaterna och EU till de finansieringsinstrument som dessa organisationer har tillgång till. Parlamentet framhåller att byråkratin för att få tillgång till dessa medel måste minska samt att organisationernas mål och verksamhet inte bör vara diskriminerande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är även oroat över nyheterna om den aktuella minskningen av anslagen till kvinnorättsorganisationer och kvinnoboenden i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga finansiella resurser för att genomföra instrument för att bekämpa alla typer av våld, särskilt våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar tendenserna i vissa medlemsstater i fråga om att utveckla ett parallellt landskap av icke-statliga organisationer som består av regeringsvänliga personer och organisationer. Parlamentet understryker vikten av kritiska och mångsidiga icke-statliga organisationer, både för kvinnors rättigheter och för jämställdheten liksom för samhällsutvecklingen i stort. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över sina mekanismer för fördelning, övervakning och utvärdering av ekonomiskt stöd och att säkerställa att de präglas av genusmedvetenhet och anpassning till de problem som olika organisationer och rörelser, särskilt små och medelstora sådana, upplever i dessa tider av bakslag, samt att använda sådana styrmedel som könsspecifika konsekvensbedömningar och jämställdhetsbudgetering, när detta är påkallat. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka finansieringen för att skydda och främja kvinnors rättigheter och jämställdhet, bland annat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU och i världen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge direkt och omfattande ekonomiskt stöd till kvinnoorganisationer i de länder där systemet leder till minskade anslag och där det förekommer angrepp förövade av organisationer inom det civila samhället, för att tjänster som skyddar och stöder kvinnor och deras rättigheter och vilkas verksamhet avbrutits ska få sin kontinuitet tryggad, samt att göra en översyn av finansieringen för att säkerställa att medlemsstaternas fördelning av EU-medel går till organisationer med verksamhet och tjänster som är icke-diskriminerande, inkluderande och offerinriktade och inte gör könsstereotyper, traditionella könsroller eller intolerans till stadigvarande inslag. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att prostitution är en grov form av våld och utnyttjande. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till en bedömning av dagsläget i fråga om prostitution inom EU, som nätverk av människohandlare drar nytta av inom EU:s inre marknad, samt att avsätta finansiella medel till program för att hjälpa offer för människohandel och utnyttjande att komma bort från prostitution. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nästa folkhälsostrategi införa främjande och förbättring av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stoppa och vända de nedskärningar som gäller jämställdhetsprogrammering, samhällsservice och, framförallt, sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att mammaledighetens längd i vissa stater fastställs inom den ekonomiska sfären, utan att ta hänsyn till sociala faktorer och hälsofaktorer som påverkar både kvinnor och barn. Parlamentet erinrar om att vaktslåendet om mammors, pappors och föräldrars rättigheter går hand i hand med skyddet av arbetstagarrättigheter och anställningstrygghet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att det finns betydande sociala och ekonomiska fördelar för familjer och samhället av att jämställdheten säkerställs och av att det könsmässiga lönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män åtgärdas. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser riktade initiativ för kvinnors ekonomiska egenmakt och åtgärder mot könssegregering och för kvinnors arbetsmarknadstillträde, särskilt när det gäller kvinnors entreprenörskap, digitalisering samt naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik för att motverka den digitala klyftan mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller behovet av att kvinnor får egenmakt och möjlighet att delta i beslutsfattande och ledarskap i syfte att utmana negativa stereotyper. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att eliminera det könsmässiga lönegapet, vilket påverkar kvinnors sociala och ekonomiska ställning negativt. Parlamentet betonar att det är utslagsgivande för en eliminering av det könsmässiga lönegapet att man slår vakt om kollektivförhandlingar och aktivt bedriver dem, samt bedriver lönefrämjande verksamhet, förbjuder alla slag av osäkra anställningar och lagstiftar om arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att insamlingen av könsuppdelade uppgifter måste förbättras ytterligare när det gäller informell sysselsättning, entreprenörskap och tillgång till finansiering, tillgång till hälsovårdstjänster, våld mot kvinnor och obetalt arbete. Parlamentet framhåller att uppgifter av hög kvalitet måste samlas in och användas för att utarbeta en välinformerad och faktabaserad politik. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att jämställdhetsbudgetering inte har erkänts som en övergripande princip i förordningen om den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 samt uppmanar rådet att snarast ändra förordningen och således än en gång bekräfta sitt engagemang för jämställdhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra metoder för jämställdhetsbudgetering som låter det tydligt framgå vilken andel av offentliga medel som riktas till kvinnor samt att bekämpa bakslag för jämställdhet genom att se till att alla politiska åtgärder för att mobilisera resurser och fördela kostnader främjar jämställdhet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att jämställdhetsintegrering är en del av en övergripande jämställdhetsstrategi och betonar därför att EU-institutionernas åtagande på området är av grundläggande betydelse. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att ingen jämställdhetsstrategi för 2016–2020 antogs och att det strategiska åtagandet för jämställdhet begränsades till ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar. Parlamentet bekräftar än en gång sin uppmaning till kommissionen att anta en EU-strategi för kvinnors rättigheter och jämställdhet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar rådet att bryta dödläget kring direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag (det så kallade direktivet om kvinnor i styrelser) för att ta itu med den stora obalansen mellan kvinnor och män i ekonomiskt beslutsfattande på högsta nivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet att bryta dödläget kring direktivet om genomförande av principen om likabehandling utanför arbetsmarknaden, oaktat ålder, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller religiös övertygelse, som syftar till att utvidga skyddet mot diskriminering genom en övergripande strategi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att se över Europaparlamentets och rådets omarbetade direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet (1) och uppmanar med kraft till en lämplig uppföljning i form av lagstiftning som baseras på kommissionens rekommendation från 2014 om insyn i lönesättningen i syfte att undanröja det ihållande könsmässiga lönegapet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet beklagar djupt att arbetet med mödraskyddsdirektivet avbrutits. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en samstämmig och övergripande färdplan för att uppnå jämställdhet och skydda kvinnors lika rättigheter, bland annat eliminering av alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka jämställdhetsfrämjandet och jämställdhetssituationen i de hårdast drabbade medlemsstaterna, med särskild hänsyn till institutionella, politiska och rättsliga regelverk. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att motståndare till reproduktiva rättigheter och kvinnors självbestämmanderätt har haft stort inflytande på nationell lagstiftning och politik, särskilt i vissa medlemsstater, och försöker undergräva kvinnors rätt till hälsa och reproduktiva rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till familjeplanering och preventivmedel, varjämte de söker begränsa eller avskaffa rätten att frivilligt avsluta en graviditet. Parlamentet upprepar behovet av att vidta politiska åtgärder för att skydda moderskap och föräldraskap, vilka garanterar starkt stöd på arbetsplatsen och för välbefinnandet, tillsammans med politiska åtgärder som stöder familjeinfrastrukturer, förskolor och hemtjänst för sjuka eller äldre. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet kritiserar att feminismen och kvinnorättskampen missbrukas för uppvigling till rasism. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna säkerställer att alla ungdomar får undervisning om sexualitet och relationer. Parlamentet anser att mer omfattande undervisningsstrategier spelar en nyckelroll för att alla former av våld, särskilt könsrelaterat våld, ska kunna förebyggas, särskilt bland ungdomar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/109

---

P8_TA(2019)0112

Politiska utmaningar och strategier mot cancer hos kvinnor och relaterad samsjuklighet

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om politiska utmaningar och strategier mot cancer hos kvinnor och relaterad samsjuklighet (2018/2782(RSP))

(2020/C 449/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 8, 9, 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 8, 9, 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av stadgan mot cancer som antogs den 4 februari 2000 i Paris under det första världstoppmötet mot cancer (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan mot cancer som antogs den 4 februari 2000 i Paris under det första världstoppmötet mot cancer (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2009 om åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2009 om åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap (COM(2009)0291),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 23 september 2014 om genomförande av dess meddelande av den 24 juni 2009 om åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap och av den andra rapporten om genomförande av rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening (2003/878/EG) (COM(2014)0584), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 september 2014 om genomförande av dess meddelande av den 24 juni 2009 om åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap och av den andra rapporten om genomförande av rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening (2003/878/EG) (COM(2014)0584),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juni 2003 om bröstcancer i Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juni 2003 om bröstcancer i Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2006 om bröstcancer i det utvidgade EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2006 om bröstcancer i det utvidgade EU (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om kampen mot cancer i den utvidgade Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om kampen mot cancer i den utvidgade Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om kommissionens meddelande Åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om kommissionens meddelande Åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar hos kvinnor (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar hos kvinnor (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (9),

| — | med beaktande av publikationen European Guide on Quality Improvement in Comprehensive Cancer Control, som gavs ut 2017 inom ramen för den gemensamma handlingsplanen för cancerkontroll (CanCon), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen European Guide on Quality Improvement in Comprehensive Cancer Control, som gavs ut 2017 inom ramen för den gemensamma handlingsplanen för cancerkontroll (CanCon),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma forskningscentrums publikation Report of a European Survey on the Implementation of Breast Units: ECIBC-supporting information for breast cancer care policies and initiatives från 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma forskningscentrums publikation Report of a European Survey on the Implementation of Breast Units: ECIBC-supporting information for breast cancer care policies and initiatives från 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om defekta silikongelfyllda bröstimplantat tillverkade av det franska företaget PIP (10),

| — | med beaktande av yttrandet från vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENHIR) om säkerheten hos silikonfyllda bröstimplantat från företaget Poly Implant Prothèse (PIP), som offentliggjordes den 1 februari 2012 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENHIR) om säkerheten hos silikonfyllda bröstimplantat från företaget Poly Implant Prothèse (PIP), som offentliggjordes den 1 februari 2012 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2001 om de framställningar som förklarats tillåtliga och som gäller silikonimplantat (framställning nr 0470/1998 och 0771/1998) (12), och särskilt av den nyligen ingivna framställningen nr 0663/2018 om bröstproteser och hälsoeffekterna för kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2001 om de framställningar som förklarats tillåtliga och som gäller silikonimplantat (framställning nr 0470/1998 och 0771/1998) (12), och särskilt av den nyligen ingivna framställningen nr 0663/2018 om bröstproteser och hälsoeffekterna för kvinnor,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om politiska utmaningar och strategier mot cancer hos kvinnor och relaterad samsjuklighet (O-000134/2018 – B8-0006/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om politiska utmaningar och strategier mot cancer hos kvinnor och relaterad samsjuklighet (O-000134/2018 – B8-0006/2019),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns att var och en har rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård. |
| --- | --- |

A.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns att var och en har rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård.

| B. | En av tre européer utvecklar cancer under sin livstid och varje år dör omkring 1,3 miljoner människor i EU av cancer, vilket motsvarar omkring 26 % av alla dödsfall (13). |
| --- | --- |

B.

En av tre européer utvecklar cancer under sin livstid och varje år dör omkring 1,3 miljoner människor i EU av cancer, vilket motsvarar omkring 26 % av alla dödsfall (13).

| C. | Lungcancer är den dödligaste cancerformen i EU, följt av kolorektal cancer och bröstcancer. |
| --- | --- |

C.

Lungcancer är den dödligaste cancerformen i EU, följt av kolorektal cancer och bröstcancer.

| D. | Cancer och annan relaterad samsjuklighet drabbar både kvinnor och män, men det behövs riktade åtgärder med tanke på att det finns könsspecifika cancertyper och att strategierna för diagnos och förebyggande skiljer sig åt för kvinnor och män. |
| --- | --- |

D.

Cancer och annan relaterad samsjuklighet drabbar både kvinnor och män, men det behövs riktade åtgärder med tanke på att det finns könsspecifika cancertyper och att strategierna för diagnos och förebyggande skiljer sig åt för kvinnor och män.

| E. | De huvudsakliga cancerformerna som drabbar kvinnor är bröstcancer, livmodercancer och livmoderhalscancer. Bröstcancer är den dödligaste cancerformen för kvinnor, inte bara i EU (16 %) utan i hela världen. |
| --- | --- |

E.

De huvudsakliga cancerformerna som drabbar kvinnor är bröstcancer, livmodercancer och livmoderhalscancer. Bröstcancer är den dödligaste cancerformen för kvinnor, inte bara i EU (16 %) utan i hela världen.

| F. | Uppgifter visar att kvinnor som arbetar nattskift löper 30 % större risk att utveckla bröstcancer. |
| --- | --- |

F.

Uppgifter visar att kvinnor som arbetar nattskift löper 30 % större risk att utveckla bröstcancer.

| G. | Uppgifter visar att upp till hälften av alla dödsfall i cancer skulle kunna förhindras (14) om cancern upptäcks i tid och behandlas på korrekt sätt. |
| --- | --- |

G.

Uppgifter visar att upp till hälften av alla dödsfall i cancer skulle kunna förhindras (14) om cancern upptäcks i tid och behandlas på korrekt sätt.

| H. | Överlevnadsgraden för patienter som drabbas av bröstcancer kan uppgå till 80 % om de diagnosticeras i ett tidigt stadium och behandlas i rätt tid. |
| --- | --- |

H.

Överlevnadsgraden för patienter som drabbas av bröstcancer kan uppgå till 80 % om de diagnosticeras i ett tidigt stadium och behandlas i rätt tid.

| I. | Kvinnor som drabbas av cancer utsätts också ofta för allvarliga och ofta underskattade psykologiska problem, särskilt i fall där en hysterektomi eller mastektomi utförts. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor som drabbas av cancer utsätts också ofta för allvarliga och ofta underskattade psykologiska problem, särskilt i fall där en hysterektomi eller mastektomi utförts.

| J. | Cancer kan hos kvinnor försämra fertiliteten och leda till fysiska effekter som exempelvis smärta, lymfödem m.m. |
| --- | --- |

J.

Cancer kan hos kvinnor försämra fertiliteten och leda till fysiska effekter som exempelvis smärta, lymfödem m.m.

| K. | Cancer har negativ inverkan på kvinnors personliga, sociala och yrkesmässiga liv och innebär ett hårt slag för deras självkänsla och självacceptans. |
| --- | --- |

K.

Cancer har negativ inverkan på kvinnors personliga, sociala och yrkesmässiga liv och innebär ett hårt slag för deras självkänsla och självacceptans.

| L. | Man bör särskilt uppmärksamma kvinnor och män som lider av cancer och relaterad samsjuklighet och som ställs inför särskilda utmaningar när det gäller deras sjukdom och familjeansvar i samband med vård av barn, äldre personer eller personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

L.

Man bör särskilt uppmärksamma kvinnor och män som lider av cancer och relaterad samsjuklighet och som ställs inför särskilda utmaningar när det gäller deras sjukdom och familjeansvar i samband med vård av barn, äldre personer eller personer med funktionsnedsättning.

| M. | Varje kvinna och man som lider av cancer och relaterad samsjuklighet måste få lika tillgång till screening, behandling samt överkomligt och högkvalitativt stöd efter behandling. |
| --- | --- |

M.

Varje kvinna och man som lider av cancer och relaterad samsjuklighet måste få lika tillgång till screening, behandling samt överkomligt och högkvalitativt stöd efter behandling.

| N. | Tidig upptäckt av cancer genom läkarundersökningar kan rädda liv. Därför är det särskilt viktigt att förbättra tillgången till förebyggande åtgärder genom läkarundersökningar. |
| --- | --- |

N.

Tidig upptäckt av cancer genom läkarundersökningar kan rädda liv. Därför är det särskilt viktigt att förbättra tillgången till förebyggande åtgärder genom läkarundersökningar.

| O. | Än i dag kännetecknas EU fortfarande av många betydande skillnader både inom och mellan medlemsstaterna vad gäller behandlingens kvalitet. Det finns skillnader mellan privat och offentlig vård, landsbygds- och stadsområden, regioner och städer, och även mellan olika sjukhus i samma stad. Medlemsstaterna har väldigt olika hälso- och sjukvårdssystem och varierande standarder. I fråga om förekomst och dödlighet är klyftan stor mellan Central- och Östeuropa å ena sidan och det europeiska genomsnittet å den andra. De enskilda medlemsstaterna är även fortsättningsvis ansvariga för organisationen av hälso- och sjukvårdssystemen och för bestämmelser om diagnos och behandling av cancer. Samarbete och utbyte av bästa praxis på EU-nivå ger ett stort mervärde. |
| --- | --- |

O.

Än i dag kännetecknas EU fortfarande av många betydande skillnader både inom och mellan medlemsstaterna vad gäller behandlingens kvalitet. Det finns skillnader mellan privat och offentlig vård, landsbygds- och stadsområden, regioner och städer, och även mellan olika sjukhus i samma stad. Medlemsstaterna har väldigt olika hälso- och sjukvårdssystem och varierande standarder. I fråga om förekomst och dödlighet är klyftan stor mellan Central- och Östeuropa å ena sidan och det europeiska genomsnittet å den andra. De enskilda medlemsstaterna är även fortsättningsvis ansvariga för organisationen av hälso- och sjukvårdssystemen och för bestämmelser om diagnos och behandling av cancer. Samarbete och utbyte av bästa praxis på EU-nivå ger ett stort mervärde.

| P. | För att man framgångsrikt ska kunna bota cancer och relaterad samsjuklighet bör man ta hänsyn till kvinnors och mäns särskilda behov och de skillnader som finns mellan könen när det gäller förebyggande insatser och behandling av cancerpatienter, samt till inkluderande kommunikation mellan patienter, personer som överlevt cancer, anhöriga och anhörigvårdare, sjukvårdspersonal och forskare. |
| --- | --- |

P.

För att man framgångsrikt ska kunna bota cancer och relaterad samsjuklighet bör man ta hänsyn till kvinnors och mäns särskilda behov och de skillnader som finns mellan könen när det gäller förebyggande insatser och behandling av cancerpatienter, samt till inkluderande kommunikation mellan patienter, personer som överlevt cancer, anhöriga och anhörigvårdare, sjukvårdspersonal och forskare.

| Q. | Det saknas fortfarande en helhetsinriktad behandling för cancerpatienter, då behandlingsstrukturen ofta är strikt och inte klarar av att tillgodose kvinnors behov, särskilt unga kvinnors och hbtqi-kvinnors behov. |
| --- | --- |

Q.

Det saknas fortfarande en helhetsinriktad behandling för cancerpatienter, då behandlingsstrukturen ofta är strikt och inte klarar av att tillgodose kvinnors behov, särskilt unga kvinnors och hbtqi-kvinnors behov.

| R. | Kvinnor och män som drabbas bör ha tillgång till korrekt information i varje skede av sin sjukdom, samt till förebyggande åtgärder, kvalitativ screening, diagnostik, efterkontroller, och behandling och stöd efter tillfrisknandet. |
| --- | --- |

R.

Kvinnor och män som drabbas bör ha tillgång till korrekt information i varje skede av sin sjukdom, samt till förebyggande åtgärder, kvalitativ screening, diagnostik, efterkontroller, och behandling och stöd efter tillfrisknandet.

| S. | Cancerbehandlingar är tuffa, på både ett fysiskt och psykologiskt plan, och det är mycket viktigt att ge patienterna och deras familjer en god livskvalitet genom att erbjuda lämpligt stöd och hjälp som är anpassad till deras särskilda situation och behov. |
| --- | --- |

S.

Cancerbehandlingar är tuffa, på både ett fysiskt och psykologiskt plan, och det är mycket viktigt att ge patienterna och deras familjer en god livskvalitet genom att erbjuda lämpligt stöd och hjälp som är anpassad till deras särskilda situation och behov.

| T. | Cancer och det mänskliga lidande som det ger upphov till får stora konsekvenser för människors liv och mycket mer kan göras för att rädda liv genom att man delar resurser, kunskap och befintlig teknik. |
| --- | --- |

T.

Cancer och det mänskliga lidande som det ger upphov till får stora konsekvenser för människors liv och mycket mer kan göras för att rädda liv genom att man delar resurser, kunskap och befintlig teknik.

| U. | Kvinnor och män påverkas av cancer på olika sätt, och kvinnor som överlevt cancer kan uppleva särskilda svårigheter när de kommer tillbaka till arbetet, studierna och familjelivet. Det finns belägg för att tidiga psykosociala insatser har en positiv, stödjande effekt för personer som överlevt cancer och har arbetsrelaterade problem. Psykosocial och yrkesinriktad rehabilitering bör läggas upp utifrån ett individanpassat och könsmedvetet förhållningssätt. |
| --- | --- |

U.

Kvinnor och män påverkas av cancer på olika sätt, och kvinnor som överlevt cancer kan uppleva särskilda svårigheter när de kommer tillbaka till arbetet, studierna och familjelivet. Det finns belägg för att tidiga psykosociala insatser har en positiv, stödjande effekt för personer som överlevt cancer och har arbetsrelaterade problem. Psykosocial och yrkesinriktad rehabilitering bör läggas upp utifrån ett individanpassat och könsmedvetet förhållningssätt.

| V. | Varje år får tusentals kvinnor bröstproteser av medicinska eller estetiska skäl – ibland både och – utan att någon egentlig hänsyn tas till riskerna innan patienterna rekommenderas dessa implantat. I fallet med företaget PIP låg fokuserade man endast på en tillverkare utan att några andra aktörer undersöktes i någon större utsträckning eller mer ingående. Andra bröstimplantatstillverkare än PIP ger ingen information om sammansättningen av den silikongel som läkemedelsindustrin använder för detta ändamål, eller om dess mindre eller större biverkningar. Tillverkarna kan inte garantera 100 % kohesiva implantat, och problemet med läckande implantat har fortfarande inte lösts. Rupturfrekvensen och riskerna för att silikon sprids i hela kroppen är ett verkligt problem. Kirurger ska kunna erbjuda alternativ till bröstimplantat eftersom detta är ett nästan irreversibelt ingrepp som kan leda till både stympning och allvarliga hälsoproblem hos kvinnor, bland annat cancer och relaterad samsjuklighet. Flera rapporter har visat att det finns en direkt koppling mellan användningen av silikonimplantat och anaplastiskt storcellslymfom, en ovanlig typ av non-Hodgkins lymfom som orsakat minst 14 dödsfall bland de fler än 409 fall som registrerats. |
| --- | --- |

V.

Varje år får tusentals kvinnor bröstproteser av medicinska eller estetiska skäl – ibland både och – utan att någon egentlig hänsyn tas till riskerna innan patienterna rekommenderas dessa implantat. I fallet med företaget PIP låg fokuserade man endast på en tillverkare utan att några andra aktörer undersöktes i någon större utsträckning eller mer ingående. Andra bröstimplantatstillverkare än PIP ger ingen information om sammansättningen av den silikongel som läkemedelsindustrin använder för detta ändamål, eller om dess mindre eller större biverkningar. Tillverkarna kan inte garantera 100 % kohesiva implantat, och problemet med läckande implantat har fortfarande inte lösts. Rupturfrekvensen och riskerna för att silikon sprids i hela kroppen är ett verkligt problem. Kirurger ska kunna erbjuda alternativ till bröstimplantat eftersom detta är ett nästan irreversibelt ingrepp som kan leda till både stympning och allvarliga hälsoproblem hos kvinnor, bland annat cancer och relaterad samsjuklighet. Flera rapporter har visat att det finns en direkt koppling mellan användningen av silikonimplantat och anaplastiskt storcellslymfom, en ovanlig typ av non-Hodgkins lymfom som orsakat minst 14 dödsfall bland de fler än 409 fall som registrerats.

| W. | Miljöfaktorer påverkar hälsan och vissa kända cancerframkallande ämnen bidrar till en ökad risk för kvinnor och män. |
| --- | --- |

W.

Miljöfaktorer påverkar hälsan och vissa kända cancerframkallande ämnen bidrar till en ökad risk för kvinnor och män.

| X. | Den ökade förväntade livslängden kommer att innebära vetenskapliga, demografiska och medicinska utmaningar i framtiden, då kvinnor i allmänhet lever längre än män. |
| --- | --- |

X.

Den ökade förväntade livslängden kommer att innebära vetenskapliga, demografiska och medicinska utmaningar i framtiden, då kvinnor i allmänhet lever längre än män.

| Y. | Högkvalitativ forskning om orsaker till och behandling av cancer är avgörande för att förbättra förebyggande åtgärder, diagnos, framgångsrik behandling och hantering av ett pågående sjukdomsförlopp. |
| --- | --- |

Y.

Högkvalitativ forskning om orsaker till och behandling av cancer är avgörande för att förbättra förebyggande åtgärder, diagnos, framgångsrik behandling och hantering av ett pågående sjukdomsförlopp.

| Z. | För vissa cancerformer kan patienter bli tvungna att resa till andra regioner eller medlemsstater för att få bästa tillgängliga vård och tillgång till livräddande insatser. Patienter som behöver behandling i länder utanför EU kan stöta på allvarliga hinder när de försöker få tillgång till förfaranden i rätt tid. |
| --- | --- |

Z.

För vissa cancerformer kan patienter bli tvungna att resa till andra regioner eller medlemsstater för att få bästa tillgängliga vård och tillgång till livräddande insatser. Patienter som behöver behandling i länder utanför EU kan stöta på allvarliga hinder när de försöker få tillgång till förfaranden i rätt tid.

| AA. | Kvinnor utgör majoriteten av arbetskraften i vissa branscher och löper ofta större risk att utveckla arbetsrelaterad cancer till följd av exponering för cancerframkallande ämnen. |
| --- | --- |

AA.

Kvinnor utgör majoriteten av arbetskraften i vissa branscher och löper ofta större risk att utveckla arbetsrelaterad cancer till följd av exponering för cancerframkallande ämnen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts vad gäller frekvensen för tidiga upptäckter, vilket har ökat överlevnadsgraden bland bröstcancerpatienter. Alla medlemsstater bör sträva efter att förbättra behandlingen av andra cancerformer, såsom äggstocks- och livmoderhalscancer och relaterad samsjuklighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att bröstcancer är den vanligaste dödliga cancerformen bland kvinnor i EU, följt av lungcancer, kolorektal cancer och pankreascancer, medan prostata- och lungcancer är vanligast bland män. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att prioritera kampen mot cancer inom hälsopolitiken genom att utarbeta och införa en övergripande EU-strategi samt evidensbaserade och kostnadseffektiva strategier mot cancer och relaterad samsjuklighet. Dessa strategier ska ta hänsyn till kvinnors och mäns särskilda behov genom att man samlar in korrekta och heltäckande förekomst- och överlevnadsuppgifter om cancer uppdelade efter kön för att säkerställa särskilda åtgärder för cancerpatienter, samtidigt som man bedriver forskning, vidtar förebyggande åtgärder mot särskilda cancerformer, och erbjuder korrekt information, screening, diagnos, efterkontroller, behandling och efterbehandlingsstöd för att säkerställa tillgång till medicinsk hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att de enskilda medlemsstaterna även fortsättningsvis är ansvariga för organisationen av hälso- och sjukvårdssystemen och tillhandahållandet av långsiktig hälso- och sjukvård, men att samarbete på europeisk nivå i kombination med en effektiv användning av EU-medel kan bidra till utarbetandet av en effektiv EU-strategi mot cancer och relaterad samsjuklighet. Strategin ska stödja och komplettera åtgärder på regional och nationell nivå samt hjälpa medlemsstaterna att ta itu med gemensamma utmaningar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fungera som en plattform för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna i fråga om cancervårdsmodeller och standarder för cancerprogram som är anpassade till individuella situationer och finansiell förmåga, i syfte att skapa synergieffekter i hanterandet av gemensamma utmaningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera insatserna för att förbättra samordningen på EU-nivå av forskningen om cancer hos kvinnor, som är mycket fragmenterad och skiftande inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre utnyttja det innovativa partnerskapet för åtgärder mot cancer för att utöka samordningen, särskilt när det gäller äggstockscancer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer om könsspecifika cancerformer som på ett oproportionerligt sätt drabbar kvinnor, där man ger information om de livsstilsfaktorer som spelar en förebyggande roll, såsom förändringar i kost och alkoholkonsumtion samt motion. Parlamentet betonar att dessa kampanjer även bör uppmuntra kvinnor att delta i screeningprogram för bröst- och livmoderhalscancer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa program och kampanjer för hälsoundervisning och hälsokompetens som syftar till att stärka kvinnors och flickors egenmakt och ge dem verktyg att utföra alla typer av hälsorelaterad egenvård, som ett komplement till offentliga, övergripande och kostnadsfria hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att förebygga cancer genom att fullt ut genomföra den Europeiska kodexen mot cancer (15). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder för att minimera kvinnors och mäns exponering för cancerframkallande, reproduktionstoxiska och hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller den särskilda situationen för män, i synnerhet transmän, som drabbas av bröst- eller livmodercancer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns anpassade tjänster för psykisk hälsa som kan hantera det lidande som dessa personer kan uppleva. Parlamentet betonar vikten av att informera medicinsk och paramedicinsk personal om denna typ av situation genom lämpliga utbildningsinsatser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar behovet av att sprida specifikt och korrekt material, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer som är anpassade till olika cancertyper och patientgrupper, kvinnor som män, med beaktande av alla viktiga faktorer såsom familjehistoria, ålder, socioekonomisk status eller bostadsort. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att för en tredjedel av befolkningen finns det fortfarande ingen högkvalitativ cancerregistrering, framför allt i regioner med knappa resurser och dålig hälsostatus. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera arbetet med att utveckla cancerregister. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att insamling av data om cancerrelaterad screeningverksamhet bör kopplas till Eurostats europeiska hälsoenkät och nationella hälsoenkäter för att få mer exakt information om närvaro och intervall i spontana och anordnade screeningsammanhang. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer på högstadier och gymnasier om humant papillomvirus, så att flickor och unga kvinnor informeras om denna infektionssjukdom. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja inrättandet av moderna centrum där patienter med tumörsjukdomar kan få specialiserat psykologiskt stöd från kvalificerad vårdpersonal, psykologer och annan relevant medicinsk personal för att tillgodose cancerpatienternas särskilda behov under behandlingen genom olika former av psykologiskt stöd. Parlamentet noterar att den ständiga tekniska utvecklingen på det medicinska området leder till att vårdpersonalen regelbundet måste skaffa sig ny kunskap som är viktig för tidiga upptäckter och kvalitativ behandling. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stärka utvecklingen av den öppna hälso- och sjukvården för att inkludera ett bredare utbud av tjänster som behövs för personer som överlevt cancer och kroniskt sjuka. Parlamentet betonar att den öppna hälso- och sjukvården bör utvecklas på ett jämställdhetsmedvetet sätt för att tillgodose de särskilda behoven hos kvinnor som överlevt cancer när de återvänder till studierna, arbetet och familjelivet, och beakta deras psykosociala behov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till utvecklingen av det europeiska kvalitetssäkringssystemet för bröstcancertjänster. Detta system bör ge vägledning om rehabilitering, överlevnad och palliativ vård, med särskilt fokus på behoven hos kvinnliga cancerpatienter och överlevande som befinner sig i utsatta situationer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra tillgången till screening i god tid genom effektivare finansiering och större resurser, och att genomföra medvetandehöjande kampanjer som uppmuntrar alla riskgrupper att gå på hälsokontroller i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel, bland annat de europeiska strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och Europeiska investeringsbankens instrument, till att skapa kvalitetssäkrade centrum för screening, förebyggande insatser och behandling som är lättillgängliga för alla patienter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd från kommissionen och olika EU-finansieringsmöjligheter finansiera tjänster som ger stöd till familjer där en av medlemmarna är cancerpatient, inbegripet familje- och fertilitetsrådgivning för cancerpatienter och deras anhöriga. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att fullt ut stödja WHO:s strategi för att utrota livmoderhalscancer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra den befintliga rättsliga ramen, särskilt när det gäller övervakning och kontroll av hur vissa medicintekniska högriskprodukter används och påverkar kvinnors hälsa. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas också att vidareutveckla åtgärder för att garantera säkerheten vid bröstimplantat. Parlamentet anser att det finns ett akut behov av en ingående bedömning av de risker som är förknippade med sådana implantat, särskilt med beaktande av cancerfall, och i synnerhet anaplastiskt storcellslymfom hos kvinnor. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en undersökningskommitté som ska titta närmare på hur silikonimplantat påverkar kvinnors hälsa, och särskilt den möjliga kopplingen till cancerformer och relaterad samsjuklighet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet kräver att större uppmärksamhet och resurser ska ägnas åt tidig upptäckt av och grundforskning om äggstockscancer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera åtgärder för att minska klyftan mellan Central- och Östeuropa å ena sidan och det europeiska genomsnittet å den andra i fråga om förekomst av och dödlighet i äggstocks- och livmoderhalscancer genom att undanröja strukturella ojämlikheter mellan länderna och organisera effektiva och kostnadseffektiva cancerscreeningstjänster. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att också fokusera på att förbättra livskvaliteten för kvinnor och män som är cancerpatienter och patienter med annan samsjuklighet, vars sjukdomar inte kan botas, till exempel genom att stödja hospiceverksamhet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare. Detta bör omfatta särskilda åtgärder för att minska risken för cancer för kvinnor som arbetar nattskift. Det är i detta sammanhang viktigt att den enskilde har rätt till ledighet och kan begära flexibla arbetsformer som ett sätt att hantera de särskilda utmaningar som arbetande föräldrar och/eller anhörigvårdare ställs inför när de tar hand om en släkting som lider av cancer och relaterad samsjuklighet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000119111

(2)  EUT L 327, 16.12.2003, s. 34.

(3)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 611.

(4)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 273.

(5)  EUT C 247 E, 15.10.2009, s. 11.

(6)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 95.

(7)  EUT C 434, 23.12.2015, s. 38.

(8)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 99.

(9)  EUT L 117, 5.5.2017, s. 1.

(10)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 89.

(11)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(12)  EGT C 53 E, 28.2.2002, s. 231.

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cancer_statistics

(14)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/en/

(15)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/sv/

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/115

---

P8_TA(2019)0113

Användning av cannabis för medicinska ändamål

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om användning av cannabis för medicinska ändamål (2018/2775(RSP))

(2020/C 449/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om användning av cannabis för medicinska ändamål (O-000122/2018 – B8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om användning av cannabis för medicinska ändamål (O-000122/2018 – B8-0001/2019),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Cannabisplantan består av över 480 föreningar, bland annat över 100 cannabinoider som består av både psykoaktiva och icke-psykoaktiva föreningar. Många av de föreningar som ingår i cannabisplantan är unika för cannabis. |
| --- | --- |

A.

Cannabisplantan består av över 480 föreningar, bland annat över 100 cannabinoider som består av både psykoaktiva och icke-psykoaktiva föreningar. Många av de föreningar som ingår i cannabisplantan är unika för cannabis.

| B. | D9-tetrahydrocannabinol (THC) och cannabidiol (CBD) är de mest kända cannabinoiderna som identifierats i cannabis. THC utgör det huvudsakliga psykoaktiva och beroendeframkallande ämnet medan CBD inte har rusframkallande eller beroendeframkallande egenskaper. |
| --- | --- |

B.

D9-tetrahydrocannabinol (THC) och cannabidiol (CBD) är de mest kända cannabinoiderna som identifierats i cannabis. THC utgör det huvudsakliga psykoaktiva och beroendeframkallande ämnet medan CBD inte har rusframkallande eller beroendeframkallande egenskaper.

| C. | Många andra cannabinoider i cannabisplantan, t.ex. cannabikromen, cannabinol, cannabidiolsyra, cannabigerol och tetrahydrocannabivarin, kan ha nervskyddande effekter, bidra till att lindra vissa symtom hos patienter, såsom kronisk smärta, inflammation och bakterieinfektioner samt stimulera benväxt. |
| --- | --- |

C.

Många andra cannabinoider i cannabisplantan, t.ex. cannabikromen, cannabinol, cannabidiolsyra, cannabigerol och tetrahydrocannabivarin, kan ha nervskyddande effekter, bidra till att lindra vissa symtom hos patienter, såsom kronisk smärta, inflammation och bakterieinfektioner samt stimulera benväxt.

| D. | Produkter som härrör från cannabis och som används för medicinska ändamål kallas allmänt ”medicinsk cannabis”. Denna term saknar i stor utsträckning en rättslig definition och den är fortfarande oklar och öppen för tolkningar. Det bör göras åtskillnad mellan termen ”medicinsk cannabis” och cannabisbaserade läkemedel som har genomgått kliniska prövningar och godkänts enligt lagstiftningen. |
| --- | --- |

D.

Produkter som härrör från cannabis och som används för medicinska ändamål kallas allmänt ”medicinsk cannabis”. Denna term saknar i stor utsträckning en rättslig definition och den är fortfarande oklar och öppen för tolkningar. Det bör göras åtskillnad mellan termen ”medicinsk cannabis” och cannabisbaserade läkemedel som har genomgått kliniska prövningar och godkänts enligt lagstiftningen.

| E. | I FN:s konventioner och i folkrätten finns inga hinder för att använda cannabis eller cannabisbaserade produkter för behandling av specifika sjukdomstillstånd. |
| --- | --- |

E.

I FN:s konventioner och i folkrätten finns inga hinder för att använda cannabis eller cannabisbaserade produkter för behandling av specifika sjukdomstillstånd.

| F. | Det råder stora skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftning om cannabis, inklusive lagstiftningen om cannabis för medicinska ändamål, till exempel om högsta tillåtna halter av THC- och CBD-koncentrationer. Detta kan medföra svårigheter för länder som tillämpar en mer försiktig strategi. |
| --- | --- |

F.

Det råder stora skillnader mellan medlemsstaternas lagstiftning om cannabis, inklusive lagstiftningen om cannabis för medicinska ändamål, till exempel om högsta tillåtna halter av THC- och CBD-koncentrationer. Detta kan medföra svårigheter för länder som tillämpar en mer försiktig strategi.

| G. | Ingen medlemsstat tillåter rökning av cannabis för medicinska ändamål eller hemodling av cannabis för medicinska ändamål. |
| --- | --- |

G.

Ingen medlemsstat tillåter rökning av cannabis för medicinska ändamål eller hemodling av cannabis för medicinska ändamål.

| H. | Det politiska klimatet i EU och i resten av världen håller på att förändras i fråga om medicinsk cannabis. Det förekommer fortfarande missförstånd om de olika användningsområdena för cannabis, till och med hos nationella myndigheter. Legaliseringen av cannabis för rekreationellt bruk förväxlas ofta med behovet att erbjuda alla patienter som behöver cannabis för medicinska ändamål säker och laglig tillgång till cannabis. |
| --- | --- |

H.

Det politiska klimatet i EU och i resten av världen håller på att förändras i fråga om medicinsk cannabis. Det förekommer fortfarande missförstånd om de olika användningsområdena för cannabis, till och med hos nationella myndigheter. Legaliseringen av cannabis för rekreationellt bruk förväxlas ofta med behovet att erbjuda alla patienter som behöver cannabis för medicinska ändamål säker och laglig tillgång till cannabis.

| I. | Cannabisbruk kan allmänt sett vara beroendeframkallande och en orsak till betydande sociala och hälsomässiga problem. Därför är det fortfarande nödvändigt att förebygga beroende samt övervaka och kontrollera olagliga metoder, framför allt om medicinsk cannabis ska börja användas i större skala. |
| --- | --- |

I.

Cannabisbruk kan allmänt sett vara beroendeframkallande och en orsak till betydande sociala och hälsomässiga problem. Därför är det fortfarande nödvändigt att förebygga beroende samt övervaka och kontrollera olagliga metoder, framför allt om medicinsk cannabis ska börja användas i större skala.

| J. | Sedan juni 2018 har inga cannabisbaserade läkemedel godkänts via Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) förfarande för centraliserat godkännande, och endast en sådan produkt höll då på att genomgå förfarandet. |
| --- | --- |

J.

Sedan juni 2018 har inga cannabisbaserade läkemedel godkänts via Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) förfarande för centraliserat godkännande, och endast en sådan produkt höll då på att genomgå förfarandet.

| K. | Endast ett cannabisbaserat läkemedel har godkänts genom förfarandet för ömsesidigt erkännande och erhållit försäljningstillstånd i 17 medlemsstater för behandling av spasticitet till följd av multipel skleros. |
| --- | --- |

K.

Endast ett cannabisbaserat läkemedel har godkänts genom förfarandet för ömsesidigt erkännande och erhållit försäljningstillstånd i 17 medlemsstater för behandling av spasticitet till följd av multipel skleros.

| L. | En genomgång av befintlig vetenskaplig litteratur om användning av cannabis inom medicinen ger övertygande eller konkreta belägg dels för att cannabis och cannabinoider har terapeutiska effekter, bland annat vid behandling av kronisk smärta hos vuxna (till exempel i samband med cancersjukdomar), som antiemetika vid behandling av illamående och kräkningar vid cytostatikabehandling, eller för att förbättra patientrapporterade spasticitetssymtom till följd av multipel skleros, dels för att cannabis och cannabinoider är effektiva vid behandling av patienter med ångest, posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) och depression. |
| --- | --- |

L.

En genomgång av befintlig vetenskaplig litteratur om användning av cannabis inom medicinen ger övertygande eller konkreta belägg dels för att cannabis och cannabinoider har terapeutiska effekter, bland annat vid behandling av kronisk smärta hos vuxna (till exempel i samband med cancersjukdomar), som antiemetika vid behandling av illamående och kräkningar vid cytostatikabehandling, eller för att förbättra patientrapporterade spasticitetssymtom till följd av multipel skleros, dels för att cannabis och cannabinoider är effektiva vid behandling av patienter med ångest, posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) och depression.

| M. | Det finns bevis för att cannabis eller cannabinoider kan vara effektiva för att förbättra aptiten och motverka viktminskning i samband med hiv/aids, mildra symtomen på psykiska sjukdomar, såsom psykos eller Tourettes syndrom, lindra symtomen på epilepsi, men även Alzheimers sjukdom, artrit, astma, cancer, Crohns sjukdom och glaukom, liksom för att cannabis eller cannabinoider bidrar till att minska risken för fetma och diabetes samt lindra menstruationssmärtor. |
| --- | --- |

M.

Det finns bevis för att cannabis eller cannabinoider kan vara effektiva för att förbättra aptiten och motverka viktminskning i samband med hiv/aids, mildra symtomen på psykiska sjukdomar, såsom psykos eller Tourettes syndrom, lindra symtomen på epilepsi, men även Alzheimers sjukdom, artrit, astma, cancer, Crohns sjukdom och glaukom, liksom för att cannabis eller cannabinoider bidrar till att minska risken för fetma och diabetes samt lindra menstruationssmärtor.

| N. | Officiella uppgifter om forskning och finansiering av forskning om medicinsk cannabis är knapphändiga. Forskning om medicinsk cannabis har inte fått något direktstöd inom det pågående forskningsprogrammet i EU, och samordningen av forskningsprojekt om medicinsk cannabis har varit begränsad i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

N.

Officiella uppgifter om forskning och finansiering av forskning om medicinsk cannabis är knapphändiga. Forskning om medicinsk cannabis har inte fått något direktstöd inom det pågående forskningsprogrammet i EU, och samordningen av forskningsprojekt om medicinsk cannabis har varit begränsad i medlemsstaterna.

| O. | När genomförandet av EU:s narkotikastrategi 2013–2020 utvärderades framgick det att många aktörer hade noterat bristen på diskussion om de senaste tendenserna inom cannabispolitiken. Denna fråga var en av de mest uppmärksammade när man undersökte huruvida det fanns frågor som inte omfattades av strategin. |
| --- | --- |

O.

När genomförandet av EU:s narkotikastrategi 2013–2020 utvärderades framgick det att många aktörer hade noterat bristen på diskussion om de senaste tendenserna inom cannabispolitiken. Denna fråga var en av de mest uppmärksammade när man undersökte huruvida det fanns frågor som inte omfattades av strategin.

| P. | Det finns inget enhetligt standardiseringssystem för märkning och etikettering av läkemedel som innehåller THC, CBD och andra cannabinoider som finns i cannabisplantan. |
| --- | --- |

P.

Det finns inget enhetligt standardiseringssystem för märkning och etikettering av läkemedel som innehåller THC, CBD och andra cannabinoider som finns i cannabisplantan.

| Q. | I EU:s medlemsstater finns det begränsat med eller saknas det trovärdig information för sjukvårdspersonal, läkarstudenter, läkare, farmaceuter och psykiatriker etc. om effekterna av läkemedel som innehåller THC och CBD, och det råder också brist på information och varningsmeddelanden för ungdomar och kvinnor som planerar att skaffa barn. |
| --- | --- |

Q.

I EU:s medlemsstater finns det begränsat med eller saknas det trovärdig information för sjukvårdspersonal, läkarstudenter, läkare, farmaceuter och psykiatriker etc. om effekterna av läkemedel som innehåller THC och CBD, och det råder också brist på information och varningsmeddelanden för ungdomar och kvinnor som planerar att skaffa barn.

| R. | Det finns inga bestämmelser inom unionen om utsläppande av cannabisbaserade läkemedel på marknaden. |
| --- | --- |

R.

Det finns inga bestämmelser inom unionen om utsläppande av cannabisbaserade läkemedel på marknaden.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och nationella myndigheter att samarbeta för att ta fram en rättslig definition av medicinsk cannabis och göra tydlig åtskillnad mellan dels de cannabisbaserade läkemedel som EMA eller andra tillsynsorgan har godkänt, dels medicinsk cannabis som inte har stöd i kliniska prövningar och andra användningsområden för cannabis (exempelvis rekreationellt eller industriellt bruk). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att forskningen om de potentiella fördelarna med läkemedel som härrör från cannabis och om cannabis i allmänhet har varit underfinansierad och bör åtgärdas på lämpligt sätt inom nästa ramprogram för forskning (nionde ramprogrammet) och nationella forskningsprogram, för att bland annat utforska möjliga användningsområden för THC, CBD och andra cannabinoider för medicinsk behandling samt deras effekter på människokroppen, inbegripet lärdomar som dragits av de erfarenheter som finns om off label-förskrivning av cannabis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med de lagstiftningsmässiga, finansiella och kulturella hinder som hämmar vetenskaplig forskning om användning av cannabis för medicinska ändamål och forskning om cannabis generellt. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att fastställa villkoren för att möjliggöra trovärdig och oberoende vetenskaplig forskning utgående från ett omfattande material om användning av cannabis för medicinska ändamål. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa prioriterade områden för forskning om cannabis för medicinska ändamål, i samförstånd med behöriga myndigheter och genom att utnyttja banbrytande forskning i andra länder samt fokusera på de områden som kan ge det största mervärdet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka forskningen och uppmuntra nyskapande när det gäller projekt som avser användning av cannabis för medicinska ändamål. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande strategi för att säkerställa högsta standarder för oberoende forskning, utveckling, godkännande, saluföring och säkerhetsövervakning samt för att förhindra missbruk av produkter som härrör från cannabis. Parlamentet betonar behovet av standardisering och harmonisering av produkter som innehåller cannabisbaserade läkemedel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av nära samarbete och samordning med Världshälsoorganisationen (WHO) i samband med ytterligare EU-initiativ på området för medicinsk cannabis. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett nätverk som skulle föra samman både EMA, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA), ansvariga nationella myndigheter och patientorganisationer, civilsamhället, arbetsmarknadens parter, konsumentorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och icke-statliga organisationer samt andra relevanta aktörer för att säkerställa att strategin för cannabisbaserade läkemedel genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att sjukvårdspersonal ges adekvat medicinsk utbildning och att främja ökad kunskap om medicinsk cannabis, utgående från oberoende och bred forskning. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att tillåta läkare att fritt använda sitt yrkesmässiga omdöme för att förskriva enligt lagstiftningen godkända cannabisbaserade läkemedel till patienter med relevanta åkommor, samt ge farmaceuter rätt att lagligen lämna ut sådana produkter mot recept. Parlamentet betonar behovet av utbildning och tillgång till litteratur om resultaten av oberoende vetenskaplig forskning för all sjukvårdspersonal såsom läkarstudenter, läkare och farmaceuter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra lika tillgång till cannabisbaserade läkemedel och, där det är tillåtet, säkerställa att läkemedel som är effektiva vid behandling av specifika sjukdomar omfattas av sjukförsäkringssystemet på samma sätt som andra läkemedel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge patienterna möjlighet att välja mellan olika typer av cannabisbaserade läkemedel på ett säkert och jämlikt sätt, samtidigt som patienterna bistås av specialiserade läkare under sin behandling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I syfte att säkerställa patienternas tillgång till rätt behandling – vilken varierar från fall till fall och tillgodoser de individuella behoven hos patienter med en eller flera sjukdomar – framhåller Europaparlamentet att man måste se till att patienterna ges omfattande information om alla egenskaper hos de växtstammar som används i det ordinerade läkemedlet. Parlamentet konstaterar att sådan information skulle ge patienterna ökat egenansvar samt sjukvårdspersonal möjlighet att förskriva läkemedel och motsvarande behandling på ett sådant sätt att hänsyn tas till patientens alla olika behov. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ompröva sin relevanta lagstiftning om användning av cannabisbaserade läkemedel när det inom vetenskaplig forskning finns belägg för att ordinarie, icke-beroendeframkallande läkemedel inte kan ge samma positiva effekt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig tillgång till cannabisbaserade läkemedel för att tillgodose de verkliga behoven, antingen genom produktion enligt medicinska standarder i medlemsstaterna eller eventuellt genom import som uppfyller de nationella kraven på cannabisbaserade läkemedel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att se till att säker och kontrollerad cannabis som används för medicinska ändamål endast kan härröra från cannabisprodukter som har genomgått kliniska prövningar, lagstadgad bedömning och lagstadgat godkännande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att forskning om medicinsk cannabis och dess användning i EU på inget sätt gynnar kriminella narkotikanätverk eller deras utbredning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att en omfattande och evidensbaserad reglering av cannabisbaserade läkemedel skulle generera ytterligare resurser för de offentliga myndigheterna, begränsa den svarta marknaden, säkerställa produktkvalitet och korrekt märkning för att bidra till att kontrollera försäljningsställen, begränsa tillgången till detta ämne för minderåriga samt garantera patienterna rättssäkerhet och säker tillgång till cannabis för medicinsk användning som inbegriper särskilda försiktighetsåtgärder för ungdomar och gravida kvinnor. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att strikt förebyggande av beroende bland minderåriga och sårbara grupper alltid måste ingå i alla regelverk. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/119

---

P8_TA(2019)0114

Överläggningarna i utskottet för framställningar under 2018

Europaparlamentets resolution av den 13 februari 2019 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2018 (2018/2280(INI))

(2020/C 449/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid rätten för unionsmedborgare och invånare i EU att framföra sina problem och göra Europaparlamentet uppmärksamt på dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid rätten för unionsmedborgare och invånare i EU att framföra sina problem och göra Europaparlamentet uppmärksamt på dem,

| — | med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget om Europeiska ombudsmannens roll och uppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget om Europeiska ombudsmannens roll och uppgifter,

| — | med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 216.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 216.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0024/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A8-0024/2019), och av följande skäl:

| A. | Rätten att göra framställningar ger människor en öppen, demokratisk och insynsvänlig mekanism för att få en utomrättslig lösning på formella klagomål de riktat till sina direktvalda företrädare, särskilt när det gäller Europeiska unionens verksamhetsområde. |
| --- | --- |

A.

Rätten att göra framställningar ger människor en öppen, demokratisk och insynsvänlig mekanism för att få en utomrättslig lösning på formella klagomål de riktat till sina direktvalda företrädare, särskilt när det gäller Europeiska unionens verksamhetsområde.

| B. | Rätten att göra framställningar bör vara ett centralt inslag i en deltagandedemokrati, där alla medborgares rätt till direkt deltagande i EU:s demokratiska liv skyddas. Den bör öka Europaparlamentets lyhördhet för EU:s medborgare och invånare. Verklig demokrati bör garantera insyn, effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna och ett konkret engagemang från medborgarnas sida i beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

B.

Rätten att göra framställningar bör vara ett centralt inslag i en deltagandedemokrati, där alla medborgares rätt till direkt deltagande i EU:s demokratiska liv skyddas. Den bör öka Europaparlamentets lyhördhet för EU:s medborgare och invånare. Verklig demokrati bör garantera insyn, effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna och ett konkret engagemang från medborgarnas sida i beslutsprocesserna.

| C. | Alla framställningar utvärderas och behandlas noga. Alla framställare har rätt att inom rimlig tid få ett utförligt svar med information om det beslut om tillåtlighet som utskottet för framställningar har fattat. Svaret ska ges på deras eget språk eller det språk som använts i framställningen. |
| --- | --- |

C.

Alla framställningar utvärderas och behandlas noga. Alla framställare har rätt att inom rimlig tid få ett utförligt svar med information om det beslut om tillåtlighet som utskottet för framställningar har fattat. Svaret ska ges på deras eget språk eller det språk som använts i framställningen.

| D. | Verksamheten i utskottet för framställningar bygger på de synpunkter och bidrag som inkommit från framställare. |
| --- | --- |

D.

Verksamheten i utskottet för framställningar bygger på de synpunkter och bidrag som inkommit från framställare.

| E. | Utskottet för framställningar anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett ytterst viktigt instrument för direktdemokrati och deltagandedemokrati, som gör det möjligt för medborgarna att delta aktivt i utformningen av EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

E.

Utskottet för framställningar anser att det europeiska medborgarinitiativet är ett ytterst viktigt instrument för direktdemokrati och deltagandedemokrati, som gör det möjligt för medborgarna att delta aktivt i utformningen av EU:s lagstiftning.

| F. | Ett stort antal framställningar diskuteras vid utskottssammanträden som är öppna för allmänheten (och sänds via webb-tv). Framställarna utnyttjar ofta sin rätt att presentera sina framställningar genom att ge utskottets ledamöter – och kommissionen och medlemsstaternas företrädare om de är närvarande – förstahandsinformation. På så sätt bidrar de aktivt till utskottets arbete. Under 2018 närvarade 187 framställare vid utskottets sammanträden för att delta i diskussioner om framställningar. |
| --- | --- |

F.

Ett stort antal framställningar diskuteras vid utskottssammanträden som är öppna för allmänheten (och sänds via webb-tv). Framställarna utnyttjar ofta sin rätt att presentera sina framställningar genom att ge utskottets ledamöter – och kommissionen och medlemsstaternas företrädare om de är närvarande – förstahandsinformation. På så sätt bidrar de aktivt till utskottets arbete. Under 2018 närvarade 187 framställare vid utskottets sammanträden för att delta i diskussioner om framställningar.

| G. | Framställningar medför en extra garanti för unionsmedborgarna och invånarna i EU jämfört med klagomål som inges direkt till kommissionen, eftersom parlamentet involveras i processen. Detta gör det möjligt att undersöka omständigheterna på ett bättre sätt och möjliggör öppna och insynsvänliga debatter i frågan, i närvaro av framställarna, ledamöter av Europaparlamentet och av kommissionen liksom företrädare för eventuella andra berörda myndigheter vid behov. |
| --- | --- |

G.

Framställningar medför en extra garanti för unionsmedborgarna och invånarna i EU jämfört med klagomål som inges direkt till kommissionen, eftersom parlamentet involveras i processen. Detta gör det möjligt att undersöka omständigheterna på ett bättre sätt och möjliggör öppna och insynsvänliga debatter i frågan, i närvaro av framställarna, ledamöter av Europaparlamentet och av kommissionen liksom företrädare för eventuella andra berörda myndigheter vid behov.

| H. | Utförlig information från framställarna och sakkunskaper från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ är av avgörande betydelse för utskottets arbete och trovärdighet. |
| --- | --- |

H.

Utförlig information från framställarna och sakkunskaper från kommissionen, medlemsstaterna och andra organ är av avgörande betydelse för utskottets arbete och trovärdighet.

| I. | Europaparlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har ett anmärkningsvärt öppet och insynsvänligt framställningsförfarande, vilket gör det möjligt för framställarna att delta aktivt i institutionens verksamhet. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet har länge gått i täten för den internationella utvecklingen av framställningsprocessen och har ett anmärkningsvärt öppet och insynsvänligt framställningsförfarande, vilket gör det möjligt för framställarna att delta aktivt i institutionens verksamhet.

| J. | Under 2018 gjordes fyra undersökningsresor enligt artikel 216a i arbetsordningen, nämligen till Lausitz (Tyskland) om brunkolsbrytningens inverkan på lokalbefolkningen, särskilt sorberna, och på föroreningen av floden Spree och angränsande vatten, till Famagusta (Cypern) om återlämnandet av den avspärrade delen av den ockuperade staden Famagusta till de ursprungliga invånarna, till Doñana (Spanien) om miljösituationen och de eventuellt försämrade förhållandena i det skyddade området i nationalparken Doñana på grund av ett gaslagringsprojekt och överexploatering av grundvattenresurser, och till Valledora (Italien) om skador på miljön till följd av deponeringsanläggningar och stenbrott. |
| --- | --- |

J.

Under 2018 gjordes fyra undersökningsresor enligt artikel 216a i arbetsordningen, nämligen till Lausitz (Tyskland) om brunkolsbrytningens inverkan på lokalbefolkningen, särskilt sorberna, och på föroreningen av floden Spree och angränsande vatten, till Famagusta (Cypern) om återlämnandet av den avspärrade delen av den ockuperade staden Famagusta till de ursprungliga invånarna, till Doñana (Spanien) om miljösituationen och de eventuellt försämrade förhållandena i det skyddade området i nationalparken Doñana på grund av ett gaslagringsprojekt och överexploatering av grundvattenresurser, och till Valledora (Italien) om skador på miljön till följd av deponeringsanläggningar och stenbrott.

| K. | I resolutionen av den 5 juli 2018 om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag FATCA på EU-medborgare och särskilt ”ofrivilliga amerikaner” (1) uppmanades kommissionen och rådet att lägga fram en gemensam EU-strategi för FATCA i syfte att på lämpligt sätt skydda europeiska medborgares rättigheter (i synnerhet ”ofrivilliga amerikaner”) och få USA att förbättra ömsesidigheten i det automatiska utbytet så att det blir likvärdigt. |
| --- | --- |

K.

I resolutionen av den 5 juli 2018 om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag FATCA på EU-medborgare och särskilt ”ofrivilliga amerikaner” (1) uppmanades kommissionen och rådet att lägga fram en gemensam EU-strategi för FATCA i syfte att på lämpligt sätt skydda europeiska medborgares rättigheter (i synnerhet ”ofrivilliga amerikaner”) och få USA att förbättra ömsesidigheten i det automatiska utbytet så att det blir likvärdigt.

| L. | Tillåtliga framställningar utgör ofta värdefulla bidrag till arbetet i de berörda parlamentsutskotten, eftersom de pekar ut påstådda överträdelser av unionsrätten. |
| --- | --- |

L.

Tillåtliga framställningar utgör ofta värdefulla bidrag till arbetet i de berörda parlamentsutskotten, eftersom de pekar ut påstådda överträdelser av unionsrätten.

| M. | Framställningar är värdefulla redskap när det gäller att upptäcka överträdelser av unionsrätten och gör det möjligt för parlamentet och övriga unionsinstitutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten och hur den påverkar unionsmedborgare och invånare i EU. |
| --- | --- |

M.

Framställningar är värdefulla redskap när det gäller att upptäcka överträdelser av unionsrätten och gör det möjligt för parlamentet och övriga unionsinstitutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten och hur den påverkar unionsmedborgare och invånare i EU.

| N. | Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2017 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 16 maj 2018, och årsrapporten från utskottet för framställningar bygger i sin tur delvis på ombudsmannens årsrapport. |
| --- | --- |

N.

Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2017 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 16 maj 2018, och årsrapporten från utskottet för framställningar bygger i sin tur delvis på ombudsmannens årsrapport.

| O. | Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, vilket också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och syftar till att främja informationsutbytet om EU:s lagstiftning och politik och att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

O.

Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, vilket också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och syftar till att främja informationsutbytet om EU:s lagstiftning och politik och att utbyta bästa praxis.

| P. | En rad tekniska förbättringar har genomförts för att göra webbportalen för framställningar mer användarvänlig och tillgänglig för medborgarna. Man har till exempel vidareutvecklat sökfunktionen, ökat antalet visade resultat och gjort det möjligt för användarna att hitta framställningar med hjälp av markerade nyckelord i framställningens titel och i sammanfattningen och sett till att mer specifika meddelanden kan skickas till användarna på deras eget språk. Statistik för portalen från andra halvåret 2018 har gjorts tillgänglig, vilket ger användbara uppgifter om webbplatstrafik och användarbeteende. De tekniska förbättringarna har fortsatt i och med införandet av en ny editor för vanliga frågor och andra förbättringar i administrationsmodulen. Dessutom har ett stort antal individuella förfrågningar om tekniskt stöd hanterats med framgång. Vissa inslag som kommer att göra portalen mer interaktiv och till en källa för information i realtid för både framställare och personer som stöder en framställning har ännu inte genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

P.

En rad tekniska förbättringar har genomförts för att göra webbportalen för framställningar mer användarvänlig och tillgänglig för medborgarna. Man har till exempel vidareutvecklat sökfunktionen, ökat antalet visade resultat och gjort det möjligt för användarna att hitta framställningar med hjälp av markerade nyckelord i framställningens titel och i sammanfattningen och sett till att mer specifika meddelanden kan skickas till användarna på deras eget språk. Statistik för portalen från andra halvåret 2018 har gjorts tillgänglig, vilket ger användbara uppgifter om webbplatstrafik och användarbeteende. De tekniska förbättringarna har fortsatt i och med införandet av en ny editor för vanliga frågor och andra förbättringar i administrationsmodulen. Dessutom har ett stort antal individuella förfrågningar om tekniskt stöd hanterats med framgång. Vissa inslag som kommer att göra portalen mer interaktiv och till en källa för information i realtid för både framställare och personer som stöder en framställning har ännu inte genomförts fullt ut.

| 1. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som utskottet för framställningar har när det gäller att försvara och främja rättigheterna för unionsmedborgare och invånare i EU, inom ramen för utskottets befogenheter, genom att se till att frågor som är angelägna för framställarna uppmärksammas och att deras berättigade klagomål om möjligt, inom en rimlig tidsperiod och på ett effektivt sätt får en lösning genom framställningsförfarandet. Parlamentet påminner om att kommissionen och medlemsstaternas myndigheter har ansvar att samarbeta med utskottet för framställningar, i synnerhet när det gäller att ge lämplig återkoppling om utbytet av relevant information. Parlamentet står fast vid att detta samarbete är avgörande för att tillgodose framställarnas behov i enlighet med fördragen och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att framställningar ger parlamentet och de övriga EU-institutionerna möjlighet att föra en dialog med unionsmedborgare som påverkas av tillämpningen av unionsrätten. Parlamentet understryker behovet av att främja samarbete mellan EU:s institutioner och organ och nationella, regionala och lokala myndigheter i frågor som rör tillämpningen av unionsrätten. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att främja medborgarnas rätt att göra framställningar och att öka allmänhetens medvetenhet om EU:s befogenheter och möjliga rättsmedel som Europaparlamentet kan tillhandahålla under behandlingen av framställningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att framställningar behandlas i enlighet med artikel 227 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat ska ha rätt att ensam eller tillsammans med andra medborgare eller personer göra en framställning till Europaparlamentet i frågor som hör till Europeiska unionens verksamhetsområden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar vikten av en fortlöpande offentlig debatt om unionens verksamhetsområden, dess begränsningar och dess framtid för att se till att medborgarna är välinformerade om de nivåer där besluten fattas och förebygga den företeelse som innebär att man i vissa oansvariga medlemsstater skyller allt på Bryssel. Parlamentet efterlyser en mer intensiv och strukturerad halvårsvis dialog mellan utskottet för framställningar och ledamöter i utskotten för framställningar i de nationella parlamenten om framställningar. Dialogen bör ta upp frågor av stor betydelse för unionsmedborgare och stimulera en uppriktig debatt om framställningar mellan ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter, vilket ytterligare skulle öka medvetenheten om EU:s politik och göra EU:s och medlemsstaternas befogenheter tydligare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att använda de befogenheter som hänger samman med dess roll som fördragens väktare på ett korrekt sätt, eftersom denna roll är av yttersta vikt för att EU ska fungera väl när det gäller medborgarna och unionslagstiftarna. Parlamentet ser gärna att överträdelseförfaranden hanteras i god tid, så att man utan dröjsmål sätter stopp för situationer där unionsrätten inte respekteras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa insyn och tillgång till handlingar och information inom ramen för EU Pilot-förfaranden avseende mottagna framställningar och EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden som redan har avslutats. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att framställningar erbjuder en unik möjlighet att kartlägga situationer där unionsrätten inte följs och att undersöka sådana situationer med hjälp av Europaparlamentets politiska kontroll. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att utskottet har hållit fyra offentliga utfrågningar om olika ämnen, nämligen utfrågningen om medborgerliga rättigheter efter brexit, som hölls den 1 februari 2018 tillsammans med utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utfrågningen om det europeiska medborgarinitiativet – översyn av förordningen, som hölls den 21 februari 2018 tillsammans med utskottet för konstitutionella frågor, utfrågningen om hormonstörande ämnens konsekvenser för folkhälsan, som hölls den 22 mars 2018 tillsammans med utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och utfrågningen om rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, som hölls den 9 oktober 2018. Parlamentet påminner utskottsledamöterna om vikten av att närvara vid offentliga utfrågningar som utskottet begär och anordnar. Parlamentet uppmanar nätverket för framställningar att lägga fram förslag till särskilda offentliga utfrågningar och ämnen för studier och resolutioner i Europaparlamentet, som återspeglar sambandet mellan det pågående lagstiftningsarbetet och parlamentets befogenhet för politisk kontroll och de framställningar som tar upp frågor av stor betydelse för EU:s medborgare. Parlamentet understryker att nätverket för framställningar är rätt forum för att lägga fram gemensamma initiativ som ska behandlas som framställningar, vilket på ett uttömmande sätt skulle kunna uttrycka Europaparlamentets bidrag till EU-medborgarnas framställningar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar att en delegation bestående av ledamöter från utskottet för framställningar deltog i ett besök i Lima (Peru) den 15–16 februari 2018 inom ramen för det demokratistöd som Europaparlamentet och gruppen för demokratistöd och valsamordning erbjöd i syfte att utbyta god praxis när det gäller framställningar med det peruanska parlamentets utskott för konstitutionella frågor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet bekräftar behovet av att stärka den politiska och tekniska dialogen med de berörda utskotten i de nationella parlamenten. Parlamentet välkomnar att den tyska förbundsdagens utskott för framställningar besökte utskottssammanträdet den 9 oktober 2018 för att ta upp frågor av gemensamt intresse och diskutera relevanta framställningar. Parlamentet framhåller det interparlamentariska utskottssammanträdet med de nationella parlamenten den 27 november 2018. Det anordnades tillsammans med utskottet för rättsliga frågor och i samarbete med Europeiska ombudsmannanätverket och behandlade genomförandet och tillämpningen av unionsrätten, särskilt framställningarnas betydelse för parlamenten i detta avseende. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet hoppas att nätverket för framställningar kan göra utskottet för framställningar mer synligt och relevant i arbetet i parlamentets övriga utskott, så att framställningarna i högre grad beaktas i lagstiftningsarbetet. Parlamentet är fortfarande övertygat om att möten i nätverket för framställningar är avgörande för att stärka samarbetet mellan parlamentsutskotten genom utbyte av information och bästa praxis mellan nätverkets medlemmar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att syftet med utskottet för framställningar är att under plenardebatterna öka medvetenheten om frågor som är angelägna för medborgarna. Parlamentet uppmärksammar den muntliga frågan om förlorad rösträtt i EU, som debatterades i kammaren den 2 oktober 2018, den muntliga frågan om deltagandet av personer med funktionsnedsättning i val till Europaparlamentet, som antogs i utskottet den 21 mars 2018, och den muntliga fråga som lades fram tillsammans med utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om farhågor angående skyddade Natura 2000-områden på grundval av mottagna framställningar, som antogs i utskottet den 21 november 2018. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att svara på resolutioner som bygger på framställningar i en uppföljande plenardebatt senast sex månader efter det att de antagits för att på ett snabbt och effektivt sätt reagera på EU-medborgares särskilda angelägenheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmärksammar de resolutionsförslag i enlighet med artikel 128.5 eller artikel 216.2 i arbetsordningen som antagits för utskottet i kammaren, särskilt om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (2), om besvarande av framställningar om bekämpning av otrygga anställningar och missbruk av tidsbestämda anställningsavtal (3), om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag FATCA på unionsmedborgare och särskilt ”ofrivilliga amerikaner” (4) och om den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister (5). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att USA:s FATCA-ram genomförs inom unionen genom bilaterala mellanstatliga avtal som förhandlas fram mellan USA och varje medlemsstat. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna inte har gjort tillräckligt för att lösa de problem som påtalats av de medborgare som påverkas av FATCA. Parlamentet understryker unionens roll i att garantera ett effektivt genomförande av dataskyddsbestämmelserna för att kunna säkerställa en hög skyddsnivå för unionsmedborgarna när det gäller tillhörande grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med de nationella dataskyddsmyndigheterna för att främja en undersökning för att klargöra situationen i medlemsstaterna när det gäller eventuella överträdelser av EU:s lagstiftning om skydd av personuppgifter. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att i samarbete med Europeiska dataskyddsstyrelsen inleda en landsbaserad studie för att bedöma om och i hur hög grad unionsmedborgares rätt till integritet respekteras i mellanstatliga avtal angående FATCA. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör förhindra diskriminering av konsumenter som är lagligen bosatta i unionen, oavsett om de betraktas som ”amerikanska medborgare” eller inte och, om de gör det, oavsett hur viktig deras ekonomiska och personliga anknytning till USA är. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet lyfter fram undersökningsresan till Famagusta (Cypern) den 7–8 maj 2018, som gjordes för att på nytt bedöma och uppdatera utskottets information om situationen i Famagusta, särskilt i den avspärrade delen av staden som kallas Varosha, med anledning av framställning nr 0733/2004, ingiven av Loizos Afxentiou, för ”Famagusta Refugee Movement”, tio år efter utskottets senaste undersökningsresa. Parlamentet upprepar sitt stöd för rekommendationen i uppdragsrapporten att uppmana kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och samtliga EU-medlemsstater att begära en ny resolution i FN:s säkerhetsråd som uppmanar till politiska och ekonomiska sanktioner mot Turkiet för dess aggressiva handlingar i östra Medelhavet och för dess bristande efterlevnad av FN:s säkerhetsråds resolutioner 550 (1984) och 789 (1992). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att utskottet för framställningar har antagit yttranden som fogats till parlamentets betänkanden över en rad frågor som tagits upp i framställningar, bland annat över kontrollen av EU-rättens tillämpning 2016 (6), över samordning av de sociala trygghetssystemen (7), över det europeiska medborgarinitiativet (8), över genomföranderapporten avseende förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport inom och utanför EU (9), över förslaget till ändring av parlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (10) och över genomförandet av bestämmelserna i fördraget avseende EU-medborgarskapet (11). Parlamentet understryker att utskottet för framställningar sedan denna valperiod inleddes har utarbetat fler yttranden över pågående EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker sitt givande samarbete med Europeiska ombudsmannen och sitt engagemang i Europeiska ombudsmannanätverket. Parlamentet understryker även de utmärkta förbindelserna mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom ramen för det institutionella samarbetet. Parlamentet uppskattar särskilt ombudsmannens regelbundna bidrag till utskottets arbete under hela året. Parlamentet är starkt övertygat om att unionens institutioner, organ och byråer måste säkerställa en konsekvent och ändamålsenlig uppföljning av ombudsmannens rekommendationer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller det arbete som utförs i utskottet för framställningar när det gäller handikappfrågor och dess skyddande roll inom EU-ramen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påminner om att man i juni 2018 skickade en skrivelse till alla medlemsstaters ständiga representationer med en begäran om konkreta åtgärder för att säkerställa tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar de utförliga svaren från vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar på nytt medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för tillgänglighet, vilket är en förutsättning livskvalitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska revisionsrättens nya strategi att ha ett mycket nära samarbete med parlamentets utskott och lägga fram sina rapporter för dem. Parlamentet uppmärksammar den redogörelse för revisionsrättens rapport om genomförandet av EU-lagstiftningen som gjordes vid sammanträdet i utskottet för framställningar den 8 oktober 2018. Parlamentet välkomnar slutsatserna och rekommendationerna i rapporten. Parlamentet framhåller det stora antalet framställningar om EU-lagstiftning som ännu inte har genomförts fullt ut eller korrekt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att utskottet för framställningar i samband med parlamentets vecka för mänskliga rättigheter behandlade flera framställningar som rör människorättsfrågor och lade fram en uppdaterad studie om direktivet om hjälp till olaglig inresa och kriminaliseringen av humanitärt bistånd till irreguljära migranter. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ändring av artikel 1.2 i rådets direktiv 2002/90/EG av den 28 november 2002 om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (12), i syfte att införa ett obligatoriskt undantag från kriminalisering av humanitärt bistånd i samband med inresa, transitering eller vistelse. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är övertygat om att sekretariatet för utskottet för framställningar hanterar framställningar på ett effektivt sätt och med stor omsorg i enlighet med utskottets riktlinjer och arbetsgången för framställningar i Europaparlamentets administration. Parlamentet efterlyser ytterligare förnyelse av behandlingen av framställningar med hänsyn till den senaste tekniska utvecklingen för att göra hela processen tydligare och öppnare för unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller den betydelse som webbportalen för framställningar har för att på det hela taget trygga en smidig och öppen behandling av framställningar. Parlamentet påpekar att en av de omedelbara prioriteringarna för nästa period är att förbättra kommunikationen med framställare och personer som stöder en framställning via deras användarkonton för att minska den administrativa bördan och påskynda handläggningstiderna för framställningar. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att fortsätta med den tekniska utvecklingen av portalen, anpassa den till standarderna för parlamentets webbplats och öka dess synlighet både på Europaparlamentets plattform och bland medborgarna. Parlamentet betonar att man måste fortsätta arbetet med att göra portalen mer tillgänglig för användarna, särskilt för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att Solvit-nätverket spelar en viktig roll i fråga om att ge medborgarna och företagen ett instrument för att hantera problem som rör myndigheters eventuella överträdelser av unionsrätten i andra medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja Solvit för att göra det mer användbart och synligt för medborgarna. Parlamentet välkomnar i detta avseende handlingsplanen för att förstärka Solvit-nätverket, som kommissionen offentliggjorde i maj 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till Europaparlamentet om resultaten av handlingsplanen för att förstärka Solvit-nätverket, som kommissionen offentliggjorde i maj 2017. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till medlemsstaternas utskott för framställningar och ombudsmän eller motsvarande behöriga organ. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0316.

(2)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 21.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0242.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0316.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0476.

(6)  Yttrande antaget den 21 mars 2018.

(7)  Yttrande antaget den 24 april 2018.

(8)  Yttrande antaget den 16 maj 2018.

(9)  Yttrande antaget den 9 oktober 2018.

(10)  Yttrande antaget den 21 november 2018.

(11)  Yttrande antaget den 21 november 2018.

(12)  EGT L 328, 5.12.2002, s. 17.

---

Torsdagen den 14 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/125 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/125

---

P8_TA(2019)0115

Situationen i Tjetjenien och fallet med Ojub Titijev

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om situationen i Tjetjenien och fallet med Ojub Titijev (2019/2562(RSP))

(2020/C 449/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Tjetjenien, särskilt resolutionerna av den 8 februari 2018 om Ryssland, fallet Oyub Titijev och människorättscentrumet Memorial (1) och av den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Tjetjenien, särskilt resolutionerna av den 8 februari 2018 om Ryssland, fallet Oyub Titijev och människorättscentrumet Memorial (1) och av den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 januari 2018 från ordförandena för utrikesutskottet respektive underutskottet för mänskliga rättigheter, där det påyrkades en omedelbar frigivning av människorättsförsvararen Ojub Titijev, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 januari 2018 från ordförandena för utrikesutskottet respektive underutskottet för mänskliga rättigheter, där det påyrkades en omedelbar frigivning av människorättsförsvararen Ojub Titijev,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 19 januari 2018 om människorättskränkningar avseende människorättscentrumet Memorial i Ryssland och uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 11 januari 2018 om att föreståndaren för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, Ojub Titijev, berövats sin frihet, och av den 27 juni 2018 om fallen med de ryska människorättsförsvararna Ojub Titijev och Jurij Dmitrijev, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 19 januari 2018 om människorättskränkningar avseende människorättscentrumet Memorial i Ryssland och uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 11 januari 2018 om att föreståndaren för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, Ojub Titijev, berövats sin frihet, och av den 27 juni 2018 om fallen med de ryska människorättsförsvararna Ojub Titijev och Jurij Dmitrijev,

| — | med beaktande av artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som båda föreskriver att ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och som Ryssland är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som båda föreskriver att ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och som Ryssland är part i,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Ryska federationens konstitution, särskilt kapitel 2 om mänskliga och medborgerliga rättigheter och friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ryska federationens konstitution, särskilt kapitel 2 om mänskliga och medborgerliga rättigheter och friheter,

| — | med beaktande av den sjunde återkommande rapporten om Ryska federationen, som behandlades av FN:s kommitté för mänskliga rättigheter vid dess 3 136:e och 3 137:e möten den 16 och 17 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde återkommande rapporten om Ryska federationen, som behandlades av FN:s kommitté för mänskliga rättigheter vid dess 3 136:e och 3 137:e möten den 16 och 17 mars 2015,

| — | med beaktande av OSSE-rapportörens rapport av den 21 december 2018 inom ramen för Moskvamekanismen, om påstådda kränkningar av mänskliga rättigheter och strafflöshet i Tjetjenien i Ryska federationen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE-rapportörens rapport av den 21 december 2018 inom ramen för Moskvamekanismen, om påstådda kränkningar av mänskliga rättigheter och strafflöshet i Tjetjenien i Ryska federationen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Som signatärstat till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har Ryska federationen förbundit sig att följa principerna om demokrati, rättsstatlighet och respekt för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Som signatärstat till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har Ryska federationen förbundit sig att följa principerna om demokrati, rättsstatlighet och respekt för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter.

| B. | Ryska federationens internationella åtaganden omfattar skyldigheten att skydda människorättsförsvarare. Genom 2012 års lag om ”utländska agenter” inskränks allvarligt icke-statliga organisationernas förmåga att arbeta oberoende och effektivt. Enligt denna lag har människorättscentrumet Memorial kommit att betecknas som ”utländsk agent” av Ryska federationens justitieministerium. |
| --- | --- |

B.

Ryska federationens internationella åtaganden omfattar skyldigheten att skydda människorättsförsvarare. Genom 2012 års lag om ”utländska agenter” inskränks allvarligt icke-statliga organisationernas förmåga att arbeta oberoende och effektivt. Enligt denna lag har människorättscentrumet Memorial kommit att betecknas som ”utländsk agent” av Ryska federationens justitieministerium.

| C. | Tjetjenien har upplevt en dramatisk försämring av situationen för de mänskliga rättigheterna under de senaste åren, vilket i praktiken hindrar oberoende journalister och människorättsaktivister från att fortsätta sitt arbete utan att utsätta sina egna liksom sina familjemedlemmars, vänners och kollegors liv för fara. De flertaliga rapporterna om systematiska och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien visar att de tjetjenska och ryska myndigheterna underlåter att upprätthålla rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

C.

Tjetjenien har upplevt en dramatisk försämring av situationen för de mänskliga rättigheterna under de senaste åren, vilket i praktiken hindrar oberoende journalister och människorättsaktivister från att fortsätta sitt arbete utan att utsätta sina egna liksom sina familjemedlemmars, vänners och kollegors liv för fara. De flertaliga rapporterna om systematiska och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien visar att de tjetjenska och ryska myndigheterna underlåter att upprätthålla rättsstatsprincipen.

| D. | Ojub Titijev, föreståndare för Memorials kontor i Tjetjenien, greps den 9 januari 2018 och blev åtalad och häktad grundat på konstruerade anklagelser om olagligt förvärv och innehav av narkotika. Ojub Titijev har bestridit dessa anklagelser, och olika icke-statliga organisationer och andra människorättsförsvarare har avfärdat dem som uppdiktade och som ett försök att hindra hans och hans organisations arbete med mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Ojub Titijev, föreståndare för Memorials kontor i Tjetjenien, greps den 9 januari 2018 och blev åtalad och häktad grundat på konstruerade anklagelser om olagligt förvärv och innehav av narkotika. Ojub Titijev har bestridit dessa anklagelser, och olika icke-statliga organisationer och andra människorättsförsvarare har avfärdat dem som uppdiktade och som ett försök att hindra hans och hans organisations arbete med mänskliga rättigheter.

| E. | Domstolarna förlängde frihetsberövandet av Ojub Titijev vid ett flertal tillfällen innan domstolsförhandlingar inleddes vid stadsdomstolen i Sjali i Tjetjenien den 19 juli 2018. Domen är förestående och förväntas avkunnas i mitten av februari 2019. Ojub Titijev riskerar att dömas för ett brott som han inte har begått och tillbringa upp till tio år i fängelse. |
| --- | --- |

E.

Domstolarna förlängde frihetsberövandet av Ojub Titijev vid ett flertal tillfällen innan domstolsförhandlingar inleddes vid stadsdomstolen i Sjali i Tjetjenien den 19 juli 2018. Domen är förestående och förväntas avkunnas i mitten av februari 2019. Ojub Titijev riskerar att dömas för ett brott som han inte har begått och tillbringa upp till tio år i fängelse.

| F. | Ojub Titijevs familj har utsatts för trakasserier och hot som tvingar dem att lämna Tjetjenien. Memorial utsattes för andra åtgärder 2018, däribland ett mordbrandsangrepp mot kontoren i Ingusjien den 17 januari 2018, en attack mot Titijevs bil i Dagestan den 22 januari 2018 och en attack mot chefen för Memorial-kontoret i Dagestan den 28 mars 2018. Sedan mordet 2009 på Ojub Titijevs företrädare på posten som föreståndare för Memorials kontor i Tjetjenien, Natalja Estemirova, har förövarna av detta brott ännu inte ställts inför rätta. |
| --- | --- |

F.

Ojub Titijevs familj har utsatts för trakasserier och hot som tvingar dem att lämna Tjetjenien. Memorial utsattes för andra åtgärder 2018, däribland ett mordbrandsangrepp mot kontoren i Ingusjien den 17 januari 2018, en attack mot Titijevs bil i Dagestan den 22 januari 2018 och en attack mot chefen för Memorial-kontoret i Dagestan den 28 mars 2018. Sedan mordet 2009 på Ojub Titijevs företrädare på posten som föreståndare för Memorials kontor i Tjetjenien, Natalja Estemirova, har förövarna av detta brott ännu inte ställts inför rätta.

| G. | Memorial är en av de sista återstående organisationerna som fortsätter sitt arbete med mänskliga rättigheter i Tjetjenien – nämligen att dokumentera och avslöja kränkningar av de mänskliga rättigheterna, stödja offren för sådana kränkningar och hjälpa dem att få sin sak prövad inför domstol – och har förmodligen attackerats som vedergällning för att ha avslöjat och sökt utverka rättvisa för människorättskränkningar. Memorial tilldelades Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2009 och Ojub Titijev tilldelades 2018 det fransk-tyska priset för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen (december), människorättspriset till Václav Havels minne (oktober) och människorättspriset från Helsingforsgruppen i Moskva (maj). |
| --- | --- |

G.

Memorial är en av de sista återstående organisationerna som fortsätter sitt arbete med mänskliga rättigheter i Tjetjenien – nämligen att dokumentera och avslöja kränkningar av de mänskliga rättigheterna, stödja offren för sådana kränkningar och hjälpa dem att få sin sak prövad inför domstol – och har förmodligen attackerats som vedergällning för att ha avslöjat och sökt utverka rättvisa för människorättskränkningar. Memorial tilldelades Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2009 och Ojub Titijev tilldelades 2018 det fransk-tyska priset för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen (december), människorättspriset till Václav Havels minne (oktober) och människorättspriset från Helsingforsgruppen i Moskva (maj).

| H. | Tjetjenska offentliga tjänstemän har upprepade gånger hotat människorättsförsvarare eller fördömt deras arbete och har underlåtit att offentligt fördöma hot om våld mot dem, och på så sätt skapat och vidmakthållit ett klimat av strafflöshet för dem som begår våldshandlingar mot människorättsförsvarare. Offren avstår därför för det mesta från att utkräva rättvisa eftersom de fruktar vedergällning från de lokala myndigheternas sida. |
| --- | --- |

H.

Tjetjenska offentliga tjänstemän har upprepade gånger hotat människorättsförsvarare eller fördömt deras arbete och har underlåtit att offentligt fördöma hot om våld mot dem, och på så sätt skapat och vidmakthållit ett klimat av strafflöshet för dem som begår våldshandlingar mot människorättsförsvarare. Offren avstår därför för det mesta från att utkräva rättvisa eftersom de fruktar vedergällning från de lokala myndigheternas sida.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt krav om omedelbart frigivande av Ojub Titijev, föreståndare för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, som frihetsberövades den 9 januari 2018 anklagad för olagligt förvärv och innehav av narkotika och som förväntas få sin dom senast i mitten av februari 2019. Parlamentet uppmanar med kraft de tjetjenska myndigheterna att se till att Ojub Titijevs mänskliga och rättsliga rättigheter respekteras fullt ut, inbegripet hans rätt till en rättvis rättegång, till obehindrat tillträde till sin advokat och till läkarvård samt skydd mot rättsliga trakasserier och kriminalisering. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt de upprepade offentliga uttalandena från tjetjenska offentliga tjänstemän med fördömanden av människorättsförsvarares och människorättsorganisationer arbete, liksom deras underlåtenhet att offentligt fördöma och utreda hot och våldshandlingar mot dessa grupper och individer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den oroande trenden med gripanden, angrepp och hot mot oberoende journalister, människorättsförsvarare och deras anhängare och mot vanliga medborgare, vilken verkar vara en del av samordnade kampanjer. Parlamentet anser att fallet Ojub Titijev är belysande för många andra åtal som grundar sig på förfalskad bevisning och som utgör grunden för det bristfälliga rättssystemet i Tjetjenien och Ryska federationen. Parlamentet påminner om att liknande åtal om innehav av narkotika även har väckts mot journalisten Zjalaudi Gerijev, som arbetar vid Cacausus Knot, och människorättsaktivisten Ruslan Kutajev, och begär att de också ska friges. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i både Tjetjenien och Ryska federationen att sätta stopp för trakasserierna och förföljelsen av deras medborgare och att få ett slut på det klimat av strafflöshet som råder för förövare av våldshandlingar mot människorättsförsvarare och mot deras familjemedlemmar, kollegor och anhängare samt deras organisationer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Ryska federationen att skydda alla sina medborgare, med full respekt för deras mänskliga rättigheter, att följa sin egen författning och lagstiftning och att leva upp till sina internationella åtaganden att respektera rättsstatsprincipen samt grundläggande friheter och mänskliga rättigheter för alla sina medborgare, även dem som ägnar sin tid, sina resurser och sitt arbete åt att försvara sina medmänniskors rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att upphäva 2015 års lag om ”icke önskvärda organisationer” och lagen från 2012 om ”utländska agenter” samt all annan närliggande lagstiftning som konsekvent har använts för att trakassera och angripa människorättsförsvarare och det civila samhällets organisationer. Parlamentet uttrycker oro över att vissa ryska icke-statliga organisationer har varit tvungna att lägga ner sin verksamhet, för att undvika att svärtas ner genom brännmärkning som ”utländska agenter” och för att undvika rättslig förföljelse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär ett omedelbart slut på de trakasserier och gripanden av människorättsförsvarare i Tjetjenien som utövas med uppdiktade anklagelser som förevändning, på angreppen mot deras kollegor och familjemedlemmar och på hoten mot deras anhängare, som verkar tjäna syftet att hindra och i slutändan få ett slut på organisationernas legitima och nyttiga arbete. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att noga övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien, inbegripet rättegången mot Ojub Titijev, att uppmana till ett omedelbart upphörande av ovannämnda kränkningar av de mänskliga rättigheterna, att ta upp fallen med alla personer som åtalats av politiska skäl vid relevanta möten med ryska företrädare och att fortsätta att erbjuda snabbt och effektivt stöd till offer för förföljelse samt till deras familjemedlemmar, också i samband med asylansökningar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med internationella människorättsorganisationer som är aktiva i Ryska federationen och med ryska människorättsorganisationer och det ryska civilsamhället, trots den ryska lagen om ”utländska agenter”, samt att fortsätta erbjuda stöd till Memorial och andra liknande organisationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar internationella idrottspersonligheter och artister att avstå från att delta i offentliga evenemang i Tjetjenien eller i evenemang som sponsras av de styrande i Tjetjenien. Parlamentet upprepar sitt stöd för en EU-version av Magnitskijlagen, vilken bör bestraffa dem som begår allvarliga människorättskränkningar, och uppmanar rådet att utan dröjsmål fortsätta sitt arbete i denna fråga. Parlamentet betonar i detta avseende att de som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien i Ryska federationen inte bör beviljas EU-visum eller ha rätt att behålla tillgångar i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Ryska federationens president, regering och parlament samt myndigheterna i Tjetjenien. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 31.

(2)  EUT C 274, 27.7.2016, s. 21.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/128

---

P8_TA(2019)0116

Zimbabwe

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om Zimbabwe (2019/2563(RSP))

(2020/C 449/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Zimbabwe,

| — | med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om de samordnade valen i Zimbabwe 2018 samt skrivelsen av den 10 oktober 2018 från valobservatörsuppdragets chefsobservatör till president Mnangagwa om de viktigaste slutsatserna i slutrapporten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från EU:s valobservatörsuppdrag om de samordnade valen i Zimbabwe 2018 samt skrivelsen av den 10 oktober 2018 från valobservatörsuppdragets chefsobservatör till president Mnangagwa om de viktigaste slutsatserna i slutrapporten,

| — | med beaktande av uttalandet av den 17 januari 2019 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om situationen i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 17 januari 2019 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om situationen i Zimbabwe,

| — | med beaktande av uttalandena om Zimbabwe av den 24 juli 2018 och den 18 januari 2019 från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena om Zimbabwe av den 24 juli 2018 och den 18 januari 2019 från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den gemensamma kommuniké som utfärdades efter mötet mellan utrikesministrarna i EU och Afrikanska unionen den 21–22 januari 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma kommuniké som utfärdades efter mötet mellan utrikesministrarna i EU och Afrikanska unionen den 21–22 januari 2019,

| — | med beaktande av övervakningsrapporten från Zimbabwes människorättskommission i efterdyningarna av ”Stay Away”-protesten den 14–16 januari 2019 och efterföljande oroligheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av övervakningsrapporten från Zimbabwes människorättskommission i efterdyningarna av ”Stay Away”-protesten den 14–16 januari 2019 och efterföljande oroligheter,

| — | med beaktande av den zimbabwiska undersökningskommissionens rapport om våldet efter valet den 1 augusti 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den zimbabwiska undersökningskommissionens rapport om våldet efter valet den 1 augusti 2018,

| — | med beaktande av uttalandet av den 2 augusti 2018 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om valet i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 2 augusti 2018 från talespersonen för vice ordföranden/den höga representanten om valet i Zimbabwe,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 2 augusti 2018 från internationella valobservatörsuppdrag vid de samordnade valen i Zimbabwe, i vilket polisens och arméns övervåld för att kväsa protesterna fördömdes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 2 augusti 2018 från internationella valobservatörsuppdrag vid de samordnade valen i Zimbabwe, i vilket polisens och arméns övervåld för att kväsa protesterna fördömdes,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet av den 9 augusti 2018 från EU:s delegation, beskickningscheferna för EU-länder med närvaro i Harare samt beskickningscheferna för Australien, Kanada och USA om användningen av oppositionen som måltavla i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet av den 9 augusti 2018 från EU:s delegation, beskickningscheferna för EU-länder med närvaro i Harare samt beskickningscheferna för Australien, Kanada och USA om användningen av oppositionen som måltavla i Zimbabwe,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 mot bakgrund av den pågående politiska övergången i Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 mot bakgrund av den pågående politiska övergången i Zimbabwe,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/288 av den 17 februari 2017 om ändring av beslut 2011/101/Gusp om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/288 av den 17 februari 2017 om ändring av beslut 2011/101/Gusp om restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (1),

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från juni 1981, som Zimbabwe har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från juni 1981, som Zimbabwe har ratificerat,

| — | med beaktande av Zimbabwes konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zimbabwes konstitution,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Zimbabwes befolkning plågades under många års tid av en auktoritär regim, som under ledning av president Mugabe satt kvar vid makten med hjälp av korruption, våld, val fulla av oriktigheter och en brutal säkerhetstjänst. |
| --- | --- |

A.

Zimbabwes befolkning plågades under många års tid av en auktoritär regim, som under ledning av president Mugabe satt kvar vid makten med hjälp av korruption, våld, val fulla av oriktigheter och en brutal säkerhetstjänst.

| B. | Den 30 juli 2018 hölls det första president- och parlamentsvalet i Zimbabwe sedan president Robert Mugabes avgång i november 2017. Valet innebar en möjlighet för landet att bryta med sin historia av omstridda val präglade av kränkningar av politiska och mänskliga rättigheter och statsunderstött våld. |
| --- | --- |

B.

Den 30 juli 2018 hölls det första president- och parlamentsvalet i Zimbabwe sedan president Robert Mugabes avgång i november 2017. Valet innebar en möjlighet för landet att bryta med sin historia av omstridda val präglade av kränkningar av politiska och mänskliga rättigheter och statsunderstött våld.

| C. | Den 3 augusti 2018 utropade Zimbabwes valkommission Emmerson Mnangagwa till vinnare av presidentvalet med 50,8 % av rösterna mot 44,3 % för oppositionskandidaten Nelson Chamisa. Resultatet bestreds omedelbart av oppositionen som hävdade att valet var uppgjort. Författningsdomstolen underkände anklagelserna i brist på bevis, och president Mnangagwa installerades för ett nytt mandat den 26 augusti 2018. |
| --- | --- |

C.

Den 3 augusti 2018 utropade Zimbabwes valkommission Emmerson Mnangagwa till vinnare av presidentvalet med 50,8 % av rösterna mot 44,3 % för oppositionskandidaten Nelson Chamisa. Resultatet bestreds omedelbart av oppositionen som hävdade att valet var uppgjort. Författningsdomstolen underkände anklagelserna i brist på bevis, och president Mnangagwa installerades för ett nytt mandat den 26 augusti 2018.

| D. | Enligt rapporten från EU:s valobservatörsuppdrag innehöll de siffror som presenterades av Zimbabwes valkommission många anomalier och felaktigheter och väckte tillräckligt många frågor för att kasta tvivel över huruvida uppgifterna var korrekta och trovärdiga. |
| --- | --- |

D.

Enligt rapporten från EU:s valobservatörsuppdrag innehöll de siffror som presenterades av Zimbabwes valkommission många anomalier och felaktigheter och väckte tillräckligt många frågor för att kasta tvivel över huruvida uppgifterna var korrekta och trovärdiga.

| E. | Dagen efter valet hade fördröjningarna med att tillkännage resultatet redan utlöst våldsamheter där sex personer dödades och många sårades i samband med protester som oppositionen manat till. Internationella observatörer, bland annat från EU, fördömde våldet och övervåldet från arméns och de interna säkerhetsstyrkornas sida. |
| --- | --- |

E.

Dagen efter valet hade fördröjningarna med att tillkännage resultatet redan utlöst våldsamheter där sex personer dödades och många sårades i samband med protester som oppositionen manat till. Internationella observatörer, bland annat från EU, fördömde våldet och övervåldet från arméns och de interna säkerhetsstyrkornas sida.

| F. | Zimbabwes människorättskommission offentliggjorde den 10 augusti 2018 ett uttalande om ”2018 års harmoniserade val och klimatet efter valet”, i vilket den bekräftade att demonstranterna angripits av militären, uttryckte djup oro över polisens brutalitet och våldsamma uppträdande och slog fast att demonstranternas grundläggande rättigheter hade kränkts. Kommissionen har uppmanat regeringen att få igång en nationell dialog. |
| --- | --- |

F.

Zimbabwes människorättskommission offentliggjorde den 10 augusti 2018 ett uttalande om ”2018 års harmoniserade val och klimatet efter valet”, i vilket den bekräftade att demonstranterna angripits av militären, uttryckte djup oro över polisens brutalitet och våldsamma uppträdande och slog fast att demonstranternas grundläggande rättigheter hade kränkts. Kommissionen har uppmanat regeringen att få igång en nationell dialog.

| G. | När Emmerson Mnangagwa svor presidenteden den 26 augusti 2018 lovade han en ljusare, gemensam framtid för alla zimbabwier över alla partigränser, med en regering som orubbligt står fast vid konstitutionalismen och befäster rättsstatsprincipen, maktdelningsprincipen, rättsväsendets oberoende och en politik som lockar till sig både inhemskt och globalt kapital. |
| --- | --- |

G.

När Emmerson Mnangagwa svor presidenteden den 26 augusti 2018 lovade han en ljusare, gemensam framtid för alla zimbabwier över alla partigränser, med en regering som orubbligt står fast vid konstitutionalismen och befäster rättsstatsprincipen, maktdelningsprincipen, rättsväsendets oberoende och en politik som lockar till sig både inhemskt och globalt kapital.

| H. | I september 2018 tillsatte president Mnangagwa en undersökningskommission som i december 2018 kom fram till att de demonstrationer som orsakade de stora materiella skadorna och personskadorna hade anstiftats och organiserats av både säkerhetsstyrkor och medlemmar av MDC-alliansen och att beslutet att sätta in militären var befogat och författningsenligt. Rapporten förkastades av oppositionen. Kommissionen efterlyste en intern utredning inom säkerhetsstyrkorna och lagföring av dem som begått brott, och förordade ersättning till offren. |
| --- | --- |

H.

I september 2018 tillsatte president Mnangagwa en undersökningskommission som i december 2018 kom fram till att de demonstrationer som orsakade de stora materiella skadorna och personskadorna hade anstiftats och organiserats av både säkerhetsstyrkor och medlemmar av MDC-alliansen och att beslutet att sätta in militären var befogat och författningsenligt. Rapporten förkastades av oppositionen. Kommissionen efterlyste en intern utredning inom säkerhetsstyrkorna och lagföring av dem som begått brott, och förordade ersättning till offren.

| I. | De politiska spänningarna har ökat dramatiskt sedan valet, och rapporter om våld förekommer alltjämt. Detta är ett stort hot mot den demokratiska väg som landet slagit in på. |
| --- | --- |

I.

De politiska spänningarna har ökat dramatiskt sedan valet, och rapporter om våld förekommer alltjämt. Detta är ett stort hot mot den demokratiska väg som landet slagit in på.

| J. | Ekonomisk kollaps, bristande tillgång till samhällsservice och stigande priser på de vanligaste basvarorna väckte folkets vrede. Mellan den 14 och 18 januari 2019 blossade protester och demonstrationer upp i Zimbabwe i samband med en ”nationell nedstängning” på initiativ av Zimbabwes fackliga landsorganisation ZCTU, sedan bränslepriserna höjts med 150 %. Protesterna var också en reaktion på den tilltagande fattigdomen, den dåliga ekonomin och den sjunkande levnadsstandarden. |
| --- | --- |

J.

Ekonomisk kollaps, bristande tillgång till samhällsservice och stigande priser på de vanligaste basvarorna väckte folkets vrede. Mellan den 14 och 18 januari 2019 blossade protester och demonstrationer upp i Zimbabwe i samband med en ”nationell nedstängning” på initiativ av Zimbabwes fackliga landsorganisation ZCTU, sedan bränslepriserna höjts med 150 %. Protesterna var också en reaktion på den tilltagande fattigdomen, den dåliga ekonomin och den sjunkande levnadsstandarden.

| K. | Ställd inför denna proteströrelse fördömde regeringen den 14 januari 2019”en avsiktlig plan att undergräva den konstitutionella ordningen” och försäkrade att den ”på lämpligt sätt kommer att bemöta dem som konspirerar för att sabotera freden”. |
| --- | --- |

K.

Ställd inför denna proteströrelse fördömde regeringen den 14 januari 2019”en avsiktlig plan att undergräva den konstitutionella ordningen” och försäkrade att den ”på lämpligt sätt kommer att bemöta dem som konspirerar för att sabotera freden”.

| L. | Kravallpolis svarade med övervåld och människorättskränkningar, bland annat genom användning av skarpa skott, godtyckliga gripanden, tillslag mot vårdinrättningar som behandlade förtryckets offer, snabba rättegångar och massrättegångar mot de gripna, tortyr av gripna, fall av våldtäkt och förstörelse av privat och allmän egendom. |
| --- | --- |

L.

Kravallpolis svarade med övervåld och människorättskränkningar, bland annat genom användning av skarpa skott, godtyckliga gripanden, tillslag mot vårdinrättningar som behandlade förtryckets offer, snabba rättegångar och massrättegångar mot de gripna, tortyr av gripna, fall av våldtäkt och förstörelse av privat och allmän egendom.

| M. | Den av regeringen utsedda människorättskommissionen offentliggjorde en rapport som avslöjade att soldater och poliser använt systematisk tortyr. |
| --- | --- |

M.

Den av regeringen utsedda människorättskommissionen offentliggjorde en rapport som avslöjade att soldater och poliser använt systematisk tortyr.

| N. | Över 17 människor har dödats och hundratals sårats. Runt tusen personer har gripits, däribland barn i åldrarna 9–16 år, och runt två tredjedelar av de gripna har nekats borgen. Många sitter alltjämt olagligt frihetsberövade och uppges ha blivit slagna och angripna i häktet. |
| --- | --- |

N.

Över 17 människor har dödats och hundratals sårats. Runt tusen personer har gripits, däribland barn i åldrarna 9–16 år, och runt två tredjedelar av de gripna har nekats borgen. Många sitter alltjämt olagligt frihetsberövade och uppges ha blivit slagna och angripna i häktet.

| O. | Det befinns belägg för att armén bär ett stort ansvar för fall av mord, våldtäkt och väpnade rån. Hundratals aktivister och oppositionsföreträdare håller sig fortsatt gömda. |
| --- | --- |

O.

Det befinns belägg för att armén bär ett stort ansvar för fall av mord, våldtäkt och väpnade rån. Hundratals aktivister och oppositionsföreträdare håller sig fortsatt gömda.

| P. | Regeringens reaktion på protesterna har fördömts på bred front som ”oproportionerlig” och ”överdriven” av människorättsobservatörer och av lokala och internationella aktörer, däribland EU. |
| --- | --- |

P.

Regeringens reaktion på protesterna har fördömts på bred front som ”oproportionerlig” och ”överdriven” av människorättsobservatörer och av lokala och internationella aktörer, däribland EU.

| Q. | Strypning av telekommunikationer har blivit ett redskap som regimen använder för att blockera samordningen av demonstrationer som organiseras i sociala medier. Mobila och fasta kommunikationer blockerades precis som internet och sociala medier vid upprepade tillfällen för att förhindra tillgång till information och kommunikation och maskera de omfattande människorättskränkningar som staten var i färd med att förbereda. Zimbabwes högsta domstol har meddelat att användningen av lagen om avlyssning för att strypa onlinekommunikation var olaglig. |
| --- | --- |

Q.

Strypning av telekommunikationer har blivit ett redskap som regimen använder för att blockera samordningen av demonstrationer som organiseras i sociala medier. Mobila och fasta kommunikationer blockerades precis som internet och sociala medier vid upprepade tillfällen för att förhindra tillgång till information och kommunikation och maskera de omfattande människorättskränkningar som staten var i färd med att förbereda. Zimbabwes högsta domstol har meddelat att användningen av lagen om avlyssning för att strypa onlinekommunikation var olaglig.

| R. | Myndigheterna organiserade en omfattande klappjakt på demonstranter där de gick från dörr till dörr och släpade ut fredliga demonstranter, människorättsförsvarare, politiska aktivister, framträdande civilsamhällesledare och deras anhöriga från deras hem. |
| --- | --- |

R.

Myndigheterna organiserade en omfattande klappjakt på demonstranter där de gick från dörr till dörr och släpade ut fredliga demonstranter, människorättsförsvarare, politiska aktivister, framträdande civilsamhällesledare och deras anhöriga från deras hem.

| S. | Grannländer som Sydafrika har blivit en tillflyktsort för zimbabwier som flyr undan det politiska förtrycket och de ekonomiska svårigheterna. |
| --- | --- |

S.

Grannländer som Sydafrika har blivit en tillflyktsort för zimbabwier som flyr undan det politiska förtrycket och de ekonomiska svårigheterna.

| T. | Polisen har kontinuerligt missbrukat befintliga lagar, såsom lagen om allmän ordning och säkerhet (POSA), för att rättfärdiga kuvandet av oppositionsmedlemmar och människorättsaktivister och förbjuda lagliga och fredliga demonstrationer. |
| --- | --- |

T.

Polisen har kontinuerligt missbrukat befintliga lagar, såsom lagen om allmän ordning och säkerhet (POSA), för att rättfärdiga kuvandet av oppositionsmedlemmar och människorättsaktivister och förbjuda lagliga och fredliga demonstrationer.

| U. | Zimbabwes facit på människorätts- och demokratiområdet är bland de sämsta i världen. Folket och människorättsförsvararna i Zimbabwe tvingas fortsatt utstå attacker, hatretorik, smutskastningskampanjer, hotelser och trakasserier, och det har förekommit regelbundna rapporter om tortyr. |
| --- | --- |

U.

Zimbabwes facit på människorätts- och demokratiområdet är bland de sämsta i världen. Folket och människorättsförsvararna i Zimbabwe tvingas fortsatt utstå attacker, hatretorik, smutskastningskampanjer, hotelser och trakasserier, och det har förekommit regelbundna rapporter om tortyr.

| V. | Presidenten kallade till en nationell dialog som inleddes den 6 februari 2019 och bjöd in alla politiska partier att delta, men det största oppositionspartiet, Rörelsen för demokratisk förändring (MDC), vägrade. |
| --- | --- |

V.

Presidenten kallade till en nationell dialog som inleddes den 6 februari 2019 och bjöd in alla politiska partier att delta, men det största oppositionspartiet, Rörelsen för demokratisk förändring (MDC), vägrade.

| W. | Zimbabwe har undertecknat Cotonouavtalet, där det i artikel 96 heter att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet. |
| --- | --- |

W.

Zimbabwe har undertecknat Cotonouavtalet, där det i artikel 96 heter att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet.

| 1. | Europaparlamentet understryker sin samstämmiga önskan att Zimbabwe ska bli en fredlig, demokratisk och välmående nation där alla medborgare behandlas väl och jämlikt i enlighet med lagen och där statens organ handlar på medborgarnas vägnar och inte mot dem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt våldet under den senaste tidens protester i Zimbabwe. Parlamentet är fast övertygat om att fredliga protester är en del av en demokratisk process och att övervåld som svar på dessa alltid måste undvikas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft president Mnangagwa att stå fast vid löftena från sitt installationstal, att agera snabbt för att ta kontroll över situationen och att åter få Zimbabwe att slå in på en väg med försoning och respekt för demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de zimbabwiska myndigheterna att omedelbart sätta stopp för säkerhetsstyrkornas övergrepp och att skyndsamt och opartiskt utreda alla anklagelser om övervåld från polis- och statstjänstemäns sida för att fastställa individuellt ansvar och se till att de ställs till svars. Parlamentet erinrar om att landets konstitution föreskriver ett oberoende organ som ska utreda klagomål om misskötsamhet inom polisen och militären men att regeringen ännu inte inrättat detta organ. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Zimbabwes regering att omedelbart dra tillbaka alla militäranställda och de ungdomsmiliser som finns utposterade över hela landet och som terroriserar invånare i uppenbar strid med landets konstitution. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet menar att mötes- och föreningsfrihet liksom yttrandefrihet är viktiga beståndsdelar i en demokrati. Parlamentet framhåller att det är en grundlagsfäst rättighet för alla zimbabwiska medborgare att uttrycka sin åsikt på ett fredligt sätt och erinrar myndigheterna om deras skyldighet att skydda alla medborgares rätt att protestera mot de allt sämre sociala och ekonomiska förhållandena. Parlamentet uppmanar regeringen att sluta att göra ledare och medlemmar av ZCTU till måltavla. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller oppositionens grundläggande roll i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de zimbabwiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige alla politiska fångar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Zimbabwes regering att omedelbart upphöra med trakasserierna mot och kriminaliseringen av civilsamhällets aktörer och att erkänna människorättsförsvarares legitima roll. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den zimbabwiska regeringen att hålla sig till bestämmelserna i FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna och de internationella människorättsinstrument som Zimbabwe har ratificerat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över de påstådda brotten mot ett korrekt rättsförfarande genom snabba rättegångar och massrättegångar. Parlamentet framhåller att rättsväsendet måste upprätthålla rättsstatsprincipen och se till att dess oberoende och rätten till en rättvis rättegång alltid respekteras. Parlamentet fördömer alla gripanden som görs utan anklagelser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de zimbabwiska myndigheterna att skyndsamt göra en omfattande, opartisk och oberoende utredning av anklagelserna om människorättskränkningar och övergrepp, bland annat våldtäkt och sexuellt våld från säkerhetsstyrkornas sida, och att ställa de ansvariga inför rätta. Parlamentet begär att offer för sådant sexuellt våld ska få allmän tillgång till läkarvård utan att behöva frukta repressalier. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer nedstängningen av internet, som gjorde att myndigheterna kunde dölja människorättskränkningar begångna av armén och interna säkerhetsstyrkor och obstruera oberoende rapportering och dokumentering av övergrepp under tillslagen och omedelbart efter valet. Parlamentet framhåller att tillgång till information är en rättighet som myndigheterna måste respektera i enlighet med sina grundlagsfästa och internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet fördömer den överdrivna användningen av lagen om allmän ordning och säkerhet, liksom lagens restriktiva karaktär, och uppmanar med kraft de zimbabwiska myndigheterna att anpassa lagstiftningen till internationella normer om skydd och främjande av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker särskilt stor oro över den ekonomiska och sociala situationen i Zimbabwe. Parlamentet erinrar om att landets största problem är fattigdom, arbetslöshet och kronisk undernäring och hunger. Parlamentet anser att dessa problem kan lösas endast genom en ambitiös sysselsättnings-, utbildnings-, hälso- och jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska aktörer att visa prov på ansvar och återhållsamhet och att framför allt avstå från att uppvigla till våld. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erinrar Zimbabwes regering om att EU:s och dess medlemsstaters stöd inom ramen för Cotonouavtalet, liksom stödet till handel och utveckling och det ekonomiska biståndet, är beroende av att landet respekterar rättsstatsprincipen och de internationella konventioner och fördrag som det är part i. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erinrar om att långsiktigt stöd hänger på omfattande reformer och inte på tunna löften. Parlamentet vill att Europa i sina kontakter med Zimbabwe ska drivas av värderingar och inta en fast hållning gentemot de zimbabwiska myndigheterna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att omedelbart genomföra undersökningskommissionens rekommendationer om våldet efter valet, särskilt om främjande av politisk tolerans och ett ansvarsfullt ledarskap samt upprättande av en nationell dialog som förs på ett trovärdigt, inkluderande, öppet och ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar regeringens vilja att omsätta reformåtagandena i handling. Parlamentet framhåller emellertid att reformerna bör vara både politiska och ekonomiska. Parlamentet uppmuntrar regeringen, oppositionen, civilsamhällesföreträdare och religiösa ledare att på jämställd fot inleda en nationell dialog där de mänskliga rättigheterna respekteras och skyddas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att fullt ut genomföra rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag, särskilt om rättsstatsprincipen och ett inkluderande politiskt landskap. Parlamentet framhåller valobservatörsuppdragets tio prioriterade rekommendationer, som presenteras i skrivelsen av den 10 oktober 2018 från chefsobservatören till president Mnangagwa, nämligen att skapa rättvisa villkor för alla politiska partier, säkerställa ett tydligare och mer samstämt regelverk, stärka Zimbabwes valkommission genom att göra den verkligt oberoende och öppen och därigenom återupprätta förtroendet för valprocessen, se till att stärkandet av valkommissionens oberoende gör den fri från regeringstillsyn när dess bestämmelser godkänns samt skapa en mer inkluderande valprocess. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation och EU-ländernas ambassader i Zimbabwe att fortsätta att nära följa händelseutvecklingen i landet och att använda alla lämpliga medel för att stödja människorättsförsvarare, civilsamhällesorganisationer och fackföreningar, främja väsentliga inslag i Cotonouavtalet och stödja demokratirörelser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att intensifiera sin politiska dialog med Zimbabwe i människorättsfrågor på grundval av artikel 8 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att se över sina restriktiva åtgärder mot personer och enheter i Zimbabwe, bland annat de åtgärder som för närvarande är upphävda, mot bakgrund av ansvarsutkrävandet för den senaste tidens statsvåld. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar med kraft världssamfundet, särskilt Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) och Afrikanska unionen (AU), att ge mer aktivt stöd till Zimbabwe och att finna en hållbar demokratisk lösning på dagens kris. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft grannländerna att efterleva folkrättens bestämmelser och att skydda dem som flyr undan våldet i Zimbabwe genom att bevilja asyl, särskilt på kort sikt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Zimbabwes regering och parlament, regeringarna i Södra Afrikas utvecklingsgemenskap och Afrikanska unionen samt Samväldets generalsekreterare. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 42, 18.2.2017, s. 11.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/133 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/133

---

P8_TA(2019)0117

Kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (2019/2564(RSP))

(2020/C 449/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, särskilt resolutionen av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (1), av den 12 februari 2015 om fallet Raif Badawi, Saudiarabien (2), av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (3), av den 31 maj 2018 om situationen för kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (4) och av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, särskilt resolutionen av den 11 mars 2014 om Saudiarabien, dess förbindelser med EU och dess roll i Mellanöstern och Nordafrika (1), av den 12 februari 2015 om fallet Raif Badawi, Saudiarabien (2), av den 8 oktober 2015 om fallet Ali Mohammed al-Nimr (3), av den 31 maj 2018 om situationen för kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (4) och av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (5),

| — | beaktande av uttalandena av den 29 maj 2018 av talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om de arresteringar som nyligen skett i Saudiarabien och av den 31 juli 2018 om de godtyckliga frihetsberövandena av människorättsförsvarare och människorättsaktivister i Saudiarabien, inbegripet kvinnorättsaktivister, |
| --- | --- |

—

beaktande av uttalandena av den 29 maj 2018 av talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om de arresteringar som nyligen skett i Saudiarabien och av den 31 juli 2018 om de godtyckliga frihetsberövandena av människorättsförsvarare och människorättsaktivister i Saudiarabien, inbegripet kvinnorättsaktivister,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 oktober 2018 av flera av FN:s särskilda rapportörer med krav på att alla kvinnorättsförsvarare ska friges omedelbart, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 oktober 2018 av flera av FN:s särskilda rapportörer med krav på att alla kvinnorättsförsvarare ska friges omedelbart,

| — | med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) från december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) från december 2017,

| — | med beaktande av Saudiarabiens medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i FN:s kvinnokommission, liksom landets medlemskap i kvinnokommissionens verkställande råd från och med januari 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Saudiarabiens medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i FN:s kvinnokommission, liksom landets medlemskap i kvinnokommissionens verkställande råd från och med januari 2019,

| — | med beaktande av det anförande som kommissionsledamot Christos Stylianides höll på uppdrag av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik vid Europaparlamentets debatt den 4 juli 2017 om valet av Saudiarabien som medlem av FN:s kvinnokommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det anförande som kommissionsledamot Christos Stylianides höll på uppdrag av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik vid Europaparlamentets debatt den 4 juli 2017 om valet av Saudiarabien som medlem av FN:s kvinnokommission,

| — | med beaktande av det inledningsanförande som vice ordföranden/den höga representanten höll vid det femte ministermötet mellan EU och Arabförbundet, där hon uppgav att samarbete mellan Europa och Arabvärlden aldrig har varit så viktigt som nu och antagligen inte heller så nödvändigt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det inledningsanförande som vice ordföranden/den höga representanten höll vid det femte ministermötet mellan EU och Arabförbundet, där hon uppgav att samarbete mellan Europa och Arabvärlden aldrig har varit så viktigt som nu och antagligen inte heller så nödvändigt,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 9 mars 2018 av kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor avseende den kombinerade tredje och fjärde periodiska rapporten om Saudiarabien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 9 mars 2018 av kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor avseende den kombinerade tredje och fjärde periodiska rapporten om Saudiarabien,

| — | med beaktande av rapporten från panelen för granskning av frihetsberövande om frihetsberövade kvinnorättsaktivister i Saudiarabien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från panelen för granskning av frihetsberövande om frihetsberövade kvinnorättsaktivister i Saudiarabien,

| — | med beaktande av lagförslaget mot trakasserier, som godkändes av det saudiska Shurarådet den 28 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lagförslaget mot trakasserier, som godkändes av det saudiska Shurarådet den 28 maj 2018,

| — | med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Saudiarabien från november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Saudiarabien från november 2018,

| — | med beaktande av Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex (World Press Freedom Index) 2018, där Turkiet hamnar på 169:e plats i rangordningen av 180 länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex (World Press Freedom Index) 2018, där Turkiet hamnar på 169:e plats i rangordningen av 180 länder,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av att Sacharovpriset för tankefrihet och yttrandefrihet 2015 tilldelades den saudiske bloggaren Raif Badawi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Sacharovpriset för tankefrihet och yttrandefrihet 2015 tilldelades den saudiske bloggaren Raif Badawi,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Aktivister som gripits av de saudiska myndigheterna för sin kamp för kvinnors rättigheter hålls fortfarande frihetsberövade utan åtal, däribland kvinnorättsaktivister som Loujain al-Hathloul, Aziza al-Youssef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani Amal al-Harbi och Hatoon al-Fassi och manliga anhängare av rörelsen, bland annat Mohammed al-Rabea. Dessa aktivister är kända för sin kampanj mot förbudet för kvinnor att köra bil och sitt arbete för att avskaffa systemet med manligt förmyndarskap. De greps före det planerade upphävandet av förbudet för kvinnor att köra bil den 24 juni 2018. Vissa av dem kommer enligt uppgift att ställas inför rätta vid den särskilda brottmålsdomstolen, som ursprungligen inrättades för att lagföra personer som frihetsberövats i samband med terroristbrott. |
| --- | --- |

A.

Aktivister som gripits av de saudiska myndigheterna för sin kamp för kvinnors rättigheter hålls fortfarande frihetsberövade utan åtal, däribland kvinnorättsaktivister som Loujain al-Hathloul, Aziza al-Youssef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani Amal al-Harbi och Hatoon al-Fassi och manliga anhängare av rörelsen, bland annat Mohammed al-Rabea. Dessa aktivister är kända för sin kampanj mot förbudet för kvinnor att köra bil och sitt arbete för att avskaffa systemet med manligt förmyndarskap. De greps före det planerade upphävandet av förbudet för kvinnor att köra bil den 24 juni 2018. Vissa av dem kommer enligt uppgift att ställas inför rätta vid den särskilda brottmålsdomstolen, som ursprungligen inrättades för att lagföra personer som frihetsberövats i samband med terroristbrott.

| B. | Människorättsförsvararen Israa al-Ghomgham från regionen Qatif är fortfarande frihetsberövad på godtyckliga grunder. Dödstraffet mot henne har nyligen upphävts, men det riktas fortfarande ospecifika anklagelser mot henne. Det finns också en oro för hennes fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

B.

Människorättsförsvararen Israa al-Ghomgham från regionen Qatif är fortfarande frihetsberövad på godtyckliga grunder. Dödstraffet mot henne har nyligen upphävts, men det riktas fortfarande ospecifika anklagelser mot henne. Det finns också en oro för hennes fysiska och psykiska hälsa.

| C. | Enligt rapporter har minst tre av de kvinnorättsaktivister som satt frihetsberövade i maj 2018 utsatts för tortyr, misshandel och sexuella övergrepp av saudiska förhörsledare. Kvinnorättsaktivisternas anhöriga, till exempel föräldrarna till Loujain al-Hathloul, är belagda med reseförbud. |
| --- | --- |

C.

Enligt rapporter har minst tre av de kvinnorättsaktivister som satt frihetsberövade i maj 2018 utsatts för tortyr, misshandel och sexuella övergrepp av saudiska förhörsledare. Kvinnorättsaktivisternas anhöriga, till exempel föräldrarna till Loujain al-Hathloul, är belagda med reseförbud.

| D. | Saudiarabiens medieministerium har avfärdat anklagelserna om tortyr av fångar i landet som grundlösa. |
| --- | --- |

D.

Saudiarabiens medieministerium har avfärdat anklagelserna om tortyr av fångar i landet som grundlösa.

| E. | Aktivisten Loujain al-Hathloul har suttit frihetsberövad sedan i mars 2018 efter att ha deltagit vid ett möte där Saudiarabien granskades av FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor. Hon placerades i isoleringscell mellan maj och september 2018, då hennes föräldrar rapporterar att hon torterats. |
| --- | --- |

E.

Aktivisten Loujain al-Hathloul har suttit frihetsberövad sedan i mars 2018 efter att ha deltagit vid ett möte där Saudiarabien granskades av FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor. Hon placerades i isoleringscell mellan maj och september 2018, då hennes föräldrar rapporterar att hon torterats.

| F. | En delegation från den saudiska kommissionen för mänskliga rättigheter besökte Loujain al-Hathloul efter offentliggörandet av rapporterna om hennes tortyr. De kunde dock inte garantera henne skydd. Därefter besöktes hon av en allmän åklagare som tog upp hennes vittnesmål. |
| --- | --- |

F.

En delegation från den saudiska kommissionen för mänskliga rättigheter besökte Loujain al-Hathloul efter offentliggörandet av rapporterna om hennes tortyr. De kunde dock inte garantera henne skydd. Därefter besöktes hon av en allmän åklagare som tog upp hennes vittnesmål.

| G. | Loujain al-Hathloul har blivit nominerad till Nobels fredspris 2019. |
| --- | --- |

G.

Loujain al-Hathloul har blivit nominerad till Nobels fredspris 2019.

| H. | Saudiarabien har fortfarande vissa av de hårdaste restriktionerna för kvinnor, trots den senaste tidens statliga reformer som syftar till att främja kvinnors rättigheter i arbetslivet. Saudiarabiens politiska och sociala system är fortfarande diskriminerande. Kvinnor görs i praktiken till andra klassens medborgare, ingen religions- och trosfrihet tillåts, landets många utländska arbetstagare diskrimineras allvarligt och alla med avvikande åsikter utsätts för hårda repressalier. |
| --- | --- |

H.

Saudiarabien har fortfarande vissa av de hårdaste restriktionerna för kvinnor, trots den senaste tidens statliga reformer som syftar till att främja kvinnors rättigheter i arbetslivet. Saudiarabiens politiska och sociala system är fortfarande diskriminerande. Kvinnor görs i praktiken till andra klassens medborgare, ingen religions- och trosfrihet tillåts, landets många utländska arbetstagare diskrimineras allvarligt och alla med avvikande åsikter utsätts för hårda repressalier.

| I. | Saudiarabien har en rad diskriminerande lagar, särskilt de rättsliga bestämmelser som rör personlig status, situationen för kvinnliga arbetstagare med invandrarbakgrund, civilståndslagen, arbetslagen, medborgarskapslagen och systemet med manligt förmyndarskap, som gör att kvinnor endast om de har tillstånd av en manlig förmyndare kan åtnjuta merparten av sina rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

I.

Saudiarabien har en rad diskriminerande lagar, särskilt de rättsliga bestämmelser som rör personlig status, situationen för kvinnliga arbetstagare med invandrarbakgrund, civilståndslagen, arbetslagen, medborgarskapslagen och systemet med manligt förmyndarskap, som gör att kvinnor endast om de har tillstånd av en manlig förmyndare kan åtnjuta merparten av sina rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| J. | Enligt systemet med manligt förmyndarskap berövas de saudiska kvinnorna till och med den mest grundläggande kontrollen över sina liv. Det finns fortfarande diskriminerande lagar om äktenskap och skilsmässa, och kvinnor är enligt lag skyldiga att ansöka om tillstånd från en manlig förmyndare för att delta i högre utbildning, söka anställning, resa eller ingå äktenskap. Saudiska kvinnor med utländska makar får, till skillnad från sina manliga motsvarigheter, inte föra vidare medborgarskapet till sina barn eller makar. |
| --- | --- |

J.

Enligt systemet med manligt förmyndarskap berövas de saudiska kvinnorna till och med den mest grundläggande kontrollen över sina liv. Det finns fortfarande diskriminerande lagar om äktenskap och skilsmässa, och kvinnor är enligt lag skyldiga att ansöka om tillstånd från en manlig förmyndare för att delta i högre utbildning, söka anställning, resa eller ingå äktenskap. Saudiska kvinnor med utländska makar får, till skillnad från sina manliga motsvarigheter, inte föra vidare medborgarskapet till sina barn eller makar.

| K. | Saudiarabiens allmänna reservationer till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor strider enligt kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor mot konventionens syfte och mål och är otillåten enligt artikel 28. |
| --- | --- |

K.

Saudiarabiens allmänna reservationer till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor strider enligt kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor mot konventionens syfte och mål och är otillåten enligt artikel 28.

| L. | Sedan kronprins Mohammed bin Salman al-Saud kom till makten i juni 2017 har många frispråkiga människorättsförsvarare, aktivister och kritiker godtyckligt frihetsberövats eller på felaktiga grunder dömts till långa fängelsestraff enbart för att de har utövat sin rätt till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

L.

Sedan kronprins Mohammed bin Salman al-Saud kom till makten i juni 2017 har många frispråkiga människorättsförsvarare, aktivister och kritiker godtyckligt frihetsberövats eller på felaktiga grunder dömts till långa fängelsestraff enbart för att de har utövat sin rätt till yttrandefrihet.

| M. | Reformagendan Vision 2030, som är tänkt att leda till en ekonomisk och social omvandling av landet på basis av kvinnors egenmakt, borde ha varit en verklig möjlighet för saudiska kvinnor att bli myndigförklarade, vilket är absolut nödvändigt för att de fullt ut ska kunna åtnjuta sina rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Den senaste vågen av gripanden och tortyr av kvinnorättsaktivister strider mot detta mål och kan avleda uppmärksamheten från reformagendan. Dekretet för reformagendan Vision 2030 saknar en lämplig rättslig ram. |
| --- | --- |

M.

Reformagendan Vision 2030, som är tänkt att leda till en ekonomisk och social omvandling av landet på basis av kvinnors egenmakt, borde ha varit en verklig möjlighet för saudiska kvinnor att bli myndigförklarade, vilket är absolut nödvändigt för att de fullt ut ska kunna åtnjuta sina rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Den senaste vågen av gripanden och tortyr av kvinnorättsaktivister strider mot detta mål och kan avleda uppmärksamheten från reformagendan. Dekretet för reformagendan Vision 2030 saknar en lämplig rättslig ram.

| N. | Yttrandefrihet och press- och mediefrihet, både på och utanför nätet, är avgörande förutsättningar och katalysatorer för demokratisering och reformer och fungerar som en nödvändig kontroll av makten. |
| --- | --- |

N.

Yttrandefrihet och press- och mediefrihet, både på och utanför nätet, är avgörande förutsättningar och katalysatorer för demokratisering och reformer och fungerar som en nödvändig kontroll av makten.

| O. | Saudiarabien är ett av de länder i världen som har störst antal avrättningar. Mellan 2014 och 2017 var det genomsnittliga antalet avrättningar per år minst 126. Myndigheterna utdömer dödsstraff för icke-våldsbrott, som till exempel narkotikasmuggling, förräderi och äktenskapsbrott. Brott som apostasi, som enligt internationell människorättslagstiftning inte bör kriminaliseras, har också lett till dödsstraff. |
| --- | --- |

O.

Saudiarabien är ett av de länder i världen som har störst antal avrättningar. Mellan 2014 och 2017 var det genomsnittliga antalet avrättningar per år minst 126. Myndigheterna utdömer dödsstraff för icke-våldsbrott, som till exempel narkotikasmuggling, förräderi och äktenskapsbrott. Brott som apostasi, som enligt internationell människorättslagstiftning inte bör kriminaliseras, har också lett till dödsstraff.

| P. | Saudiarabiens FN-index för mänsklig utveckling för 2018 är 0,853 – vilket placerar landet på plats 39 av 188 länder och territorier. Saudiarabiens jämställdhetsindex enligt FN-värdet är 0,234, vilket betyder 39:e plats bland 189 länder i 2017 års index. Landets index för jämlikhetsutveckling enligt FN-värdet är 0,877 (vilket placerar landet på 39:e plats i världen). |
| --- | --- |

P.

Saudiarabiens FN-index för mänsklig utveckling för 2018 är 0,853 – vilket placerar landet på plats 39 av 188 länder och territorier. Saudiarabiens jämställdhetsindex enligt FN-värdet är 0,234, vilket betyder 39:e plats bland 189 länder i 2017 års index. Landets index för jämlikhetsutveckling enligt FN-värdet är 0,877 (vilket placerar landet på 39:e plats i världen).

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt frihetsberövandet av kvinnliga människorättsförsvarare som kämpat för ett upphävande av körförbudet, liksom av alla fredliga människorättsförsvarare, journalister, advokater och aktivister, och uttrycker sin bestörtning över de trovärdiga rapporterna om systematisk tortyr mot flera av dem, däribland Loujain al-Hathloul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige dessa kvinnorättsförsvarare och alla människorättsförsvarare, advokater, journalister och andra samvetsfångar som frihetsberövats och dömts enbart för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet och sitt fredliga människorättsarbete, och att låta internationella oberoende övervakare träffa frihetsberövade kvinnliga människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de saudiska myndigheterna att underlätta de frihetsberövades tillgång till oberoende läkare. Parlamentet betonar att behandlingen av alla som hålls frihetsberövade, även människorättsförsvarare, måste uppfylla de villkor som anges i FN:s principer till skydd för alla personer som på något sätt är frihetsberövade eller fängslade, som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution 43/173 den 9 december 1988. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att oberoende övervakare bör inbegripa observatörer från EU:s delegation i Saudiarabien eller EU-institutionerna samt FN-innehavare av mandat för mänskliga rättigheter, såsom FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller internationella icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet insisterar på att de saudiska myndigheterna sätter stopp för alla former av trakasserier, även på rättslig nivå, mot Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi, Hatoon al-Fassi, Israa al-Ghomgham, Mohammed al-Rabea, liksom mot alla andra människorättsförsvarare i landet, så att de kan utföra sitt arbete utan omotiverade hinder eller rädsla för repressalier mot dem och deras familjer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer det fortsatta förtrycket mot och tortyren av människorättsförsvarare i Saudiarabien, inbegripet kvinnorättsförsvarare, vilket undergräver trovärdigheten för reformprocessen i landet. Parlamentet protesterar mot den fortsatta, systeminbyggda diskrimineringen av kvinnor och flickor i Saudiarabien. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Saudiarabien att offentligt garantera alla frihetsberövade aktivisters säkerhet, göra det möjligt för frihetsberövade kvinnor att få tillgång till advokater och familjemedlemmar, tillhandahålla bevis på deras välbefinnande och frige de som fängslats bara för att på fredlig väg ha förespråkat reformer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet lovordar och stöder de saudiska kvinnorättsförsvarare som kräver lika och rättvis behandling i sitt samhälle och de som försvarat mänskliga rättigheter trots alla svårigheter de tvingats utstå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är djupt oroat över förekomsten av könsrelaterat våld i Saudiarabien, som fortfarande är underrapporterat och odokumenterat, och som har motiverats med bakåtsträvande skäl som att kvinnorna måste hållas i styr under manligt förmyndarskap. Parlamentet uppmanar med kraft de saudiska myndigheterna att anta övergripande lagstiftning för att specifikt definiera och kriminalisera alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor, i synnerhet kvinnlig könsstympning, våldtäkt, inbegripet våldtäkt inom äktenskapet, sexuellt tvång och sexuellt ofredande, och att undanröja alla de hinder som kvinnor möter i sin tillgång till rättslig prövning. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över rapporterna om den förhärskande sedvänjan med barnäktenskap. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt systemet med manligt förmyndarskap, varigenom en manlig förmyndares tillstånd fortfarande krävs på ett antal områden, bland annat för internationella resor, tillgång till hälso- och sjukvård, val av bosättningsort, äktenskap, inlämnande av klagomål till rättsväsendet och rätt att lämna statliga kvinnojourer och förvarsenheter. Parlamentet understryker att detta system är ett uttryck för det djupt rotade patriarkala system som styr landet. Parlamentet uppmanar med kraft den saudiska regeringen att omedelbart avskaffa systemet med manligt förmyndarskap och att upphäva andra lagar som diskriminerar kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att det nyligen antagits en lag enligt vilken saudiska kvinnor kan underrättas via sms om de ligger i skilsmässa, för att skydda dem från att deras äktenskap upphävs utan deras vetskap. Parlamentet betonar att denna lag inte gör något åt det faktum att en saudisk kvinna endast kan ansöka om skilsmässa i ytterst begränsade fall, till exempel med sin makes samtycke eller om maken har skadat henne. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över de statliga webbtjänster som manliga förmyndare kan använda för att spåra kvinnor, ange när och hur de kan passera de saudiska gränserna och få sms-uppdateringar i nära realtid när de reser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar hävandet av förbudet för kvinnor att köra bil inom kungariket som en del av agendan och visionerna för 2030. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se över lagen om föreningar och stiftelser från december 2015, för att göra det möjligt för kvinnliga aktivister att organisera sig och arbeta fritt och oberoende utan otillbörlig inblandning från myndigheternas sida. Parlamentet vädjar även om en översyn av lagen mot terrorism, lagen mot it-brottslighet och lagen om press och publikationer, som ofta används för att åtala människorättsförsvarare, och önskar att alla befintliga diskriminerande bestämmelser inom rättssystemet ses över, även på områden som rör t.ex. arv. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, häva de reservationer som gjorts till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och att ratificera denna konventions fakultativa protokoll så att saudiska kvinnor fullt ut kan åtnjuta de rättigheter som fastställs i konventionen, samt att sätta stopp för barnäktenskap, tvångsäktenskap och bestämmelser om obligatorisk klädsel för kvinnor. Parlamentet uppmanar med kraft Saudiarabien att rikta en stående inbjudan till alla specialförfaranden i FN:s råd för mänskliga rättigheter att besöka landet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att utövandet av rätten till yttrandefrihet och fredliga sammankomster samt föreningsfrihet skyddas enligt internationell människorättslagstiftning. Parlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att tillåta oberoende press och oberoende medier, och att garantera yttrandefrihet på och utanför nätet samt föreningsfrihet och rätten att delta i fredliga sammankomster för alla invånare i Saudiarabien. Parlamentet uppmanar med kraft de saudiska myndigheterna att avskaffa restriktioner för människorättsförsvarare som hindrar dem från att tala fritt på sociala medier och med internationella medier. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att införa ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff, som ett steg mot dess avskaffande. Parlamentet vill se en översyn av alla dödsdomar för att säkerställa att de rättegångar som föregått dem har följt internationella normer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att en ad hoc- delegation från underutskottet för mänskliga rättigheter (DROI-utskottet) och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (FEMM-utskottet) skickas till Saudiarabien före utgången av nuvarande mandatperiod för att besöka de fängslade kvinnorna och hålla de möten som krävs med de saudiska myndigheterna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar dialogen mellan EU och Saudiarabien och uppmuntrar till ytterligare dialog. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar de ineffektiva uttalanden som gjorts av Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna om fallen med kvinnliga människorättsförsvarare som har varit frihetsberövade sedan maj 2018. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att i sina dialoger med de saudiska myndigheterna ta upp fallen Loujain al-Hathloul, Eman al-Nafjan, Aziza al-Yousef, Samar Badawi, Nassima al-Sada och alla andra kvinnliga människorättsförsvarare, och att kräva att de friges. I väntan på att de friges, insisterar parlamentet på att EU-diplomater bör uppmana de saudiska myndigheterna att garantera deras säkerhet och att genomföra fullständiga utredningar av rapporterna om tortyr. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet begär att kommissionen och parlamentet undersöker bristen på förteckningar över Saudiarabien i EU:s öppenhetsregister. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att i sina dialoger med de saudiska myndigheterna ta upp fallen Israa al-Ghomgham, hennes make Mousa al-Hashim, och deras fyra medåtalade Ahmed al-Matrood, Ali Ouwaisher, Khalid al-Ghanim och Mujtaba al-Muzain, och att kräva att de friges. Parlamentet kräver dessutom att fallet med schejk Salman al-Awda ska tas upp och att han ska friges. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att inta en gemensam ståndpunkt för att se till att de europeiska diplomattjänsterna i Saudiarabien systematiskt tillämpar de mekanismer som anges i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, däribland offentliga uttalanden, diplomatiska démarscher, övervakning av rättegångar och fängelsebesök, i fråga om de saudiska kvinnorättsförsvarare som har varit frihetsberövade sedan maj 2018. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet begär att Europaparlamentet lägger fram en resolution om situationen för människorättsförsvarare i Saudiarabien nästa gång FN:s råd för mänskliga rättigheter samlas. Parlamentet uppmanar EU att vid nästa sammanträde i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i FN:s kvinnokommission ta upp frågan om medlemskap för länder med en problematisk människorättssituation, även när det gäller respekten för kvinnors rättigheter och jämställdheten. Parlamentet uppmanar EU att föreslå till FN:s råd för mänskliga rättigheter att utse en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i Saudiarabien. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar återigen de saudiska myndigheterna att se till att Raif Badawi inte utsätts för ytterligare spöstraff, och att omedelbart och villkorslöst försätta honom på fri fot. Parlamentet insisterar på att alla högre företrädare för EU, särskilt vice ordföranden/den höga representanten och alla kommissionsledamöter, systematiskt tar upp fallet med Raif Badawi i sina kontakter med sina saudiarabiska motparter och begär att få träffa honom när de besöker landet. Parlamentet åtar sig att intensifiera sina insatser till stöd för hans frigivning. Parlamentet uppmanar talmannen att resa till Riyadh för att ta upp fallet med Sacharovpristagarna direkt med myndigheterna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att säkerställa ett fullständigt genomförande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, och att utöka sitt skydd och stöd för människorättsförsvarare, särskilt kvinnliga människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att rapportera om den aktuella situationen för det militära och säkerhetsrelaterade samarbetet mellan medlemsstaterna och den saudiska regimen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att nå fram till en gemensam ståndpunkt för att införa ett EU-omfattande vapenembargo mot Saudiarabien och respektera den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (6). Parlamentet vill också införa ett embargo för export av övervakningssystem och andra produkter med dubbla användningsområden som kan användas i Saudiarabien för att utöva förtryck mot landets medborgare, däribland kvinnliga människorättsförsvarare. Parlamentet är bestört över de saudiarabiska myndigheternas användning av dessa vapen och it-övervakningsteknik. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att deras fortsatta vapenavtal med Saudiarabien strider mot EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att föreslå och rådet att anta restriktiva åtgärder som ska användas mot Saudiarabien som en reaktion på kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland frysning av tillgångar och viseringsförbud. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att föra en dialog med Saudiarabien om mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och landets oroande roll i regionen. Parlamentet uttrycker sin beredvillighet att föra en konstruktiv och öppen dialog med de saudiska myndigheterna, inklusive parlamentariker, om genomförandet av landets internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter. Parlamentet efterlyser ett utbyte av sakkunskap avseende rättsväsen och juridiska frågor för att stärka skyddet av individuella rättigheter i Saudiarabien. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, kvinnokommissionen, FN:s människorättsråd, hans majestät kung Salman bin Abdulaziz al-Saud och kronprins Mohammed bin Salman al-Saud, Konungariket Saudiarabiens regering samt generalsekreteraren vid Konungariket Saudiarabiens centrum för nationell dialog. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 64.

(2)  EUT C 310, 25.8.2016, s. 29.

(3)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 34.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0232.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0434.

(6)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel, EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/139

---

P8_TA(2019)0127

Rätten till fredliga protester samt rimlig användning av våld

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om rätten till fredliga protester samt rimlig användning av våld (2019/2569(RSP))

(2020/C 449/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s fördrag, särskilt artiklarna 2, 3, 4, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s fördrag, särskilt artiklarna 2, 3, 4, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (1),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

A.

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| B. | Rättsstaten utgör demokratins grundstomme och är en av EU:s grundprinciper. Den fungerar utifrån en förutsättning om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaterna upprätthåller respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i stadgan och i Europakonventionen. |
| --- | --- |

B.

Rättsstaten utgör demokratins grundstomme och är en av EU:s grundprinciper. Den fungerar utifrån en förutsättning om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaterna upprätthåller respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i stadgan och i Europakonventionen.

| C. | EU har åtagit sig att respektera yttrande- och informationsfriheten samt mötes- och föreningsfriheten. |
| --- | --- |

C.

EU har åtagit sig att respektera yttrande- och informationsfriheten samt mötes- och föreningsfriheten.

| D. | Enligt artikel 11 i Europakonventionen och artikel 12 i stadgan har var och en rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 11 i Europakonventionen och artikel 12 i stadgan har var och en rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen.

| E. | Enligt artikel 11 i Europakonventionen får ”utövandet av dessa rättigheter [...] inte underkastas andra inskränkningar än sådana som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter”. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 11 i Europakonventionen får ”utövandet av dessa rättigheter [...] inte underkastas andra inskränkningar än sådana som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter”.

| F. | I artikel 11 i Europakonventionen anges även att mötesfriheten inte ska hindra ”att det för medlemmar av de väpnade styrkorna, polisen eller den statliga förvaltningen görs lagliga inskränkningar i utövandet av de nämnda rättigheterna”. |
| --- | --- |

F.

I artikel 11 i Europakonventionen anges även att mötesfriheten inte ska hindra ”att det för medlemmar av de väpnade styrkorna, polisen eller den statliga förvaltningen görs lagliga inskränkningar i utövandet av de nämnda rättigheterna”.

| G. | I artikel 12 i stadgan anges vidare att ”de politiska partierna på unionsnivå ska bidra till att unionsmedborgarnas politiska vilja kommer till uttryck”. |
| --- | --- |

G.

I artikel 12 i stadgan anges vidare att ”de politiska partierna på unionsnivå ska bidra till att unionsmedborgarnas politiska vilja kommer till uttryck”.

| H. | Mötesfriheten bör skyddas. Ett dynamiskt civilsamhälle och mångfald i medierna spelar en avgörande roll för att främja ett öppet och pluralistiskt samhälle och allmänhetens deltagande i den demokratiska processen, och för att stärka regeringarnas ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

H.

Mötesfriheten bör skyddas. Ett dynamiskt civilsamhälle och mångfald i medierna spelar en avgörande roll för att främja ett öppet och pluralistiskt samhälle och allmänhetens deltagande i den demokratiska processen, och för att stärka regeringarnas ansvarsskyldighet.

| I. | Mötesfriheten går hand i hand med yttrandefriheten, som säkerställs i artikel 11 i stadgan och artikel 10 i Europakonventionen. Enligt dessa artiklar har var och en rätt till yttrandefrihet, som innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. |
| --- | --- |

I.

Mötesfriheten går hand i hand med yttrandefriheten, som säkerställs i artikel 11 i stadgan och artikel 10 i Europakonventionen. Enligt dessa artiklar har var och en rätt till yttrandefrihet, som innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser.

| J. | Eftersom utövandet av de nämnda friheterna medför ansvar och skyldigheter, får det underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränkningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säkerhet, till den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids eller för att upprätthålla domstolars auktoritet och opartiskhet, såsom föreskrivs i artikel 10 i Europakonventionen. |
| --- | --- |

J.

Eftersom utövandet av de nämnda friheterna medför ansvar och skyldigheter, får det underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränkningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säkerhet, till den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids eller för att upprätthålla domstolars auktoritet och opartiskhet, såsom föreskrivs i artikel 10 i Europakonventionen.

| K. | I artikel 52 i stadgan anges att ”varje begränsning i utövandet av de rättigheter och friheter som erkänns i denna stadga ska vara föreskriven i lag och förenlig med det väsentliga innehållet i dessa rättigheter och friheter”. |
| --- | --- |

K.

I artikel 52 i stadgan anges att ”varje begränsning i utövandet av de rättigheter och friheter som erkänns i denna stadga ska vara föreskriven i lag och förenlig med det väsentliga innehållet i dessa rättigheter och friheter”.

| L. | I enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget ska unionen ”respektera [medlemsstaternas] väsentliga statliga funktioner, särskilt funktioner vars syfte är att hävda deras territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. I synnerhet ska den nationella säkerheten också i fortsättningen vara varje medlemsstats eget ansvar”. |
| --- | --- |

L.

I enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget ska unionen ”respektera [medlemsstaternas] väsentliga statliga funktioner, särskilt funktioner vars syfte är att hävda deras territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. I synnerhet ska den nationella säkerheten också i fortsättningen vara varje medlemsstats eget ansvar”.

| M. | Enligt Europadomstolens och Europeiska unionens domstols rättspraxis måste alla inskränkningar av de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga friheterna respektera principerna om laglighet, nödvändighet och proportionalitet. |
| --- | --- |

M.

Enligt Europadomstolens och Europeiska unionens domstols rättspraxis måste alla inskränkningar av de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga friheterna respektera principerna om laglighet, nödvändighet och proportionalitet.

| N. | Brottsbekämpande myndigheter i flera medlemsstater har kritiserats för att undergräva rätten att demonstrera och för att använda övervåld. |
| --- | --- |

N.

Brottsbekämpande myndigheter i flera medlemsstater har kritiserats för att undergräva rätten att demonstrera och för att använda övervåld.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster, föreningsfriheten och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en offentlig debatt är mycket viktig för fungerande demokratiska samhällen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer att flera medlemsstater under de senaste åren har antagit lagar som begränsar mötesfriheten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer myndigheternas användning av våldsamma och oproportionerliga insatser under protester och fredliga demonstrationer. Parlamentet uppmuntrar relevanta myndigheter att säkerställa att det sker öppna, opartiska, oberoende och ändamålsenliga utredningar vid misstankar eller påståenden om användning av oproportionerligt våld. Parlamentet påminner om att brottsbekämpande myndigheter alltid måste hållas ansvariga för sin tjänsteutövning och sin efterlevnad av relevanta rättsliga och operativa ramar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de brottsbekämpande myndigheternas användning av våld alltid har stöd i lagen, är rimlig, nödvändig och används som en sista utväg samt respekterar människors fysiska integritet och inte sätter människors liv på spel. Parlamentet noterar att urskillningslös användning av våld mot folkmassor strider mot proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar journalisters och bildjournalisters viktiga roll för att dokumentera fall av oproportionerligt våld, och fördömer alla fall då dessa yrkesgrupper avsiktligen har angripits. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att våld mot fredliga demonstranter aldrig kan vara en lösning i en debatt eller i politiken. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är medvetet om att polisen, som också har drabbats av våldet vid ett flertal tillfällen, arbetar under svåra förhållanden, vilket framför allt beror på vissa demonstranters fientliga inställning, men också på en alltför stor arbetsbörda. Parlamentet fördömer alla former av våld mot personer eller egendom som utförs av våldsamma, militanta demonstranter, som endast kommer för att utöva våld och skadar de fredliga demonstrationernas legitimitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar tjänstemän inom brottsbekämpningen i medlemsstaterna att aktivt delta i utbildning som anordnas av Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) i fråga om ”Allmän ordning – polisarbete i samband med stora evenemang”. Medlemsstaterna uppmuntras att utbyta bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att säkerheten måste garanteras för tjänstemän inom brottsbekämpning, poliser och soldater som deltar i insatser för att upprätthålla säkerheten under allmänna protestdemonstrationer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt till FN. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0032.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/142

---

P8_TA(2019)0128

Intersexuella personers rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (2018/2878(RSP))

(2020/C 449/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2011 Trans and intersex people, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2011 Trans and intersex people,

| — | med beaktande av slutrapporterna från det av kommissionen finansierade pilotprojektet Health4LGBTI om ojämlikheter i fråga om hälsa som drabbar hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporterna från det av kommissionen finansierade pilotprojektet Health4LGBTI om ojämlikheter i fråga om hälsa som drabbar hbti-personer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (3),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) från maj 2015 The fundamental rights situation of intersex people (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) från maj 2015 The fundamental rights situation of intersex people (4),

| — | med beaktande av FRA:s webbpublikation från november 2017 Mapping minimum age requirements concerning the rights of the child in the EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s webbpublikation från november 2017 Mapping minimum age requirements concerning the rights of the child in the EU (5),

| — | med beaktande av FRA:s rapport om grundläggande rättigheter 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport om grundläggande rättigheter 2018,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen för förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2191 Promoting the human rights of and eliminating discrimination against intersex people, vilken antogs 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2191 Promoting the human rights of and eliminating discrimination against intersex people, vilken antogs 2017,

| — | med beaktande av 2015 års rapport från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om mänskliga rättigheter och intersexuella personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2015 års rapport från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om mänskliga rättigheter och intersexuella personer,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av 2013 års rapport från FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2013 års rapport från FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Yogyakartaprinciperna (”principer och statsåtaganden om tillämpning av det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna vad gäller sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper”) som antogs i november 2006, och de tio kompletterande principerna (”plus 10”) som antogs den 10 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Yogyakartaprinciperna (”principer och statsåtaganden om tillämpning av det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna vad gäller sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper”) som antogs i november 2006, och de tio kompletterande principerna (”plus 10”) som antogs den 10 november 2017,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om intersexuella personers rättigheter (O-000132/2018 – B8-0007/2019 och O-000133/2018 – B8-0008/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om intersexuella personers rättigheter (O-000132/2018 – B8-0007/2019 och O-000133/2018 – B8-0008/2019),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Intersexuella personer föds med fysiska könsegenskaper som inte passar in i medicinska eller sociala normer för kvinnliga eller manliga kroppar, och dessa variationer i könsegenskaper kan ta sig uttryck i primära egenskaper (såsom inre och yttre genitalier och kromosom- och hormonstruktur) och/eller sekundära egenskaper (såsom muskelmassa, hårfördelning och kroppsstorlek). |
| --- | --- |

A.

Intersexuella personer föds med fysiska könsegenskaper som inte passar in i medicinska eller sociala normer för kvinnliga eller manliga kroppar, och dessa variationer i könsegenskaper kan ta sig uttryck i primära egenskaper (såsom inre och yttre genitalier och kromosom- och hormonstruktur) och/eller sekundära egenskaper (såsom muskelmassa, hårfördelning och kroppsstorlek).

| B. | Intersexuella personer utsätts för många fall av våld och diskriminering i EU och dessa människorättskränkningar är fortfarande relativt okända för allmänheten och politiska beslutsfattare. |
| --- | --- |

B.

Intersexuella personer utsätts för många fall av våld och diskriminering i EU och dessa människorättskränkningar är fortfarande relativt okända för allmänheten och politiska beslutsfattare.

| C. | Kirurgiska och medicinska behandlingar utförs ofta på intersexuella spädbarn, trots att dessa behandlingar i de flesta fall inte är medicinskt nödvändiga. Kosmetisk kirurgi och akutkirurgi erbjuds som paketlösning, vilket hindrar föräldrar och intersexuella från att fullt ut ta till sig informationen om effekterna av vart och ett av ingreppen. |
| --- | --- |

C.

Kirurgiska och medicinska behandlingar utförs ofta på intersexuella spädbarn, trots att dessa behandlingar i de flesta fall inte är medicinskt nödvändiga. Kosmetisk kirurgi och akutkirurgi erbjuds som paketlösning, vilket hindrar föräldrar och intersexuella från att fullt ut ta till sig informationen om effekterna av vart och ett av ingreppen.

| D. | Kirurgiska ingrepp och medicinska behandlingar utförs på intersexuella barn utan att de först har gett sitt personliga, fullständiga och informerade samtycke. Intersexuell könsstympning kan få livslånga konsekvenser, såsom psykiska trauman och fysiska funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

D.

Kirurgiska ingrepp och medicinska behandlingar utförs på intersexuella barn utan att de först har gett sitt personliga, fullständiga och informerade samtycke. Intersexuell könsstympning kan få livslånga konsekvenser, såsom psykiska trauman och fysiska funktionsnedsättningar.

| E. | Intersexuella personer och intersexuella barn som tillhör andra minoriteter och marginaliserade grupper marginaliseras och stängs ute socialt i ännu högre grad och riskerar att utsättas för våld och diskriminering på grund av sina samverkande identiteter |
| --- | --- |

E.

Intersexuella personer och intersexuella barn som tillhör andra minoriteter och marginaliserade grupper marginaliseras och stängs ute socialt i ännu högre grad och riskerar att utsättas för våld och diskriminering på grund av sina samverkande identiteter

| F. | I de flesta medlemsstater kan kirurgi utföras på ett intersexuellt barn eller en intersexuell person med funktionsnedsättning, med samtycke från vårdnadshavaren, oberoende av den intersexuella personens förmåga att själv fatta beslut. |
| --- | --- |

F.

I de flesta medlemsstater kan kirurgi utföras på ett intersexuellt barn eller en intersexuell person med funktionsnedsättning, med samtycke från vårdnadshavaren, oberoende av den intersexuella personens förmåga att själv fatta beslut.

| G. | I många fall är föräldrar och/eller vårdnadshavare mycket pressade att fatta beslut utan att vara fullständigt informerade om de livslånga konsekvenserna för deras barn. |
| --- | --- |

G.

I många fall är föräldrar och/eller vårdnadshavare mycket pressade att fatta beslut utan att vara fullständigt informerade om de livslånga konsekvenserna för deras barn.

| H. | Många intersexuella personer har inte full tillgång till sina patientjournaler och vet därför inte att de är intersexuella och känner inte till de medicinska behandlingar som de har utsatts för. |
| --- | --- |

H.

Många intersexuella personer har inte full tillgång till sina patientjournaler och vet därför inte att de är intersexuella och känner inte till de medicinska behandlingar som de har utsatts för.

| I. | Intersexuella variationer klassificeras fortfarande som sjukdomar, såsom i Världshälsoorganisationens internationella sjukdomsklassifikation (ICD), i brist på bevis för långsiktigt framgångsrika behandlingar. |
| --- | --- |

I.

Intersexuella variationer klassificeras fortfarande som sjukdomar, såsom i Världshälsoorganisationens internationella sjukdomsklassifikation (ICD), i brist på bevis för långsiktigt framgångsrika behandlingar.

| J. | Vissa intersexuella personer kommer inte att identifiera sig med det kön som de medicinskt tillskrivs vid födseln. Rättsligt erkännande av könstillhörighet som bygger på självbestämmande är endast möjligt i sex medlemsstater. Många medlemsstater kräver fortfarande sterilisering för rättsligt erkännande av kön. |
| --- | --- |

J.

Vissa intersexuella personer kommer inte att identifiera sig med det kön som de medicinskt tillskrivs vid födseln. Rättsligt erkännande av könstillhörighet som bygger på självbestämmande är endast möjligt i sex medlemsstater. Många medlemsstater kräver fortfarande sterilisering för rättsligt erkännande av kön.

| K. | Antidiskrimineringslagstiftning på EU-nivå och i de flesta medlemsstater omfattar inte diskriminering på grund av könsegenskaper, varken som fristående kategori eller tolkad som en form av könsdiskriminering. |
| --- | --- |

K.

Antidiskrimineringslagstiftning på EU-nivå och i de flesta medlemsstater omfattar inte diskriminering på grund av könsegenskaper, varken som fristående kategori eller tolkad som en form av könsdiskriminering.

| L. | Många intersexuella barn utsätts för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och könsstympning i EU när de genomgår könsnormaliserande behandlingar. |
| --- | --- |

L.

Många intersexuella barn utsätts för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och könsstympning i EU när de genomgår könsnormaliserande behandlingar.

| 1. | Europaparlamentet noterar det brådskande behovet av att ta itu med kränkningarna av intersexuella personers mänskliga rättigheter och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå lagstiftning för att ta itu med dessa frågor, |
| --- | --- |

1.

Medikalisering och patologisering

| 2. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt könsnormaliserande behandlingar och kirurgi. Parlamentet välkomnar lagar som förbjuder sådan kirurgi, såsom i Malta och Portugal, och uppmuntrar andra medlemsstater att anta liknande lagstiftning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillhandahålla lämplig rådgivning och stöd till intersexuella barn och intersexuella personer med funktionsnedsättning samt till deras föräldrar eller vårdnadshavare, och till fullo informera dem om konsekvenserna av könsnormaliserande behandlingar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja organisationer som arbetar för att bryta stigmatiseringen mot intersexuella personer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka finansieringen av intersexuella organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra tillgången för intersexuella personer till sina patientjournaler och att se till att ingen utsätts för icke nödvändig medicinsk eller kirurgisk behandling som spädbarn eller under barndomen, i syfte att säkerställa kroppslig integritet, oberoende och självbestämmande för de berörda barnen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att patologisering av intersexuella variationer äventyrar intersexuella personers fulla åtnjutande av rätten till bästa uppnåeliga hälsostandard i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa avpatologisering av intersexuella personer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar avpatologiseringen, om än bara en delvis sådan, av transidentiteter i enlighet med elfte översynen av ICD (ICD-11). Parlamentet noterar dock att kategorin ”könsrelaterade avvikelser” hos barn patologiserar icke könsnormativt beteende i barndomen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att verka för att få bort denna kategori från ICD-11 och se till att framtida översyner av ICD anpassas efter de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

8.

Identitetshandlingar

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av flexibla förfaranden för födelseregistrering. Parlamentet välkomnar de lagar som antagits i vissa medlemsstater och som tillåter rättsligt erkännande av könstillhörighet på grundval av självbestämmande. Parlamentet uppmuntrar andra medlemsstater att anta liknande lagstiftning, däribland flexibla förfaranden för att ändra könsmarkörer, så länge de fortsätter att registreras, samt namn på födelseattester och identitetshandlingar (inklusive möjligheten till könsneutrala namn). |
| --- | --- |

9.

Diskriminering

| 10. | Europaparlamentet beklagar bristen på erkännande av könsegenskaper som en grund för diskriminering i hela EU, och betonar därför vikten av detta kriterium för att säkerställa intersexuella personers tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra utbytet av bästa praxis i frågan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta den lagstiftning som behövs för att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för intersexuella personer, inbegripet intersexuella barn, skyddas, respekteras och främjas som sig bör, också i form av fullständigt skydd mot diskriminering. |
| --- | --- |

11.

Allmänhetens medvetenhet

| 12. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att bedriva forskning beträffande intersexuella personer, och därvid inta ett sociologiskt och människorättsligt snarare än ett medicinskt perspektiv. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-medel inte stöder forskning eller medicinska projekt som ytterligare bidrar till att kränka intersexuella personers mänskliga rättigheter inom ramen för de europeiska referensnätverken. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och finansiera forskning om intersexuella personers människorättssituation. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en holistisk och rättighetsbaserad strategi när det gäller intersexuella personers rättigheter och att bättre samordna det arbete, som utförs av dess generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor, för utbildning, ungdom, idrott och kultur samt för hälsa och livsmedelssäkerhet, i syfte att säkerställa en enhetlig politik och program som stöder intersexuella personer, däribland utbildning av statstjänstemän och läkarkåren. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den intersexuella dimensionen i sin fleråriga handlingsplan för hbti-personer för innevarande period, och att redan nu börja förbereda en förnyelse av denna strategi för nästa fleråriga period (2019–2024). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna när det gäller att skydda intersexuella personers mänskliga rättigheter och kroppsliga integritet. |
| --- | --- |

16.

o

o o

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 21.

(3)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 2.

(4)  https://fra.europa.eu/en/publication/2015/fundamental-rights-situation-intersex-people

(5)  http://fra.europa.eu/en/publication/2017/mapping–minimum–age–requirements–concerning–rights–child–eu

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/146

---

P8_TA(2019)0129

Framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019-2024)

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2023) (2019/2573(RSP))

(2020/C 449/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av rekommendation CM/Rec(2010)5 av den 31 mars 2010 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation CM/Rec(2010)5 av den 31 mars 2010 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet,

| — | med beaktande av förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426) och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426) och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta förslag,

| — | med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och intersexuellas (hbti-personers) åtnjutande av alla mänskliga rättigheter, vilka antogs av Europeiska unionens råd vid mötet den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och intersexuellas (hbti-personers) åtnjutande av alla mänskliga rättigheter, vilka antogs av Europeiska unionens råd vid mötet den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2016 om lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av resultaten av den enkätundersökning rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner i Europeiska unionen, som utfördes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) och offentliggjordes den 17 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av den enkätundersökning rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner i Europeiska unionen, som utfördes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) och offentliggjordes den 17 maj 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (2),

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2191(2017) av den 12 oktober 2017 om främjande av intersexuella personers mänskliga rättigheter och avskaffande av diskriminering av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2191(2017) av den 12 oktober 2017 om främjande av intersexuella personers mänskliga rättigheter och avskaffande av diskriminering av dem,

| — | med beaktande av kommissionens åtgärdslista från december 2015 för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åtgärdslista från december 2015 för främjande av lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av kommissionens årliga rapporter från 2016 och 2017 om genomförandet av åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga rapporter från 2016 och 2017 om genomförandet av åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols (nedan kallad domstolen) dom av den 5 juni 2018 (Relu Adrian Coman m. fl. mot Inspectoratul General pentru Imigrări och Ministerul Afacerilor Interne) (3) och annan relevant rättspraxis från domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols (nedan kallad domstolen) dom av den 5 juni 2018 (Relu Adrian Coman m. fl. mot Inspectoratul General pentru Imigrări och Ministerul Afacerilor Interne) (3) och annan relevant rättspraxis från domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter från maj 2015 The fundamental rights situation of intersex people, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter från maj 2015 The fundamental rights situation of intersex people,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter från mars 2017 Current migration situation in the EU: Lesbian, gay, bisexual, transgender and intersex asylum seekers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter från mars 2017 Current migration situation in the EU: Lesbian, gay, bisexual, transgender and intersex asylum seekers,

| — | med beaktande av 2015 års rapport från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om mänskliga rättigheter och intersexuella personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2015 års rapport från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om mänskliga rättigheter och intersexuella personer,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2048(2015) av den 22 april 2015 om diskriminering av transpersoner i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2048(2015) av den 22 april 2015 om diskriminering av transpersoner i Europa,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer (2019-2023) (O-000006/2019 – B8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer (2019-2023) (O-000006/2019 – B8-0014/2019),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Europeiska unionen drabbas hbti-personer fortfarande av diskriminering och våld. Alla EU-medlemsstater har inte lagar som skyddar hbti-personer mot diskriminering. |
| --- | --- |

A.

I Europeiska unionen drabbas hbti-personer fortfarande av diskriminering och våld. Alla EU-medlemsstater har inte lagar som skyddar hbti-personer mot diskriminering.

| B. | I sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet uppmanade Europaparlamentet kommissionen att anta en jämlikhetsstrategi för hbti-personer. |
| --- | --- |

B.

I sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet uppmanade Europaparlamentet kommissionen att anta en jämlikhetsstrategi för hbti-personer.

| C. | I sina slutsatser om lika möjligheter för hbti-personer av den 16 juni 2016 uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen kring åtgärdslistan för hbti-personer. |
| --- | --- |

C.

I sina slutsatser om lika möjligheter för hbti-personer av den 16 juni 2016 uppmanade Europeiska rådet medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen kring åtgärdslistan för hbti-personer.

| D. | Kommissionen har antagit övergripande strategiska ramar för annat som hör ihop med grundläggande rättigheter, såsom funktionsnedsättning och romers integrering, men har ännu inte vidtagit några sådana åtgärder för hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har antagit övergripande strategiska ramar för annat som hör ihop med grundläggande rättigheter, såsom funktionsnedsättning och romers integrering, men har ännu inte vidtagit några sådana åtgärder för hbti-personers rättigheter.

| E. | Den åtgärdslista för främjande av lika möjligheter för hbti-personer som kommissionen offentliggjorde 2015 är en varken bindande eller övergripande strategi. |
| --- | --- |

E.

Den åtgärdslista för främjande av lika möjligheter för hbti-personer som kommissionen offentliggjorde 2015 är en varken bindande eller övergripande strategi.

| F. | Av kommissionens rapporter om genomförandet av åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer framgår det att kommissionen redan gjort mycket, men att åtskilligt återstår att göra för att alla unionsmedborgare, alltså också hbti-personer, ska få lika möjligheter. |
| --- | --- |

F.

Av kommissionens rapporter om genomförandet av åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer framgår det att kommissionen redan gjort mycket, men att åtskilligt återstår att göra för att alla unionsmedborgare, alltså också hbti-personer, ska få lika möjligheter.

| G. | De riktlinjer som Europeiska rådet antagit för att främja och skydda homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och intersexuellas (hbti-personers) åtnjutande av alla mänskliga rättigheter har visserligen varit bindande för EU:s och medlemsstaternas externa åtgärder sedan 2013, men likafullt saknar EU ett internt kompletterande åtagande, vilket blir till fara för den inre och den yttre sammanhållningen. |
| --- | --- |

G.

De riktlinjer som Europeiska rådet antagit för att främja och skydda homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och intersexuellas (hbti-personers) åtnjutande av alla mänskliga rättigheter har visserligen varit bindande för EU:s och medlemsstaternas externa åtgärder sedan 2013, men likafullt saknar EU ett internt kompletterande åtagande, vilket blir till fara för den inre och den yttre sammanhållningen.

| H. | Det råder fortfarande dödläge i rådet kring antidiskrimineringsdirektivet. |
| --- | --- |

H.

Det råder fortfarande dödläge i rådet kring antidiskrimineringsdirektivet.

| 1. | Europaparlamentet upprepar rekommendationerna i sin resolution om EU:s färdplan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att jämställdheten i EU har gått kräftgång under de senaste åren, vilket fått en direkt inverkan på htbi-personer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfästa sig att åtgärda detta, att prioritera jämställdhet och icke-diskriminering, och att säkerställa att nästa kommission, som ska tillträda 2019, fortsätter detta åtagande i sitt arbete. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att hbti-personers rättigheter prioriteras i kommissionens arbetsprogram för perioden 2019–2024, och att stärka samarbetet mellan olika generaldirektorat inom områden där hbti-personers rättigheter bör integreras, såsom inom utbildning och hälsa, enligt vad som slagits fast i åtgärdslistan för hbti-personer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ytterligare ett strategidokument för främjande av hbti-personers lika möjligheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och genomdriva att lagstiftningen mot diskriminering och åtgärderna för hbti-personers rättigheter genomförs på alla områden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med de ämnesområden som redan finns med på åtgärdslistan för hbti-personer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta parlamentet och organisationer från det civila samhället medverkar vid utformningen av kommissionens framtida åtgärdslista för hbti-personer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen till fortsatta medvetandehöjande kampanjer och informationskampanjer riktade till allmänheten om hbti-personer och deras familjer. Parlamentet betonar vikten av sådana åtgärder på alla nivåer och av att tyngdpunkten förläggs till att mångfald berikar samhället, snarare än bara till att hbti-personer ska betraktas som vanliga människor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen dels att göra det lättare för medlemsstaterna att förverkliga kvalitativt högtstående och allsidiga undervisningsprogram om sexualitet och relationer, där sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter förs fram och undervisas om som någonting positivt, utan dömande och fördömande, och där hbti-personer också får vara med, dels att stödja medlemsstaterna i detta arbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa fri rörlighet för alla familjer, också hbti-familjer, såsom det förutsattes i domstolens dom nyligen i målet Coman. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att i 8 medlemsstater är sterilisering ett krav för erkännande av juridiskt kön, och 18 medlemsstater kräver en psykisk hälsodiagnos. Parlamentet uppmanar kommissionen att se efter om sådana krav är förenliga med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inlemma ett intersektionellt perspektiv i sitt kommande arbete med hbti-personers rättigheter och ta hänsyn till marginaliserade hbti-personers erfarenheter av samverkande diskriminering, och att utarbeta åtgärder för tillgodoseende av deras särskilda behov, bland annat finansiering av stödnätverk för grupper av marginaliserade hbti-personer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete tillsammans med medlemsstaterna för genomförande av framtida åtgärder till förmån för hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra utbytet av bästa praxis i denna fråga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta den lagstiftning som krävs för att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för hbti-personers barn skyddas, respekteras och främjas som sig bör, också i form av fullständigt skydd mot diskriminering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 21.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0032.

(3)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 5 juni 2018, ECLI:EU:C:2018:385.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/149

---

P8_TA(2019)0130

INF-avtalets framtid och konsekvenserna för EU

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (2019/2574(RSP))

(2020/C 449/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Socialistiska rådsrepublikernas union om avskaffande av deras medeldistans- och kortdistansrobotar (nedan kallat INF-avtalet), undertecknat i Washington den 8 december 1987 av den dåvarande amerikanske presidenten Ronald Reagan och den sovjetiske ledaren Michail Gorbatjov (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Amerikas förenta stater och Socialistiska rådsrepublikernas union om avskaffande av deras medeldistans- och kortdistansrobotar (nedan kallat INF-avtalet), undertecknat i Washington den 8 december 1987 av den dåvarande amerikanske presidenten Ronald Reagan och den sovjetiske ledaren Michail Gorbatjov (1),

| — | med beaktande av 2018 års rapport om anslutning till och efterlevnad av avtal och åtaganden om vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning, utarbetat av Förenta staternas utrikesministerium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års rapport om anslutning till och efterlevnad av avtal och åtaganden om vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning, utarbetat av Förenta staternas utrikesministerium,

| — | med beaktande av den amerikanske presidenten Donald Trumps uttalande av den 21 oktober 2018 med varsel om att Förenta staterna skulle frånträda INF-avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanske presidenten Donald Trumps uttalande av den 21 oktober 2018 med varsel om att Förenta staterna skulle frånträda INF-avtalet,

| — | med beaktande av Förenta staternas utrikesministers uttalande av den 2 februari 2019 om Förenta staternas avsikt att frånträda INF-avtalet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta staternas utrikesministers uttalande av den 2 februari 2019 om Förenta staternas avsikt att frånträda INF-avtalet (2),

| — | med beaktande av den ryske presidenten Vladimir Putins uttalande av den 2 februari 2019 om att även Ryssland skulle inställa sitt deltagande i avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ryske presidenten Vladimir Putins uttalande av den 2 februari 2019 om att även Ryssland skulle inställa sitt deltagande i avtalet,

| — | med beaktande av Natos utrikesministrars uttalande av den 4 december 2018 om INF-avtalet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos utrikesministrars uttalande av den 4 december 2018 om INF-avtalet (3),

| — | med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik – Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik – Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa,

| — | med beaktande av de farhågor som yppats av Förenta staterna och Nato om att Ryssland inte följt INF-avtalet, särskilt i fråga om sitt nya robotsystem 9M729, senast i uttalandet från Nordatlantiska rådet av den 1 februari 2019 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de farhågor som yppats av Förenta staterna och Nato om att Ryssland inte följt INF-avtalet, särskilt i fråga om sitt nya robotsystem 9M729, senast i uttalandet från Nordatlantiska rådet av den 1 februari 2019 (4),

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, vid den sjunde EU-konferensen om icke-spridning och nedrustning som anordnades i Bryssel den 18–19 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, vid den sjunde EU-konferensen om icke-spridning och nedrustning som anordnades i Bryssel den 18–19 december 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om nukleärt säkerhetsskydd och icke-spridning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om nukleärt säkerhetsskydd och icke-spridning (5),

| — | med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete, som undertecknades i Bryssel den 10 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete, som undertecknades i Bryssel den 10 juli 2018,

| — | med beaktande av FN:s nedrustningsagenda (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s nedrustningsagenda (6),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling nr 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling nr 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling (7),

| — | med beaktande av den årliga framstegsrapporten för 2017 av den 18 maj 2018 om genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga framstegsrapporten för 2017 av den 18 maj 2018 om genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen,

| — | med beaktande av icke-spridningsfördraget från 1968, där alla stater åläggs att bedriva kärnvapennedrustning med ärligt uppsåt och att upphöra med kärnvapenkapprustningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av icke-spridningsfördraget från 1968, där alla stater åläggs att bedriva kärnvapennedrustning med ärligt uppsåt och att upphöra med kärnvapenkapprustningen,

| — | med beaktande av fördraget om förbud mot kärnvapen, som antogs av FN:s generalförsamling den 7 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om förbud mot kärnvapen, som antogs av FN:s generalförsamling den 7 juli 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om fördraget om icke-spridning av kärnvapen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om fördraget om icke-spridning av kärnvapen (8),

| — | med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den 9:e översynskonferensen mellan parterna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen (8079/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den 9:e översynskonferensen mellan parterna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen (8079/2015),

| — | med beaktande av Nobels fredspris 2017, som tilldelades den internationella kampanjen för att avskaffa kärnvapen (Ican), samt av Icans uttalande av den 1 februari 2019US withdrawal from INF Treaty puts Europe (and the world) at risk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nobels fredspris 2017, som tilldelades den internationella kampanjen för att avskaffa kärnvapen (Ican), samt av Icans uttalande av den 1 februari 2019US withdrawal from INF Treaty puts Europe (and the world) at risk,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | INF-avtalet, som undertecknades 1987 av Förenta staterna och Sovjetunionen, var ett unikt avtal under det kalla kriget, eftersom det krävde att de två länderna förstörde, och inte bara fastställde gränser för, sina markbaserade kärnbestyckade och konventionella ballistiska robotar och kryssningsrobotar med en räckvidd på 500–5 500 km, och förbjöd parterna att inneha, tillverka och flygtesta sådana robotar. |
| --- | --- |

A.

INF-avtalet, som undertecknades 1987 av Förenta staterna och Sovjetunionen, var ett unikt avtal under det kalla kriget, eftersom det krävde att de två länderna förstörde, och inte bara fastställde gränser för, sina markbaserade kärnbestyckade och konventionella ballistiska robotar och kryssningsrobotar med en räckvidd på 500–5 500 km, och förbjöd parterna att inneha, tillverka och flygtesta sådana robotar.

| B. | I maj 1991 hade 2 692 robotar skrotats i enlighet med villkoren i avtalet. Därefter utfördes under tio års tid inspektioner på plats. Slutligen skrotades över 3 000 robotar med kärnstridsspetsar tack vare INF-avtalet. |
| --- | --- |

B.

I maj 1991 hade 2 692 robotar skrotats i enlighet med villkoren i avtalet. Därefter utfördes under tio års tid inspektioner på plats. Slutligen skrotades över 3 000 robotar med kärnstridsspetsar tack vare INF-avtalet.

| C. | INF-avtalet bidrog till att begränsa den strategiska konkurrensen mellan Förenta staterna och Sovjetunionen, som sedermera blev Ryska federationen, samtidigt som det bidrog till att bygga upp och stärka stabiliteten under det kalla kriget. INF-avtalet har blivit till störst nytta för Europa och haft en grundläggande betydelse för upprätthållande av säkerheten i Europa i över trettio års tid. Avtalet fortsätter att utgöra en pelare för internationell fred och stabilitet, i synnerhet i den europeiska säkerhetsstrukturen. |
| --- | --- |

C.

INF-avtalet bidrog till att begränsa den strategiska konkurrensen mellan Förenta staterna och Sovjetunionen, som sedermera blev Ryska federationen, samtidigt som det bidrog till att bygga upp och stärka stabiliteten under det kalla kriget. INF-avtalet har blivit till störst nytta för Europa och haft en grundläggande betydelse för upprätthållande av säkerheten i Europa i över trettio års tid. Avtalet fortsätter att utgöra en pelare för internationell fred och stabilitet, i synnerhet i den europeiska säkerhetsstrukturen.

| D. | År 2014 hävdade Obama-administrationen att Ryssland bröt mot INF-avtalets skyldigheter att inte inneha, tillverka eller utföra flygtest av markbaserade kryssningsrobotar med en räckvidd på 500–5 500 km eller att inneha eller tillverka avskjutningsramper för sådana robotar. I rapporter offentliggjorda av Förenta staternas utrikesministerium 2015, 2016, 2017 och 2018 upprepade Förenta staterna sina anklagelser om att Ryssland fortsätter att bryta mot avtalet. |
| --- | --- |

D.

År 2014 hävdade Obama-administrationen att Ryssland bröt mot INF-avtalets skyldigheter att inte inneha, tillverka eller utföra flygtest av markbaserade kryssningsrobotar med en räckvidd på 500–5 500 km eller att inneha eller tillverka avskjutningsramper för sådana robotar. I rapporter offentliggjorda av Förenta staternas utrikesministerium 2015, 2016, 2017 och 2018 upprepade Förenta staterna sina anklagelser om att Ryssland fortsätter att bryta mot avtalet.

| E. | Förenta staterna och Nato har vid upprepade tillfällen frågat Ryssland om dess utveckling av robotar, särskilt när det gäller robotsystemet 9M729, som de anser strida mot INF-avtalet. |
| --- | --- |

E.

Förenta staterna och Nato har vid upprepade tillfällen frågat Ryssland om dess utveckling av robotar, särskilt när det gäller robotsystemet 9M729, som de anser strida mot INF-avtalet.

| F. | I december 2017, 30 år efter avtalets ingående, tillkännagav president Trumps administration en ”integrerad strategi” för diplomatiska, militära och ekonomiska åtgärder som syftade till att åter få Ryssland att följa reglerna. Dessa åtgärder inkluderade diplomatiska insatser via den särskilda kontrollkommissionen, inledning av ett program för militär forskning och utveckling samt ekonomiska åtgärder mot ryska enheter som var involverade i utvecklingen och produktionen av den otillåtna roboten. |
| --- | --- |

F.

I december 2017, 30 år efter avtalets ingående, tillkännagav president Trumps administration en ”integrerad strategi” för diplomatiska, militära och ekonomiska åtgärder som syftade till att åter få Ryssland att följa reglerna. Dessa åtgärder inkluderade diplomatiska insatser via den särskilda kontrollkommissionen, inledning av ett program för militär forskning och utveckling samt ekonomiska åtgärder mot ryska enheter som var involverade i utvecklingen och produktionen av den otillåtna roboten.

| G. | Varken Förenta staterna eller Ryssland har åtgärdat sina gemensamma farhågor genom en diplomatisk dialog. Den särskilda kontrollkommission, som inrättades genom avtalet för att bland annat behandla frågor om efterlevnad, har inte sammankallats. |
| --- | --- |

G.

Varken Förenta staterna eller Ryssland har åtgärdat sina gemensamma farhågor genom en diplomatisk dialog. Den särskilda kontrollkommission, som inrättades genom avtalet för att bland annat behandla frågor om efterlevnad, har inte sammankallats.

| H. | Den 20 oktober 2018 meddelade president Trump att Förenta staterna skulle frånträda INF-avtalet, och angav som orsak att Ryssland inte följer avtalet och Kina inte deltar i det. Den 4 december 2018, efter Natos utrikesministermöte, meddelade Förenta staterna utrikesminister Mike Pompeo, att Förenta staterna hade konstaterat att Ryssland väsentligt brutit mot avtalet och att Förenta staterna därför skulle inställa fullgörandet av sina skyldigheter inom 60 dagar om Ryssland inte började följa avtalet fullt ut och på ett kontrollerbart sätt. |
| --- | --- |

H.

Den 20 oktober 2018 meddelade president Trump att Förenta staterna skulle frånträda INF-avtalet, och angav som orsak att Ryssland inte följer avtalet och Kina inte deltar i det. Den 4 december 2018, efter Natos utrikesministermöte, meddelade Förenta staterna utrikesminister Mike Pompeo, att Förenta staterna hade konstaterat att Ryssland väsentligt brutit mot avtalet och att Förenta staterna därför skulle inställa fullgörandet av sina skyldigheter inom 60 dagar om Ryssland inte började följa avtalet fullt ut och på ett kontrollerbart sätt.

| I. | Den 1 februari 2019 tillkännagav Förenta staterna sin avsikt att inställa fullgörandet av sina skyldigheter enligt INF-avtalet och inleda processen med att frånträda avtalet, såvida inte Ryssland, som Förenta staterna anser att väsentligt bryter mot avtalet, inom sex månader åter började efterleva bestämmelserna. Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg har uppmanat Ryssland att ta vara på den sexmånadersperiod som Förenta staterna erbjudit för att återgå till fullständig efterlevnad. |
| --- | --- |

I.

Den 1 februari 2019 tillkännagav Förenta staterna sin avsikt att inställa fullgörandet av sina skyldigheter enligt INF-avtalet och inleda processen med att frånträda avtalet, såvida inte Ryssland, som Förenta staterna anser att väsentligt bryter mot avtalet, inom sex månader åter började efterleva bestämmelserna. Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg har uppmanat Ryssland att ta vara på den sexmånadersperiod som Förenta staterna erbjudit för att återgå till fullständig efterlevnad.

| J. | Den 4 december 2018 utfärdade Natoländernas utrikesministrar ett uttalande om att Ryssland brutit mot INF-avtalet och uppmanade landet att snarast gå tillbaka till att följa bestämmelserna i avtalet fullt ut på ett kontrollerbart sätt. |
| --- | --- |

J.

Den 4 december 2018 utfärdade Natoländernas utrikesministrar ett uttalande om att Ryssland brutit mot INF-avtalet och uppmanade landet att snarast gå tillbaka till att följa bestämmelserna i avtalet fullt ut på ett kontrollerbart sätt.

| K. | Den 2 februari 2019 tillkännagav Ryssland att landet ämnade inställa tillämpningen av INF-avtalet och utveckla nya typer av robotar. De ryska myndigheterna har upprepade gånger aktualiserat farhågor om Natos antirobotanläggningar. |
| --- | --- |

K.

Den 2 februari 2019 tillkännagav Ryssland att landet ämnade inställa tillämpningen av INF-avtalet och utveckla nya typer av robotar. De ryska myndigheterna har upprepade gånger aktualiserat farhågor om Natos antirobotanläggningar.

| L. | Kina, tillsammans med andra som inte har undertecknat INF-avtalet, har genomfört en massiv utbyggnad av sin robotarsenal, varav det framgår att det behövs ett nytt avtal som ska bli bindande för Förenta staterna, Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

L.

Kina, tillsammans med andra som inte har undertecknat INF-avtalet, har genomfört en massiv utbyggnad av sin robotarsenal, varav det framgår att det behövs ett nytt avtal som ska bli bindande för Förenta staterna, Ryssland och Kina.

| M. | Om avtalet eventuellt upphör att gälla skulle det kunna leda till ökade spänningar mellan kärnvapenstaterna, missförstånd och ny kapprustning. |
| --- | --- |

M.

Om avtalet eventuellt upphör att gälla skulle det kunna leda till ökade spänningar mellan kärnvapenstaterna, missförstånd och ny kapprustning.

| N. | INF-avtalet är en hörnsten för upprätthållandet av global strategisk stabilitet, global fred och regional säkerhet. Om avtalet fick kvarstå skulle detta bidra till ansträngningarna att bibehålla andra befintliga avtal om vapenkontroll och nedrustning och skapa gynnsammare villkor för förhandlingar on vapenbegränsning, nedrustning och icke-spridning. Tillkännagivandena om frånträde leder till att man kan ifrågasätta om andra större avtal om vapenkontroll kommer att förlängas, till exempel fördraget mellan Amerikas förenta stater och Ryska federationen om åtgärder för ytterligare minskning och begränsning av strategiska offensiva vapen (det nya Start-avtalet), något som skulle bli till stor skada för den internationella vapenkontrollordning som gett oss flera tiotals år av stabilitet på kärnvapenområdet, så att världen skulle stå utan rättsligt bindande och kontrollerbara gränser för kärnvapenarsenaler. |
| --- | --- |

N.

INF-avtalet är en hörnsten för upprätthållandet av global strategisk stabilitet, global fred och regional säkerhet. Om avtalet fick kvarstå skulle detta bidra till ansträngningarna att bibehålla andra befintliga avtal om vapenkontroll och nedrustning och skapa gynnsammare villkor för förhandlingar on vapenbegränsning, nedrustning och icke-spridning. Tillkännagivandena om frånträde leder till att man kan ifrågasätta om andra större avtal om vapenkontroll kommer att förlängas, till exempel fördraget mellan Amerikas förenta stater och Ryska federationen om åtgärder för ytterligare minskning och begränsning av strategiska offensiva vapen (det nya Start-avtalet), något som skulle bli till stor skada för den internationella vapenkontrollordning som gett oss flera tiotals år av stabilitet på kärnvapenområdet, så att världen skulle stå utan rättsligt bindande och kontrollerbara gränser för kärnvapenarsenaler.

| O. | FN:s fördrag om förbud mot kärnvapen öppnades den 20 september 2017 av FN:s generalsekreterare för undertecknande, och har hittills undertecknats av 70 stater av vilka 21 stater blivit parter i fördraget genom att ratificera det. En av dessa stater är en EU-medlemsstat, nämligen Österrike, och Irland kommer sannolikt inom de närmaste månaderna att lämna in sitt ratificeringsinstrument till FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

O.

FN:s fördrag om förbud mot kärnvapen öppnades den 20 september 2017 av FN:s generalsekreterare för undertecknande, och har hittills undertecknats av 70 stater av vilka 21 stater blivit parter i fördraget genom att ratificera det. En av dessa stater är en EU-medlemsstat, nämligen Österrike, och Irland kommer sannolikt inom de närmaste månaderna att lämna in sitt ratificeringsinstrument till FN:s generalsekreterare.

| P. | Organisationen Ican, mottagare av Nobels fredspris, har uppmanat alla stater att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnvapen. |
| --- | --- |

P.

Organisationen Ican, mottagare av Nobels fredspris, har uppmanat alla stater att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnvapen.

| 1. | Europaparlamentet stöder att INF-avtalet efterlevs, samt att det får fortsätta och förstärks. Parlamentet erinrar om vilket livsviktigt bidrag avtalet gett till fred och säkerhet i Europa och i den övriga världen, liksom också till global nedrustning och icke-spridning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över avtalsbrotten och över de tillkännagivanden som därefter gjorts av Förenta staterna och Ryssland om att inställa fullgörandet av sina skyldigheter enligt avtalet och att frånträda avtalet inom sex månader. Parlamentet understryker att detta innebär ett hot, dels mot Europas allra viktigaste säkerhetsintressen, dels mot fred och säkerhet i Europa och runt om i världen. Parlamentet befarar att detta kan leda till felräkningar och missuppfattningar så att förbindelserna mellan Förenta staterna och Ryssland försämras, spänningen stiger, de nukleära och militära riskerna och hoten förvärras och vi kanske återgår till destabiliserande kapprustning, till skada för Europas säkerhet och strategiska stabilitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer Ryssland för dess fortsatta avtalsbrott. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland, med tanke på landets fortsatta överträdelser av avtalets bestämmelser, att återgå till att fullt ut och på ett kontrollerbart sätt följa avtalet, för att därigenom bemöta de farhågor som aktualiserats av Förenta staterna och Nato. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att engagera sig för att avtalet ska få en framtid på lång sikt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av fullständig transparens och dialog för att skapa tillit och förtroende när det gäller genomförandet av INF-avtalet och alla andra avtal som stöder strategisk stabilitet och säkerhet. Parlamentet uppmanar mot bakgrund av det ovansagda både Ryssland och Förenta staterna att få till stånd en lösning i fråga om de respektive påståendena om att avtalet inte följts, att gå in i en konstruktiv dialog under överinseende av FN:s säkerhetsråd, den särskilda kontrollkommissionen eller andra lämpliga forum, för att skapa avspänning under hänsynstagande till bägge parternas intressen och farhågor, för att förhandla med ärligt uppsåt för att slå vakt om INF-avtalet innan avtalet faktiskt frånträds i augusti 2019 och för att förbättra öppenheten och den ömsesidiga övervakningen och få till stånd mer kraftfulla regler och garantier för sin respektive robotkapacitet och kärnvapenkapacitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/unionens höga representant att använda alla de politiska och diplomatiska medel som står till hennes förfogande för att gå in i en dialog med de stater som är parter i INF-avtalet för att återställa förtroendet över gränserna, och erbjuda EU:s sakkunskap och erfarenhet inom medlingens område för att inte både Förenta staterna och Ryssland ska frånträda avtalet. Parlamentet uppmanar kraft vice ordföranden/unionens höga representant till krafttag för att bevara och utveckla INF-avtalet och inleda förhandlingar om ett multilateralt avtal om den kategori av robotar som avtalet berör. Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att lägga fram förslag om att stärka befintlig expertis om icke-spridning och vapenkontroll i EU och se till att EU spelar en kraftfull och konstruktiv roll i arbetet för att utveckla och stärka de globala regelbaserade insatserna för icke-spridning och strukturen för vapenkontroll och nedrustning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att INF-avtalets osäkra framtid inte bör få äventyra andra vapenkontrollavtal. Parlamentet uppmanar framför allt med kraft Förenta staterna och Ryssland att förlänga det nya Start-avtalet, där vardera partens antal utplacerade strategiska stridsspetsar begränsas till 1 550, innan det löper ut under 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla engagemang för bevarandet av ändamålsenliga internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningsordningar som en hörnsten för den globala och europeiska säkerheten. Parlamentet anser att Europa måste föregå med gott exempel, av omsorg om sin trovärdighet och för att vi ska komma framåt på vägen mot en kärnvapenfri värld. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att göra multilateral kärnvapennedrustning till en prioritering både inom utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet erinrar om sitt åtagande om att bedriva en politik för att minska och få bort alla kärnvapenarsenaler. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att Europas säkerhet bör förbli odelad. Parlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater som också är Natomedlemmar att handla därefter. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att göra en gemensam hotbildsbedömning genom att analysera vilka konsekvenserna för EU:s säkerhet det skulle få om det skydd som INF-avtalet ger unionen och dess medborgare inte längre fanns till, och att inom rimlig tid rapportera om detta till Europaparlamentet i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen, samt att därefter utveckla en trovärdig och ambitiös nedrustningsstrategi, baserad på effektiv multilateralism. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram förslag för att mobilisera EU:s ekonomiska resurser och stärka dels unionens kunskapsbas och sakkunskap om icke-spridning och vapenkontroll, dels dess mänskliga kapacitet för att analysera hoten från kärnvapen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram väl genomtänkta planer för att förhindra att kärnvapen används oavsiktligt eller genom olyckshändelse. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, Nato, Förenta nationerna, Förenta staternas president och ledamöterna av Förenta staternas kongress, Ryska federationens president och ledamöterna av den ryska statsduman samt Ryska federationens federala råd. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  https://treaties.un.org/doc/Publication/UNTS/Volume%201657/v1657.pdf

(2)  https://www.state.gov/secretary/remarks/2019/02/288722.htm

(3)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_161122.htm

(4)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_162996.htm

(5)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 202.

(6)  https://front.un-arm.org/documents/SG+disarmament+agenda_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(8)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 77.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/154 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/154

---

P8_TA(2019)0131

Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (2018/2882(RSP))

(2020/C 449/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2006 om främjande av transport på inre vattenvägar ”NAIADES” – Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2006 om främjande av transport på inre vattenvägar ”NAIADES” – Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar (COM(2006)0006),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006Främjande av transport på inre vattenvägar: Naiades, Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006Främjande av transport på inre vattenvägar: Naiades, Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar (1),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 10 september 2013Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades II (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 10 september 2013Transporter av hög kvalitet på inre vattenvägar – Naiades II (COM(2013)0623),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2014Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2014Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (2)

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 18 september 2018: Halvtidslägesrapport om genomförandet av åtgärdsprogrammet Naiades II för främjande av transporter på inre vattenvägar (för perioden 2014–2017) (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 18 september 2018: Halvtidslägesrapport om genomförandet av åtgärdsprogrammet Naiades II för främjande av transporter på inre vattenvägar (för perioden 2014–2017) (SWD(2018)0428),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016)0501),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (3),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De inre vattenvägarna sammanlänkar viktiga hamnar, städer, industricentrum och större jordbruksområden i EU och bidrar därför avsevärt till EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp, hållbar tillväxt och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

A.

De inre vattenvägarna sammanlänkar viktiga hamnar, städer, industricentrum och större jordbruksområden i EU och bidrar därför avsevärt till EU:s mål om minskade koldioxidutsläpp, hållbar tillväxt och territoriell sammanhållning.

| B. | En trafikomställning från väg till inlandssjöfart är nödvändig för att uppnå målen i Parisavtalet från 2015 (COP21), och transporter på inre vattenvägar har tillräcklig kapacitet för att absorbera betydligt större volymer av gods och passagerare för att avlasta det överbelastade europeiska vägtransportsystemet. |
| --- | --- |

B.

En trafikomställning från väg till inlandssjöfart är nödvändig för att uppnå målen i Parisavtalet från 2015 (COP21), och transporter på inre vattenvägar har tillräcklig kapacitet för att absorbera betydligt större volymer av gods och passagerare för att avlasta det överbelastade europeiska vägtransportsystemet.

| C. | Transporter på inre vattenvägar är av avgörande betydelse för att minska ytterligare negativa effekter av transporter, eftersom de innebär en mer effektiv användning av mark och energi och en minskning av buller och antalet olyckor. |
| --- | --- |

C.

Transporter på inre vattenvägar är av avgörande betydelse för att minska ytterligare negativa effekter av transporter, eftersom de innebär en mer effektiv användning av mark och energi och en minskning av buller och antalet olyckor.

| D. | För att uppnå förbättrad miljöprestanda skulle flottan för inlandssjöfart behöva moderniseras och anpassas för att återspegla de tekniska framstegen, vilket skulle säkerställa inlandssjöfartens konkurrensfördel inom multimodala transporter. |
| --- | --- |

D.

För att uppnå förbättrad miljöprestanda skulle flottan för inlandssjöfart behöva moderniseras och anpassas för att återspegla de tekniska framstegen, vilket skulle säkerställa inlandssjöfartens konkurrensfördel inom multimodala transporter.

| E. | Begränsade ekonomiska resurser har hittills avsatts för sektorn för inlandssjöfart, och det är fortfarande svårt att få tillgång till finansiering för en sektor som huvudsakligen består av småföretag. |
| --- | --- |

E.

Begränsade ekonomiska resurser har hittills avsatts för sektorn för inlandssjöfart, och det är fortfarande svårt att få tillgång till finansiering för en sektor som huvudsakligen består av småföretag.

| 1. | Europaparlamentet stöder de särskilda åtgärder som hittills vidtagits och välkomnar de ytterligare åtgärder som planeras i åtgärdsprogrammet Naiades II 2014–2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppdatera och förnya Naiades-programmet senast 2020 för att säkerställa att potentialen hos transporter på inre vattenvägar, som ett säkert, hållbart och effektivt transportsätt inom det multimodala transportsystemet, kan utnyttjas fullt ut genom en långsiktig EU-strategi som syftar till att uppnå en framgångsrik trafikomställning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att när transportinitiativ utarbetas måste transporter på inre vattenvägar beaktas på ett övergripande och långsiktigt sätt inom ramen för EU:s intermodala och hållbara transportpolitik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att turismbetonad inlandssjöfart är en blomstrande sektor och att konkurrenskraften för viktiga industrier i EU är beroende av tillförlitliga och kostnadseffektiva transporter på inre vattenvägar för industriernas leveranser av varor. Parlamentet efterlyser därför proaktiva åtgärder som syftar till att stödja en hållbar sektor för inlandssjöfart, särskilt med tanke på de digitala, tekniska och miljömässiga utmaningarna inom logistik och rörlighet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att fram till 2050 kommer 80 procent av EU:s befolkning att bo i stadsområden, vilket ökar efterfrågan på kollektivtrafik och bättre logistik i städer, och att det ofta är svårt och dyrt att utvidga befintlig markinfrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera inlandssjöfarten i stads- och hamnpolitiken och att fullt ut utnyttja dess potential att transportera gods och passagerare, med tanke på att många av EU:s städer ligger längs med vattenvägar, i syfte att förbättra livskvaliteten och minska trafikstockningarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att de tidigare åtgärdsprogrammen inte har uppnått sina mål till följd av brist på särskilt avsatta resurser. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att åtgärdsprogrammet Naiades III, med stöd av en välstrukturerad politisk strategi med uppnåbara mål på kort och medellång sikt och en konkret färdplan som bland annat fastställer resurser för genomförandet, får tillräcklig och särskild finansiering för att uppnå sina mål. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet genomföra marknadsundersökningar och utarbeta prognoser för att bättre kunna analysera ändrade mönster i gods- och persontrafik på inre vattenvägar och för att möjliggöra evidensbaserat beslutsfattande och bättre hantera nya trender och nya marknader. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker vikten av att avlägsna flaskhalsar för att uppnå inre vattenvägar av hög kvalitet, vilket är en förutsättning för utveckling och integrering av inlandssjöfart och inlandshamnar i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera finansiering inom Fonden för ett sammanlänkat Europa för att återställa, anpassa, uppgradera och automatisera infrastrukturerna för farleder, slussar, broar, kajer och hamnar samt förbättra gränsöverskridande avsnitt i stomnätet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar, utöver medlemsstaternas skyldighet att senast 2030 slutföra stomnätet, deras ansvar för att genom återupprättande åtgärder förbättra den befintliga infrastrukturens prestanda, tillförlitlighet, tillgänglighet och klimattålighet, i syfte att säkerställa den roll som transport på inre vattenvägar spelar som ett tillförlitligt transportsätt och främja en smart användning av knappa ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som planeras och utförs i Atlantkorridoren, korridoren Östersjön–Adriatiska havet, Medelhavskorridoren, korridoren Nordsjön–Östersjön, korridoren Nordsjön–Medelhavet, korridoren Orienten–Östra Medelhavet, korridoren Rhen–Alperna och korridoren Rhen–Donau, och det faktum att fler medlemsstater i allmänhet investerar i utvecklingen av inre vattenvägar och hamnar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja genomförandet av projekt inom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att tillräcklig slusskapacitet är av avgörande betydelse för effektiva och hållbara inlandstransporter och att slussar spelar en viktig roll för en säker vattenregleringsförvaltning och för produktionen av ren energi. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att avsätta tillräckliga medel för återupprättande, uppgradering och förnyelse. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att prioritera bidrag till projekt för inre vattenvägar i allmänhet, eftersom tidigare erfarenheter med kombinationsprojekt har visat att privata partner endast deltagit i utförandet av arbeten, medan de offentliga myndigheterna förblivit ansvariga för finansieringen på grund av vattenvägarnas offentliga och multifunktionella karaktär. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att digitaliseringen av transporter på inre vattenvägar spelar en viktig roll för att förbättra inlandssjöfartens effektivitet, säkerhet och miljöprestanda. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en genomförandestrategi för digitala inre vattenvägar (DINA) och en lämplig rättslig ram för uppkopplade och automatiserade transporter på vattenvägar, inbegripet en översyn av direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (4), med beaktande av befintliga initiativ såsom informationssystemet för hamnarna längs Rhen (RPIS), och därmed skapa en solid rättslig grund för hela EU för gränsöverskridande utbyte av farleds-, rese-, frakt- och trafikinformation med en enda åtkomstpunkt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av att integrera digitala tjänster för inre vattenvägar i dataflödet för andra transportsätt i syfte att underlätta friktionsfria multimodala ”dörr till dörr” -tjänster, eftersom kombinationen av ett fysiskt internet och synkromodalitet) främjar hopslagningen av volymer på korridorer mellan hamnar och inlandet, vilket leder till en mer balanserad användning av markinfrastrukturkapaciteten och en minskning av trängselnivåerna och andra negativa externa effekter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att för att uppfylla målen i Parisavtalet från 2015 (COP21) bör man uppnå motståndskraft och utfasning av fossila bränslen inom transportsystemet genom en snabbare övergång till transporter med låga koldioxidutsläpp, resurseffektivitet och miljövänlig framdrivning. Parlamentet påpekar att denna övergång kräver motsvarande standarder och finansiering för att stimulera en innovativ förvaltning av vattenvägar, en ökad användning av rena fartyg, och eftermontering där det är möjligt, samt införandet av nödvändig tankningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att man utnyttjar synergier mellan nät för ren energi och vattenvägsnät för att dra största möjliga nytta av vattenkraft som produceras på vattenvägar, vindkraft i hamnar och andra rena energikällor vid vattennära mobilitetsknutpunkter, i syfte att försörja transporter, hushåll och industrier samtidigt som distributionskostnaderna minimeras. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att tillhandahålla lämplig finansiering för ny teknik, innovation samt hållbar transportinfrastruktur och hållbara transporttjänster inom ramen för nuvarande och kommande EU-program, såsom Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020, Horisont Europa, den inre marknaden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, i syfte att stimulera till innovation och öka miljöprestandan och den digitala prestandan för transport på inre vattenvägar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta särskilda finansieringskanaler för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att särskild teknisk forskning bör kompletteras med socioekonomisk och standardförberedande forskning för att främja innovation inom reglering och finansiering och stimulera marknadsaktörernas engagemang för att säkerställa en bred spridning på marknaden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare utveckla nationella strategier för att stimulera och stödja transporter på inre vattenvägar, med hänsyn tagen till de nuvarande Naiades-åtgärdsprogrammen och det kommande europeiska handlingsprogrammet för transport på inre vattenvägar, och att uppmuntra regionala och lokala myndigheter samt hamnmyndigheter att göra detsamma. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 443.

(2)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 145.

(3)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 72.

(4)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 152.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/157

---

P8_TA(2019)0132

Skydd av djur under transport inom och utanför EU

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om genomföranderapporten avseende förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport inom och utanför EU (2018/2110(INI))

(2020/C 449/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (1),

| — | med beaktande av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som stadgar att unionen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av unionens politik fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som stadgar att unionen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av unionens politik fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser,

| — | med beaktande av den europeiska genomförandebedömningen av förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport samt dess relevanta bilagor, som offentliggjordes av Europaparlamentets utredningstjänst (GD EPRS) (2) i oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska genomförandebedömningen av förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport samt dess relevanta bilagor, som offentliggjordes av Europaparlamentets utredningstjänst (GD EPRS) (2) i oktober 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2012 om skydd av djur under transport (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2012 om skydd av djur under transport (3),

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet av den 12 januari 2011 från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om djurs välbefinnande under transport (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet av den 12 januari 2011 från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om djurs välbefinnande under transport (4),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 10 november 2011 om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 10 november 2011 om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport (COM(2011)0700),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 februari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 februari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | med beaktande av Europaparlamentets förklaring 49/2011 av den 15 mars 2012 om inrättande av en maximal reslängd på 8 timmar för transporter inom Europeiska unionen av djur som förs till slakt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets förklaring 49/2011 av den 15 mars 2012 om inrättande av en maximal reslängd på 8 timmar för transporter inom Europeiska unionen av djur som förs till slakt (5),

| — | med beaktande av domstolens yttrande av den 23 april 2015 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande av den 23 april 2015 (6),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 31/2018 om djurs välbefinnande i EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 31/2018 om djurs välbefinnande i EU (7),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för framställningar (A8-0057/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för framställningar (A8-0057/2019), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betraktar EU djuren inte bara som varor eller produkter utan som kännande varelser, vilket innebär att de är förmögna att känna välbehag och smärta. EU:s lagstiftning har omsatt detta begrepp i åtgärder som bör säkerställa att djur hålls och transporteras under förhållanden som inte utsätter dem för dålig behandling, missbruk, smärta eller lidande. Unionen är den plats där djurens välbefinnande respekteras och försvaras mest, och den är därför ett föredöme för resten av världen. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betraktar EU djuren inte bara som varor eller produkter utan som kännande varelser, vilket innebär att de är förmögna att känna välbehag och smärta. EU:s lagstiftning har omsatt detta begrepp i åtgärder som bör säkerställa att djur hålls och transporteras under förhållanden som inte utsätter dem för dålig behandling, missbruk, smärta eller lidande. Unionen är den plats där djurens välbefinnande respekteras och försvaras mest, och den är därför ett föredöme för resten av världen.

| B. | Varje år transporteras miljontals djur långa avstånd mellan medlemsstaterna, inom medlemsstaterna och till tredjeländer för avel, uppfödning, ytterligare gödning och slakt. Djur transporteras också för att användas i rekreations- och utställningssyften samt som sällskapsdjur. EU-medborgarna är allt mer bekymrade över hur djurskyddsnormerna följs, i synnerhet vid transporter av levande djur. |
| --- | --- |

B.

Varje år transporteras miljontals djur långa avstånd mellan medlemsstaterna, inom medlemsstaterna och till tredjeländer för avel, uppfödning, ytterligare gödning och slakt. Djur transporteras också för att användas i rekreations- och utställningssyften samt som sällskapsdjur. EU-medborgarna är allt mer bekymrade över hur djurskyddsnormerna följs, i synnerhet vid transporter av levande djur.

| C. | I sin resolution av den 12 december 2012 krävde parlamentet att transporttiden för djur avsedda för slakt ska förkortas till högst åtta timmar. |
| --- | --- |

C.

I sin resolution av den 12 december 2012 krävde parlamentet att transporttiden för djur avsedda för slakt ska förkortas till högst åtta timmar.

| D. | Enligt definitionen från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) 2008 innebär djurskydd att ett djur ska vara friskt, ha tillräckligt utrymme, få tillräckligt med foder, känna sig tryggt, kunna uppvisa sitt naturliga beteende och inte drabbas av känslor som ångest, smärta och nöd. Vid de flesta transporter av levande djur är detta inte säkerställt, särskilt vid långa transporter. |
| --- | --- |

D.

Enligt definitionen från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) 2008 innebär djurskydd att ett djur ska vara friskt, ha tillräckligt utrymme, få tillräckligt med foder, känna sig tryggt, kunna uppvisa sitt naturliga beteende och inte drabbas av känslor som ångest, smärta och nöd. Vid de flesta transporter av levande djur är detta inte säkerställt, särskilt vid långa transporter.

| E. | Förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport gäller för transport av alla levande ryggradsdjur inom unionen. |
| --- | --- |

E.

Förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport gäller för transport av alla levande ryggradsdjur inom unionen.

| F. | Medlemsstaterna har ansvaret för att säkerställa att förordningen genomförs och tillämpas korrekt på nationell nivå, bland annat genom officiella inspektioner, medan kommissionen har ansvaret för att säkerställa att medlemsstaterna genomför EU:s lagstiftning korrekt. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna har ansvaret för att säkerställa att förordningen genomförs och tillämpas korrekt på nationell nivå, bland annat genom officiella inspektioner, medan kommissionen har ansvaret för att säkerställa att medlemsstaterna genomför EU:s lagstiftning korrekt.

| G. | Medlemsstaterna tillämpar inte förordning 1/2005 tillräckligt strängt eller strikt inom EU, och försöker överhuvudtaget inte tillämpa den utanför EU. |
| --- | --- |

G.

Medlemsstaterna tillämpar inte förordning 1/2005 tillräckligt strängt eller strikt inom EU, och försöker överhuvudtaget inte tillämpa den utanför EU.

| H. | Det stora antalet överträdelser som kommissionens GD SANTE konstaterade i flera medlemsstater 2017 skulle kräva att man inleder överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

H.

Det stora antalet överträdelser som kommissionens GD SANTE konstaterade i flera medlemsstater 2017 skulle kräva att man inleder överträdelseförfaranden.

| I. | Transporterna är stressande för djuren eftersom de utsätts för många olika situationer som är skadliga för deras välbefinnande. När det gäller handel med vissa tredjeländer orsakar mycket långa resor med långa uppehåll vid gränser för kontroll av dokument, fordon och djurens skick för transport ytterligare lidande för djuren. |
| --- | --- |

I.

Transporterna är stressande för djuren eftersom de utsätts för många olika situationer som är skadliga för deras välbefinnande. När det gäller handel med vissa tredjeländer orsakar mycket långa resor med långa uppehåll vid gränser för kontroll av dokument, fordon och djurens skick för transport ytterligare lidande för djuren.

| J. | Kvaliteten på medlemsstaternas inspektioner, och att de genomförs tillräckligt ofta, har en direkt inverkan på graden av kravens efterlevnad. En analys av medlemsstaternas inspektionsrapporter avslöjar mycket stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om antalet inspektioner, som varierar från noll till flera miljoner per år, och antalet överträdelser, som varierar från noll till 16,6 procent, vilket tyder på att medlemsstaterna använder olika metoder för inspektionerna, t.ex. slumpmässiga jämfört med riskbaserade metoder. Sådana skillnader i fråga om metoderna gör det dessutom omöjligt att jämföra olika uppgifter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

J.

Kvaliteten på medlemsstaternas inspektioner, och att de genomförs tillräckligt ofta, har en direkt inverkan på graden av kravens efterlevnad. En analys av medlemsstaternas inspektionsrapporter avslöjar mycket stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om antalet inspektioner, som varierar från noll till flera miljoner per år, och antalet överträdelser, som varierar från noll till 16,6 procent, vilket tyder på att medlemsstaterna använder olika metoder för inspektionerna, t.ex. slumpmässiga jämfört med riskbaserade metoder. Sådana skillnader i fråga om metoderna gör det dessutom omöjligt att jämföra olika uppgifter mellan medlemsstaterna.

| K. | Utbildningen av förare för att främja försiktigt körande, där man tar hänsyn till vilka typer av djur som transporteras, skulle förbättra djurens välbefinnande under transporten (8). |
| --- | --- |

K.

Utbildningen av förare för att främja försiktigt körande, där man tar hänsyn till vilka typer av djur som transporteras, skulle förbättra djurens välbefinnande under transporten (8).

| L. | Rätt djurhantering kan leda till kortare tid för lastning och lossning av djur, minskad viktförlust, färre skador och sår samt bättre köttkvalitet. |
| --- | --- |

L.

Rätt djurhantering kan leda till kortare tid för lastning och lossning av djur, minskad viktförlust, färre skador och sår samt bättre köttkvalitet.

| M. | Det finns omfattande studier som visar att djurens välbefinnande inverkar på köttkvaliteten. |
| --- | --- |

M.

Det finns omfattande studier som visar att djurens välbefinnande inverkar på köttkvaliteten.

| N. | Den huvudsakliga tonvikten bör fortsätta att ligga på kvaliteten på djurhanteringen vid lastning och lossning samt omhändertagande under transitering för att skydda djurens välbefinnande under transport. |
| --- | --- |

N.

Den huvudsakliga tonvikten bör fortsätta att ligga på kvaliteten på djurhanteringen vid lastning och lossning samt omhändertagande under transitering för att skydda djurens välbefinnande under transport.

| O. | Huruvida djuren är i skick för transport är en viktig faktor när det gäller att säkerställa välbefinnandet under transporten, eftersom det finns större risker för djurens välbefinnande under transport om de är skadade, försvagade, dräktiga, icke avvanda eller sjuka. Det kan råda osäkerhet om djurens skick för transport och dräktighetsstadium. |
| --- | --- |

O.

Huruvida djuren är i skick för transport är en viktig faktor när det gäller att säkerställa välbefinnandet under transporten, eftersom det finns större risker för djurens välbefinnande under transport om de är skadade, försvagade, dräktiga, icke avvanda eller sjuka. Det kan råda osäkerhet om djurens skick för transport och dräktighetsstadium.

| P. | Djurens hälsotillstånd står för den största procentuella andelen av överträdelserna, medan dokumentationsfrågor står för den näst största. |
| --- | --- |

P.

Djurens hälsotillstånd står för den största procentuella andelen av överträdelserna, medan dokumentationsfrågor står för den näst största.

| Q. | Det råder ofta oklarhet bland de ansvariga om vad som måste göras om djuren förklaras inte vara i skick för transport. |
| --- | --- |

Q.

Det råder ofta oklarhet bland de ansvariga om vad som måste göras om djuren förklaras inte vara i skick för transport.

| R. | De ansvariga är ofta osäkra på hur långt djurets dräktighet har framskridit. |
| --- | --- |

R.

De ansvariga är ofta osäkra på hur långt djurets dräktighet har framskridit.

| S. | Det är särskilt problematiskt att transportera ej avvanda kalvar och lamm. |
| --- | --- |

S.

Det är särskilt problematiskt att transportera ej avvanda kalvar och lamm.

| T. | Uppfödaren är den som är mest intresserad av att djuret ska vara i skick att transporteras och är den som har mest att förlora om transporten inte är förenlig med befintliga bestämmelser. |
| --- | --- |

T.

Uppfödaren är den som är mest intresserad av att djuret ska vara i skick att transporteras och är den som har mest att förlora om transporten inte är förenlig med befintliga bestämmelser.

| U. | Det finns ofta brister när det gäller att förse djuren med tillräckliga mängder foder och vatten och att iaktta vilotiden under 24 timmar under uppehåll vid en auktoriserad kontrollstation. |
| --- | --- |

U.

Det finns ofta brister när det gäller att förse djuren med tillräckliga mängder foder och vatten och att iaktta vilotiden under 24 timmar under uppehåll vid en auktoriserad kontrollstation.

| V. | Transportfordonen är ofta överfulla. Höga temperaturer och otillräcklig ventilation i fordonet utgör ett stort problem. |
| --- | --- |

V.

Transportfordonen är ofta överfulla. Höga temperaturer och otillräcklig ventilation i fordonet utgör ett stort problem.

| W. | I flera medlemsstater har det nyligen förekommit utbrott av infektionssjukdomar hos djur, såsom afrikansk svinpest, fågelinfluensa och djursjukdomar som drabbar små idisslare och nötkreatur. Transport av levande djur ökar risken för att dessa smittsamma djursjukdomar sprids. |
| --- | --- |

W.

I flera medlemsstater har det nyligen förekommit utbrott av infektionssjukdomar hos djur, såsom afrikansk svinpest, fågelinfluensa och djursjukdomar som drabbar små idisslare och nötkreatur. Transport av levande djur ökar risken för att dessa smittsamma djursjukdomar sprids.

| X. | Det är tekniskt och administrativt sett lättare och ibland ekonomiskt sett lönsammare för boskapsuppfödare att transportera kött och andra animaliska produkter samt sperma och embryon, än att transportera levande djur som förs till slakt eller avel. Det europeiska veterinärförbundet (FVE) och Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) betonar att djur bör födas upp så nära den plats där de fötts som möjligt, och slaktas så nära produktionsplatsen som möjligt. Tillgången till slakterier, däribland mobila slakterier, på eller i närheten av uppfödningsställen kan dessutom bidra till att skapa utkomstmöjligheter på landsbygden. |
| --- | --- |

X.

Det är tekniskt och administrativt sett lättare och ibland ekonomiskt sett lönsammare för boskapsuppfödare att transportera kött och andra animaliska produkter samt sperma och embryon, än att transportera levande djur som förs till slakt eller avel. Det europeiska veterinärförbundet (FVE) och Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) betonar att djur bör födas upp så nära den plats där de fötts som möjligt, och slaktas så nära produktionsplatsen som möjligt. Tillgången till slakterier, däribland mobila slakterier, på eller i närheten av uppfödningsställen kan dessutom bidra till att skapa utkomstmöjligheter på landsbygden.

| Y. | Att se till att djuren slaktas så nära den plats där de fötts upp som möjligt är det bästa sättet att tillgodose deras välbefinnande. |
| --- | --- |

Y.

Att se till att djuren slaktas så nära den plats där de fötts upp som möjligt är det bästa sättet att tillgodose deras välbefinnande.

| Z. | Det råder en ojämn spridning av slakterier mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Z.

Det råder en ojämn spridning av slakterier mellan medlemsstaterna.

| AA. | För vissa medlemsstater och leveranskedjor i unionen är transporten av levande djur, för ytterligare uppfödning eller för slakt, viktig för att säkerställa konkurrensen på marknaden. |
| --- | --- |

AA.

För vissa medlemsstater och leveranskedjor i unionen är transporten av levande djur, för ytterligare uppfödning eller för slakt, viktig för att säkerställa konkurrensen på marknaden.

Rekommendationer

Genomförande och efterlevnad

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det varje år transporteras miljontals djur levande (för slakt eller avel) inom EU och från EU till tredjeländer. Parlamentet konstaterar att förordning (EG) nr 1/2005, när den genomförs och tillämpas korrekt, har en positiv inverkan på djurens välbefinnande under transport. Parlamentet välkomnar kommissionens riktlinjer i frågan, men beklagar att de, och vissa av de åtgärder som kommissionen planerat, enligt Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 31/2018 försenades med upp till fem år. Parlamentet påpekar att det fortfarande kvarstår allvarliga problem med transporterna och att efterlevnaden av förordningen verkar vara den viktigaste uppgiften för dem som är involverade i dess genomförande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar mottar ett mycket stort antal framställningar om djurs välbefinnande under transport, vilka ofta avslöjar systematiska, fortlöpande och allvarliga överträdelser av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av såväl medlemsstater som transportörer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att djurs lidande under transport orsakar stor oro i samhället. Parlamentet noterar att kommissionen den 21 september 2017 fick över en miljon namnunderskrifter till stöd för kampanjen #StopTheTrucks, där EU-medborgare kräver att man sätter stopp för långa transporter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att graden av framsteg i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av förordning (EG) nr 1/2005 har varit otillräcklig när det gäller att uppfylla förordningens huvudsakliga mål, nämligen att förbättra djurens välbefinnande under transport, i synnerhet i fråga om kontroller av färdjournalerna och användningen av sanktioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt förbättra efterlevnaden av förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en effektiv och enhetlig tillämpning av gällande EU-lagstiftning om djurtransporter i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta rättsliga åtgärder och införa sanktioner mot de medlemsstater som inte tillämpar förordningen korrekt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att ett partiellt genomförande inte är tillräckligt för att uppnå förordningens övergripande syfte, nämligen att undvika att djuren skadas, utsätts för onödigt lidande eller dör under transport, och att det följaktligen krävs kraftfullare åtgärder för att förebygga allvarliga incidenter som starkt påverkar djurens välbefinnande och för att lagföra de ansvariga. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att ett antal frågor med anknytning till förordning (EG) nr 1/2005 fortfarande är olösta, däribland: trängsel, otillräcklig takhöjd, underlåtelse att göra nödvändiga uppehåll för vila, utfodring och vattning, bristfällig ventilation och bristfälliga vattningsanordningar, transport i extrem hetta, transport av djur som inte är i skick att transporteras, transport av icke avvanda kalvar, behovet av att fastställa dräktighetsstatus för levande djur, i vilken utsträckning färdjournaler kontrolleras, förhållandet mellan överträdelser, efterlevnad och påföljder, den blandade inverkan av utbildning och certifiering, samt otillräckliga mängder strö, vilket även Europeiska revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport nr 31/2018 och i klagomål som lämnats in till kommissionen av icke-statliga organisationer. Parlamentet vill se förbättringar på de ovannämnda områdena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att se till att resor planeras och genomförs, från avgång till destination, i enlighet med EU:s djurskyddskrav, med beaktande av olika transportmedel och geografiska villkor i EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att de systematiska överträdelserna av förordningen i vissa områden och i vissa medlemsstater leder till illojal konkurrens, som resulterar i olika villkor för operatörer i de olika medlemsstaterna, vilket i sin tur kan leda till en så kallad kapplöpning mot botten när det gäller djurskyddsstandarder under transport. Eftersom sanktionsnivåerna kan vara mer än tio gånger högre i en medlemsstat än i en annan uppmanar kommissionen att utveckla ett harmoniserat sanktionssystem för att säkerställa att påföljderna är effektiva, proportionella och avskräckande, med beaktande av upprepade överträdelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en färdplan för att anpassa sanktionerna i alla medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte tog hänsyn till parlamentets resolution av den 12 december 2012, och betonar att ett kraftfullt och harmoniserat genomförande med effektiva, proportionella och avskräckande påföljder enligt artikel 25 i förordningen är centralt för att förbättra djurens välbefinnande under transport och att medlemsstaterna inte kan begränsa sig till att enbart utfärda rekommendationer och instruktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera på uppmaningen i denna resolution att kontrollera om det finns eventuella oförenligheter i förordningen med de rättsliga kraven i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att upprepade överträdelser, när de sker under omständigheter som transportören har kontroll över, bör leda till åtal. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lagföra överträdelser av förordningen, särskilt när det gäller upprepade överträdelser. Parlamentet konstaterar att effektiva, proportionella och avskräckande straff bör inbegripa beslagtagande av fordon och obligatorisk omskolning av dem som ansvarar för djurens välbefinnande och transport, och att detta bör harmoniseras i hela unionen. Parlamentet anser att straffen bör återspegla den skada som överträdelsen orsakat samt dess omfattning, varaktighet och hur ofta den upprepats. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda de kraftfulla genomförandebefogenheter som de ges enligt förordningen på ett mer effektivt sätt, däribland skyldigheten att kräva att transportörer inför system för att förhindra att överträdelser upprepas och befogenheten att tillfälligt eller slutgiltigt återkalla en transportörs tillstånd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta tillräckliga korrigeringsåtgärder och införa sanktioner för att undvika djurs lidande och motverka fortsatt bristande efterlevnad från operatörernas sida. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att sträva efter nolltolerans mot bristande efterlevnad vid genomförandet och efterlevnaden av förordning (EG) nr 1/2005. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter samråd med de nationella kontaktpunkterna upprätta en förteckning över operatörer som på basis av inspektions- och genomföranderapporter gjort sig skyldiga till upprepade och allvarliga överträdelser av förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra regelbundna uppdateringar av denna förteckning och att även främja exempel på bästa praxis, både när det gäller transporter och förvaltning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas underlåtenhet att följa förordningen hotar dess syfte att förhindra förekomst och spridning av infektionssjukdomar bland djur, eftersom transporter är en av orsakerna till en snabb spridning av sådana sjukdomar, inbegripet sådana som kan överföras till människor. Parlamentet noterar att fordon ofta inte uppfyller kraven i artikel 12 i rådets ändrade direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (9). Parlamentet anser särskilt att otillräcklig avfallslagring utgör en risk för spridning av antimikrobiell resistens och sjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla harmoniserade förfaranden för beviljande av tillstånd för fartyg och lastbilar och vidta åtgärder för att förhindra spridning av infektionssjukdomar bland djur genom transporter, både inom EU och från tredjeländer, genom att främja biosäkerhetsåtgärder och förbättra djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete mellan de behöriga myndigheterna för att stärka efterlevnaden genom användning av teknik som skapar en återkoppling i realtid mellan medlemsstaten vid avgångsplatsen, medlemsstaten vid ankomstplatsen och eventuella transitländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla geolokaliseringssystem, vilka gör det möjligt att övervaka var djuren finns och hur länge de befinner sig i transportfordon samt upptäcka om transporttiderna eventuellt inte följs. Parlamentet anser att en fullständig utredning bör genomföras om djur som vid transportens början befinner sig i gott skick men anländer i dåligt, och att de ansvariga parterna i transportkedjan omedelbart bör straffas i enlighet med lagen om beteendet upprepas, och att djurens ägare bör kunna få ersättning enligt nationell lagstiftning för en eventuell inkomstförlust. Parlamentet anser vidare att de behöriga myndigheterna bör straffa organisatören och den tjänsteman som utfärdat intyget för färdjournalen i avgångsmedlemsstaten om en färdjournal har fyllts i med falska eller missvisande uppgifter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att kontrollen av efterlevnaden är särskilt svår när en resa går genom flera medlemsstater och när de olika kontrollerna (godkännande av färdjournaler, tillstånd för transportörer, kompetensbevis och godkännande av fordon osv.) utförs av flera olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som upptäcker överträdelser att underrätta alla övriga involverade medlemsstater, i enlighet med artikel 26 i förordningen, så att de kan förhindra att överträdelser inträffar på nytt och möjliggöra en optimerad riskbedömning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna regelbundna rapporter till parlamentet om genomförandet och efterlevnaden av förordningen, med bland annat fördelningen av överträdelser per medlemsstat, per djurart och per typ av överträdelse i förhållande till mängden levande djur som transporteras per medlemsstat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de fall där regeringar, forskare, företag, branschföreträdare och nationella behöriga myndigheter har samarbetat för att fastställa bästa praxis för att säkerställa efterlevnaden av kraven i lagstiftningen, i likhet med bland annat webbplatsen för riktlinjer för djurtransporter. Parlamentet uppmanar kommissionen att sprida och främja bästa praxis för medlemsstaterna i fråga om djurtransporter, och stödja EU:s plattform för djurs välbefinnande, främja en förstärkt dialog och utbyte av god praxis mellan alla aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en ny strategi för djurs välbefinnande för perioden 2020–2024, och att stödja innovation inom djurtransporter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta samarbetet med OIE, Efsa och medlemsstaterna för att stödja genomförandet och en korrekt tillämpning av förordning (EG) nr 1/2005 i syfte att främja en stärkt dialog om frågor som rör djurs välbefinnande under transport med särskilt fokus på följande:






  — | Bättre tillämpning av EU:s regler om djurs välbefinnande under transport genom utbyte av information och bästa praxis och direkt deltagande av berörda parter. |
| --- | --- | --- |

18.

—

Bättre tillämpning av EU:s regler om djurs välbefinnande under transport genom utbyte av information och bästa praxis och direkt deltagande av berörda parter.

| — | Främjande av utbildning för förare och transportföretag. |
| --- | --- |

—

Främjande av utbildning för förare och transportföretag.

| — | Bättre spridning av riktlinjer och faktablad om djurtransport, översatta till samtliga EU-språk. |
| --- | --- |

—

Bättre spridning av riktlinjer och faktablad om djurtransport, översatta till samtliga EU-språk.

| — | Utveckling av frivilliga åtaganden från företagen, för att ytterligare förbättra djurs välbefinnande under transport, och åtgärder inom ramen för dessa åtaganden. |
| --- | --- |

—

Utveckling av frivilliga åtaganden från företagen, för att ytterligare förbättra djurs välbefinnande under transport, och åtgärder inom ramen för dessa åtaganden.

| — | Ökat utbyte av information och användning av bästa praxis mellan nationella myndigheter för att minska antalet överträdelser som orsakas av transportföretag och förare. |
| --- | --- |

—

Ökat utbyte av information och användning av bästa praxis mellan nationella myndigheter för att minska antalet överträdelser som orsakas av transportföretag och förare.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera förordningens överensstämmelse med förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (10), när det gäller körtider och viloperioder för förare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att skilja mellan djurtransportföretags och djuruppfödares ansvar, eftersom det är företagen, inte uppfödarna, som bör hållas ansvariga för problem under djurtransporter. Parlamentet påminner om att uppfödarna är de som är mest intresserade av djurens välbefinnande, av känslomässiga men även av ekonomiska skäl. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sin roll som föredragens väktare ansvarar för övervakningen av att EU-lagarna tillämpas korrekt. Parlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att undersöka huruvida kommissionen konsekvent har underlåtit att säkerställa efterlevnaden av den nuvarande förordningen och om kommissionen därmed kan hållas ansvarig för administrativa missförhållanden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar talmanskonferensens beslut att inte föreslå att man inrättar en parlamentarisk undersökningskommitté om djurs välbefinnande under transport inom och utanför EU, trots att förslaget fick stöd från ett stort antal ledamöter från olika politiska grupper. Parlamentet rekommenderar därför att parlamentet från och med början av nästa valperiod tillsätter en undersökningskommitté om djurens välbefinnande under transport inom och utanför EU, för att grundligt utreda och övervaka eventuella överträdelser och administrativa missförhållanden i tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport. |
| --- | --- |

22.

Uppgiftsinsamling, inspektioner och övervakning

| 23. | Europaparlamentet beklagar svårigheterna med att genomföra en sammanhängande analys av den nuvarande förordningens tillämpning på grund av medlemsstaternas olika metoder för datainsamling. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa gemensamma miniminormer för spårningssystem för alla resor för att möjliggöra mer harmoniserad insamling av data och bedömning av de parametrar som kontrolleras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar att lämna harmoniserade, omfattande och fullständiga uppgifter till kommissionen om transportinspektioner och överträdelsenivåer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra fler oanmälda kontroller och att utveckla och tillämpa en riskbaserad strategi för att inrikta inspektionsverksamheten på transporter med hög risk, i syfte att maximera de begränsade inspektionsresursernas effektivitet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen, enligt revisionsrättens särskilda rapport från 2018 om djurs välbefinnande i EU, har erkänt att de uppgifter som medlemsstaterna har rapporterat inte är tillräckligt fullständiga, konsekventa, tillförlitliga eller detaljerade för att man ska kunna dra slutsatser om överensstämmelse på EU-nivå. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att inspektionerna måste genomföras på ett enhetligt sätt i hela EU och på en lämplig andel av de djur som varje år transporteras inom varje medlemsstat, för att säkerställa och upprätthålla en fortsatt väl fungerande inre marknad och undvika snedvridning av konkurrensen inom EU. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att öka antalet oanmälda inspektioner på plats, utförda av kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO), som inriktas på djurs välbefinnande och transport av djur. Parlamentet anser att de olika metoderna för uppgiftsinsamling och kontrollmekanismer gör det svårt att få en exakt bild av hur efterlevnaden ser ut i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anta en mer harmoniserad rapporteringsstruktur och att göra fler analyser av uppgifterna i kontrollrapporterna från FVO och av medlemsstaternas inlämnade uppgifter om deras fleråriga nationella kontrollplaner. Parlamentet erkänner att de kontroller som GD SANTE utför är en viktig källa till information när kommissionen bedömer genomförandet av den nuvarande förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra minst sju oanmälda besök varje år i enlighet med revisionsrättens rekommendation. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna vägledning om hur det integrerade veterinärdatasystemet (Traces) kan användas för att stödja utarbetandet av riskanalyser för inspektioner av transporter av levande djur, såsom rekommenderas i revisionsrättens särskilda rapport från 2018, där det konstateras att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för transportinspektionerna sällan använde information från Traces för att inrikta inspektionerna. Parlamentet efterlyser ett mer effektivt och transparent övervakningssystem, däribland tillgång för allmänheten till de uppgifter som samlas in via Traces. Parlamentet efterlyser dessutom ett ökat antal årliga inspektioner av FVO. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka kontrollen genom hela produktionskedjan och, i synnerhet, genomföra effektiva och systematiska kontroller av sändningar av djur före inlastning, så att förfaranden som bryter mot förordningen och försämrar villkoren för djurtransporter till lands eller till sjöss inte längre tolereras, till exempel att överfulla transportmedel eller djur som inte är i skick att transporteras tillåts fortsätta sin långa färd eller att kontrollstationer med bristfälliga möjligheter till vila, utfodring och vatten för djuren fortsätter att användas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är oroat över den låga inspektionsnivån i vissa medlemsstater och det låga eller obefintliga antalet rapporterade överträdelser. Parlamentet ifrågasätter inspektionssystemens och rapporteringens tillförlitlighet. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som för närvarande bara gör ett fåtal inspektioner eller inga alls att öka antalet kontroller och att lämna omfattande inspektionsrapporter till kommissionen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att också inspektera transporter inom EU när djur lastas in i fordonen, för att kontrollera att kraven i förordning (EG) nr 1/2005 följs. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att det är god praxis för behöriga myndigheter att inspektera alla sändningar till länder utanför EU i lastningsstadiet (11). Parlamentet anser att en procentandel av sändningarna inom EU också kan inspekteras i samband med lastningen i proportion till antalet överträdelser som rapporterats av icke-statliga organisationer och FVO:s inspektioner. Parlamentet anser att de behöriga myndigheterna i lastningsskedet bör kontrollera att förordningens krav om golvyta och takhöjd iakttas, att ventilations- och vattensystemen fungerar korrekt, att vattningsanordningarna fungerar korrekt och är lämpade för de djurarter som transporteras, att inga djur som är i dåligt skick lastas i, och att det finns tillräckligt med foder och strö. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att det finns ett tillräckligt antal tillgängliga, rena och fungerande vattningsanordningar som är anpassade till varje djurart, och att vattentanken är fylld och att det finns tillräckligt med färskt strö. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de ansvariga myndigheterna kontrollerar att färdjournalerna innehåller verklighetstrogna uppgifter och därmed följer artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1/2005. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att transportfordonen uppfyller minimikravet på utrymme enligt kapitel VII i bilaga I till förordningen, och att djuren vid höga temperaturer i motsvarande grad får mer utrymme. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att transportfordonets inre höjd uppfyller miniminormerna, och att det inte finns något mellanrum mellan golvet eller fordonsväggen och skiljeväggarna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att det gjorts vissa framsteg när det gäller djurtransporter inom EU, men är oroat över antalet rapporter om olämpliga fordon som används för att transportera levande djur både på land och till sjöss, och kräver ökad övervakning av och strängare sanktioner mot sådana metoder. Parlamentet konstaterar att kraven i artiklarna 20 och 21 i förordningen om transport i fartyg för djurtransport ofta åsidosätts. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte tillåta användningen av fordon och fartyg för djurtransport som inte uppfyller förordningens krav, och att återkalla tillstånd som redan utfärdats om bestämmelserna inte följs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara striktare när det gäller certifierings- och godkännandeförfaranden för fordon samt beviljandet av kompetensbevis för förare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser därför harmoniserade och bindande normer för godkännande av fordon och fartyg som transportmedel för djurtransport, vilka bör utfärdas av en central EU-myndighet. Denna myndighet bör ansvara för fastställandet av lämpligheten hos de transportmedel som används för att transportera djur, när det gäller fordonens skick och utrustning (t.ex. om det finns ett lämpligt satellitnavigeringssystem). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar alla operatörer att ge förare och besättningsmedlemmar en omfattande utbildning i enlighet med bilaga IV till förordningen, för att säkerställa en korrekt behandling av djuren. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att vissa av medlemsstaterna har fartyg och hamnar som uppfyller de krävda normerna, men framhåller att dåliga förhållanden trots detta förhärskar under sjötransporter, särskilt under lastning och lossning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara striktare i sina certifierings- och godkännandeförfaranden för fartyg, förbättra sina kontroller av fartyg som transporterar djur före lastningen, och att djuren är i skick att transporteras, och att vederbörligen inspektera lastningsåtgärderna i enlighet med förordningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse kommissionen med detaljerade planer om sina inspektionsanläggningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta, uppdatera och distribuera en förteckning över hamnar med lämpliga anläggningar för inspektion av djur. Parlamentet uppmanar dessutom de behöriga myndigheterna att inte godkänna färdjournaler som planerar att använda hamnar som inte har sådana anläggningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina hamnar och säkerställa korrekt underhåll av sina fartyg, för att förbättra villkoren för djurens välbefinnande under sjötransport av djur. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att godkänna innovativa alternativ till exportkontroller i enlighet med artikel 133.2 i förordning (EU) 2016/429 (12), såsom plattformsinspektioner, vilka förbättrar djurens välbefinnande genom att de har en lägre beläggningsgrad och inte kräver att djuren måste lastas av, vilket minskar väntetiderna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att kravet på hälsointyg för djur som ska transporteras mellan medlemsstater skapar ett negativt incitament att välja inrikes destinationer i stället för den närmast möjliga destinationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja sina befogenheter enligt artikel 144.1 i förordning (EU) 2016/429 för att anta en delegerad akt som inför ett undantag för transporter som utgör en låg risk för spridningen av sjukdomar. |
| --- | --- |

40.

Transporttider

| 41. | Europaparlamentet framhåller att transporttiden för alla djur som transporteras inte bör vara längre än nödvändigt, med beaktande av de geografiska skillnaderna på medlemsstatsnivå och i enlighet med skäl 5 i förordningen, som fastställer att ”långa djurtransporter...bör med hänsyn till djurens välbefinnande begränsas i största möjliga utsträckning”, samt skäl 18, som fastställer att ”långa transporter torde ha större negativ inverkan på djurens välbefinnande än korta transporter”. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet vidhåller att vid djurtransporter bör transporttiden, lastnings- och lossningstiden inberäknad, ta hänsyn till artspecifik veterinärrådgivning, oavsett om det är fråga om land-, sjö- eller lufttransport. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet beklagar de överträdelser av förordningen som avser utebliven eller bristande tillämpning av de särskilda bestämmelserna om icke avvanda djur, såsom kalvar, lamm, killingar, föl samt smågrisar, som fortfarande utfodras med mjölk, och efterlyser mer detaljerade åtgärder för att säkerställa fullt skydd för dessa djurs välbefinnande under transporten. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att icke avvanda djur lastas ur minst en timme, så att de kan utfodras med elektrolyter eller mjölkersättning, och att de inte transporteras mer än sammanlagt åtta timmar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en definition av icke avvanda djur per art, och att begränsa transporter av icke avvanda djur till högst 50 km och 1,5 timmar, med tanke på hur svårt det är att garantera deras välbefinnande under transport. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att de dokument som rör transportplanering ofta endast specificerar ortnamn, utan exakta adresser för kontroll-, distributions och uppsamlingsplatser, vilket avsevärt försvårar kontrollerna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser, med beaktande av parlamentets resolution av den 12 december 2012, en så kort transporttid för djurtransporter som möjligt, och att man särskilt undviker långa och mycket långa transporttider och resor utanför EU:s gränser, genom att tillämpa alternativa strategier, såsom att säkerställa ekonomiskt bärkraftiga och jämnt fördelade lokala eller mobila slakterier i närheten av djurhållningsgårdarna, främja korta distributionskedjor och direktförsäljning som, när så är möjligt, ersätter transporten av avelsdjur genom att använda sperma eller embryon, och transport av slaktkroppar och köttprodukter, samt genom lagstiftningsinitiativ och övriga initiativ i medlemsstaterna för att underlätta slakt på gården. Parlamentet uppmanar kommissionen att, när så är lämpligt, tydligt fastställa specifika kortare restider för transport av alla arter av levande djur, och även för transport av icke avvanda djur. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar att olika krav och förändrade marknadsvillkor och politiska beslut har gjort små slakterier ekonomiskt olönsamma, vilket har resulterat i en allmän minskning av deras antal. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och de lokala myndigheterna i medlemsstaterna att vid behov stödja och främja slakt på gården, ekonomiskt bärkraftiga lokala eller mobila slakterier och köttbearbetningsanläggningar i medlemsstaterna, så att djuren slaktas så nära uppfödningsorten som möjligt, vilket också upprätthåller sysselsättningen på landsbygden. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utveckla en strategi för att gå mot en mer regional modell för animalieproduktion, där djur, när detta är möjligt med tanke på geografiska skillnader, föds, göds och slaktas i samma region, i stället för att transporteras extremt långa avstånd. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att undersöka hur boskapsuppfödare, slakterier och köttindustrin kan ges incitament att slakta djuren i närmaste anläggning för att undvika långa transporttider och minska utsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta innovativa lösningar i detta, såsom mobila slakterier, samtidigt som man säkerställer höga djurskyddsstandarder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att en förkortning av den tillåtna transporttiden, såsom för närvarande anges i kapitel V i bilaga 1 till förordningen, i vissa fall inte är genomförbar, och att man därför bör finna lösningar på fall där de geografiska omständigheterna och landsbygdsisolering kräver att levande djur måste transporteras på land eller till sjöss för ytterligare uppfödning eller slakt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid behov tillåta nödslakt direkt på gården eller uppfödningsanläggningen, om det konstateras att ett djur inte är i skick att transporteras och första hjälpen-åtgärderna visar sig ineffektiva, för att undvika att djuret lider i onödan. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar att ett djurs samhälleliga och ekonomiska värde kan påverka transportens kvalitet. Parlamentet framhåller att normerna för transport av avelsdjur i hästdjursindustrin är av hög kvalitet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en strategi för att säkerställa en övergång från transport av levande djur till handel med endast produkter av kött och slaktkroppar samt avelsmaterial, med tanke på de konsekvenserna för miljön, djurens välbefinnande och hälsan som transporter av levande djur har. Parlamentet anser att alla sådana strategier måste beakta de ekonomiska faktorer som påverkar beslutet att transportera levande djur. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera transporter till tredjeländer i denna strategi. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra program för religiös slakt av djur tillgängliga i slakterier, med tanke på att en stor andel av exporten av levande djur går till marknaderna i Mellanöstern. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att det pågår en snedvridning av marknaden som orsakas av att olika tullar tillämpas på levande djur och på kött, vilket ger ett starkt incitament för handel med levande djur. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med sina handelspartner se över denna snedvridning i syfte att minska handeln med levande djur och vid behov ersätta denna handel med försäljning av kött. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påminner om att det enligt den gällande förordningen redan är obligatoriskt med en vilopaus på en godkänd kontrollstation efter den maximala transporttiden av tama hästdjur och tamdjur av nötkreatur, får, getter och svin, när transporttiden överstiger åtta timmar. |
| --- | --- |

56.

Djurs välbefinnande

| 57. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att säkerställa att det finns officiella veterinärer vid EU:s utförselställen, med uppgift att kontrollera att djuren är i skick för fortsatt transport och att fordon och/eller fartyg uppfyller kraven i förordningen. Parlamentet noterar särskilt att det i artikel 21 i förordningen föreskrivs att veterinärer ska kontrollera fordonen innan de lämnar EU för att säkerställa att de inte är överfulla, att takhöjden är tillräcklig, att det finns strö och tillräckligt med foder och vatten och att ventilationen och vattenanordningarna fungerar korrekt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar användningen av beredskapsplaner för alla resor som bland annat inbegriper ersättningslastbilar och tillfälliga uppsamlingsställen som gör det möjligt för transportören att på ett effektivt sätt reagera på nödsituationer och minska följderna av en försening eller olycka som drabbar djuren som transporteras för avel eller slakt, såsom redan krävs av transportörer vid långa resor enligt förordningen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet håller fast vid att lagstiftningen om djurs välbefinnande bör bygga på forskning och den senaste tekniken. Parlamentet beklagar att kommissionen, trots tydliga rekommendationer från Efsa och parlamentets begäran i sin resolution från 2012, inte har uppdaterat bestämmelserna om djurtransporter med de senaste vetenskapliga rönen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppdatera bestämmelserna och ta itu med särskilda behov utifrån den senaste vetenskapliga kunskapen och tekniken, särskilt när det gäller faktorer som tillräcklig ventilation och kontroll av temperatur och fuktighet genom luftkonditionering i alla fordon, lämpliga dricksvattensystem och flytande foder, särskilt för djur som inte är avvanda, minskad djurtäthet och tillräcklig lägsta takhöjd samt att fordonen anpassas till varje arts behov. Parlamentet framhåller att Efsa i sitt yttrande fastställer att det finns andra aspekter än transporttiden som inverkar på djurens välbefinnande, såsom korrekt lastning och lossning samt fordonskonstruktion. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över resor där djuren vattnas med förorenat vatten som inte duger för konsumtion och där djuren inte har någon tillgång till vatten på grund av att drickanordningarna inte fungerar eller är felplacerade. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att fordon som är avsedda för transport av levande djur kan ha med sig tillräckligt med vatten under resorna, och att tillförseln av vatten under alla förhållanden bör vara tillräcklig för de specifika behoven hos de djur som transporteras och deras antal. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att utarbeta indikatorer för djurens välbefinnande, som bör främja bättre resultat för djurens välbefinnande under transport. Parlamentet anser att den bör utveckla dessa indikatorer utan dröjsmål, så att de kan användas som ett komplement till de gällande rättsliga kraven. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att en eventuell framtida översyn av lagstiftningen om djurs välbefinnande under transport grundar sig på objektiva och vetenskapligt baserade indikatorer, för att förhindra godtyckliga beslut som har en oberättigad ekonomisk inverkan på djurhållningssektorerna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet insisterar på att jordbrukare enligt EU:s lagstiftning är skyldiga att säkerställa att deras djur inte skadas eller utsätts för onödigt lidande under transporter. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att överträdelserna ofta beror på otillräckliga ventilationssystem i fordon som används för vägtransport av levande djur över långa avstånd, och att djuren i dessa situationer är instängda i trånga utrymmen med extrema temperaturer, långt över det temperaturintervall och de gränsvärden som anges i förordningen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att djuren utan undantag bedövas före religiös rituell slakt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet beklagar att de bås där djuren transporteras inte alltid har tillräckligt utrymme för att möjliggöra adekvat ventilation inuti fordonen och att djurens naturliga rörelser hindras, vilket ofta innebär att de tvingas stå i onaturliga ställningar under långa tider, vilket utgör en uppenbar överträdelse av de tekniska föreskrifter som avses i artikel 6 i förordningen och avsnitt II punkt 1.2 i bilagan. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet anser att det måste bli obligatoriskt att ha veterinärer närvarande ombord på fartyg avsedda för transport av levande djur, att rapportera och registrera antalet djur som dör under resan, och att utarbeta nödplaner för att hantera sådana situationer till sjöss som kan ha negativa konsekvenser för de transporterade djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att djuruppfödare, transportörer och behöriga myndigheter i alla medlemsstater tolkar och tillämpar förordning (EG) nr 1/2005 på olika sätt, i synnerhet när det gäller huruvida djuren är i skick att transporteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att revidera förordningen för att specificera kraven för transport mer utförligt, där så krävs. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, med hänsyn till lika spelregler, att säkerställa att förordningen i framtiden genomförs och tillämpas på ett harmoniserat och enhetligt sätt i hela unionen, särskilt när det gäller huruvida djur är i skick att transporteras. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en fullständig arbetsdefinition av vad det innebär att ett djur är i skick att transporteras, och att utarbeta praktiska riktlinjer för bedömningen av detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten, genomföra informationskampanjer, däribland gedigna, regelbundna och obligatoriska kurser, utbildning och certifiering för förare, transportörer, handlare, uppsamlingscentraler, slakterier, veterinärer, gränspersonal och alla andra operatörer som deltar i djurtransporter, för att minska den höga nivån av överträdelser. Parlamentet uppmanar alla operatörer att se till att förare och besättningsmedlemmar får en grundlig utbildning i enlighet med bilaga IV till förordningen. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser strikt vaksamhet för att säkerställa att sjuka, svaga eller underviktiga djur, lakterande djur, dräktiga honor samt honor som inte uppfyller den tid som krävs för avvänjning inte transporteras. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar att det redan enligt förordning (EG) nr 1/2005 är obligatoriskt att se till att djur som transporteras långa avstånd ges vatten, foder och vila med lämpliga intervaller och i en mängd som är lämplig för deras art och ålder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bättre övervaka en fullständig och harmoniserad överensstämmelse med dessa rättsliga krav av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste se till att djurtransporter organiseras korrekt, med beaktande av väderförhållandena och typen av transport. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar att organisatören ska se till att det finns en plats för vila med faciliteter som motsvarar EU-kontrollstationers faciliteter, när djur måste lastas av för en viloperiod på 24 timmar i tredjeländer. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att regelbundet inspektera dessa faciliteter och inte godkänna färdjournaler om det inte har bekräftats att den föreslagna platsen för vila har faciliteter motsvarande dem vid en EU-kontrollstation. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att det i transportplaneringen finns verifikation på en beställning, inklusive foder, vatten och färskt strö, hos en kontrollstation. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa krav på viloplatsernas placering och faciliteter. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet är medvetet om att lägre djurtäthet och pauser under transporten för att låta djuren vila medför negativa ekonomiska effekter för transportföretagen, vilket kan påverka hanteringen av transporterade djur. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja incitament för korrekt hantering av dem. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra företagens register om dräktighetstider. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utifrån vetenskapliga rön utforma riktlinjer avseende vatten för djur som transporteras i burar och villkor som främjar en hög djurskyddsnivå vid transport av kycklingar. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna måste hitta lösningar som är förenliga med djurs välbefinnande i slutet av deras liv och produktionscykeln. |
| --- | --- |

78.

Ekonomiskt stöd

| 79. | Europaparlamentet efterlyser en mer omfattande användning av landsbygdsutvecklingsåtgärden ”stöd för djurens välbefinnande”, i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) nr 1305/2013 (13), enligt vilken det ges stöd för höga normer för djurs välbefinnande som går utöver tillämpliga obligatoriska normer. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet begär att den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken upprätthåller och stärker kopplingen mellan stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och förbättrade villkor för djurs välbefinnande som till fullo respekterar eller går utöver de normer som fastställs i förordning (EG) nr 1/2005. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att garantera en balanserad spridning av slakterier i medlemsstaterna som säkerställer att man tar hänsyn till djurantalet i olika regioner. |
| --- | --- |

81.

Tredjeländer

| 82. | Europaparlamentet är bekymrat över de ständiga rapporterna om problem med djurens välbefinnande i vissa tredjeländer. Parlamentet noterar att slakten i vissa av de tredjeländer som EU skickar djur till medför extremt och utdraget lidande för djuren samt regelbundet bryter mot de internationella normerna för djurs välbefinnande vid slakt från Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). Samtidigt som parlamentet inser att efterfrågan i tredjeländer ofta gäller levande djur, uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att när det är möjligt främja en övergång till transport av kött och slaktkroppar, i stället för levande djur, till tredjeländer, samt transport av sperma och embryon i stället för avelsdjur. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet kritiserar skarpt den statistik som kommissionen har tagit fram om efterlevnaden av förordningen vid resor som görs för att transportera levande djur till tredjeländer, och betonar att uppgifterna har sammanställts utan systematiska kontroller av fordon som är avsedda för djurtransporter. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i bilaterala handelsförhandlingar med tredjeländer kräva efterlevnad av EU:s normer för djurs välbefinnande och att, inom ramen för Världshandelsorganisationen, stödja en internationalisering av unionens bestämmelser på området. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet beklagar att normerna i vissa tredjeländer inte är lika stränga som normerna inom unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att skärpa de gällande kraven gentemot unionens handelspartner, särskilt när det gäller handel med och transport av djur, så att de är minst lika stränga som EU-normerna. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som exporterar till tredjeländer att samarbeta med de lokala myndigheterna för att förbättra djurskyddsnormerna. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet efterlyser en konsekvent och fullständig efterlevnad av EU-domstolens dom i mål C-424/13 från 2015, där domstolen fastslog att transportföretaget för en djurtransport som inbegriper en lång transport som inleds på unionens territorium och som fortsätter utanför unionen, måste lämna en färdjournal som är realistisk när det gäller överensstämmelse, med särskild uppmärksamhet på temperaturprognoser. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att i överensstämmelse med domstolens dom inte godkänna färdjournaler, där djuren ska lastas av för 24 timmars vila i ett land utanför EU, om inte organisatören har fastställt en plats för den vilan som tillhandahåller faciliteter som motsvarar dem vid en kontrollstation. Parlamentet påpekar också att det bara finns en förteckning från 2009 över djurstallar på vägarna i tredjeländer, ofta utan exakta adressuppgifter, vilket avsevärt försvårar de inspektioner som krävs enligt EU:s lagstiftning. Parlamentet uppmanar officiella veterinärer vid utförselställen att, i enlighet med kraven i förordning (EG) nr 1/2005, innan fordonen lämnar EU kontrollera att bestämmelserna i förordningen följs. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påminner dessutom i detta sammanhang om kommissionens förslag till direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (visselblåsare) (COM(2018)0218), särskilt i samband med veterinärkontroller. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet beklagar djupt de ofta långa förseningarna vid gränserna och hamnarna och fäster uppmärksamhet vid den ökade smärta och lidande som det orsakar djuren. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som gränsar till tredjeländer att tillhandahålla viloplatser där djur kan lossas av och få foder, vatten, vila och veterinärvård så att färdjournalerna kan fyllas i korrekt, och att öppna särskilda expressfiler för djurtransporter i tullen, som är tillräckligt bemannade, för att minska väntetiden, utan att försämra kvaliteten på de sanitära kontrollerna och tullkontrollerna vid gränserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett bättre samarbete vid planeringen av djurtransporter, för att undvika att alltför många transporter anländer samtidigt till gränskontrollen. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka samarbetet och kommunikationen, däribland ytterligare ömsesidig hjälp och påskyndat informationsutbyte, mellan de behöriga myndigheterna i alla medlemsstater och i tredjeländer, för att minska problem med djurs välbefinnande och sjukdomar i samband med dålig förvaltning, genom att se till att exportörerna uppfyller de administrativa kraven fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att på det internationella planet främja djurs välbefinnande och ta initiativ för att öka medvetenheten i länder utanför EU. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöva påtryckningar på transitländer som inför byråkratiska och säkerhetsrelaterade hinder som försenar transporten av levande djur i onödan. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt överträdelser i fråga om djurens välbefinnande under transporter på vattenleder och sjöresor till tredjeländer, och bedöma eventuella överträdelser av lagstiftningen, såsom när döda djur olagligen slängs från fartyg i Medelhavet (ofta med bortskuren öronmärkning), vilket sker på grund av att det ofta är omöjligt att göra sig av med dem i destinationshamnen. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet betonar rådets beslut 2004/544/EG om att underteckna Europeiska konventionen om skydd av djur under internationella transporter (14), enligt vilken transport innebär något av följande: mellan två medlemsstater via ett tredjelands territorium, mellan en medlemsstat och ett tredjeland eller direkt mellan två medlemsstater. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet betonar att om inte normerna för djurtransporter och djurs välbefinnande i tredjeländer anpassas till EU:s normer och genomförs tillräckligt tydligt för att säkerställa att förordningen följs fullt ut, bör transporter av levande djur till tredjeländer omfattas av bilaterala avtal för att utjämna dessa skillnader, och förbjudas om detta inte uppnås. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de enligt fast rättspraxis (15) kan införa strängare nationella regler för skydd av djur under transport, så länge de är förenliga med huvudsyftet i förordning (EG) nr 1/2005. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis och åtgärder för regleringsmässig likvärdighet med tredjeländer när det gäller transport av levande djur. |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska revisionsrätten, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/621853/EPRS_STU(2018)621853_EN.pdf

(3)  EUT C 434, 23.12.2015, s. 59.

(4)  Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets officiella tidning 2011:9.1:1966.

(5)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 116.

(6)  Domstolens dom (femte avdelningen) av den 23 april 2015 i mål C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH mot Stadt Kempten, ECLI:EU:C:2015:259.

(7)  Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 31/2018 av den 14 november 2018: Djurs välbefinnande i EU: att minska klyftan mellan ambitiösa mål och praktiskt genomförande.

(8)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1966

(9)  EUT 121, 29.7.1964, s. 1977.

(10)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

(11)  Slutrapport från en revision i Nederländerna den 20–24 februari 2017 för att utvärdera djurens välbefinnande under transport till tredjeländer, Europeiska kommissionens generaldirektorat för hälsa och livsmedelssäkerhet 2017.

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”), EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

(13)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 347.

(14)  EUT L 241, 13.7.2004, s. 21.

(15)  Domstolens dom (första avdelningen) av den 14 oktober 2004 – mål C-113/02, Europeiska gemenskapernas kommission mot Konungariket Nederländerna, och domstolens dom (tredje avdelningen) av den 8 maj 2008 – mål C-491/06, Danske svineproducenter.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/170 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/170

---

P8_TA(2019)0133

Stärkande av konkurrenskraften på den inre marknaden genom utveckling av EU:s tullunion och dess styrning

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om stärkande av konkurrenskraften på den inre marknaden genom utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (2018/2109(INI))

(2020/C 449/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1) och dess tillhörande delegerade akt (kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015) (2), dess genomförandeakt (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 2 november 2015) (3), dess delegerade övergångsakt (kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/341 av den 17 december 2015) (4) och dess tillhörande arbetsprogram (kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/578 av den 11 april 2016) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1) och dess tillhörande delegerade akt (kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015) (2), dess genomförandeakt (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 2 november 2015) (3), dess delegerade övergångsakt (kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/341 av den 17 december 2015) (4) och dess tillhörande arbetsprogram (kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/578 av den 11 april 2016) (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 för att förlänga den övergångsanvändning av andra metoder än elektronisk databehandlingsteknik som föreskrivs i unionens tullkodex (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 för att förlänga den övergångsanvändning av andra metoder än elektronisk databehandlingsteknik som föreskrivs i unionens tullkodex (COM(2018)0085),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Utveckling av EU:s tullunion och dess styrning (COM(2016)0813),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Första tvåårsrapporten om framstegen i utvecklingen av EU:s tullunion och dess styrning (COM(2018)0524), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Första tvåårsrapporten om framstegen i utvecklingen av EU:s tullunion och dess styrning (COM(2018)0524),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Andra lägesrapporten om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet (COM(2018)0549), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Andra lägesrapporten om genomförandet av EU:s strategi och handlingsplan för förbättrad riskhantering på tullområdet (COM(2018)0549),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om it-strategin för tullen (COM(2018)0178), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om it-strategin för tullen (COM(2018)0178),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av kommissionens förslag om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av kommissionens förslag om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (COM(2013)0884),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 70/2008/EG av den 15 januari 2008 om en papperslös miljö för tullen och handeln (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 70/2008/EG av den 15 januari 2008 om en papperslös miljö för tullen och handeln (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2017 om hantering av utmaningarna i samband med genomförandet av tullkodexen för unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2017 om hantering av utmaningarna i samband med genomförandet av tullkodexen för unionen (7),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförande av unionens tullkodex och om utövandet av befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 284 i tullkodexen (COM(2018)0039), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförande av unionens tullkodex och om utövandet av befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 284 i tullkodexen (COM(2018)0039),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 19/2017 Importförfaranden: brister i den rättsliga ramen och oändamålsenlig tillämpning påverkar EU:s ekonomiska intressen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 19/2017 Importförfaranden: brister i den rättsliga ramen och oändamålsenlig tillämpning påverkar EU:s ekonomiska intressen,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 26/2018 En rad förseningar i it-systemen på tullområdet: Vad har gått fel?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 26/2018 En rad förseningar i it-systemen på tullområdet: Vad har gått fel?,

| — | med beaktande av rådets rapport 11760/2017 om framstegen i kampen mot punktskattebedrägerier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rapport 11760/2017 om framstegen i kampen mot punktskattebedrägerier,

| — | med beaktande av rapporten från Europol och Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet om varumärkesförfalskning och pirattillverkning inom Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europol och Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet om varumärkesförfalskning och pirattillverkning inom Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0059/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0059/2019), och av följande skäl:

| A. | Tullunionen, som firar sitt 50-årsjubileum i år, är en hörnsten i Europeiska unionen och utgör ett av världens största handelsblock. Att tullunionen fungerar fullt ut är avgörande för en välfungerande inre marknad och en friktionsfri handel inom EU och en grundläggande del av den gemensamma handelspolitiken gentemot tredjeländer, såväl i unionsföretagens som i unionsmedborgarnas intressen, samt viktigt för unionens trovärdighet eftersom tullunionen placerar EU i en stark position i förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

A.

Tullunionen, som firar sitt 50-årsjubileum i år, är en hörnsten i Europeiska unionen och utgör ett av världens största handelsblock. Att tullunionen fungerar fullt ut är avgörande för en välfungerande inre marknad och en friktionsfri handel inom EU och en grundläggande del av den gemensamma handelspolitiken gentemot tredjeländer, såväl i unionsföretagens som i unionsmedborgarnas intressen, samt viktigt för unionens trovärdighet eftersom tullunionen placerar EU i en stark position i förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer.

| B. | Tullmyndigheterna måste uppnå den balans som krävs mellan underlättande av laglig handel, tullkontroller som är avsedda att skydda säkerheten för unionen och dess medborgare, konsumenternas förtroende för de varor som förs in på den inre marknaden samt unionens finansiella och kommersiella intressen, och utöver den rättsliga ramen för tullfrågor bär tullmyndigheterna ansvaret för genomförandet av mer än sextio rättsakter, för kampen mot olaglig handel och smuggling och för beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

B.

Tullmyndigheterna måste uppnå den balans som krävs mellan underlättande av laglig handel, tullkontroller som är avsedda att skydda säkerheten för unionen och dess medborgare, konsumenternas förtroende för de varor som förs in på den inre marknaden samt unionens finansiella och kommersiella intressen, och utöver den rättsliga ramen för tullfrågor bär tullmyndigheterna ansvaret för genomförandet av mer än sextio rättsakter, för kampen mot olaglig handel och smuggling och för beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör.

| C. | Standardisering av tullinformation och tullförfaranden spelar en nyckelroll för att göra kontrollerna enhetliga, särskilt när det gäller företeelser såsom felaktig klassificering och undervärdering av import samt felrapportering av varors ursprung, som är till nackdel för alla ekonomiska aktörer men särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

C.

Standardisering av tullinformation och tullförfaranden spelar en nyckelroll för att göra kontrollerna enhetliga, särskilt när det gäller företeelser såsom felaktig klassificering och undervärdering av import samt felrapportering av varors ursprung, som är till nackdel för alla ekonomiska aktörer men särskilt för små och medelstora företag.

| D. | Importen till och exporten från EU uppgick 2017 till 3 700 miljarder euro, och den tull som tas ut står för femton procent av EU:s budget. |
| --- | --- |

D.

Importen till och exporten från EU uppgick 2017 till 3 700 miljarder euro, och den tull som tas ut står för femton procent av EU:s budget.

| E. | Att genomföra unionens tullkodex är nödvändigt för att skydda EU:s egna medel, i synnerhet tullavgifterna, liksom nationella skatteintressen, men också för att skydda unionens konsumenter och skapa lojal konkurrens på den inre marknaden. |
| --- | --- |

E.

Att genomföra unionens tullkodex är nödvändigt för att skydda EU:s egna medel, i synnerhet tullavgifterna, liksom nationella skatteintressen, men också för att skydda unionens konsumenter och skapa lojal konkurrens på den inre marknaden.

| F. | I unionens tullkodex fastställs att de elektroniska system som är nödvändiga för dess tillämpning ska ha införts den 31 december 2020. Digitaliseringen av tullförfarandena inleddes dock redan 2003 och föreskrevs 2008 genom antagandet av förordning (EG) nr 450/2008 av den 23 april 2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (moderniserad tullkodex) (8) och antagandet av beslut nr 70/2008/EG om en papperslös miljö för tullen och handeln (e-tullbeslutet). |
| --- | --- |

F.

I unionens tullkodex fastställs att de elektroniska system som är nödvändiga för dess tillämpning ska ha införts den 31 december 2020. Digitaliseringen av tullförfarandena inleddes dock redan 2003 och föreskrevs 2008 genom antagandet av förordning (EG) nr 450/2008 av den 23 april 2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (moderniserad tullkodex) (8) och antagandet av beslut nr 70/2008/EG om en papperslös miljö för tullen och handeln (e-tullbeslutet).

| G. | Digitaliseringen av tullen är ett pågående arbete. I dagsläget är mer än 98 procent av tulldeklarationerna elektroniska och följande tullområden hanteras genom elektroniska system: transitering (NCTS), exportkontroll (ECS), säkerhetsuppgifter (ICS), riskhantering (CRMS), registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori), tillstånd (CDS), godkända ekonomiska aktörer (AEO), bindande klassificeringsbesked (EBTI), kvoter och taxor (QUOTA), autonoma tullbefrielser, kombinerade nomenklaturen (Taric), övervakning av import och export (SURV2) och systemet med registrerade exportörer för ursprungsintyg (REX). |
| --- | --- |

G.

Digitaliseringen av tullen är ett pågående arbete. I dagsläget är mer än 98 procent av tulldeklarationerna elektroniska och följande tullområden hanteras genom elektroniska system: transitering (NCTS), exportkontroll (ECS), säkerhetsuppgifter (ICS), riskhantering (CRMS), registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori), tillstånd (CDS), godkända ekonomiska aktörer (AEO), bindande klassificeringsbesked (EBTI), kvoter och taxor (QUOTA), autonoma tullbefrielser, kombinerade nomenklaturen (Taric), övervakning av import och export (SURV2) och systemet med registrerade exportörer för ursprungsintyg (REX).

| H. | Målet för det tullprogram som föreslagits inom EU:s fleråriga budgetram för 2021–2027 är att stödja medlemsstaternas tullmyndigheters verksamhet och samarbetet mellan dessa. |
| --- | --- |

H.

Målet för det tullprogram som föreslagits inom EU:s fleråriga budgetram för 2021–2027 är att stödja medlemsstaternas tullmyndigheters verksamhet och samarbetet mellan dessa.

| I. | Förenade kungarikets utträde ur EU blir en utmaning för tullunionen och dess förmåga att fungera optimalt. |
| --- | --- |

I.

Förenade kungarikets utträde ur EU blir en utmaning för tullunionen och dess förmåga att fungera optimalt.

| J. | Genomförandet av viktiga elektroniska system som är nödvändiga för ett fullständigt genomförande av unionens tullkodex kommer att försenas och skjutas upp till efter den 31 december 2020. |
| --- | --- |

J.

Genomförandet av viktiga elektroniska system som är nödvändiga för ett fullständigt genomförande av unionens tullkodex kommer att försenas och skjutas upp till efter den 31 december 2020.

| K. | Verktyget för att mäta tullunionens resultat används för att bedöma hur tullunionen fungerar, utifrån centrala resultatindikatorer inom en rad olika områden, såsom skydd av ekonomiska intressen, säkerställande av unionsmedborgarnas trygghet och säkerhet samt bedömning av tullens betydelse för ökad tillväxt och konkurrenskraft i EU. |
| --- | --- |

K.

Verktyget för att mäta tullunionens resultat används för att bedöma hur tullunionen fungerar, utifrån centrala resultatindikatorer inom en rad olika områden, såsom skydd av ekonomiska intressen, säkerställande av unionsmedborgarnas trygghet och säkerhet samt bedömning av tullens betydelse för ökad tillväxt och konkurrenskraft i EU.

| L. | Styrningen av programmet Tull 2020, och därmed av it-arbetet inom tullsektorn, delas mellan kommissionen, medlemsstaterna och företrädare för kommersiella intressen inom en mängd olika strukturer för beslutsfattande, vars mångfald har en bestående negativ inverkan på programmets effektivitet och på förvaltningen av it-projekt. |
| --- | --- |

L.

Styrningen av programmet Tull 2020, och därmed av it-arbetet inom tullsektorn, delas mellan kommissionen, medlemsstaterna och företrädare för kommersiella intressen inom en mängd olika strukturer för beslutsfattande, vars mångfald har en bestående negativ inverkan på programmets effektivitet och på förvaltningen av it-projekt.

| M. | Det kommer att bli nödvändigt att se över styrningen av tullprogrammen när det nuvarande programmet Tull 2020 har avslutats och man har gjort en kostnads-nyttoanalys av olika möjliga alternativ. |
| --- | --- |

M.

Det kommer att bli nödvändigt att se över styrningen av tullprogrammen när det nuvarande programmet Tull 2020 har avslutats och man har gjort en kostnads-nyttoanalys av olika möjliga alternativ.

| 1. | Europaparlamentet understryker det arbete som dagligen utförs av medlemsstaternas tullmyndigheter och av kommissionen för att försöka skydda den inre marknaden mot illojal konkurrens i form av förfalskade och dumpade produkter, underlätta handeln och minska byråkratin, ta in intäkter till de nationella budgetarna och EU:s budget samt skydda befolkningen mot terroristhot och andra hot, som bland annat är relaterade till hälsa och miljö. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet vill påminna om att tullunionen är en av EU:s första framgångar, och även kan anses vara en av de största, eftersom den har möjliggjort för företag med säte i unionen att sälja sina varor och investera inom hela unionen, och även inneburit att EU kunnat bortse från inre gränser och konkurrera med resten av världen. Parlamentet understryker att EU:s inre marknad inte skulle vara möjlig utan den avgiftsfrihet som införts genom tullunionen och utan tullunionens roll för övervakningen av import och export. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att en fullt fungerande tullunion är avgörande för att garantera EU:s trovärdighet, styrka och förhandlingsposition när nya handelsavtal ska ingås. Parlamentet betonar att en effektiv tullunion inom EU bidrar till att underlätta laglig handel och minska de administrativa bördorna för seriösa näringsidkare, vilket är viktigt för utvecklingen av konkurrenskraftiga företag. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa effektiva kontroller – bland annat genom att främja samarbete med tredjeländers tullmyndigheter – och av att undvika onödiga hinder för laglig handel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att skapa smidiga tullförfaranden i hela unionen genom en förändrad it-infrastruktur. Parlamentet anser att digitaliseringen har potential att göra informationsutbytet och betalningen av tullavgifter mer lättbegripligt och lättillgängligt, särskilt för små och medelstora företag och för aktörer i tredjeländer, och att den erbjuder möjligheter att förenkla tullbestämmelser och tullförfaranden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att de nuvarande skillnaderna i fråga om kontrollnivå och kontrollernas kvalitet samt i fråga om tullförfaranden och sanktionspolicy vid de platser där varor förs in i EU:s tullunion, ofta leder till snedvridning av handelsflödena och ökar problemet med så kallad forum shopping, dvs. att man väljer den plats som är förmånligast för en själv, samt äventyrar den inre marknadens integritet. Parlamentet uppmanar mot denna bakgrund med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att försöka åtgärda detta problem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för att skapa en integrerad enda kontaktpunkt för tullfrågor i EU, som skulle hjälpa företag att lämna in alla nödvändiga upplysningar och handlingar på ett enda ställe, så att de kan uppfylla samtliga regler och krav för import, export och transitering av varor. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att Förenade kungariket kommer att bli ett tredjeland efter utträdet ur EU, vilket kommer att förändra EU:s yttre gränser, och betonar att brexit inte får inverka negativt på utvecklingen och styrningen av EU:s tullsystem. |
| --- | --- |

7.

Digitalisering av tullförfaranden

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en mer ändamålsenlig, kostnadseffektiv och integrerad strategi för hantering av it-systemen för tullmyndigheter. Parlamentet efterlyser särskilt en mer exakt och realistisk uppskattning av den tid och de resurser som kommer att behövas, samt av omfattningen av de enskilda it-projekt som ska bidra till digitaliseringen av tullförfarandena. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att genomförandet av de nya it-systemen för tullunionen drabbats av en rad förseningar, vilket har lett till att kommissionen lämnat en begäran till parlamentet och rådet om att övergångsperioden ska förlängas till ett datum efter 2020, vilket är det år som utgör deadline i unionens tullkodex. Parlamentet beklagar även att kommissionen lämnat ofullständiga uppgifter för att motivera denna ytterligare förlängning, särskilt avseende vad som ingår i dess ansvar och vad som ingår i medlemsstaternas ansvar, vilket gör att parlamentet inte kan utöva sin kontroll över budget och politik på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att även om sjuttiofem procent av unionskomponenterna i de it-system som krävs för att unionens tullkodex ska kunna genomföras borde finnas tillgängliga i december 2020, innebär detta inte att sjuttiofem procent av it-systemen kommer att vara klara då, eftersom tjugofem procent av dessa it-system består av nationella komponenter för vilka medlemsstaterna är ansvariga och beträffande vilka förseningar har konstaterats. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att kommissionen och rådet måste ha som högsta prioritet att se till att tullkodexen och digitaliseringen av tullförfarandena genomförs inom den nya tidsfristen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför med kraft att göra sitt yttersta för att undvika ytterligare förseningar. Införandet av it-strukturen kräver utveckling och användning av sjutton it-verktyg, med betydande konsekvenser i form av ekonomiska och personalrelaterade resurser. Parlamentet anser det därför absolut nödvändigt att undvika dubbelarbete och överlappande resurser vid genomförandet av medlemsstaternas och kommissionens it-projekt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera tidsplanen i sitt arbetsprogram för tullkodexen för att ta hänsyn till den förlängning av övergångsperioden som kommissionen begärt (9) och som parlamentet och rådet ska godkänna. Parlamentet och rådet uppmanas att arbeta för ett snabbt beslut om denna förlängning, och samtidigt låta beslutet vara avhängigt av att de förutsättningar föreligger som krävs för att tullens it-struktur ska kunna börja användas med lyckat resultat, utan att man avstår från omfattande säkerhetstester, så att eventuella problem inte äventyrar de varukontroller som utförs av medlemsstaternas tullmyndigheter. Parlamentet understryker, i likhet med Europeiska revisionsrätten, att samma grundorsaker får samma konsekvenser, och att processen för att uppdatera 2017 års fleråriga strategiska plan genom att under ett och samma år införa sex it-verktyg utgör en stor utmaning och medför en betydande risk att inte heller den nya tidsplanen kommer att hålla, så att slutdatumet för genomförande av tullkodexen kan komma att flyttas fram till ett ännu senare datum än 2025. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin fleråriga strategiska plan genom att planera in projekt som följer på varandra under hela övergångsperioden för att i möjligaste mån undvika att alla införanden sker vid periodens slut, och genom att fastställa bindande milstolpar, även för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte ändra de rättsliga och tekniska specifikationer som antagits för de sjutton it-verktygen, eftersom omfattningen av de projekt som ska genomföras och den tid som krävs för deras utveckling inte är förenlig vare sig med den kontinuerliga teknikutvecklingen eller med de oundvikliga ändringar av lagar och regelverk som kommer att äga rum under denna period. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt revisionsrätten varit medveten om förseningarna men valt att inte ta med denna information i sin officiella rapportering, vilket inneburit att de berörda aktörerna (såsom Europaparlamentet, andra EU-institutioner som saknar företrädare inom styrningsstrukturen för Tull 2020 samt berörda företag och medborgare) inte fått fullständig information om risken för förseningar i realtid. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att regelbundet och öppet rapportera om genomförandet av den fleråriga strategiska arbetsplanen och om införandet av tullens elektroniska system, så att misstagen från den tidigare programplaneringen inte upprepas, och att informera om eventuella framtida förseningar i god tid, så att det inte sker i sista stund eller utan korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt utvärdera programmet Tull 2020 och att åtgärda de brister som upptäckts, särskilt underanvändningen av de expertgrupper som inrättats inom detta program, samt göra det möjligt att öka samarbetet mellan tullmyndigheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att kontinuerlig policyövervakning, analys och bedömning av möjliga konsekvenser är grundläggande delar i styrningen av tullunionen. Parlamentet noterar och välkomnar kommissionens arbete med att ta fram ett verktyg för att mäta tullunionens resultat, vilket på sikt kommer att göra det möjligt att systematiskt bedöma tullunionen i förhållande till dess strategiska mål i fråga om effektivitet, ändamålsenlighet och enhetlighet. Medlemsstaterna uppmanas att stödja arbetet för att vidareutveckla detta verktyg. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet föreslår kommissionen att detta verktyg även bör användas för att bedöma resultaten av tullkontroller i fråga om digitaliseringspotential och dataflöden, för att skapa ännu mer effektiva riskbaserade kontroller och samtidigt fördela belastningen på tullmyndigheterna på bästa sätt. |
| --- | --- |

18.

Styrning, rapporter och finansiering av tullprogrammet

| 19. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna vidtar för att säkerställa ett enhetligt och konsekvent genomförande av tullkodexen, särskilt avseende utbildning och genom antagande av riktlinjer. Parlamentet uppmanar ändå kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar och de resurser som avsätts, så att man kan säkerställa en fullständig tillämpning av den tullkodex som antogs 2013 och av enhetliga tullförfaranden inom hela EU. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att lägga fram en åtgärdsplan som lämpligen kan grunda sig på en inbördes översyn av tullmetoderna, utbyte av god praxis, ett utökat samarbete mellan tullmyndigheter och ett utbildningsprogram som ges tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen arbetar med att skapa en miljö med en enda tullkontaktpunkt i EU, som skulle göra det möjligt för ekonomiska aktörer att i ett standardiserat format lämna in de uppgifter som krävs för en rad olika tillsynssyften (t.ex. veterinära, sanitära och miljömässiga syften) till många olika mottagare och via harmoniserade åtkomstpunkter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta med detta viktiga arbete. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar finansieringsinsatsen från EU:s budget, som innebär att anslaget till det kommande programmet Tull 2021–2027 höjs till 842 844 000 euro i 2018 års priser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att också uppbåda de personalmässiga och ekonomiska resurser som krävs för användningen av de nationella komponenterna, vilka är avgörande för att EU:s elektroniska tullsystem ska kunna börja användas, och uppmanar kommissionen att i god tid lägga fram en rapport för parlamentet om införandet dels av unionskomponenter, dels av de icke-unionskomponenter som tagits fram av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att tullen idag måste hantera en kraftigt ökad volym av varor som köps via internet från länder utanför EU, med kontroller av varorna och uppbärande av tillämpliga tullavgifter, och varje år ökar dessutom volymen av varor av ringa värde som importeras till EU med tio till femton procent. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att hantera denna utmaning bättre. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en effektivare styrningsstruktur för genomförande och uppdatering av it-projekt inom tullsektorn, dock först när genomförandet av de sjutton it-systemen med anknytning till unionens tullkodex inom programmet Tull 2020 avslutats. Parlamentet betonar att det, mot bakgrund av de ekonomiska, finanspolitiska och säkerhetsmässiga utmaningar som ett it-system för tullen innebär, är grundläggande att den lösning som väljs fullständigt bevarar EU:s suveränitet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att programmet Tull 2021–2027 genom att stödja medlemsstaternas tullmyndigheter inte bara kommer att hjälpa till att öka EU:s budgetintäkter, utan även att garantera produktsäkerhet, skydd av unionens konsumenter och lika villkor för EU-företag. |
| --- | --- |

24.

Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

| 25. | Europaparlamentet betonar att osäkerheten kring Förenade kungarikets utträde ur EU är en stor utmaning för de europeiska företagen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ge berörda parter omfattande information om konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde avseende tullar och vissa typer av indirekta skatter (mervärdesskatt och punktskatter). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det inte får finnas några kryphål i tullsystemet efter Förenade kungarikets utträde – inte heller vid EU:s yttre gränser – som skulle kunna leda till olaglig handel eller till undandragande av belopp som utgör offentligrättsliga skulder enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

(2)  EUT L 343, 29.12.2015, s. 1.

(3)  EUT L 343, 29.12.2015, s. 558.

(4)  EUT L 69, 15.3.2016, s. 1.

(5)  EUT L 99, 15.4.2016, s. 6.

(6)  EUT L 23, 26.1.2008, s. 21.

(7)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 41.

(8)  EUT L 145, 4.6.2008, s. 1.

(9)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 för att förlänga den övergångsanvändning av andra metoder än elektronisk databehandlingsteknik som föreskrivs i unionens tullkodex (COM(2018)0085).

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/176

---

P8_TA(2019)0134

Genomförandet av de rättsliga bestämmelser och det gemensamma uttalande som säkerställer den parlamentariska granskningen av de decentraliserade byråerna

Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2019 om genomförandet av de rättsliga bestämmelser och det gemensamma uttalande som säkerställer den parlamentariska granskningen av de decentraliserade byråerna (2018/2114(INI))

(2020/C 449/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördragsbestämmelserna avseende byråer och särskilt artiklarna 5 och 9 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 15, 16, 71, 123, 124, 127, 130, 228, 263, 265, 267, 277, 282, 287, 290, 291, 298 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördragsbestämmelserna avseende byråer och särskilt artiklarna 5 och 9 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 15, 16, 71, 123, 124, 127, 130, 228, 263, 265, 267, 277, 282, 287, 290, 291, 298 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 41, 42, 43, 51 och 52, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 41, 42, 43, 51 och 52,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om decentraliserade byråer av den 19 juli 2012 och den därtill fogade gemensamma strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om decentraliserade byråer av den 19 juli 2012 och den därtill fogade gemensamma strategin,

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0055/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0055/2019), och av följande skäl:

| A. | Byråerna är oumbärliga för genomförandet av EU-politiken på såväl europeisk som nationell nivå, och de utför många olika uppgifter för att bidra till genomförandet av EU:s politik, såsom att skapa nätverk eller stödja samarbetet mellan EU och de nationella regeringarna. Gott samarbete mellan EU-byråer och medlemsstater bidrar till ökad effektivitet och ändamålsenlighet i byråernas arbete. Byråerna har också etablerat samarbete sinsemellan genom EU-byråernas nätverk. |
| --- | --- |

A.

Byråerna är oumbärliga för genomförandet av EU-politiken på såväl europeisk som nationell nivå, och de utför många olika uppgifter för att bidra till genomförandet av EU:s politik, såsom att skapa nätverk eller stödja samarbetet mellan EU och de nationella regeringarna. Gott samarbete mellan EU-byråer och medlemsstater bidrar till ökad effektivitet och ändamålsenlighet i byråernas arbete. Byråerna har också etablerat samarbete sinsemellan genom EU-byråernas nätverk.

| B. | Samordningen och samarbetet mellan de olika byråerna och parlamentets utskott har i allmänhet hållit en god nivå. Europol är den enda byrån som granskas av Europaparlamentet tillsammans med de nationella parlamenten genom den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen. |
| --- | --- |

B.

Samordningen och samarbetet mellan de olika byråerna och parlamentets utskott har i allmänhet hållit en god nivå. Europol är den enda byrån som granskas av Europaparlamentet tillsammans med de nationella parlamenten genom den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen.

| C. | Byråerna har inrättats och utvecklats med tiden, på olika sätt i enlighet med sin enskilda karaktär. Genom Lissabonfördraget erkändes det formellt att en del av EU:s verkställande befogenheter utövas av EU:s byråer, genom att dessa formellt skrevs in i fördragen. |
| --- | --- |

C.

Byråerna har inrättats och utvecklats med tiden, på olika sätt i enlighet med sin enskilda karaktär. Genom Lissabonfördraget erkändes det formellt att en del av EU:s verkställande befogenheter utövas av EU:s byråer, genom att dessa formellt skrevs in i fördragen.

| D. | Byråerna är i första hand ansvariga inför parlamentet och rådet, som måste se till att det finns lämpliga granskningsmekanismer i de rättsakter som reglerar byråerna och att dessa mekanismer därefter tillämpas korrekt. Det faktum att en del av EU:s verkställande befogenheter utövas av EU:s byråer får inte leda till att man försvagar parlamentets kontroll av den verkställande makten på unionsnivå, vilken föreskrivs i artikel 14 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

D.

Byråerna är i första hand ansvariga inför parlamentet och rådet, som måste se till att det finns lämpliga granskningsmekanismer i de rättsakter som reglerar byråerna och att dessa mekanismer därefter tillämpas korrekt. Det faktum att en del av EU:s verkställande befogenheter utövas av EU:s byråer får inte leda till att man försvagar parlamentets kontroll av den verkställande makten på unionsnivå, vilken föreskrivs i artikel 14 i EU-fördraget.

| E. | Fördragen innehåller varken en definition av decentraliserade byråer eller en allmän beskrivning av de befogenheter som kan anförtros byråer. |
| --- | --- |

E.

Fördragen innehåller varken en definition av decentraliserade byråer eller en allmän beskrivning av de befogenheter som kan anförtros byråer.

| F. | För ett antal byråer utgör artikel 352 i EUF-fördraget den rättsliga grunden, medan andra har inrättats med sektorspecifik rättslig grund. |
| --- | --- |

F.

För ett antal byråer utgör artikel 352 i EUF-fördraget den rättsliga grunden, medan andra har inrättats med sektorspecifik rättslig grund.

| G. | Det gemensamma uttalandet och den gemensamma strategin från 2012 utarbetades av den interinstitutionella arbetsgruppen om tillsynsmyndigheter, vilken inrättades av kommissionen, Europaparlamentet och rådet för att bedöma byråernas enhetlighet, ändamålsenlighet, ansvarsskyldighet och transparens, efter att kommissionens förslag från 2005 om att upprätta ett interinstitutionellt avtal om tillsynsmyndigheter inte fick tillräckligt stöd från rådet och parlamentet. |
| --- | --- |

G.

Det gemensamma uttalandet och den gemensamma strategin från 2012 utarbetades av den interinstitutionella arbetsgruppen om tillsynsmyndigheter, vilken inrättades av kommissionen, Europaparlamentet och rådet för att bedöma byråernas enhetlighet, ändamålsenlighet, ansvarsskyldighet och transparens, efter att kommissionens förslag från 2005 om att upprätta ett interinstitutionellt avtal om tillsynsmyndigheter inte fick tillräckligt stöd från rådet och parlamentet.

| H. | Den gemensamma strategin innehåller bestämmelser om byråernas utformning och styrning, samt om deras drift, programplanering, finansiering, förvaltning av budgetresurser, budgetförfaranden, ansvarsskyldighet, kontroller och transparens, vilket hjälper till att säkerställa parlamentets granskning av de decentraliserade byråerna. |
| --- | --- |

H.

Den gemensamma strategin innehåller bestämmelser om byråernas utformning och styrning, samt om deras drift, programplanering, finansiering, förvaltning av budgetresurser, budgetförfaranden, ansvarsskyldighet, kontroller och transparens, vilket hjälper till att säkerställa parlamentets granskning av de decentraliserade byråerna.

| I. | Trots en generellt positiv uppskattning har byråerna i enstaka fall stött på misstro mot sina vetenskapliga och tekniska yttranden. |
| --- | --- |

I.

Trots en generellt positiv uppskattning har byråerna i enstaka fall stött på misstro mot sina vetenskapliga och tekniska yttranden.

Huvudsakliga iakttagelser

| 1. | Europaparlamentet noterar att mekanismer för att säkerställa byråernas ansvarsskyldighet ingår i fördragen, i förordningarna om byråernas inrättande, i Europeiska unionens domstols rättspraxis samt i det gemensamma uttalandet och den gemensamma strategin. Parlamentet betonar att parlamentet i enlighet med tilldelade befogenheter har tillåtelse att granska de decentraliserade organen, vilka dock inte anges i detalj i fördragen. Parlamentet noterar i detta avseende att det gemensamma uttalandet och den gemensamma ansatsen inte är bindande. Parlamentet beklagar emellertid att institutionerna ännu inte har kommit överens om ett bindande regelverk. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att parlamentet granskar byråerna på följande sätt:






  — | Som en del av budgetmyndigheten i dess beslutsfattande om EU-budgetens bidrag till byråer. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Som en del av budgetmyndigheten i dess beslutsfattande om EU-budgetens bidrag till byråer.

| — | I egenskap av den myndighet som beviljar ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

—

I egenskap av den myndighet som beviljar ansvarsfrihet.

| — | Genom att utse ledamöter för byråernas styrelser. |
| --- | --- |

—

Genom att utse ledamöter för byråernas styrelser.

| — | Genom förfarandet för att utnämna (eller säga upp) den verkställande direktören. |
| --- | --- |

—

Genom förfarandet för att utnämna (eller säga upp) den verkställande direktören.

| — | Genom sina samråd om arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

—

Genom sina samråd om arbetsprogrammen.

| — | Genom presentationer av årsrapporter. |
| --- | --- |

—

Genom presentationer av årsrapporter.

| — | Med hjälp av andra metoder (delegationsbesök, kontaktgrupper eller kontaktpersoner, åsiktsutbyten, utfrågningar, briefingar och tillhandahållande av expertis). |
| --- | --- |

—

Med hjälp av andra metoder (delegationsbesök, kontaktgrupper eller kontaktpersoner, åsiktsutbyten, utfrågningar, briefingar och tillhandahållande av expertis).

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att bestämmelserna i inrättandeförordningarna i olika utsträckning skiljer sig från de mekanismer för ansvarsskyldighet och parlamentarisk granskning som fastställs i den gemensamma strategin, vilket kan bero på byråernas mycket olika arbetsuppgifter och funktioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att parlamentets utskott aktivt har utfört sina granskningsuppgifter trots de skillnader som finns mellan inrättandeförordningarnas bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erkänner unionsbyråernas genomförande av det gemensamma uttalandet och den gemensamma ansatsen samt dess färdplan. Parlamentet framhåller särskilt rekommendationerna från den interinstitutionella arbetsgruppen för decentraliserade byråer, vilka talmanskonferensen ställde sig bakom den 18 januari 2018. Parlamentet noterar att arbetet i den interinstitutionella arbetsgruppen ansågs vara slutfört i och med uppföljningsmötet den 12 juli 2018. |
| --- | --- |

5.

Rekommendationer

| 6. | Europaparlamentet anser att det skulle kunna göras större ansträngningar för att förenkla vissa bestämmelser i byråernas inrättandeförordningar när det gäller deras mekanismer för styrning och ansvarsskyldighet, och att man i samband med detta bör ta hänsyn till de olika sorters byråer som för närvarande finns samt fastställa allmänna principer för förhållandet mellan EU-institutionerna och byråerna. Parlamentet framhåller att dessa frågor även bör tas upp i konsekvensbedömningar i samband med alla förslag om inrättande av nya byråer. Parlamentet understryker att byråerna måste ha en viss grad av organisatorisk flexibilitet för att bättre kunna anpassa sig till de planerade uppgifterna och de behov som uppstår i samband med fullgörandet av uppgifterna. Parlamentet välkomnar den kluster- och korsklusterbaserade interna organisationen av byråer i liknande domäner; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser därför en grundlig utvärdering av genomförandet av alla aspekter på den gemensamma strategin, med detaljerade analytiska studier liknande dem som utarbetades 2010 med fokus på frågor som rör styrning, särskilt genom granskning av bestämmelserna i parlamentets medbeslutande- och granskningsbefogenheter, samtidigt som hänsyn tas till behovet att möjliggöra flexibilitet med hänsyn till de decentraliserade byråernas olika förutsättningar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet, som den ledande garanten för respekten för demokratiprincipen i EU, inte fick delta fullt ut i förfarandet för val av nya säten för EMA och EBA. Parlamentet påminner i detta avseende om parlamentets begäran om att så snart som möjligt se över det gemensamma uttalandet och den gemensamma ansatsen från 2012, samt om rådets åtagande att medverka i översynen av detta, och uppmanar kommissionen att senast i april 2019 lägga fram en djupgående analys av genomförandet av det gemensamma uttalandet och den gemensamma ansatsen, med avseende på lokaliseringen av de decentraliserade byråerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att lokaliseringen av en byrå inte bör påverka fullgörandet av dess befogenheter och uppgifter, dess styrningsstruktur, hur dess huvudsakliga organisation drivs eller hur dess verksamhet i huvudsak finansieras. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förväntar sig att parlamentets och rådets befogenheter som medlagstiftare respekteras fullt ut i framtida beslut om lokalisering och omlokalisering av byråer. Parlamentet bör få delta systematiskt, under hela lagstiftningsförfarandet, och på samma villkor som rådet och kommissionen i fastställandet och viktningen av kriterierna för lokalisering av alla unionens organ och byråer, på ett sätt som medger insyn. Parlamentet påpekar att parlamentet, rådet och kommissionen i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 var måna om ett lojalt och öppet samarbete och att principen om jämlikhet mellan medlagstiftarna, i enlighet med fördragen, lyfts fram i avtalet. Parlamentet understryker värdet av ett förbättrat informationsutbyte redan i de inledande skedena i framtida förfaranden för lokalisering av byråer. Ett sådant tidigt utbyte skulle göra det lättare för de tre institutionerna att utöva sina rättigheter och privilegier. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att beslutet om en byrås lokalisering är av stor betydelse och att unionens institutioner måste ta hänsyn till objektiva kriterier som tillgänglighet, administrativa synergieffekter och närhet till berörda parter så att de kan fatta bästa möjliga beslut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i linje med rekommendationerna från den interinstitutionella arbetsgruppen för decentraliserade organs resurser, utan dröjsmål lägga fram en utvärdering av byråer med flera kontor, och att för detta ändamål använda en konsekvent metod för att bedöma dessas mervärde med hänsyn tagen till uppkomna kostnader. Parlamentet efterfrågar betydande åtgärder på grundval av resultaten av utvärderingen, med målet att minska antalet kontor, om och där så är lämpligt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet föreslår att man, på grundval av en översyn av den gemensamma ansatsen, bör överväga att upprätta ett interinstitutionellt avtal (IIA) om byråer, vilket bör innehålla bestämmelser om en översyn vart femte år av principerna för byråernas inrättande och funktion och bygga på expertisen hos en grupp framstående personer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att detta interinstitutionella avtal bör respektera Europaparlamentets befogenheter inom ramen för medbeslutandeförfarandet och även täcka förhållandet mellan en byrå och institutionerna i den medlemsstat där den är belägen, såväl som åtgärder för öppenhet, förfaranden för att undvika intressekonflikter och säkerställa en jämn könsfördelning bland medlemmarna i de styrande och rådgivande organen samt genomförande av jämställdhetsintegrering i byråernas alla verksamheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att man vid upprättandet av ett sådant interinstitutionellt avtal även bör lägga fram flera specifika förslag för att stärka den demokratiska kontrollen, förbättra ansvarsutkrävandet för unionens byråer och stärka systemet för rapportering till parlamentet, t.ex. genom att






  — | sätta en tidsgräns för när byråer ska besvara frågor som Europaparlamentet eller rådet ställer till dem, |
| --- | --- | --- |

15.

—

sätta en tidsgräns för när byråer ska besvara frågor som Europaparlamentet eller rådet ställer till dem,

| — | skapa förutsättningar för delande av känslig och konfidentiell information och samråd med parlamentets utskott, där så krävs, |
| --- | --- |

—

skapa förutsättningar för delande av känslig och konfidentiell information och samråd med parlamentets utskott, där så krävs,

| — | betänka huruvida de respektive styrelser som utses av parlamentet bör eller inte bör innehålla ett specifikt antal medlemmar, |
| --- | --- |

—

betänka huruvida de respektive styrelser som utses av parlamentet bör eller inte bör innehålla ett specifikt antal medlemmar,

| — | betänka det mervärde som närvaro av parlamentets företrädare/observatörer ger vid sammanträden i tillsynsstyrelser och i byråernas intressentgrupper, |
| --- | --- |

—

betänka det mervärde som närvaro av parlamentets företrädare/observatörer ger vid sammanträden i tillsynsstyrelser och i byråernas intressentgrupper,

| — | effektivisera parlamentets inblandning i byråernas årliga och fleråriga arbetsprogram, |
| --- | --- |

—

effektivisera parlamentets inblandning i byråernas årliga och fleråriga arbetsprogram,

| — | effektivisera och harmonisera rapporteringsskyldigheter, särskilt när det gäller den årliga verksamhetsrapporten, rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen samt den slutliga redovisningen, |
| --- | --- |

—

effektivisera och harmonisera rapporteringsskyldigheter, särskilt när det gäller den årliga verksamhetsrapporten, rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen samt den slutliga redovisningen,

| — | i detalj informera parlamentet om vilka åtgärder som vidtagits för att följa rekommendationerna från den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten (”uppföljningsrapporter”) och revisionsrättens rekommendationer. |
| --- | --- |

—

i detalj informera parlamentet om vilka åtgärder som vidtagits för att följa rekommendationerna från den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten (”uppföljningsrapporter”) och revisionsrättens rekommendationer.

| 16. | Europaparlamentet anser vidare att parlamentets roll i övervakningen av styrningsaspekten för decentraliserade byråer skulle kunna förbättras avsevärt. Parlamentet föreslår dessutom stärkt samarbete med den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen och en översyn av reglerna för tjänsteresor till byråer för att möjliggöra förbättrad regelbunden kontakt mellan parlamentets utskott och de byråer som ingår i deras ansvarsområde. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att utskottet för konstitutionella frågor, inom ramen för översynen vart femte år och utöver granskningsaktiviteterna som utförs av parlamentets utskott rörande byråer som ligger inom deras ansvarsområde, håller en årlig diskussion om byråernas funktion och styrning, vilken, om så bedöms lämpligt och/eller nödvändigt, åtföljs av en diskussion vid plenarsammanträdet för att möjliggöra ett starkare och bättre strukturerat system för granskning av byråernas aktiviteter inom parlamentet. Parlamentet föreslår dessutom, med beaktande av byråernas roll som förmedlare mellan EU och medlemsstaterna, samråd med de nationella parlamenten om dessa vill vara med och påverka inom detta område. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att unionsbyråerna bör tillämpa reglerna och principerna för god förvaltning och bättre lagstiftning, däribland att hålla offentliga samråd om sina utkast till förslag till sekundär- och tertiärrättsliga rättsakter, i de fall byråns ansvarsområde tillåter detta. Parlamentet föreslår att byråerna ska vara föremål för samma regler om öppenhet som kommissionen, inbegripet regler och skyldigheter med avseende på företrädare för intressegrupper. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att unionens byråer måste se till att alla uppdrag som följer av regelverket utförs till fullo och inom fastställda tidsfrister, och att de samtidigt noggrant måste hålla sig till sina uppgifter och agera i enlighet med det mandat som de tilldelats av parlamentet och rådet. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att unionens byråer medger insyn när de utför sina uppdrag. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att alla byråer bör ha möjlighet att utfärda icke bindande yttranden om aktuella frågor som tillhör deras ansvarsområde. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser vidare att det, i händelse av framtida ändringar av fördragen, bör diskuteras hur byråerna kan förankras på ett tydligare sätt i fördragen, särskilt när det gäller artiklarna 13 och 14 i EU-fördraget och artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget, genom att infoga en tydlig definition av de olika typerna av byråer, de befogenheter som kan tilldelas dem och de allmänna principer som garanterar att de blir föremål för parlamentarisk granskning. |
| --- | --- |

21.

Budgetfrågor

| 22. | Europaparlamentet noterar att avgiftsfinansieringen av byråerna för närvarande uppgår till ca en miljard euro per år, vilket kan minska trycket på EU:s budget och vara ett effektivt sätt att finansiera byråernas verksamhet i de fall där affärsmodellen tillåter detta. Parlamentet är dock bekymrat över potentiella intressekonflikter som kan uppstå om byråerna måste förlita sig på medlemsavgifter som sin huvudsakliga inkomstkälla, Parlamentet insisterar på att det måste finnas skyddsåtgärder för att undvika alla typer av intressekonflikter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att hänsyn måste tas till de nya prioriteringarna för klimat, hållbarhet och miljöskydd inom nästa fleråriga budgetram och de uppgifter som enskilda byråer tilldelas för genomförandet av denna fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att de decentraliserade byråerna visserligen har flera likheter när det gäller budgetförvaltning, men att det har visat sig att samma standardlösning för alla är till skada för en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av vissa byråer. Parlamentet anser att målet om att minska personalen med 5 procent och omplaceringspoolen för byråerna är en engångsföreteelse. Parlamentet upprepar att det tänker motsätta sig alla sådana åtgärder i framtiden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar med oro att flera byråer har svårt att locka till sig kvalificerad personal, på grund av anställningsvillkor. Parlamentet anser att unionsorganen måste kunna locka till sig kvalificerad personal för att fullgöra sina uppgifter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Därför efterlyser parlamentet att konkreta åtgärder vidtas för att uppfylla dessa mål. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att det stärkta samarbetet mellan byråerna när det gäller gemensam användning av tjänster har lett till besparingar, såsom de som uppnåddes genom inrättandet av en gemensam portal för upphandling. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare undersökning av möjligheterna att dela tjänster – antingen mellan byråerna eller mellan kommissionen och byråerna – i syfte att skapa nya, och optimera befintliga, synergieffekter. Parlamentet anser att ytterligare budgeteffektivitet i tillämpliga fall skulle kunna uppnås genom nära samarbete i fråga om administrativt stöd och anläggningsförvaltning mellan unionens organ och byråer i omedelbar närhet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att byråernas budgetar bör utarbetas i enlighet med principen om resultatbaserad budgetering, med beaktande av respektive byrås mål och de förväntade resultaten av dess uppgifter. Parlamentet efterlyser en tematisk inriktning på de decentraliserade byråernas budgetering för att prioritera byråernas uppgifter på ett bättre sätt, öka samarbetet och undvika överlappningar, särskilt i fråga om byråer som arbetar inom samma politikområde. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar med oro att ett antal administrativa krav är oproportionella för byråer som inte har nått en viss storlek. Parlamentet förväntar sig att kommissionen och rådet ser till att tillämpliga administrativa krav står i proportion till alla byråers finansiella och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att lagstiftningsförfarandet leder till ändringar av kommissionens ursprungliga förslag. Parlamentet noterar med oro att de uppdaterade årsredovisningarna i allmänhet inte blir tillgängliga förrän först i slutet av lagstiftningsförfarandet, om ens då. Parlamentet påminner om parlamentets och rådets dubbla roller som lagstiftande myndighet och budgetmyndighet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens utkast till reviderad text i rambudgetförordningen för de decentraliserade byråerna, och i synnerhet planerna i den på att stärka förvaltningen av dessa byråer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet vidhåller dock att det fortfarande finns ett antal olika olösta frågor, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att utan dröjsmål lägga fram en utvärdering av byråer med flera kontor, i enlighet med rekommendationerna från den interinstitutionella arbetsgruppen, samt förslag till eventuella sammanslagningar, stängningar och/eller överföringar av uppgifter till kommissionen, på grundval av en noggrann och djupgående analys med klara och insynsvänliga kriterier, vilket ingick i mandatet för den interinstitutionella arbetsgruppen men aldrig undersöktes i vederbörlig ordning på grund av att kommissionen inte lagt fram några förslag om detta. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att revisionen av de decentraliserade byråerna fortfarande ”faller helt inom revisionsrättens ansvarsområde; revisionsrätten sköter alla nödvändiga administrativa förfaranden och upphandlingsförfaranden och finansierar dessa”. Parlamentet upprepar att revision som utförs av revisorer från den privata sektorn har ökat den administrativa bördan för byråerna avsevärt och, till följd av den tid som lagts på upphandling och förvaltning av revisionskontrakt, gett upphov till ytterligare utgifter, vilket har gjort byråernas resurser ännu mer ansträngda. Parlamentet betonar att denna fråga måste lösas i enlighet med den gemensamma ansatsen, inom ramen för översynen av rambudgetförordningen. Parlamentet uppmanar alla parter som deltar i denna översyn att skyndsamt klargöra detta problem så att den alltför stora administrativa bördan kan minskas väsentligt. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska revisionsrätten och EU:s decentraliserade byråer. |
| --- | --- |

33.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/182 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/182

---

P8_TA(2019)0080

Föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga)

Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2019 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

(2020/C 449/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 228.4 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228.4 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 106a.1 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a.1 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 45 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A8-0050/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A8-0050/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar bifogat utkast till förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända bifogat utkast till förordning till rådet och kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 228.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att, så snart kommissionen har avgett sitt yttrande och rådet har godkänt det bifogade utkastet till förordning, se till att förordningen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

---

BILAGA TILL RESOLUTION

Utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom

EUROPAPARLAMENTET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 228.4,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a.1,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av rådets godkännande,

med beaktande av kommissionens yttrande,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 20.2 d och 228, fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 20.2 d och 228, fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (2) | I artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns särskilt rätten till god förvaltning som en grundläggande rättighet för EU-medborgarna. I artikel 43 i stadgan erkänns i sin tur rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs och byråers verksamhet. För att dessa rättigheter ska vara effektiva och för att förbättra ombudsmannens förmåga att genomföra grundliga och opartiska undersökningar, bör ombudsmannen ges alla nödvändiga verktyg för att kunna utföra de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns särskilt rätten till god förvaltning som en grundläggande rättighet för EU-medborgarna. I artikel 43 i stadgan erkänns i sin tur rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs och byråers verksamhet. För att dessa rättigheter ska vara effektiva och för att förbättra ombudsmannens förmåga att genomföra grundliga och opartiska undersökningar, bör ombudsmannen ges alla nödvändiga verktyg för att kunna utföra de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning på ett framgångsrikt sätt.

| (3) | Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (1) ändrades senast 2008. I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 infördes en ny rättslig ram för unionen. I synnerhet får Europaparlamentet enligt artikel 228.4 i EUF-fördraget, efter yttrande från kommissionen och med godkännande av rådet, anta förordningar som fastställer regler och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning. Det är därför önskvärt att upphäva beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom och ersätta det med en förordning i enlighet med den nu gällande rättsliga grunden. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (1) ändrades senast 2008. I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 infördes en ny rättslig ram för unionen. I synnerhet får Europaparlamentet enligt artikel 228.4 i EUF-fördraget, efter yttrande från kommissionen och med godkännande av rådet, anta förordningar som fastställer regler och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning. Det är därför önskvärt att upphäva beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom och ersätta det med en förordning i enlighet med den nu gällande rättsliga grunden.

| (4) | Fastställandet av de villkor under vilka ett klagomål kan inlämnas till ombudsmannen bör vara förenligt med principen om fullständig, fri och enkel tillgång, utan hinder i form av särskilda begränsningar som hänför sig till sammanfallande med nya eller pågående rättsliga och administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

Fastställandet av de villkor under vilka ett klagomål kan inlämnas till ombudsmannen bör vara förenligt med principen om fullständig, fri och enkel tillgång, utan hinder i form av särskilda begränsningar som hänför sig till sammanfallande med nya eller pågående rättsliga och administrativa förfaranden.

| (5) | Ombudsmannen har rätt att utfärda rekommendationer om ombudsmannen finner att en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå inte genomför ett rättsligt avgörande på korrekt sätt. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsmannen har rätt att utfärda rekommendationer om ombudsmannen finner att en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå inte genomför ett rättsligt avgörande på korrekt sätt.

| (6) | Det är nödvändigt att fastställa de förfaranden som ska följas i de fall då ombudsmannens undersökningar uppdagar administrativa missförhållanden. Det bör även läggas fast att ombudsmannen vid slutet av varje årlig session ska överlämna en uttömmande rapport till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att fastställa de förfaranden som ska följas i de fall då ombudsmannens undersökningar uppdagar administrativa missförhållanden. Det bör även läggas fast att ombudsmannen vid slutet av varje årlig session ska överlämna en uttömmande rapport till Europaparlamentet.

| (7) | För att stärka ombudsmannens roll är det önskvärt att ombudsmannen, utan att det påverkar ombudsmannens främsta skyldighet som är att hantera klagomål, ges möjlighet att genomföra undersökningar på eget initiativ i syfte att identifiera upprepade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden och främja bästa administrativa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

(7)

För att stärka ombudsmannens roll är det önskvärt att ombudsmannen, utan att det påverkar ombudsmannens främsta skyldighet som är att hantera klagomål, ges möjlighet att genomföra undersökningar på eget initiativ i syfte att identifiera upprepade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden och främja bästa administrativa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer.

| (8) | För att öka effektiviteten i ombudsmannens verksamhet bör ombudsmannen, på eget initiativ eller på grund av ett klagomål, ha rätt att genomföra undersökningar för att följa upp tidigare undersökningar för att fastställa om och i vilken omfattning institutionen, organet eller byrån i fråga har följt de rekommendationer som lagts fram. Ombudsmannen bör också ha rätt att i sin årsrapport till Europaparlamentet inkludera en bedömning av i vilken mån rekommendationer har efterlevts och en bedömning av huruvida de resurser som ställts till förfogande för att ombudsmannen ska kunna utföra de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning är tillräckliga. |
| --- | --- |

(8)

För att öka effektiviteten i ombudsmannens verksamhet bör ombudsmannen, på eget initiativ eller på grund av ett klagomål, ha rätt att genomföra undersökningar för att följa upp tidigare undersökningar för att fastställa om och i vilken omfattning institutionen, organet eller byrån i fråga har följt de rekommendationer som lagts fram. Ombudsmannen bör också ha rätt att i sin årsrapport till Europaparlamentet inkludera en bedömning av i vilken mån rekommendationer har efterlevts och en bedömning av huruvida de resurser som ställts till förfogande för att ombudsmannen ska kunna utföra de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning är tillräckliga.

| (9) | Ombudsmannen bör ha tillgång till allt som behövs för sin ämbetsutövning. Därför måste unionens institutioner, organ och byråer på ombudsmannens begäran tillhandahålla all information som ombudsmannen begär av dem, utan att det påverkar ombudsmannens skyldigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (2). Tillgången till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar bör vara förenlig med unionsinstitutionens, unionsorganets eller unionsbyråns bestämmelser i fråga om hantering av konfidentiell information. De institutioner, organ eller byråer som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar bör underrätta ombudsmannen om att dessa är klassificerade på detta sätt. Vid tillämpningen av bestämmelser i fråga om unionsinstitutionens, unionsorganets eller unionsbyråns hantering av konfidentiell information bör ombudsmannen i förväg ha kommit överens med institutionen, organet eller byrån i fråga om villkoren för hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar och annan information som omfattas av tystnadsplikt. Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen bör ombudsmannen underrätta Europaparlamentet, som bör vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(9)

Ombudsmannen bör ha tillgång till allt som behövs för sin ämbetsutövning. Därför måste unionens institutioner, organ och byråer på ombudsmannens begäran tillhandahålla all information som ombudsmannen begär av dem, utan att det påverkar ombudsmannens skyldigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (2). Tillgången till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar bör vara förenlig med unionsinstitutionens, unionsorganets eller unionsbyråns bestämmelser i fråga om hantering av konfidentiell information. De institutioner, organ eller byråer som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar bör underrätta ombudsmannen om att dessa är klassificerade på detta sätt. Vid tillämpningen av bestämmelser i fråga om unionsinstitutionens, unionsorganets eller unionsbyråns hantering av konfidentiell information bör ombudsmannen i förväg ha kommit överens med institutionen, organet eller byrån i fråga om villkoren för hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar och annan information som omfattas av tystnadsplikt. Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen bör ombudsmannen underrätta Europaparlamentet, som bör vidta lämpliga åtgärder.

| (10) | Ombudsmannen och ombudsmannens personal måste behandla den information som de har fått under sin ämbetsutövning förtroligt. Ombudsmannen bör dock underrätta de behöriga myndigheterna om förhållanden som ombudsmannen anser kan omfattas av straffrättslig lagstiftning och som kommit till ombudsmannens kännedom under en undersöknings gång. Ombudsmannen bör även kunna underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om förhållanden som ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda. |
| --- | --- |

(10)

Ombudsmannen och ombudsmannens personal måste behandla den information som de har fått under sin ämbetsutövning förtroligt. Ombudsmannen bör dock underrätta de behöriga myndigheterna om förhållanden som ombudsmannen anser kan omfattas av straffrättslig lagstiftning och som kommit till ombudsmannens kännedom under en undersöknings gång. Ombudsmannen bör även kunna underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om förhållanden som ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda.

| (11) | De senaste ändringarna avseende skyddet av unionens ekonomiska intressen mot brott, särskilt inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten genom rådets förordning (EU) 2017/1939 (3), bör beaktas, så att ombudsmannen kan anmäla alla uppgifter som faller inom den sistnämnda myndighetens behörighetsområde till denna myndighet. För att också till fullo respektera presumtionen för oskuld och rätten till försvar enligt artikel 48 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, är det önskvärt att ombudsmannen, om ombudsmannen underrättar Europeiska åklagarmyndigheten om uppgifter som faller inom den sistnämnda myndighetens behörighetsområde, rapporterar till den berörda personen och till klaganden om denna underrättelse. |
| --- | --- |

(11)

De senaste ändringarna avseende skyddet av unionens ekonomiska intressen mot brott, särskilt inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten genom rådets förordning (EU) 2017/1939 (3), bör beaktas, så att ombudsmannen kan anmäla alla uppgifter som faller inom den sistnämnda myndighetens behörighetsområde till denna myndighet. För att också till fullo respektera presumtionen för oskuld och rätten till försvar enligt artikel 48 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, är det önskvärt att ombudsmannen, om ombudsmannen underrättar Europeiska åklagarmyndigheten om uppgifter som faller inom den sistnämnda myndighetens behörighetsområde, rapporterar till den berörda personen och till klaganden om denna underrättelse.

| (12) | Det bör fastställas en möjlighet till samarbete mellan ombudsmannen och samma slags myndigheter i medlemsstaterna i överensstämmelse med tillämplig nationell lagstiftning. Det är även önskvärt att vidta åtgärder för att göra det möjligt för ombudsmannen att samarbeta med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, eftersom ett sådant samarbete kan effektivisera ombudsmannens ämbetsutövning. |
| --- | --- |

(12)

Det bör fastställas en möjlighet till samarbete mellan ombudsmannen och samma slags myndigheter i medlemsstaterna i överensstämmelse med tillämplig nationell lagstiftning. Det är även önskvärt att vidta åtgärder för att göra det möjligt för ombudsmannen att samarbeta med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, eftersom ett sådant samarbete kan effektivisera ombudsmannens ämbetsutövning.

| (13) | I början av varje valperiod och för hela dess längd är det Europaparlamentets uppgift att till ombudsman utse en person som är medborgare i unionen och som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet och kompetens. Det bör fastställas under vilka villkor som ombudsmannens ämbetsutövning ska upphöra och hur ombudsmannen ska ersättas. |
| --- | --- |

(13)

I början av varje valperiod och för hela dess längd är det Europaparlamentets uppgift att till ombudsman utse en person som är medborgare i unionen och som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet och kompetens. Det bör fastställas under vilka villkor som ombudsmannens ämbetsutövning ska upphöra och hur ombudsmannen ska ersättas.

| (14) | Ombudsmannen bör utöva sitt ämbete med fullständig oavhängighet. Ombudsmannen bör vid ämbetstillträdet avge en högtidlig försäkran om detta inför domstolen. Det bör fastställas regler om oförenlighet, ersättningar, privilegier och immunitet för ombudsmannen. |
| --- | --- |

(14)

Ombudsmannen bör utöva sitt ämbete med fullständig oavhängighet. Ombudsmannen bör vid ämbetstillträdet avge en högtidlig försäkran om detta inför domstolen. Det bör fastställas regler om oförenlighet, ersättningar, privilegier och immunitet för ombudsmannen.

| (15) | Bestämmelser bör antas i fråga om ombudsmannens säte, som bör vara detsamma som Europaparlamentets. Bestämmelser bör även införas för inte bara tjänstemän och övriga anställda vid ombudsmannens kansli som bistår ombudsmannen, utan även för verksamhetens budget. |
| --- | --- |

(15)

Bestämmelser bör antas i fråga om ombudsmannens säte, som bör vara detsamma som Europaparlamentets. Bestämmelser bör även införas för inte bara tjänstemän och övriga anställda vid ombudsmannens kansli som bistår ombudsmannen, utan även för verksamhetens budget.

| (16) | Det är ombudsmannens uppgift att anta bestämmelser för genomförandet av denna förordning. För att garantera rättssäkerhet och de högsta standarderna för ombudsmannens ämbetsutövning bör minimireglerna för vad de genomförandebestämmelser som antas ska innehålla fastställas i denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

Det är ombudsmannens uppgift att anta bestämmelser för genomförandet av denna förordning. För att garantera rättssäkerhet och de högsta standarderna för ombudsmannens ämbetsutövning bör minimireglerna för vad de genomförandebestämmelser som antas ska innehålla fastställas i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

1.   I denna förordning fastställs föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga).

2.   Ombudsmannen ska agera oavhängigt gentemot unionens institutioner, organ och byråer i enlighet med de befogenheter som ombudsmannen tilldelats genom fördragen, och med vederbörlig hänsyn till artiklarna 20.2 d och 228 i EUF-fördraget samt artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om rätten till god förvaltning.

3.   I utförandet av de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning får ombudsmannen inte ingripa i mål som är anhängiga vid domstol, och ombudsmannen får inte heller ifrågasätta domstolsavgöranden eller en domstols behörighet att meddela avgöranden.

Artikel 2

1.   Ombudsmannen ska bidra till upptäckten av administrativa missförhållanden i verksamheten inom unionens institutioner, organ och byråer, med undantag av Europeiska unionens domstol i dess rättsliga funktion, och vid behov föreslå rekommendationer för att avhjälpa dessa administrativa missförhållanden. Handlingar som företas av någon annan myndighet eller person får inte vara föremål för klagan hos ombudsmannen.

2.   Varje unionsmedborgare eller varje fysisk eller juridisk person som har sin hemvist eller sitt säte i en av unionens medlemsstater får, antingen direkt eller genom en ledamot av Europaparlamentet, inge ett klagomål till ombudsmannen gällande fall av administrativa missförhållanden i verksamheten inom unionens institutioner, organ och byråer, med undantag av Europeiska unionens domstol i dess rättsliga funktion. Ombudsmannen ska underrätta institutionen, organet eller byrån i fråga så snart ett klagomål inges till ombudsmannen, under iakttagande av unionens regler i fråga om skyddet för personuppgifter.

3.   Klagomålet ska innehålla en tydlig hänvisning till föremålet för klagomålet och klagandens identitet. Klaganden får begära att klagomålet, eller delar av det, behandlas konfidentiellt.

4.   Ett klagomål ska göras inom tre år från den dag då klaganden fick kännedom om de omständigheter på vilka klagomålet grundar sig och föregås av lämpliga hänvändelser till de berörda institutionerna, organen och byråerna.

5.   Ombudsmannen ska avgöra om ett klagomål omfattas av ombudsmannens behörighetsområde och, om så är fallet, om det är tillåtligt. Om ett klagomål inte omfattas av ombudsmannens behörighetsområde eller är otillåtligt, får ombudsmannen, innan klagomålet avvisas, råda klaganden att inge klagomålet till en annan myndighet.

6.   Klagomål som inges till ombudsmannen ska inte påverka tidsfrister för överklaganden i administrativa förfaranden eller domstolsförfaranden.

7.   När ombudsmannen måste förklara ett klagomål som otillåtligt eller avsluta behandlingen på grund av pågående eller avslutade rättsliga åtgärder rörande omständigheter som tagits upp i ett klagomål, ska resultatet av de undersökningar som ombudsmannen redan gjort arkiveras utan ytterligare åtgärder.

8.   Klagomål som rör arbetsförhållanden mellan unionens institutioner, organ och byråer och deras tjänstemän och övriga anställda, med undantag för fall som rör sexuella trakasserier, får inte inges till ombudsmannen om inte alla andra möjligheter att framföra interna administrativa begäranden och klagomål, särskilt de förfaranden som avses i artikel 90 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i unionen och som fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (4) (tjänsteföreskrifterna), har uttömts av den berörda personen och tidsfristerna för svar från den institution, det organ eller den byrå till vilken hänvändelsen har gjorts har gått ut.

9.   Ombudsmannen ska så snart som möjligt underrätta klaganden om vilka åtgärder som vidtagits avseende klagomålet.

Artikel 3

1.   Ombudsmannen ska på eget initiativ eller på grund av ett klagomål genomföra alla undersökningar, även sådana som följer upp tidigare undersökningar, som ombudsmannen anser vara berättigade för att utreda misstänkta administrativa missförhållanden i verksamheten inom unionens institutioner, organ och byråer. Ombudsmannen ska agera utan att föregående godkännande krävs och i god tid underrätta den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån om sådana åtgärder. Den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån får översända användbara kommentarer eller bevismaterial till ombudsmannen. Ombudsmannen får även begära att institutionen, organet eller byrån i fråga översänder sådana kommentarer eller bevismaterial.

2.   Utan att det påverkar ombudsmannens främsta uppgift som är att hantera klagomål, får ombudsmannen genomföra undersökningar på eget initiativ av mer strategisk natur för att identifiera upprepade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden, för att främja bästa administrativa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer och för att proaktivt ta itu med strukturella frågor av allmänt intresse som omfattas av ombudsmannens behörighetsområde.

3.   Ombudsmannen får inleda strukturerade och regelbundna dialoger med unionens institutioner, organ och byråer och anordna offentliga samråd innan denne utfärdar rekommendationer eller i ett senare skede. Ombudsmannen får även systematiskt analysera och bedöma framstegen vid den berörda institutionen, det berörda organet eller den berörda byrån och utfärda ytterligare rekommendationer.

4.   Unionens institutioner, organ och byråer ska förse ombudsmannen med all information som denne begär av dem och ge ombudsmannen tillgång till relevanta dokument. Tillgången till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar ska vara förenlig med reglerna om unionsinstitutionens, unionsorganets eller unionsbyråns hantering av konfidentiell information.

De institutioner, organ eller byråer som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar i enlighet med första stycket ska underrätta ombudsmannen i förväg om att dessa är klassificerade på detta sätt.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i första stycket ska ombudsmannen i förväg ha kommit överens med institutionen, organet eller byrån i fråga om villkoren för hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar.

Institutionerna, organen eller byråerna i fråga ska ge ombudsmannen tillgång till handlingar som härrör från en medlemsstat och som är hemliga enligt lag endast efter det att ombudsmannen har infört lämpliga åtgärder och garantier för hantering av handlingar som säkerställer en likvärdig nivå av konfidentialitet, i linje med artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 och i enlighet med säkerhetsbestämmelserna för den berörda unionsinstitutionen, det berörda unionsorganet eller den berörda unionsbyrån.

Tjänstemän och övriga anställda vid unionens institutioner, organ och byråer ska på ombudsmannens begäran vittna om förhållanden som rör en pågående undersökning av ombudsmannen. De ska yttra sig på sin institutions, sitt organs eller sin byrås vägnar. De ska fortsätta att vara bundna av de förpliktelser som följer av de för dem gällande föreskrifterna. När de är bundna av tystnadsplikt, ska detta inte tolkas som att den också omfattar uppgifter som är av relevans för klagomål eller undersökningar som rör trakasserier eller administrativa missförhållanden.

5.   Ombudsmannen ska regelbundet undersöka förfarandena gällande det administrativa arbetet vid unionens institutioner, organ och byråer och bedöma om de är tillräckligt effektiva för att förhindra intressekonflikter, garantera opartiskhet och säkerställa full respekt för rätten till god förvaltning. Ombudsmannen får identifiera och bedöma eventuella fall av intressekonflikter på alla nivåer som skulle kunna utgöra en källa till administrativa missförhållanden, och i sådana fall ska ombudsmannen utarbeta särskilda slutsatser och informera Europaparlamentet om resultaten i ärendet.

6.   I den mån som deras nationella rätt tillåter det, ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, på begäran av ombudsmannen eller på eget initiativ, snarast till ombudsmannen överlämna alla uppgifter eller handlingar som kan bidra till att utreda fall av administrativa missförhållanden i verksamheten inom unionens institutioner, organ eller byråer. Om sådana uppgifter eller handlingar omfattas av nationell rätt om hantering av konfidentiell information eller av bestämmelser som hindrar dess spridning, får den berörda medlemsstaten tillåta ombudsmannen att ta del av dessa uppgifter eller handlingar under förutsättning att ombudsmannen åtar sig att hantera dem i överenskommelse med den behöriga myndighet som lämnade dem. En beskrivning av handlingen ska under alla omständigheter lämnas.

7.   Om ombudsmannen inte får den begärda hjälpen ska parlamentet underrättas, som ska vidta lämpliga åtgärder.

8.   Om fall av administrativa missförhållanden konstateras efter en undersökning, ska ombudsmannen meddela institutionen, organet eller byrån i fråga, och när så är lämpligt utfärda rekommendationer. Institutionen, organet eller byrån ska inom tre månader sända ett detaljerat yttrande till ombudsmannen. Ombudsmannen får på en motiverad begäran av institutionen, organet eller byrån i fråga bevilja en förlängning av den tidsfristen, som inte får vara längre än två månader. Om institutionen, organet eller byrån i fråga inte avger något yttrande inom tidsfristen på tre månader eller inom den förlängda tidsfristen, får ombudsmannen avsluta undersökningen utan ett sådant yttrande.

9.   Ombudsmannen ska därefter överlämna en rapport till institutionen, organet eller byrån i fråga och, i synnerhet om arten eller omfattningen av det fall av missförhållande som upptäckts så kräver, till Europaparlamentet. Rapporten får innehålla rekommendationer. Ombudsmannen ska underrätta klaganden om undersökningens resultat, om yttrandet från institutionen, organet eller byrån i fråga samt om ombudsmannens rekommendationer i rapporten.

10.   Vid behov, i samband med en undersökning av en unionsinstitutions, ett unionsorgans eller en unionsbyrås verksamhet, får ombudsmannen på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet framträda inför Europaparlamentet på den mest lämpliga nivån.

11.   Ombudsmannen ska, så långt det är möjligt, försöka att tillsammans med institutionen, organet eller byrån i fråga nå en lösning som undanröjer det administrativa missförhållandet och som tillgodoser klagomålet. Ombudsmannen ska underrätta klaganden om den föreslagna lösningen tillsammans med eventuella kommentarer från institutionen, organet eller byrån i fråga. Om den klagande så önskar ska klaganden ha rätt att när som helst inkomma med synpunkter, eller ytterligare uppgifter som inte var kända vid tiden för inlämnandet av klagomålet, till ombudsmannen.

12.   Vid slutet av varje årlig session ska ombudsmannen överlämna en rapport om resultaten av de undersökningar som ombudsmannen gjort till Europaparlamentet. Rapporten ska innehålla en bedömning av efterlevnaden av ombudsmannens rekommendationer och en bedömning av om de resurser som finns tillgängliga för ombudsmannens ämbetsutövning är tillräckliga. Dessa bedömningar får också bli föremål för separata rapporter.

Artikel 4

Ombudsmannen och ombudsmannens personal ska hantera allmänhetens begäranden om tillgång till handlingar, förutom de handlingar som avses i artikel 6.1, i enlighet med de villkor och begränsningar som föreskrivs i förordning (EG) nr 1049/2001.

När det gäller klagomål som rör allmänhetens rätt att få tillgång till handlingar som har upprättats eller tagits emot av en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå ska ombudsmannen, efter vederbörlig analys och alla nödvändiga överväganden, utfärda en rekommendation i fråga om tillgången till de handlingarna. Institutionen, organet eller byrån i fråga ska svara inom de tidsfrister som föreskrivs i förordning (EG) nr 1049/2001. Om institutionen, organet eller byrån i fråga inte följer en rekommendation från ombudsmannen att ge tillgång till handlingar ska institutionen, organet eller byrån motivera sitt avslag på vederbörligt sätt. I ett sådant fall ska ombudsmannen underrätta klaganden om vilka rättsmedel som finns tillgängliga, inbegripet vilka förfaranden som står till buds för att hänskjuta ärendet till Europeiska unionens domstol.

Artikel 5

Ombudsmannen ska genomföra regelbundna bedömningar av de strategier och översyner av de förfaranden som finns inom unionens berörda institutioner, organ och byråer i enlighet med artikel 22a i tjänsteföreskrifterna (”visselblåsare”) och ska, när så är lämpligt, utarbeta konkreta rekommendationer om förbättringar i syfte att säkerställa fullständigt skydd för tjänstemän och övriga anställda som rapporterar om förhållanden i enlighet med artikel 22a i tjänsteföreskrifterna. Ombudsmannen får, på begäran, konfidentiellt lämna information, opartiska råd och expertråd till tjänstemän och övriga anställda i fråga om lämpligt uppträdande när de förhållanden som avses i artikel 22a i tjänsteföreskrifterna föreligger, inklusive i fråga om tillämpningsområdet för de relevanta bestämmelserna i unionsrätten.

Ombudsmannen får också inleda undersökningar på grundval av de uppgifter som lämnas av tjänstemän och övriga anställda som rapporterar om förhållanden i enlighet med artikel 22a i tjänsteföreskrifterna, vilka får rapportera konfidentiellt och anonymt, när de förhållanden som beskrivs skulle kunna utgöra fall av administrativa missförhållanden i en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå. För att möjliggöra detta får gällande tjänsteföreskrifter om tystnadsplikt frångås.

Artikel 6

1.   Ombudsmannen och ombudsmannens personal, på vilka artikel 339 i EUF-fördraget och artikel 194 i Euratomfördraget ska tillämpas, får inte avslöja information eller handlingar som de får tillgång till i sina undersökningar. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, får de framför allt inte avslöja säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller handlingar som överlämnats till ombudsmannen, eller dokument som omfattas av unionsrätten i fråga om skyddet av personuppgifter, liksom sådan information som kan skada klaganden eller någon annan inblandad person.

2.   Om ombudsmannen anser att förhållanden som framkommit vid en undersökning kan omfattas av straffrättslig lagstiftning, ska ombudsmannen underrätta de behöriga nationella myndigheterna och, i den mån fallet omfattas av deras befogenhetsområde, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och Europeiska åklagarmyndigheten. Om så är lämpligt ska ombudsmannen även underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som har maktbefogenheter över tjänstemannen eller den övriga anställda i fråga, som får tillämpa artikel 17 andra stycket i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

Ombudsmannen får även underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om förhållanden som ifrågasätter uppträdandet hos en av deras anställda och om all ihållande verksamhet som hindrar den pågående undersökningen.

Ombudsmannen ska rapportera sådana underrättelser till klaganden och de andra berörda personer vars identitet är känd.

Artikel 7

1.   Ombudsmannen får samarbeta med samma slags myndigheter i medlemsstaterna under förutsättning att ombudsmannen iakttar tillämplig nationell rätt.

2.   Inom ramen för sin ämbetsutövning ska ombudsmannen samarbeta med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och andra institutioner och organ och samtidigt undvika överlappningar med deras verksamhet.

Artikel 8

1.   Ombudsmannen ska väljas, och kunna utses på nytt, i enlighet med artikel 228.2 i EUF-fördraget.

2.   Ombudsmannen ska utses bland personer som är unionsmedborgare, som fullt ut äger medborgerliga och politiska rättigheter, som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet, som inte har varit nationella regeringsmedlemmar eller ledamöter vid unionens institutioner under de senaste tre åren, som uppfyller motsvarande krav på opartiskhet som de som gäller för ett domarämbete i sina länder och som besitter en sådan erkänd kompetens och erfarenhet som krävs för att utöva ombudsmannaämbetet.

Artikel 9

1.   Ombudsmannen ska upphöra att utföra de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning antingen vid slutet av sin ämbetsperiod eller vid frivillig avgång eller avsättning.

2.   Ombudsmannen ska stanna i sitt ämbete till dess att en ny ombudsman har valts, utom vid avsättning.

3.   Om ämbetet frånträds i förtid ska en ny ombudsman utses för den resterande delen av Europaparlamentets valperiod inom tre månader från den tidpunkt då ämbetet blev vakant. Fram till dess att en ny ombudsman har valts ska den chefstjänsteman som avses i artikel 13.2 ansvara för de brådskande ärenden som faller inom ombudsmannens behörighetsområde.

Artikel 10

Om Europaparlamentet avser att begära avsättning av ombudsmannen i enlighet med artikel 228.2 i EUF-fördraget, ska det höra ombudsmannen innan en sådan begäran görs.

Artikel 11

1.   Vid utförandet av de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning ska ombudsmannen agera i enlighet med artikel 228.3 i EUF-fördraget. Ombudsmannen ska avhålla sig från alla handlingar som är oförenliga med de nämnda uppgifterna.

2.   Vid ämbetstillträdet ska ombudsmannen avge en högtidlig försäkran inför domstolen i plenum om att ombudsmannen ämnar utöva de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning med fullständig oavhängighet och opartiskhet och att de förpliktelser som följer av ämbetet under eller efter ämbetsperiodens utgång kommer att respekteras fullt ut. Den högtidliga försäkran ska särskilt omfatta plikten att efter ämbetsperiodens utgång uppträda med integritet och diskretion när det gäller att acceptera vissa befattningar eller förmåner.

Artikel 12

1.   Under ombudsmannens ämbetsperiod får ombudsmannen inte åta sig någon annan politisk eller administrativ uppgift eller utöva någon annan verksamhet oavsett om den är avlönad eller inte.

2.   Ombudsmannen ska ha samma ställning som en domare vid domstolen när det gäller lön, traktamenten och pension.

3.   Artiklarna 11–14 och 17 i protokoll nr 7 ska tillämpas på ombudsmannen samt tjänstemännen och övriga anställda vid ombudsmannens kansli.

Artikel 13

1.   Ombudsmannen ska tilldelas en lämplig budget som är tillräcklig för att säkerställa ombudsmannens oberoende och för att utföra de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning.

2.   Ombudsmannen ska biträdas av ett kansli vars chefstjänsteman ombudsmannen ska utse.

3.   Ombudsmannen bör sträva efter en jämn könsfördelning när det gäller sammansättningen av ombudsmannens kansli.

4.   Tjänstemännen och övriga anställda vid ombudsmannens kansli ska lyda under de regler och bestämmelser som gäller för unionens tjänstemän och övriga anställda. Deras antal ska anpassas varje år som ett led i budgetprocessen och vara tillräckligt för att ombudsmannen ska kunna utföra sina uppgifter och hantera sin arbetsbörda på ett korrekt sätt.

5.   Tjänstemän och övriga anställda vid unionen och i medlemsstaterna som utses att tjänstgöra vid ombudsmannens kansli ska flyttas över i tjänstens intresse och ska garanteras återinträde i en tjänst vid sin ursprungliga institution, sitt ursprungliga organ eller sin ursprungliga byrå.

6.   I personalärenden ska ombudsmannen ha samma status som institutionerna i den mening som avses i artikel 1a i tjänsteföreskrifterna.

Artikel 14

Ombudsmannen ska bedöma de förfaranden som finns för att förebygga trakasserier av olika slag vid unionens institutioner, organ och byråer, liksom de mekanismer som finns för att bestraffa de som gör sig skyldiga till trakasserier. Ombudsmannen ska utarbeta lämpliga slutsatser om huruvida dessa förfaranden är förenliga med principerna om proportionalitet, rimlighet och kraftfulla åtgärder, och huruvida de ger offren ett effektivt skydd och stöd.

Ombudsmannen ska i rätt tid undersöka om unionens institutioner, organ och byråer hanterar trakasserier av olika slag och karaktär på ett tillfredsställande sätt genom att korrekt tillämpa de förfaranden som föreskrivs i samband med klagomål på detta område. Ombudsmannen ska utarbeta lämpliga slutsatser i detta avseende.

Ombudsmannen ska inom sitt kansli utse en person eller inrätta en struktur med sakkunskap i fråga om trakasserier som i rätt tid kan bedöma om trakasserier av varje slag och karaktär, inklusive sexuella trakasserier, hanteras på ett tillfredsställande sätt inom unionens institutioner, byråer och organ, och vid behov tillhandahålla deras tjänstemän och övriga anställda råd.

Artikel 15

Ombudsmannen ska ha samma säte som Europaparlamentet.

Artikel 16

Alla meddelanden till medlemsstaternas nationella myndigheter för genomförandet av denna förordning ska gå via medlemsstaternas ständiga representationer vid unionen.

Artikel 17

Ombudsmannen ska anta bestämmelser för genomförandet av denna förordning. Dessa ska vara förenliga med denna förordning och omfatta åtminstone bestämmelser om

| a) | processuella rättigheter för klaganden och institutionen, organet eller byrån i fråga, |
| --- | --- |

a)

processuella rättigheter för klaganden och institutionen, organet eller byrån i fråga,

| b) | säkerställande av skyddet för tjänstemän eller övriga anställda som rapporterar om fall av sexuella trakasserier och överträdelser av unionsrätten inom unionens institutioner, organ eller byråer i enlighet med artikel 22a i tjänsteföreskrifterna (”visselblåsning”), |
| --- | --- |

b)

säkerställande av skyddet för tjänstemän eller övriga anställda som rapporterar om fall av sexuella trakasserier och överträdelser av unionsrätten inom unionens institutioner, organ eller byråer i enlighet med artikel 22a i tjänsteföreskrifterna (”visselblåsning”),

| c) | mottagande, behandling och avslutande av ett klagomål, |
| --- | --- |

c)

mottagande, behandling och avslutande av ett klagomål,

| d) | undersökningar på eget initiativ, |
| --- | --- |

d)

undersökningar på eget initiativ,

| e) | uppföljningsundersökningar och |
| --- | --- |

e)

uppföljningsundersökningar och

| f) | informationsinsamling. |
| --- | --- |

f)

informationsinsamling.

Artikel 18

Beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom ska upphöra att gälla.

Artikel 19

Denna förordning träder i kraft den första dagen i den månad som följer på offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (EGT L 113, 4.5.1994, s. 15).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

3

(4)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

4

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 12 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/191

---

P8_TA(2019)0063

Partnerskapsavtalet om fiske mellan Elfenbenskusten och EU (2018–2024) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10858/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10858/2018),

| — | med beaktande av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10856/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket, led a v, och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket, led a v, och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0387/2018),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 februari 2019 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 12 februari 2019 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0030/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0030/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0064.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/192

---

P8_TA(2019)0064

Partnerskapsavtalet om fiske mellan Elfenbenskusten och EU (2018–2024) (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018-2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

(2020/C 449/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10858/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10858/2018),

| — | med beaktande av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Elfenbenskusten (2018–2024) (10856/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0387/2018),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till beslut (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till beslut (1),

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0034/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0034/2019), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen och Elfenbenskustens regering har förhandlat fram ett nytt partnerskapsavtal om hållbart fiske (partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten) och ett genomförandeprotokoll för en sexårsperiod. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen och Elfenbenskustens regering har förhandlat fram ett nytt partnerskapsavtal om hållbart fiske (partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten) och ett genomförandeprotokoll för en sexårsperiod.

| B. | Det övergripande syftet med partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten är att öka fiskesamarbetet mellan EU och Elfenbenskusten, vilket ligger i båda parters intresse, genom att främja en politik för hållbart fiske och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Elfenbenskustens exklusiva ekonomiska zon (EEZ). |
| --- | --- |

B.

Det övergripande syftet med partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten är att öka fiskesamarbetet mellan EU och Elfenbenskusten, vilket ligger i båda parters intresse, genom att främja en politik för hållbart fiske och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Elfenbenskustens exklusiva ekonomiska zon (EEZ).

| C. | Utnyttjandet av fiskemöjligheterna inom ramen för det tidigare partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten uppgick i genomsnitt till 79 procent, vilket på det stora hela anses vara en tillfredsställande nivå. Under denna period utnyttjades de tillgängliga fiskemöjligheterna emellertid inte av långrevsfartyg. |
| --- | --- |

C.

Utnyttjandet av fiskemöjligheterna inom ramen för det tidigare partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten uppgick i genomsnitt till 79 procent, vilket på det stora hela anses vara en tillfredsställande nivå. Under denna period utnyttjades de tillgängliga fiskemöjligheterna emellertid inte av långrevsfartyg.

| D. | Att partnerskapsavtalen om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten har ingåtts ett efter ett har bidragit till Elfenbenskustens ekonomi i den utsträckning som lokala sjömän och Abidjans hamn och konserveringsanläggningar har använts, bifångsterna från EU:s notfartyg för tonfiskfiske har utnyttjats och den lokala övervakningskapaciteten har stärkts (även om den generellt sett anses vara relativt låg). |
| --- | --- |

D.

Att partnerskapsavtalen om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten har ingåtts ett efter ett har bidragit till Elfenbenskustens ekonomi i den utsträckning som lokala sjömän och Abidjans hamn och konserveringsanläggningar har använts, bifångsterna från EU:s notfartyg för tonfiskfiske har utnyttjats och den lokala övervakningskapaciteten har stärkts (även om den generellt sett anses vara relativt låg).

| E. | Partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten bör främja en mer effektiv och hållbar utveckling av Elfenbenskustens fiskesamhällen och av närstående industri och verksamhet. Det stöd som ska tillhandahållas enligt protokollet måste vara förenligt med de nationella utvecklingsplanerna – särskilt den strategiska planen för utveckling av uppfödning, fiske och vattenbruk (PSDEPA) – och handlingsplanen för blå tillväxt, som utarbetats tillsammans med FN för att öka produktionen inom sektorn och göra den mer professionell, i syfte att tillgodose befolkningens behov av livsmedel och sysselsättning. Enligt ovannämnda strategiska plan krävs det en budget på mer än 140 miljoner euro för att dessa mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

E.

Partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten bör främja en mer effektiv och hållbar utveckling av Elfenbenskustens fiskesamhällen och av närstående industri och verksamhet. Det stöd som ska tillhandahållas enligt protokollet måste vara förenligt med de nationella utvecklingsplanerna – särskilt den strategiska planen för utveckling av uppfödning, fiske och vattenbruk (PSDEPA) – och handlingsplanen för blå tillväxt, som utarbetats tillsammans med FN för att öka produktionen inom sektorn och göra den mer professionell, i syfte att tillgodose befolkningens behov av livsmedel och sysselsättning. Enligt ovannämnda strategiska plan krävs det en budget på mer än 140 miljoner euro för att dessa mål ska kunna uppnås.

| F. | EU bidrar genom Europeiska utvecklingsfonden med en flerårig budget på 273 miljoner euro till Elfenbenskusten, med fokus på bland annat infrastruktur, hälso- och sjukvård och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

F.

EU bidrar genom Europeiska utvecklingsfonden med en flerårig budget på 273 miljoner euro till Elfenbenskusten, med fokus på bland annat infrastruktur, hälso- och sjukvård och humanitärt bistånd.

| 1. | Europaparlamentet anser att partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten bör eftersträva följande två mål som är lika viktiga: 1) Att ge EU-fartyg fiskemöjligheter i Elfenbenskustens EEZ på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och utan att det inkräktar på de bevarande- och förvaltningsåtgärder som vidtas av de regionala organisationer som Elfenbenskusten tillhör – främst Iccat – och utan att det tillgängliga överskottet överskrids. 2) Att främja samarbete mellan EU och Elfenbenskusten, som syftar till en politik för hållbart fiske och ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna i Elfenbenskustens fiskezon, och att bidra till en hållbar utveckling av fiskerisektorn i Elfenbenskusten genom ekonomiskt, finansiellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete, utan att Elfenbenskustens suveränitet och strategier i fråga om denna utveckling undergrävs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmärksammar resultaten av den retrospektiva och framåtblickande bedömning av protokollet till partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten som gjordes i september 2017, där det framgår att protokollet till partnerskapsavtalet om hållbart fiske för 2013–2018 på det hela taget har visat sig vara effektivt och ändamålsenligt för de berörda intressena och förenligt med Elfenbenskustens sektorspolitik samt i hög grad är accepterat av berörda parter, och där det rekommenderas att ett nytt protokoll ingås. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet håller fast vid att man i samband med genomförandet och en eventuell översyn och/eller förlängning av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Elfenbenskusten med tillhörande protokoll måste beakta och anpassa dem till den strategiska planen (PSDEPA) och handlingsplanen för blå tillväxt för utvecklingen av Elfenbenskustens fiskerisektor, och att man särskilt bör inrikta sig på följande:






  — | Förbättra styrningen: utarbeta och godkänna lagstiftning och bygga vidare på förvaltningsplaner. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Förbättra styrningen: utarbeta och godkänna lagstiftning och bygga vidare på förvaltningsplaner.

| — | Stärka kontrollen och övervakningen i Elfenbenskustens EEZ. |
| --- | --- |

—

Stärka kontrollen och övervakningen i Elfenbenskustens EEZ.

| — | Stärka åtgärderna för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske), även i inlandsvatten. |
| --- | --- |

—

Stärka åtgärderna för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske), även i inlandsvatten.

| — | Möjliggöra bygge och/eller renovering av landningskajer och hamnar, vilket bör inbegripa – men inte begränsas till – hamnen i Abidjan. |
| --- | --- |

—

Möjliggöra bygge och/eller renovering av landningskajer och hamnar, vilket bör inbegripa – men inte begränsas till – hamnen i Abidjan.

| — | Förbättra förhållandena i rökerier, särskilt för kvinnor, och därmed skapa ett effektivare konserveringssystem. |
| --- | --- |

—

Förbättra förhållandena i rökerier, särskilt för kvinnor, och därmed skapa ett effektivare konserveringssystem.

| — | Stödja en förbättring av arbetsvillkoren för kvinnor, som är de som i första hand hanterar bifångster. |
| --- | --- |

—

Stödja en förbättring av arbetsvillkoren för kvinnor, som är de som i första hand hanterar bifångster.

| — | Inrätta marina skyddsområden. |
| --- | --- |

—

Inrätta marina skyddsområden.

| — | Stärka partnerskapen med tredjeländer i form av fiskeavtal och säkerställa öppenhet genom att offentliggöra innehållet i dessa avtal samt även genom att inrätta ett regionalt program för utbildning och användning av observatörer. |
| --- | --- |

—

Stärka partnerskapen med tredjeländer i form av fiskeavtal och säkerställa öppenhet genom att offentliggöra innehållet i dessa avtal samt även genom att inrätta ett regionalt program för utbildning och användning av observatörer.

| — | Möjliggöra uppbyggnad av fiskmarknader. |
| --- | --- |

—

Möjliggöra uppbyggnad av fiskmarknader.

| — | Möjliggöra ett stärkande av organisationer som företräder män och kvinnor inom fiskenäringen, särskilt dem som arbetar med småskaligt fiske, och på så sätt bidra till att stärka den tekniska kapaciteten, förvaltnings- och förhandlingskapaciteten. |
| --- | --- |

—

Möjliggöra ett stärkande av organisationer som företräder män och kvinnor inom fiskenäringen, särskilt dem som arbetar med småskaligt fiske, och på så sätt bidra till att stärka den tekniska kapaciteten, förvaltnings- och förhandlingskapaciteten.

| — | Inrätta och/eller modernisera grund- och yrkesutbildningsanstalter och därmed öka kompetensnivån hos fiskare och sjömän. |
| --- | --- |

—

Inrätta och/eller modernisera grund- och yrkesutbildningsanstalter och därmed öka kompetensnivån hos fiskare och sjömän.

| — | Förbättra den vetenskapliga forskningskapaciteten och möjligheterna att övervaka fiskeresurserna. |
| --- | --- |

—

Förbättra den vetenskapliga forskningskapaciteten och möjligheterna att övervaka fiskeresurserna.

| — | Förbättra de marina resursernas hållbarhet rent allmänt. |
| --- | --- |

—

Förbättra de marina resursernas hållbarhet rent allmänt.

| 4. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna om anställning av sjömän från AVS-länderna för EU:s fiskefartyg skulle kunna vara mer långtgående än 20 procent av besättningen. Parlamentet upprepar att ILO:s principer måste följas, och förespråkar i synnerhet att ILO:s konvention nr 188 undertecknas, vilket innebär en skyldighet att följa de allmänna principerna om föreningsfrihet och rätten till kollektiva förhandlingar för arbetstagare samt om icke-diskriminering i arbetslivet och på arbetsplatsen. Parlamentet begär också att hänsyn ska tas till kraven från lokala fackföreningar för sjömän på att socialförsäkring, hälso- och sjukvårdsförsäkring och pensionsförsäkring för sjömän från AVS-länderna ska omsättas bättre i praktiken. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att det vore intressant att ta fram information om de fördelar som tillämpningen av protokollet medför för de lokala ekonomierna (sysselsättning, infrastruktur, samhällsförbättringar). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att det krävs fler och mer tillförlitliga uppgifter om alla fångster (målarter och bifångster) och om fiskeresursernas tillstånd och att genomförandet av sektorsstödet måste förbättras, så att man ska kunna bedöma mer exakt hur avtalet påverkar det marina ekosystemet och fiskesamhällena. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att säkerställa att de organ med ansvar för att övervaka genomförandet av avtalet, däribland en gemensam vetenskaplig kommitté som ska inrättas för detta ändamål, kan arbeta på ett regelbundet och öppet sätt, med deltagande av organisationer för småskaliga fiskare och för kvinnor som arbetar vid fiskrökerier, fackföreningar, företrädare för kustsamhällena samt civilsamhällesorganisationer i Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin politik för samarbete med och officiellt utvecklingsbistånd till Elfenbenskusten beakta att Europeiska utvecklingsfonden och det sektorsstöd som fastställs i detta partnerskapsavtal om hållbart fiske bör komplettera varandra för att snabbare och mer effektivt bidra till stärkandet av lokala fiskesamhällen och till Elfenbenskustens fulla utövande av sin suveränitet över landets resurser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med kraft uppmuntra Elfenbenskusten att använda det ekonomiska bidrag som beviljas genom protokollet för att stärka landets nationella fiskerinäring, främja efterfrågan på lokala investeringar och industriprojekt och skapa lokala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet och offentliggöra protokollen och slutsatserna från de sammanträden som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet, det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 4 i protokollet och resultaten av de årliga utvärderingarna. Kommissionen uppmanas också att underlätta för parlamentets företrädare att delta som observatörer i den gemensamma kommitténs möten och att uppmuntra deltagandet av fiskesamhällen i Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser protokollet och dess eventuella förlängning, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till regeringen och parlamentet i Republiken Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0063.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/195

---

P8_TA(2019)0065

Partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Marocko ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko, dess genomförandeprotokoll och skriftväxlingen som åtföljer avtalet (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14367/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14367/2018),

| — | med beaktande av utkastet till partnerskapsavtal om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko, dess genomförandeprotokoll och den skriftväxling som åtföljer det avtalet (12983/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till partnerskapsavtal om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko, dess genomförandeprotokoll och den skriftväxling som åtföljer det avtalet (12983/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v, och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v, och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0033/2019),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A8-0027/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A8-0027/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/196

---

P8_TA(2019)0066

Avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (10784/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (10784/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (10788/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (10788/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0431/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0431/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0016/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A8-0016/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och de övriga avtalsslutande parternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/197 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/197

---

P8_TA(2019)0067

Protokoll till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan EU och Mexiko (Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett tredje tilläggsprotokoll till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15383/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15383/2017),

| — | med beaktande av utkastet till det tredje tilläggsprotokollet till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (15410/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det tredje tilläggsprotokollet till avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (15410/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 211 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0489/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 211 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0489/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0066/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0066/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Mexikos förenta stater. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/198 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/198

---

P8_TA(2019)0068

EU-programmet för bedrägeribekämpning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av EU-programmet för bedrägeribekämpning (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0386),

| — | med beaktande av artiklarna 325 och 33 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 325 och 33 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0236/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 15 november 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 15 november 2018 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A8-0064/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A8-0064/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att den finansieringsram som specificeras i lagstiftningsförslaget endast är en vägledning för den lagstiftande myndigheten och att denna ram inte kan fastställas förrän en överenskommelse nåtts om förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 10, 10.1.2019, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2018)0211

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) /... om inrättande av EU-programmet för bedrägeribekämpning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 33 och 325,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen och medlemsstaterna bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Unionen bör stödja verksamhet inom dessa områden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen och medlemsstaterna bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Unionen bör stödja verksamhet inom dessa områden.

| (2) | Tidigare stöd för sådan verksamhet har gjort det möjligt att stärka unionens och medlemsstaternas verksamheter för att bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen, nämligen genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG (3) (Hercules-programmet), som ändrades och förlängdes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 878/2007/EG (4) (Herkules II-programmet), som upphävdes och ersattes med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 (5) (Herkules III-programmet).. |
| --- | --- |

(2)

Tidigare stöd för sådan verksamhet har gjort det möjligt att stärka unionens och medlemsstaternas verksamheter för att bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen, nämligen genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG (3) (Hercules-programmet), som ändrades och förlängdes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 878/2007/EG (4) (Herkules II-programmet), som upphävdes och ersattes med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 (5) (Herkules III-programmet)..

| (3) | Att stödja medlemsstaternas, kandidatländernas och potentiella kandidatländers rapportering av oriktigheter och bedrägeri som skadar unionens ekonomiska intressen genom systemet för hantering av oriktigheter (Irregularity Management System – IMS) är ett krav för programperioden 2014–2020 och framåt i sektorslagstiftningen för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (6), Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (7), asyl-, migrations- och integrationsfonden och instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (8), fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (9) samt instrumentet för stöd inför anslutningen (10). IMS är ett säkert elektroniskt kommunikationsverktyg som underlättar medlemsstaternas, kandidatländernas och potentiella kandidatländers skyldighet att rapportera upptäckta oriktigheter och som stöder hanteringen och analysen av oriktigheter. |
| --- | --- |

(3)

Att stödja medlemsstaternas, kandidatländernas och potentiella kandidatländers rapportering av oriktigheter och bedrägeri som skadar unionens ekonomiska intressen genom systemet för hantering av oriktigheter (Irregularity Management System – IMS) är ett krav för programperioden 2014–2020 och framåt i sektorslagstiftningen för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (6), Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (7), asyl-, migrations- och integrationsfonden och instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (8), fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (9) samt instrumentet för stöd inför anslutningen (10). IMS är ett säkert elektroniskt kommunikationsverktyg som underlättar medlemsstaternas, kandidatländernas och potentiella kandidatländers skyldighet att rapportera upptäckta oriktigheter och som stöder hanteringen och analysen av oriktigheter.

| (3a) | Det är nödvändigt att kompensera för det breda spektrumet av rättsliga och administrativa system i medlemsstaterna för att det ska gå att få bukt med oegentligheter och bekämpa bedrägerier. Variationerna i antalet oriktigheter kan kopplas till hur de fleråriga programcyklerna framskrider och till sen rapportering. Allt detta kräver att det inrättas ett enhetligt system för insamling av uppgifter om oriktigheter och fall av bedrägerier i medlemsstaterna, i syfte att standardisera rapporteringsprocessen och säkerställa kvalitet och jämförbarhet mellan de uppgifter som lämnas. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3a)

Det är nödvändigt att kompensera för det breda spektrumet av rättsliga och administrativa system i medlemsstaterna för att det ska gå att få bukt med oegentligheter och bekämpa bedrägerier. Variationerna i antalet oriktigheter kan kopplas till hur de fleråriga programcyklerna framskrider och till sen rapportering. Allt detta kräver att det inrättas ett enhetligt system för insamling av uppgifter om oriktigheter och fall av bedrägerier i medlemsstaterna, i syfte att standardisera rapporteringsprocessen och säkerställa kvalitet och jämförbarhet mellan de uppgifter som lämnas. [Ändr. 1]

| (3b) | Vikten av de förebyggande åtgärder som vidtas av kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) är odiskutabel, liksom förstärkningen av genomförandet av systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) och informationssystemet för bedrägeribekämpning (Afis) och slutförandet av de nationella bedrägeribekämpningsstrategierna. Inom ramen för dessa verksamheter måste det utarbetas en ram för digitaliseringen av alla processer i genomförandet av unionens politik (inbegripet uppmaningar att lämna förslag, tillämpning, utvärdering, genomförande och betalningar), som ska tillämpas av alla medlemsstater. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(3b)

Vikten av de förebyggande åtgärder som vidtas av kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) är odiskutabel, liksom förstärkningen av genomförandet av systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) och informationssystemet för bedrägeribekämpning (Afis) och slutförandet av de nationella bedrägeribekämpningsstrategierna. Inom ramen för dessa verksamheter måste det utarbetas en ram för digitaliseringen av alla processer i genomförandet av unionens politik (inbegripet uppmaningar att lämna förslag, tillämpning, utvärdering, genomförande och betalningar), som ska tillämpas av alla medlemsstater. [Ändr. 2]

| (4) | Rådets förordning (EG) nr 515/97 (11) och rådets beslut 2009/917/RIF (12) föreskriver att unionen ska stödja ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter, och samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen. |
| --- | --- |

(4)

Rådets förordning (EG) nr 515/97 (11) och rådets beslut 2009/917/RIF (12) föreskriver att unionen ska stödja ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter, och samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen.

| (5) | Detta stöd ges till ett flertal operativa verksamheter. Detta inbegriper informationssystemet för bedrägeribekämpning (Afis), en it-plattform som består av en uppsättning program som drivs inom ett gemensamt informationssystem som förvaltas av kommissionen. IMS drivs också inom Afis-plattformen. Ett sådant system förutsätter en stabil och förutsägbar finansiering under åren för att säkerställa dess hållbarhet. |
| --- | --- |

(5)

Detta stöd ges till ett flertal operativa verksamheter. Detta inbegriper informationssystemet för bedrägeribekämpning (Afis), en it-plattform som består av en uppsättning program som drivs inom ett gemensamt informationssystem som förvaltas av kommissionen. IMS drivs också inom Afis-plattformen. Ett sådant system förutsätter en stabil och förutsägbar finansiering under åren för att säkerställa dess hållbarhet.

| (6) | Unionens stöd på områdena skydd av unionens ekonomiska intressen, rapportering av oriktigheter samt ömsesidigt administrativt bistånd och samarbete i tull- och jordbrukslagstiftningen bör integreras i ett enda program, EU-programmet för bedrägeribekämpning (nedan kallat programmet) för att öka synergieffekter och budgetflexibilitet samt förenkla förvaltningen
  , utan att detta påverkar en effektiv kontroll från medlagstiftarnas sida av programmets genomförande
  . [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(6)

Unionens stöd på områdena skydd av unionens ekonomiska intressen, rapportering av oriktigheter samt ömsesidigt administrativt bistånd och samarbete i tull- och jordbrukslagstiftningen bör integreras i ett enda program, EU-programmet för bedrägeribekämpning (nedan kallat programmet) för att öka synergieffekter och budgetflexibilitet samt förenkla förvaltningen
  , utan att detta påverkar en effektiv kontroll från medlagstiftarnas sida av programmets genomförande
  . [Ändr. 3]

| (7) | Programmet kombinerar därför en del i linje med Herkulesprogrammet, en annan del som säkerställer finansieringen av IMS och en tredje del som finansierar verksamhet som uppdragits åt kommissionen enligt förordning (EG) nr 515/97, inbegripet Afis-plattformen. |
| --- | --- |

(7)

Programmet kombinerar därför en del i linje med Herkulesprogrammet, en annan del som säkerställer finansieringen av IMS och en tredje del som finansierar verksamhet som uppdragits åt kommissionen enligt förordning (EG) nr 515/97, inbegripet Afis-plattformen.

| (7a) | Skyddet av unionens ekonomiska intressen bör inriktas på alla aspekter av unionens budget, både på inkomstsidan och på utgiftssidan. I detta sammanhang bör vederbörlig hänsyn tas till det faktum att programmet är det enda program som specifikt är avsett att skydda utgiftssidan i unionens budget. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(7a)

Skyddet av unionens ekonomiska intressen bör inriktas på alla aspekter av unionens budget, både på inkomstsidan och på utgiftssidan. I detta sammanhang bör vederbörlig hänsyn tas till det faktum att programmet är det enda program som specifikt är avsett att skydda utgiftssidan i unionens budget. [Ändr. 4]

| (8) | Afis-plattformen omfattar flera informationssystem, inbegripet tullinformationssystemet (TIS). TIS är ett automatiserat informationssystem som syftar till att bistå medlemsstaterna med att förebygga, utreda och lagföra verksamhet som utgör överträdelser av tull- eller jordbrukslagstiftningen och som genom att påskynda informationsspridningen bidrar till att öka effektiviteten i tullmyndigheternas samarbets- och kontrollförfaranden. TIS täcker både fall av administrativt och polisiärt samarbete i en gemensam infrastruktur. TIS upprättades för administrativt samarbete genom förordning (EG) nr 515/97, som antogs på grundval av artiklarna 33 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
  TIS upprättades för polisiärt samarbete genom beslut (EU) 2009/917/RIF, som antogs på grundval av artiklarna 30.1 a och 34.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Polissamarbetsdimensionen i TIS kan tekniskt inte skiljas från den administrativa, eftersom båda aspekterna drivs inom ett enda it-system. Med tanke på att TIS bara är ett av flera informationssystem inom ramen för Afis och att antalet polissamarbetsfall är lägre än antalet fall av administrativt samarbet i TIS, anses polissamarbetet i Afis vara accessoriskt till det administrativa samarbetet. |
| --- | --- |

(8)

Afis-plattformen omfattar flera informationssystem, inbegripet tullinformationssystemet (TIS). TIS är ett automatiserat informationssystem som syftar till att bistå medlemsstaterna med att förebygga, utreda och lagföra verksamhet som utgör överträdelser av tull- eller jordbrukslagstiftningen och som genom att påskynda informationsspridningen bidrar till att öka effektiviteten i tullmyndigheternas samarbets- och kontrollförfaranden. TIS täcker både fall av administrativt och polisiärt samarbete i en gemensam infrastruktur. TIS upprättades för administrativt samarbete genom förordning (EG) nr 515/97, som antogs på grundval av artiklarna 33 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

TIS upprättades för polisiärt samarbete genom beslut (EU) 2009/917/RIF, som antogs på grundval av artiklarna 30.1 a och 34.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Polissamarbetsdimensionen i TIS kan tekniskt inte skiljas från den administrativa, eftersom båda aspekterna drivs inom ett enda it-system. Med tanke på att TIS bara är ett av flera informationssystem inom ramen för Afis och att antalet polissamarbetsfall är lägre än antalet fall av administrativt samarbet i TIS, anses polissamarbetet i Afis vara accessoriskt till det administrativa samarbetet.

| (9) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid, som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska uppdateras i enlighet med det nya inter-institutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (13)] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(9)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid, som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska uppdateras i enlighet med det nya inter-institutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (13)] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (10) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och reglerar särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande och föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar.
  Kontrakt som finansieras helt eller delvis genom unionens budget inom ramen för programmet omfattas därför bland annat av principerna om transparens, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering, medan bidrag även omfattas av principerna om samfinansiering, icke-kumulativ tilldelning och icke-dubbelfinansiering, icke-retroaktivitet och icke-vinst.
  Regler som antas på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avser också skyddet av unionens budget vid allmänna brister i medlemsstaternas rättsstatsprincip, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en effektiv EU-finansiering. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(10)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och reglerar särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande och föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar.
  Kontrakt som finansieras helt eller delvis genom unionens budget inom ramen för programmet omfattas därför bland annat av principerna om transparens, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering, medan bidrag även omfattas av principerna om samfinansiering, icke-kumulativ tilldelning och icke-dubbelfinansiering, icke-retroaktivitet och icke-vinst.
  Regler som antas på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avser också skyddet av unionens budget vid allmänna brister i medlemsstaternas rättsstatsprincip, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en effektiv EU-finansiering. [Ändr. 5]

| (11) | Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat. Hänsyn ska särskilt tas till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. Detta bör omfatta användningen av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat. Hänsyn ska särskilt tas till kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. Detta bör omfatta användningen av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnader i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

| (11a) | Den maximala samfinansieringsgraden för bidrag som tilldelas enligt programmet bör inte överskrida 80 % av de stödberättigande kostnaderna. I vederbörligen motiverade undantagsfall som anges i arbetsprogrammet, t.ex. fall som gäller medlemsstater som befinner sig i ett riskabelt läge vad gäller unionens ekonomiska intressen, får den maximala samfinansieringsgraden inte överstiga 90 % av de stödberättigande kostnaderna. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(11a)

Den maximala samfinansieringsgraden för bidrag som tilldelas enligt programmet bör inte överskrida 80 % av de stödberättigande kostnaderna. I vederbörligen motiverade undantagsfall som anges i arbetsprogrammet, t.ex. fall som gäller medlemsstater som befinner sig i ett riskabelt läge vad gäller unionens ekonomiska intressen, får den maximala samfinansieringsgraden inte överstiga 90 % av de stödberättigande kostnaderna. [Ändr. 6]

| (12) | För att säkerställa kontinuitet inom ramen för programmet för finansieringen av all verksamhet som uppdragits åt kommissionen enligt förordning (EG) nr 515/97, inbegripet Afis-plattformen, innehåller bilaga I en vägledande förteckning över verksamheter som ska finansieras. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa kontinuitet inom ramen för programmet för finansieringen av all verksamhet som uppdragits åt kommissionen enligt förordning (EG) nr 515/97, inbegripet Afis-plattformen, innehåller bilaga I en vägledande förteckning över verksamheter som ska finansieras.

| (12a) | Kommissionen bör anta arbetsprogrammen i enlighet med artikel 110 i budgetförordningen. Arbetsprogrammen bör innehålla en kortfattad beskrivning av de insatser som ska finansieras, uppgifter om finansieringsbelopp för varje åtgärd, en vägledande tidsplan för åtgärdernas genomförande samt den maximala andelen för samfinansiering av bidrag. När kommissionen utarbetar arbetsprogrammet bör den ta hänsyn till de prioriteringar som Europaparlamentet gett uttryck för inom ramen för den årliga utvärderingen av skyddet av unionens ekonomiska intressen. Arbetsprogrammet bör offentliggöras på kommissionens webbplats och översändas till Europaparlamentet. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(12a)

Kommissionen bör anta arbetsprogrammen i enlighet med artikel 110 i budgetförordningen. Arbetsprogrammen bör innehålla en kortfattad beskrivning av de insatser som ska finansieras, uppgifter om finansieringsbelopp för varje åtgärd, en vägledande tidsplan för åtgärdernas genomförande samt den maximala andelen för samfinansiering av bidrag. När kommissionen utarbetar arbetsprogrammet bör den ta hänsyn till de prioriteringar som Europaparlamentet gett uttryck för inom ramen för den årliga utvärderingen av skyddet av unionens ekonomiska intressen. Arbetsprogrammet bör offentliggöras på kommissionens webbplats och översändas till Europaparlamentet. [Ändr. 7]

| (12b) | Åtgärder bör vara stödberättigande på grundval av deras förmåga att uppnå de särskilda mål för programmet som avses i artikel 2. Dessa kan omfatta tillhandahållande av särskilt tekniskt bistånd till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, såsom tillhandahållande av särskild kunskap, specialiserad och tekniskt avancerad utrustning och effektiva it-verktyg, säkerställande av nödvändigt stöd och underlättande av utredningar, i synnerhet genom gemensamma utredningsgrupper och gränsöverskridande insatser, eller utökning av personalutbytet i samband med vissa projekt. Stödberättigande åtgärder kan också omfatta särskild specialiserad utbildning, workshoppar om riskanalys samt, när så är lämpligt, konferenser och studier. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(12b)

Åtgärder bör vara stödberättigande på grundval av deras förmåga att uppnå de särskilda mål för programmet som avses i artikel 2. Dessa kan omfatta tillhandahållande av särskilt tekniskt bistånd till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, såsom tillhandahållande av särskild kunskap, specialiserad och tekniskt avancerad utrustning och effektiva it-verktyg, säkerställande av nödvändigt stöd och underlättande av utredningar, i synnerhet genom gemensamma utredningsgrupper och gränsöverskridande insatser, eller utökning av personalutbytet i samband med vissa projekt. Stödberättigande åtgärder kan också omfatta särskild specialiserad utbildning, workshoppar om riskanalys samt, när så är lämpligt, konferenser och studier. [Ändr. 8]

| (13) | Inköp av utrustning genom unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (14) kan ha en positiv inverkan på bekämpning av bedrägerier som skadar EU:s ekonomiska intressen. Det finns ett gemensamt ansvar för unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning och programmet för att undvika dubbelarbete inom unionens stöd. Programmets stöd bör i huvudsak inriktas på förvärv av sådana typer av utrustning som inte omfattas av tillämpningsområdet för unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning eller av utrustning för vilka mottagarna är andra myndigheter än de myndigheter som berörs av unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning.
  Dessutom bör det finnas en tydlig koppling mellan effekterna av den finansierade utrustningen och skyddet av unionens ekonomiska intressen.
  Vid utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen bör det säkerställas att man undviker dubbelarbete
  samt skapar synergier mellan programmet och andra relevanta program på områden som rättsliga och inrikes frågor och tullfrågor
  . [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(13)

Inköp av utrustning genom unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (14) kan ha en positiv inverkan på bekämpning av bedrägerier som skadar EU:s ekonomiska intressen. Det finns ett gemensamt ansvar för unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning och programmet för att undvika dubbelarbete inom unionens stöd. Programmets stöd bör i huvudsak inriktas på förvärv av sådana typer av utrustning som inte omfattas av tillämpningsområdet för unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning eller av utrustning för vilka mottagarna är andra myndigheter än de myndigheter som berörs av unionens instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning.
  Dessutom bör det finnas en tydlig koppling mellan effekterna av den finansierade utrustningen och skyddet av unionens ekonomiska intressen.
  Vid utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen bör det säkerställas att man undviker dubbelarbete
  samt skapar synergier mellan programmet och andra relevanta program på områden som rättsliga och inrikes frågor och tullfrågor
  . [Ändr. 9]

| (13a) | Programmet stöder samarbete mellan medlemsstaternas administrativa och brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och kommissionen, inbegripet Olaf, samt andra relevanta unionsorgan och byråer, såsom byrån för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), i syfte att säkerställa ett effektivare skydd för unionens ekonomiska intressen. Det kommer också att stödja samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten i detta avseende, så snart denna myndighet börjat utföra sina uppgifter. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(13a)

Programmet stöder samarbete mellan medlemsstaternas administrativa och brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och kommissionen, inbegripet Olaf, samt andra relevanta unionsorgan och byråer, såsom byrån för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), i syfte att säkerställa ett effektivare skydd för unionens ekonomiska intressen. Det kommer också att stödja samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten i detta avseende, så snart denna myndighet börjat utföra sina uppgifter. [Ändr. 10]

| (14) | Programmet bör vara öppet för deltagande av länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Det bör också vara öppet för deltagande av anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, samt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och de allmänna villkor och bestämmelser för deltagande i unionens program som gäller för dessa länder enligt respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller liknande arrangemang. Programmet bör också vara öppet för andra tredjeländer, under förutsättning att de
  har ett associeringsavtal eller
  ingår ett särskilt avtal om deras

  sitt
  deltagande i unionens program. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(14)

Programmet bör vara öppet för deltagande av länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Det bör också vara öppet för deltagande av anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, samt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och de allmänna villkor och bestämmelser för deltagande i unionens program som gäller för dessa länder enligt respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller liknande arrangemang. Programmet bör också vara öppet för andra tredjeländer, under förutsättning att de
  har ett associeringsavtal eller
  ingår ett särskilt avtal om deras

  sitt
  deltagande i unionens program. [Ändr. 11]

| (15) | Med beaktande av tidigare utvärderingar av Herkulesprogrammen och för att stärka programmet, bör ett särskilt deltagande av rättssubjekt som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet i undantagsfall vara möjligt, utan att dessa rättssubjekt behöver bära kostnaden för sitt deltagande. |
| --- | --- |

(15)

Med beaktande av tidigare utvärderingar av Herkulesprogrammen och för att stärka programmet, bör ett särskilt deltagande av rättssubjekt som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet i undantagsfall vara möjligt, utan att dessa rättssubjekt behöver bära kostnaden för sitt deltagande.

| (15a) | Deltagande för enheter som är etablerade i länder som har ett associeringsavtal med unionen bör särskilt uppmuntras, i syfte att stärka skyddet av unionens ekonomiska intressen genom samarbete i tullfrågor och utbyte av bästa praxis, särskilt när det gäller metoder för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen och när det gäller att hantera utmaningar som är kopplade till ny teknisk utveckling. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(15a)

Deltagande för enheter som är etablerade i länder som har ett associeringsavtal med unionen bör särskilt uppmuntras, i syfte att stärka skyddet av unionens ekonomiska intressen genom samarbete i tullfrågor och utbyte av bästa praxis, särskilt när det gäller metoder för att bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen och när det gäller att hantera utmaningar som är kopplade till ny teknisk utveckling. [Ändr. 12]

| (16) | Programmet bör genomföras med beaktande av de rekommendationer och åtgärder som anges i kommissionens meddelande av den 6 juni 2013 med titeln Upptrappning av kampen mot cigarettsmuggling och andra former av olaglig handel med tobaksprodukter – en omfattande EU-strategi (15), samt lägesrapporten om genomförandet av detta meddelande den 12 maj 2017 (16). |
| --- | --- |

(16)

Programmet bör genomföras med beaktande av de rekommendationer och åtgärder som anges i kommissionens meddelande av den 6 juni 2013 med titeln Upptrappning av kampen mot cigarettsmuggling och andra former av olaglig handel med tobaksprodukter – en omfattande EU-strategi (15), samt lägesrapporten om genomförandet av detta meddelande den 12 maj 2017 (16).

| (17) | Under 2016 ratificerade unionen protokollet för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror till Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll (nedan kallat protokollet). Protokollet bör syfta till att skydda unionens ekonomiska intressen när det gäller bekämpning av gränsöverskridande olaglig handel med tobak, som förorsakar inkomstförluster. Programmet bör stödja sekretariatet för Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll, i dess funktioner som rör protokollet. Det bör också stödja andra aktiviteter som anordnas av sekretariatet i samband med bekämpning av olaglig handel med tobaksvaror. |
| --- | --- |

(17)

Under 2016 ratificerade unionen protokollet för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror till Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll (nedan kallat protokollet). Protokollet bör syfta till att skydda unionens ekonomiska intressen när det gäller bekämpning av gränsöverskridande olaglig handel med tobak, som förorsakar inkomstförluster. Programmet bör stödja sekretariatet för Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll, i dess funktioner som rör protokollet. Det bör också stödja andra aktiviteter som anordnas av sekretariatet i samband med bekämpning av olaglig handel med tobaksvaror.

| (18) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (17), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (18), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (19) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (20), ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, administrativa sanktioner.
  I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen till fullo samarbeta för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (17), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (18), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (19) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (20), ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, administrativa sanktioner.

I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (21). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen till fullo samarbeta för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (19) | Tredjeländer som ingår i EES får delta i unionens program i samband med det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, som ligger till grund för genomförandet av programmen genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att den ansvariga utanordnaren, Olaf och Europeiska revisionsrätten ska beviljas nödvändiga rättigheter och tillgång för att de ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(19)

Tredjeländer som ingår i EES får delta i unionens program i samband med det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, som ligger till grund för genomförandet av programmen genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att den ansvariga utanordnaren, Olaf och Europeiska revisionsrätten ska beviljas nödvändiga rättigheter och tillgång för att de ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (20) | |
| --- | --- |

(20)

| (21) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (22)] är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (22)] är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (22) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (23) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav

  rapporteringskrav, närmare bestämt om resultat, övervakning och utvärdering
  , samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser.
  Utvärderingen bör utföras av en oberoende utvärderare. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (23) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav

  rapporteringskrav, närmare bestämt om resultat, övervakning och utvärdering
  , samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser.
  Utvärderingen bör utföras av en oberoende utvärderare. [Ändr. 13]

| (23) | Befogenheten

  För att komplettera denna förordning bör befogenheten
  att anta rättsakter

  akter
  i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen med avseende på antagandet av arbetsprogrammen. I syfte att ändra denna förordning
  bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt dessutom
  delegeras till kommissionen med avseende på att utarbeta bestämmelserna om en övervaknings- och utvärderingsram för programmet

  de indikatorer som anges i bilaga II till denna förordning
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(23)

Befogenheten

  För att komplettera denna förordning bör befogenheten
  att anta rättsakter

  akter
  i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen med avseende på antagandet av arbetsprogrammen. I syfte att ändra denna förordning
  bör
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt dessutom
  delegeras till kommissionen med avseende på att utarbeta bestämmelserna om en övervaknings- och utvärderingsram för programmet

  de indikatorer som anges i bilaga II till denna förordning
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 14]

| (24) | Artikel 42a.1 och 42a.2 i förordning (EG) nr 515/97 ger den rättsliga grunden för finansiering av Afis. Den här förordningen bör ersätta den rättsliga grunden och föreskriva en ny. Artikel 42 a.1 och 42 a.2 i förordning (EG) nr 515/97 bör därför utgå. |
| --- | --- |

(24)

Artikel 42a.1 och 42a.2 i förordning (EG) nr 515/97 ger den rättsliga grunden för finansiering av Afis. Den här förordningen bör ersätta den rättsliga grunden och föreskriva en ny. Artikel 42 a.1 och 42 a.2 i förordning (EG) nr 515/97 bör därför utgå.

| (25) | Förordning (EU) nr 250/2014 om inrättande av Herkules III-programmet omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020. I den här förordningen föreskrivs en uppföljning av Herkules III-programmet, som inleds den 1 januari 2021. Förordning (EU) nr 250/2014 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(25)

Förordning (EU) nr 250/2014 om inrättande av Herkules III-programmet omfattade perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020. I den här förordningen föreskrivs en uppföljning av Herkules III-programmet, som inleds den 1 januari 2021. Förordning (EU) nr 250/2014 bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas EU-programmet för bedrägeribekämpning (nedan kallat programmet).

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Programmets mål

1.   Programmet har följande allmänna mål:

| a) | Skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

a)

Skydda unionens ekonomiska intressen.

| b) | Stödja ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Stödja ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen.

2.   Programmet har följande särskilda mål:

| a) | Förebygga och motverka bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

a)

Förebygga och motverka bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen.

| b) | Stödja rapportering av oriktigheter, inklusive bedrägeri, med beaktande av den delade förvaltningen och medel för stöd inför anslutningen i unionens budget. |
| --- | --- |

b)

Stödja rapportering av oriktigheter, inklusive bedrägeri, med beaktande av den delade förvaltningen och medel för stöd inför anslutningen i unionens budget.

| c) | Tillhandahålla verktyg för informationsutbyte och stöd för den operativa verksamheten på området ömsesidigt administrativt bistånd i tull- och jordbruksfrågor. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla verktyg för informationsutbyte och stöd för den operativa verksamheten på området ömsesidigt administrativt bistånd i tull- och jordbruksfrågor.

Artikel 3

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 181,207 miljoner

  321 314 000 EUR i 2018 års priser (362 414 000
  EUR i löpande priser). [Ändr. 15]

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som anges i punkt 1 ska vara följande:

| a) | 114,207 miljoner

  202 512 000 EUR i 2018 års priser (228 414 000
   EUR
  i löpande priser)
  för det mål som avses i artikel 2.2 a. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

a)

114,207 miljoner

  202 512 000 EUR i 2018 års priser (228 414 000
   EUR
  i löpande priser)
  för det mål som avses i artikel 2.2 a. [Ändr. 16]

| b) | 7 miljoner

  12 412 000 EUR i 2018 års priser (14 miljoner
  EUR
  i löpande priser)
  för målet i artikel 2.2 b. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

b)

7 miljoner

  12 412 000 EUR i 2018 års priser (14 miljoner
  EUR
  i löpande priser)
  för målet i artikel 2.2 b. [Ändr. 17]

| c) | 60 miljoner

  106 390 000 EUR i 2018 års priser (120 miljoner
   EUR
  i löpande priser)
  för målet i artikel 2.2 c. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

c)

60 miljoner

  106 390 000 EUR i 2018 års priser (120 miljoner
   EUR
  i löpande priser)
  för målet i artikel 2.2 c. [Ändr. 18]

2a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att omfördela medel mellan de mål som anges i artikel 2.2. Om en omfördelning innebär att 10 % eller mer av de belopp som anges i punkt 2 i denna artikel ändras ska omfördelningen ske genom en delegerad akt som antas i enlighet med artikel 14. [Ändr. 19]

3.   Det belopp som anges i punkt 1 får användas för tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive centrala informationstekniska system.
  I den vägledande fördelningen i punkt 2 a ska dessutom vederbörlig hänsyn tas till att programmet är det enda i sitt slag som fokuserar på utgiftssidan av skyddet av unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 20]

Artikel 4

Tredjeländer som är associerade till programmet

Programmet ska vara öppet för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och villkor och bestämmelser som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och villkor och bestämmelser som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor och bestämmelser som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor och bestämmelser som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som täcker ett lands deltagande i något av unionens program, förutsatt att avtalet







  a) | säkerställer en rimlig balans mellan bidraget från det tredjeland som deltar i unionens program och de fördelar som landet får genom respektive program,
  [Ändr. 21] |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som täcker ett lands deltagande i något av unionens program, förutsatt att avtalet

a)

säkerställer en rimlig balans mellan bidraget från det tredjeland som deltar i unionens program och de fördelar som landet får genom respektive program,
  [Ändr. 21]

| b) | fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader. Dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen, |
| --- | --- |

b)

fastställer villkoren för deltagande i programmen, inklusive beräkningen av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader. Dessa bidrag ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel [21.5] i budgetförordningen,

| c) | inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet, |
| --- | --- |

c)

inte ger tredjelandet beslutsbefogenhet över programmet,

| d) | garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

d)

garanterar unionens rätt att säkerställa sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

Artikel 5

Genomförande av och former för EU-finansiering

1.   Programmet ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning inom ramen för organ som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag
  i enlighet med avdelning VIII
  och upphandling
  i enlighet med avdelning VII
  , samt ersättning för utgifter för resor och uppehälle i enlighet med vad som anges i artikel 238 i budgetförordningen. [Ändr. 22]

3.   Programmet får tillhandahålla finansiering för åtgärder som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 515/97, särskilt för att täcka olika typer av kostnader som anges i den vägledande förteckningen i bilaga I.

4.   När den åtgärd som får stöd omfattar anskaffning av utrustning, ska kommissionen, i tillämpliga fall, inrätta en samordningsmekanism som säkerställer effektivitet och driftskompatibilitet mellan all utrustning som köps in med stöd av unionsprogram.

Artikel 6

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut enligt ett internationellt avtal eller något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning ska dessa rättigheter innefatta rätten att utföra utredningar, däribland kontroller och inspektioner på plats, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.

KAPITEL II

BIDRAG
  [Ändr. 23]

BIDRAG

[Ändr. 23]

Artikel 7

Samfinansieringsgraden för
  bidrag
  som tilldelas enligt

  inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen

  inte överskrida 80 % av de stödberättigande kostnaderna. I sådana vederbörligen motiverade undantagsfall som anges i de årliga arbetsprogram som avses i artikel 10 får samfinansieringsgraden inte överskrida 90 % av de stödberättigande kostnaderna
  . [Ändr. 24]

Artikel 8

Stödberättigande åtgärder

Endast

  Följande
  åtgärder som genomför de mål som avses i artikel 2 ska berättiga till finansiering.:

| (a) | Tillhandahållande av teknisk kunskap, specialiserad och tekniskt avancerad utrustning och effektiva it-verktyg som förbättrar det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet med kommissionen. |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahållande av teknisk kunskap, specialiserad och tekniskt avancerad utrustning och effektiva it-verktyg som förbättrar det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet med kommissionen.

| (b) | Utökning av personalutbytet i vissa projekt, säkerställande av nödvändigt stöd och främjande av utredningar, i synnerhet genom inrättande av gemensamma utredningsgrupper och gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

(b)

Utökning av personalutbytet i vissa projekt, säkerställande av nödvändigt stöd och främjande av utredningar, i synnerhet genom inrättande av gemensamma utredningsgrupper och gränsöverskridande insatser.

| (c) | Tillhandahållande av tekniskt och operativt stöd till nationella utredningar, särskilt till tullmyndigheter och brottsbekämpande myndigheter, för att stärka kampen mot bedrägerier och annan olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

(c)

Tillhandahållande av tekniskt och operativt stöd till nationella utredningar, särskilt till tullmyndigheter och brottsbekämpande myndigheter, för att stärka kampen mot bedrägerier och annan olaglig verksamhet.

| (d) | Uppbyggnad av it-kapaciteten i medlemsstaterna och tredjeländer, ökning av utbytet av uppgifter, utveckling och tillhandahållande av it-verktyg för utredning och övervakning av underrättelsearbetet. |
| --- | --- |

(d)

Uppbyggnad av it-kapaciteten i medlemsstaterna och tredjeländer, ökning av utbytet av uppgifter, utveckling och tillhandahållande av it-verktyg för utredning och övervakning av underrättelsearbetet.

| (e) | Specialiserad utbildning, workshoppar för riskanalys, konferenser och undersökningar som syftar till att förbättra samarbetet och samordningen när det gäller tjänster relaterade till skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(e)

Specialiserad utbildning, workshoppar för riskanalys, konferenser och undersökningar som syftar till att förbättra samarbetet och samordningen när det gäller tjänster relaterade till skyddet av unionens ekonomiska intressen.

| (f) | Finansiering av en uppsättning it-applikationer som rör tullfrågor och drivs under ett gemensamt informationssystem förvaltat av kommissionen, och som är utformade att utföra de uppgifter som anförtrotts kommissionen genom förordning (EG) nr 515/97. |
| --- | --- |

(f)

Finansiering av en uppsättning it-applikationer som rör tullfrågor och drivs under ett gemensamt informationssystem förvaltat av kommissionen, och som är utformade att utföra de uppgifter som anförtrotts kommissionen genom förordning (EG) nr 515/97.

| (g) | Finansiering av ett säkert elektroniskt kommunikationsverktyg som underlättar medlemsstaternas skyldighet att rapportera upptäckta oriktigheter, inklusive bedrägeri, och som stöder förvaltning och analys av dessa. |
| --- | --- |

(g)

Finansiering av ett säkert elektroniskt kommunikationsverktyg som underlättar medlemsstaternas skyldighet att rapportera upptäckta oriktigheter, inklusive bedrägeri, och som stöder förvaltning och analys av dessa.

| (h) | Övriga åtgärder i enlighet med de arbetsprogram som avses i artikel 10 och som är nödvändiga för att nå de allmänna och särskilda mål som avses i artikel 2. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(h)

Övriga åtgärder i enlighet med de arbetsprogram som avses i artikel 10 och som är nödvändiga för att nå de allmänna och särskilda mål som avses i artikel 2. [Ändr. 25]

När den åtgärd som får stöd innebär anskaffning av utrustning ska kommissionen se till att den finansierade utrustningen bidrar till skyddet av unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 26]

Artikel 9

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som fastställs i punkt 2 tillämpas:

2.   Följande enheter är berättigade till stöd:

| a) | Offentliga myndigheter som kan bidra till uppnåendet ett av de mål som anges i artikel 2 och som är etablerade i något av följande länder: |
| --- | --- |

a)

Offentliga myndigheter som kan bidra till uppnåendet ett av de mål som anges i artikel 2 och som är etablerade i något av följande länder:

| a) | En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den. |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den.

| b) | Ett tredjeland som är associerat till programmet. |
| --- | --- |

b)

Ett tredjeland som är associerat till programmet.

| c) | Ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

c)

Ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3.

| b) | Forsknings- och undervisningsinstitut och icke vinstdrivande enheter som kan bidra till uppnåendet av de mål som anges i artikel 2, under förutsättning att de har inrättats och varit i drift under minst ett år i en medlemsstat eller ett tredjeland som är associerat till programmet, eller ett tredje land som finns förtecknat i ett arbetsprogram på de villkor som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

b)

Forsknings- och undervisningsinstitut och icke vinstdrivande enheter som kan bidra till uppnåendet av de mål som anges i artikel 2, under förutsättning att de har inrättats och varit i drift under minst ett år i en medlemsstat eller ett tredjeland som är associerat till programmet, eller ett tredje land som finns förtecknat i ett arbetsprogram på de villkor som anges i punkt 3.

| c) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation
  , enligt definitionen i artikel 156 i budgetförordningen
  . [Ändr. 27] |
| --- | --- |

c)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation
  , enligt definitionen i artikel 156 i budgetförordningen
  . [Ändr. 27]

3.   Enheter som avses i punkt 2 etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet får i undantagsfall delta när det är nödvändigt för att nå målen för en viss åtgärd.

4.   Enheter som avses i punkt 2 etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet bör i princip bära kostnaderna för sitt deltagande.

KAPITEL III

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Artikel 10

Arbetsprogram

Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.

Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 14. [Ändr. 28]

Vid utarbetandet av arbetsprogrammen ska kommissionen undersöka möjliga synergier mellan programmet och andra relevanta program på områden som rättsliga och inrikes frågor och tullfrågor och se till att dubbelarbete undviks. [Ändr. 29]

Arbetsprogrammen ska offentliggöras på kommissionens webbplats och översändas till Europaparlamentet, som ska bedöma deras innehåll och resultat inom ramen för den årliga utvärderingen av skyddet av unionens ekonomiska intressen. [Ändr. 30]

Artikel 11

Övervakning och rapportering

1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av de allmänna och särskilda målen i artikel 2 anges i bilaga II.

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg i riktning mot uppnåendet av dess mål ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14 med avseende på att ändra bilaga II i syfte att se över eller komplettera indikatorerna där så krävs och att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering. [Ändr. 31]

2a.
     
  Kommissionen ska årligen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om programmets resultat. [Ändr. 32]

3.   Systemet för resultatrappportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in ändamålsenligt, effektivt och i god tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och, i förekommande fall, medlemsstaterna.

Artikel 12

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid
  av en oberoende utvärderare
  för att kunna användas i beslutsprocessen. [Ändr. 33]

2.   En preliminär utvärdering av programmet ska göras så snart det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast fyra år efter det att programmet började genomföras.

3.   Vid utgången av programmets genomförandeperiod, dock senast fyra

  tre
  år efter utgången av den period som anges i artikel 1, ska kommissionen göra en slututvärdering av programmet. [Ändr. 34]

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna iakttagelser till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska revisionsrätten
  , och offentliggöra dem på kommissionens webbplats
  . [Ändr. 35]

Artikel 13

Delegering av befogenhet

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 14 med avseende på att utarbeta bestämmelserna för den ram för övervakning och utvärdering

  anta arbetsprogrammen enligt artikel 10 samt ändra de indikatorer
  som föreskrivs i artikel 11

  anges
  i 
  bilaga II till denna förordning
  . [Ändr. 44]

Artikel 14

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 13 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 13 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5a.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 10 och 13 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 36]

KAPITEL IV

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Information, kommunikation och offentliggörande

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess

  största möjliga
  synlighet
  för den
  (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Att framhålla ursprunget och säkerställa unionsfinansieringens synlighet ska inte krävas när det finns en risk för att äventyra det effektiva utförandet av bedrägeribekämpning och tullens operativa verksamhet. [Ändr. 37]

2.   Kommissionen ska
  regelbundet
  vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 2. [Ändr. 38]

Artikel 16

Ändring av förordning (EG) nr 515/97

I artikel 42a i förordning (EG) nr 515/97 ska punkterna 1 och 2 utgå.

Artikel 17

Upphävande

Förordning
  (EU) nr
  250/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 18

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordning
  (EU) nr
  250/2014 och enligt artikel 42a i förordning (EG) nr 515/97, som ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt förordning
  (EU) nr
  250/2014 och artikel 42a i förordning (EG) nr 515/97.

Artikel 19

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den [tjugonde] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 10, 10.1.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 februari 2019.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herkules-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 9).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 878/2007/EG av den 23 juli 2007 om ändring och förlängning av beslut nr 804/2004/EG om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Herkules II-programmet) (EUT L 193, 25.7.2007, s. 18).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (EUT L 84, 20.3.2014, s. 6).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1971 av den 8 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med särskilda bestämmelser om rapportering av oegentligheter avseende Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006 (EUT L 293, 10.11.2015, s. 6) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1975 av den 8 juli 2015 om fastställande av tidsintervallerna och formen för rapportering av oegentligheter avseende Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 293, 10.11.2015, s. 23).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1970 av den 8 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 med särskilda bestämmelser om rapportering av oriktigheter avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EUT L 293, 10.11.2015, s. 1) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1974 av den 8 juli 2015 om fastställande av tidsintervallerna och formen för rapportering av oriktigheter avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (EUT L 293, 10.11.2015, s. 20).

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1973 av den 8 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 med särskilda bestämmelser om rapportering av oegentligheter avseende asyl-, migrations- och integrationsfonden och instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (EUT L 293, 10.11.2015, s. 15) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1977 av den 8 juli 2015 om fastställande av tidsintervallerna och formen för rapportering av oegentligheter avseende asyl-, migrations- och integrationsfonden och instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (EUT L 293, 10.11.2015, s. 29).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1972 av den 8 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 med särskilda bestämmelser om rapportering av oriktigheter avseende fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (EUT L 293, 10.11.2015, s. 11) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1976 av den 8 juli 2015 om fastställande av tidsintervallerna och formen för rapportering av oriktigheter avseende fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 (EUT L 293, 10.11.2015, s. 26).

9

(10)  Artikel 16 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 447/2014 om särskilda tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 231/2014 om inrättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (IPA II) (EUT L 132, 3.5.2014, s. 32).

10

(11)  Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen, senast ändrad genom förordning 2015/1525 (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1).

11

(12)  Rådets beslut 2009/917/RIF om användning av informationsteknik för tulländamål (EUT L 323, 10.12.2009, s. 20).

12

(13)  Hänvisningen ska uppdateras. EUT C 373, 20.12.2013, s. 1. Avtalet finns tillgängligt på följande webbplats: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC.

13

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(14)  [hänvisning]

14

(15)  COM(2013)0324.

15

(16)  COM(2017)0235.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  EUT L 312, 23.12.1995, s. 1.

18

(19)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

22

(23)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

23

BILAGA I

Vägledande förteckning över de typer av kostnader som programmet kommer att finansiera för åtgärder som genomförts i enlighet med förordning (EG) nr 515/97:

| a) | Alla kostnader för installation och underhåll av permanent teknisk infrastruktur som ger medlemsstaterna tillgång till logistik-, kontorsautomatiserings- och it-resurser för samordning av gemensamma tullaktioner och annan operativ verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Alla kostnader för installation och underhåll av permanent teknisk infrastruktur som ger medlemsstaterna tillgång till logistik-, kontorsautomatiserings- och it-resurser för samordning av gemensamma tullaktioner och annan operativ verksamhet.

| b) | Ersättning av utgifter för resor och uppehälle samt, i förekommande fall, eventuella andra ersättningar till företrädare från medlemsstaterna och, i förekommande fall, från tredjeländer som deltar i gemenskapens uppdrag, i gemensamma tullaktioner som anordnas av eller tillsammans med kommissionen samt i utbildning, extra möten, förberedande möten eller utvärderingsmöten i samband med administrativa utredningar eller operativa insatser som genomförs av medlemsstaterna, om de anordnas av eller tillsammans med kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Ersättning av utgifter för resor och uppehälle samt, i förekommande fall, eventuella andra ersättningar till företrädare från medlemsstaterna och, i förekommande fall, från tredjeländer som deltar i gemenskapens uppdrag, i gemensamma tullaktioner som anordnas av eller tillsammans med kommissionen samt i utbildning, extra möten, förberedande möten eller utvärderingsmöten i samband med administrativa utredningar eller operativa insatser som genomförs av medlemsstaterna, om de anordnas av eller tillsammans med kommissionen.

| c) | Utgifter för anskaffning, utredning, utveckling och underhåll av it-infrastruktur (hårdvara), programvara och nätuppkopplingar, och för därmed sammanhängande produktions, stöd- och utbildningstjänster för genomförandet av de åtgärder s om föreskrivs i förordning (EG) nr 515/97, särskilt förebyggande och bekämpning av bedrägerier. |
| --- | --- |

c)

Utgifter för anskaffning, utredning, utveckling och underhåll av it-infrastruktur (hårdvara), programvara och nätuppkopplingar, och för därmed sammanhängande produktions, stöd- och utbildningstjänster för genomförandet av de åtgärder s om föreskrivs i förordning (EG) nr 515/97, särskilt förebyggande och bekämpning av bedrägerier.

| d) | Utgifter för tillhandahållande av information och utgifter för därmed sammanhängande åtgärder för att underlätta tillgången till information, uppgifter och uppgiftskällor för genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i förordning
  (EG) nr
  515/97, särskilt förebyggande och bekämpning av bedrägerier. |
| --- | --- |

d)

Utgifter för tillhandahållande av information och utgifter för därmed sammanhängande åtgärder för att underlätta tillgången till information, uppgifter och uppgiftskällor för genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i förordning
  (EG) nr
  515/97, särskilt förebyggande och bekämpning av bedrägerier.

| (e) | Utgifter för sådan användning av tullinformationssystemet (TIS) som föreskrivs i de akter som antagits på grundval av artikel 87 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i synnerhet i beslut 2009/917/RIF om användning av informationsteknik för tulländamål, förutsatt att det i dessa akter anges att utgifterna ska belasta Europeiska unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

(e)

Utgifter för sådan användning av tullinformationssystemet (TIS) som föreskrivs i de akter som antagits på grundval av artikel 87 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i synnerhet i beslut 2009/917/RIF om användning av informationsteknik för tulländamål, förutsatt att det i dessa akter anges att utgifterna ska belasta Europeiska unionens allmänna budget.

| (f) | Utgifter för anskaffning, utredning, utveckling och underhåll av unionens delar i det gemensamma kommunikationsnät som används i enlighet med led c. |
| --- | --- |

(f)

Utgifter för anskaffning, utredning, utveckling och underhåll av unionens delar i det gemensamma kommunikationsnät som används i enlighet med led c.

BILAGA II

INDIKATORER FÖR ÖVERVAKNING AV PROGRAMMET

Programmet kommer att noggrant övervakas på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad de allmänna och särskilda målen har uppnåtts och att minimera administrativa bördor och kostnader. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer:

Specifikt mål nr 1: Förebygga och bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen.

Indikator nr 1: Stöd för att förebygga och bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen, vilket mäts genom följande:

| 1.1: | Grad av tillfredsställelse i samband med verksamhet som organiserats och (sam-) finansierats genom programmet.








  a) | Antal och typ av verksamheter som organiserats och (sam-) finansierats genom programmet [Ändr. 39] |
| --- | --- | --- |

1.1:

Grad av tillfredsställelse i samband med verksamhet som organiserats och (sam-) finansierats genom programmet.

a)

Antal och typ av verksamheter som organiserats och (sam-) finansierats genom programmet [Ändr. 39]

| 1.2: | Procentandel av

  Förteckning över
  medlemsstater som varje år mottar stöd genom programmet
  och respektive finansieringsandel
  . [Ändr. 40] |
| --- | --- |

1.2:

Procentandel av

  Förteckning över
  medlemsstater som varje år mottar stöd genom programmet
  och respektive finansieringsandel
  . [Ändr. 40]

Specifikt mål nr 2: Stöd för rapportering av oriktigheter, inklusive bedrägeri, med beaktande av den delade förvaltningen och medel för stöd inför anslutningen i unionens budget.

Indikator nr 2: Grad av tillfredsställelse i samband med användningen av systemet för hantering av oriktigheter (IMS).

| a) | Antal rapporterade oriktigheter. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

a)

Antal rapporterade oriktigheter. [Ändr. 41]

Indikator nr 2a:
  Grad av tillfredsställelse i samband med användningen av informationssystemet för bedrägeribekämpning. [Ändr. 42]

Specifikt mål nr 3: Tillhandahålla verktyg för informationsutbyte och stöd för operativ verksamhet i fråga om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor.

Indikator nr 3: Antalet uppgifter som gjorts tillgängliga genom ömsesidigt bistånd och antalet verksamheter som ges stöd genom ömsesidigt bistånd.

Indikator nr 3a:
  Antal och typ av verksamheter som omfattas av ömsesidigt bistånd. [Ändr. 43]

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/213

---

P8_TA(2019)0069

Flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för fiskbestånd i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordning (EU) 2016/1139 om upprättande av en flerårig plan för Östersjön, och om upphävande av förordningarna (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0149), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0149),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0126/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den brittiska regeringens officiella meddelande av den 29 mars 2017, i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen, om dess avsikt att utträda ur Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den brittiska regeringens officiella meddelande av den 29 mars 2017, i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen, om dess avsikt att utträda ur Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0310/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0310/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution, och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens offentliga tidning, L-serien, tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 171.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 25 oktober 2018 (Antagna texter, P8_TA(2018)0425).

---

P8_TC1-COD(2018)0074

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för bestånd som fiskas i västliga vatten och angränsande vatten och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av förordningarna (EU) 2016/1139 och (EU) 2018/973 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 811/2004, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007 och (EG) nr 1300/2008

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/472.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet

Europaparlamentet och rådet har för avsikt att upphäva befogenheterna att anta tekniska åtgärder genom delegerade akter i enlighet med artikel 8 i denna förordning när de antar ett nytt regelverk om tekniska åtgärder som inbegriper en befogenhet som omfattar samma åtgärder.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/216

---

P8_TA(2019)0070

En civilskyddsmekanism för unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2017)0772/2) – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0772/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0772/2),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 196 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0409/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 196 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0409/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den tjeckiska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den tjeckiska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för regional utveckling samt ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0180/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för regional utveckling samt ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0180/2018), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte använda omfördelningar för att finansiera nya politiska prioriteringar som läggs till under en pågående flerårig budgetram, eftersom detta oundvikligen kommer att ha en negativ inverkan på genomförandet av andra av unionens viktiga verksamheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tillräcklig finansiering till unionens civilskyddsmekanism i nästa fleråriga budgetram från och med 2021 med utgångspunkt i denna översyn av civilskyddsmekanismen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 361, 5.10.2018, s. 37.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 31 maj 2018 (Antagna texter, P8_TA(2018)0236.

---

P8_TC1-COD(2017)0309

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/... om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/420.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Det extra anslaget till genomförandet av unionens civilskyddsmekanism under 2019 och 2020 har satts till 205,6 miljoner EUR. Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter bör en del av den sammanlagda budgetökningen för rescEU göras tillgänglig genom omfördelningar inom budgetrubrik 3 (säkerhet och medborgarskap) och budgetrubrik 4 (Europa i världen) i den fleråriga budgetramen 2014–2020. De tre institutionerna erinrar om att en del av omfördelningarna redan ingår i budgeten för 2019 och att 15,34 miljoner EUR redan inkluderats i budgetplaneringen för 2020.

I samband med budgetförfarandet för 2020 uppmanas kommissionen att föreslå ytterligare 18,24 miljoner EUR i omfördelningar för att nå upp till 50 % för 2019 och 2020 under samma budgetrubriker.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/219 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/219

---

P8_TA(2019)0071

Minimikrav för återanvändning av vatten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0337),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0220/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1),

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0044/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0044/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 353.

---

P8_TC1-COD(2018)0169

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om minimikrav för återanvändning av vatten

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Unionens vattenresurser utsätts för ett allt hårdare tryck, vilket leder till vattenbrist och försämrad kvalitet. Framför allt bidrar klimatförändring,
  oförutsägbara vädermönster
  och torka i hög grad till den försämrade tillgången på sötvatten på grund av urbanisering och jordbruk. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Unionens vattenresurser utsätts för ett allt hårdare tryck, vilket leder till vattenbrist och försämrad kvalitet. Framför allt bidrar klimatförändring,
  oförutsägbara vädermönster
  och torka i hög grad till den försämrade tillgången på sötvatten på grund av urbanisering och jordbruk. [Ändr. 1]

| (2) | Unionens förmåga att reagera på det ökande trycket på vattenresurserna skulle kunna förstärkas genom en ökad användning av renat avloppsvatten,
  varvid man begränsar uttaget från vattenförekomster och grundvatten, minskar effekterna av utsläpp av renat avloppsvatten i vattenförekomster och främjar vattenbesparingar genom flerfaldig användning av avloppsvatten från tätbebyggelse, samtidigt som en hög miljöskyddsnivå säkerställs
  . I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (4) nämns återanvändning av vatten,
  i kombination med främjande av användning av vatteneffektiv teknik inom industrin och vattenbesparande bevattningsteknik,
  som en av de kompletterande åtgärder som medlemsstaterna kan välja att vidta för att uppnå direktivets mål om en god kvalitativ och kvantitativ status på yt- och grundvatten. Enligt rådets direktiv 91/271/EEG (5) ska renat avloppsvatten om möjligt återanvändas. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Unionens förmåga att reagera på det ökande trycket på vattenresurserna skulle kunna förstärkas genom en ökad användning av renat avloppsvatten,
  varvid man begränsar uttaget från vattenförekomster och grundvatten, minskar effekterna av utsläpp av renat avloppsvatten i vattenförekomster och främjar vattenbesparingar genom flerfaldig användning av avloppsvatten från tätbebyggelse, samtidigt som en hög miljöskyddsnivå säkerställs
  . I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (4) nämns återanvändning av vatten,
  i kombination med främjande av användning av vatteneffektiv teknik inom industrin och vattenbesparande bevattningsteknik,
  som en av de kompletterande åtgärder som medlemsstaterna kan välja att vidta för att uppnå direktivets mål om en god kvalitativ och kvantitativ status på yt- och grundvatten. Enligt rådets direktiv 91/271/EEG (5) ska renat avloppsvatten om möjligt återanvändas. [Ändr. 2]

| (2a) | Ett särskilt problem på många områden är åldern och det dåliga skicket på infrastrukturen för distribution av renat avloppsvatten, vilket leder till enorma förluster av det renade avloppsvattnet och därmed till slöseri med de ekonomiska resurser som investerats i reningen. Därför bör uppgradering av all sådan rörinfrastruktur vara en prioritering. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Ett särskilt problem på många områden är åldern och det dåliga skicket på infrastrukturen för distribution av renat avloppsvatten, vilket leder till enorma förluster av det renade avloppsvattnet och därmed till slöseri med de ekonomiska resurser som investerats i reningen. Därför bör uppgradering av all sådan rörinfrastruktur vara en prioritering. [Ändr. 3]

| (3) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Strategi för att skydda Europas vattenresurser (6), framhölls återanvändning av vatten för


  bevattning eller inom industrin som behovet av att skapa ett instrument för reglering av normer på unionsnivå för
  återanvändning av vatten
  och undanröja hindren
  för
  en utbredd användning av
  för
  en utbredd användning av
  en
  sådan
  bevattning eller inom industrin som en alternativ vattendistributionslösning som krävde unionens uppmärksamhet

  närmare bestämt en
  som
  kan bidra till att minska vattenbristen och försörjningssystemens sårbarhet
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Strategi för att skydda Europas vattenresurser (6), framhölls återanvändning av vatten för


  bevattning eller inom industrin som behovet av att skapa ett instrument för reglering av normer på unionsnivå för
  återanvändning av vatten
  och undanröja hindren
  för
  en utbredd användning av
  för
  en utbredd användning av
  en
  sådan
  bevattning eller inom industrin som en alternativ vattendistributionslösning som krävde unionens uppmärksamhet

  närmare bestämt en
  som
  kan bidra till att minska vattenbristen och försörjningssystemens sårbarhet
  . [Ändr. 4]

| (4) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (7) anges den hierarki av åtgärder som medlemsstaterna bör överväga för att hantera vattenbrist och torka.
  Av samma skäl skulle det vara lämpligt att i direktiv 2000/60/EG fastställa en bindande hierarki av åtgärder för en sund vattenförvaltning.
  Enligt meddelandet kan ytterligare infrastruktur för vattendistribution i vissa situationer vara en tänkbar möjlighet för att lindra effekterna av allvarlig torka i regioner som har vidtagit alla förebyggande åtgärder enligt vattenhierarkin och som har tagit tillräcklig hänsyn till kostnads-/nytta-aspekterna, men där efterfrågan på vatten fortfarande överstiger tillgången. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (7) anges den hierarki av åtgärder som medlemsstaterna bör överväga för att hantera vattenbrist och torka.
  Av samma skäl skulle det vara lämpligt att i direktiv 2000/60/EG fastställa en bindande hierarki av åtgärder för en sund vattenförvaltning.
  Enligt meddelandet kan ytterligare infrastruktur för vattendistribution i vissa situationer vara en tänkbar möjlighet för att lindra effekterna av allvarlig torka i regioner som har vidtagit alla förebyggande åtgärder enligt vattenhierarkin och som har tagit tillräcklig hänsyn till kostnads-/nytta-aspekterna, men där efterfrågan på vatten fortfarande överstiger tillgången. [Ändr. 5]

| (4a) | I sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen
   (8)

  påminner Europaparlamentet om att en efterfrågestyrd strategi bör prioriteras i hanteringen av vattenresurserna och anser att unionen bör anta ett holistiskt synsätt på hanteringen av vattenresurserna, som kombinerar efterfrågestyrda åtgärder, åtgärder för att optimera befintliga resurser inom vattencykeln och åtgärder för att skapa nya resurser, och att detta synsätt måste integrera miljömässiga, sociala och ekonomiska överväganden. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4a)

I sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen
   (8)

  påminner Europaparlamentet om att en efterfrågestyrd strategi bör prioriteras i hanteringen av vattenresurserna och anser att unionen bör anta ett holistiskt synsätt på hanteringen av vattenresurserna, som kombinerar efterfrågestyrda åtgärder, åtgärder för att optimera befintliga resurser inom vattencykeln och åtgärder för att skapa nya resurser, och att detta synsätt måste integrera miljömässiga, sociala och ekonomiska överväganden. [Ändr. 6]

| (5) | I sin handlingsplan för den cirkulära ekonomin (9) förklarade sig kommissionen villig att vidta en serie åtgärder för att främja återanvändning av renat avloppsvatten, inklusive att utarbeta ett lagstiftningsförslag om minimikrav för återanvändning av vatten.
  Kommissionen bör uppdatera sin handlingsplan och behålla vattenresurser som ett prioriterat insatsområde. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5)

I sin handlingsplan för den cirkulära ekonomin (9) förklarade sig kommissionen villig att vidta en serie åtgärder för att främja återanvändning av renat avloppsvatten, inklusive att utarbeta ett lagstiftningsförslag om minimikrav för återanvändning av vatten.
  Kommissionen bör uppdatera sin handlingsplan och behålla vattenresurser som ett prioriterat insatsområde. [Ändr. 7]

| (6) | Återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten, till exempel från reningsverk eller industrianläggningar anses ha en lägre miljöpåverkan än andra alternativa metoder för vattenförsörjning, såsom vattenöverföring eller avsaltning, men sådan återanvändning Sådan återanvändning
  , som skulle kunna minska slöseriet med vatten och medföra vattenbesparingar,
  förekommer
  dock
  bara i begränsad omfattning i unionen. Detta verkar delvis bero på
  de höga kostnaderna för systemet för återanvändning av avloppsvatten,
  avsaknaden av gemensamma EU-standarder för miljö- och hälsokrav i samband med återanvändning av vatten och, framför allt vad gäller jordbruksprodukter, de potentiella
  hälso- och miljöriskerna och de potentiella
  hindren för fri rörlighet för sådana produkter som bevattnats med återvunnet vatten.
  Samtidigt bör man ha i åtanke att bevattningsinfrastrukturen i vissa medlemsstater är underdimensionerad eller obefintlig. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten, till exempel från reningsverk eller industrianläggningar anses ha en lägre miljöpåverkan än andra alternativa metoder för vattenförsörjning, såsom vattenöverföring eller avsaltning, men sådan återanvändning Sådan återanvändning
  , som skulle kunna minska slöseriet med vatten och medföra vattenbesparingar,
  förekommer
  dock
  bara i begränsad omfattning i unionen. Detta verkar delvis bero på
  de höga kostnaderna för systemet för återanvändning av avloppsvatten,
  avsaknaden av gemensamma EU-standarder för miljö- och hälsokrav i samband med återanvändning av vatten och, framför allt vad gäller jordbruksprodukter, de potentiella
  hälso- och miljöriskerna och de potentiella
  hindren för fri rörlighet för sådana produkter som bevattnats med återvunnet vatten.
  Samtidigt bör man ha i åtanke att bevattningsinfrastrukturen i vissa medlemsstater är underdimensionerad eller obefintlig. [Ändr. 8]

| (6a) | Återanvändning av vatten kan bidra till återvinning av näringsämnen i det renade avloppsvattnet, och användning av återvunnet vatten för bevattningsändamål inom jord- eller skogsbruk kan vara ett sätt att återföra näringsämnen, såsom kväve, fosfor och kalium, till de naturliga biogeokemiska kretsloppen. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Återanvändning av vatten kan bidra till återvinning av näringsämnen i det renade avloppsvattnet, och användning av återvunnet vatten för bevattningsändamål inom jord- eller skogsbruk kan vara ett sätt att återföra näringsämnen, såsom kväve, fosfor och kalium, till de naturliga biogeokemiska kretsloppen. [Ändr. 9]

| (6b) | Återanvändningen av ordentligt renat, återvunnet vatten för bevattningsändamål enligt denna förordning bör vara miljövänlig. Därför bör den inte leda till ökade utsläpp av kväve och fosfor, eftersom överskott av sådana näringsämnen medför övergödning av mark och av yt- och grundvattenförekomster, skadar ekosystemen och medverkar till att minska den biologiska mångfalden. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(6b)

Återanvändningen av ordentligt renat, återvunnet vatten för bevattningsändamål enligt denna förordning bör vara miljövänlig. Därför bör den inte leda till ökade utsläpp av kväve och fosfor, eftersom överskott av sådana näringsämnen medför övergödning av mark och av yt- och grundvattenförekomster, skadar ekosystemen och medverkar till att minska den biologiska mångfalden. [Ändr. 10]

| (6c) | För att säkerställa effektiv återanvändning av avloppsvattenresurser från tätbebyggelse är det viktigt att inse att allt återvunnet vatten inte är lämpligt för alla grödor. Jordbrukare bör därför utbildas så att de använder de olika typerna av återvunnet vatten på ett optimalt sätt på grödor där avloppsvattnets kvalitet inte får några konsekvenser för folkhälsan. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(6c)

För att säkerställa effektiv återanvändning av avloppsvattenresurser från tätbebyggelse är det viktigt att inse att allt återvunnet vatten inte är lämpligt för alla grödor. Jordbrukare bör därför utbildas så att de använder de olika typerna av återvunnet vatten på ett optimalt sätt på grödor där avloppsvattnets kvalitet inte får några konsekvenser för folkhälsan. [Ändr. 11]

| (7) | Likvärdiga
  hälsostandarder avseende livsmedelshygien för jordbruksprodukter som bevattnats med återvunnet vatten kan endast uppfyllas om kvalitetskraven för återvunnet vatten avsett för bevattning inom jordbruket inte i betydande utsträckning skiljer sig åt mellan olika medlemsstater. Harmonisering av kraven kommer också att bidra till en effektivt fungerande inre marknad för sådana produkter. Det är därför lämpligt att införa minimiharmonisering genom att fastställa minimikrav för vattenkvalitet och övervakning

  övervakningens frekvens
  . Sådana minimikrav bör utgöras av minimiparametrar för återvunnet vatten och andra striktare eller ytterligare kvalitetskrav som vid behov införts av behöriga myndigheter tillsammans med eventuella förebyggande åtgärder. För att kunna identifiera striktare eller ytterligare krav för vattenkvalitet bör återvinningsanläggningarnas operatörer

  Operatören av återvinningsanläggningen bör utarbeta en riskhanteringsplan för återanvändning av vatten i samarbete med berörda aktörer och bör få fastställa strängare eller ytterligare kvalitetskrav för det återvunna vattnet. Operatören av återvinningsanläggningen bör
  utföra centrala riskhanteringsuppgifter
  i samarbete åtminstone med distributionsoperatören för återvunnet vatten och lagringsoperatören för återvunnet vatten
  .
  Riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten bör uppdateras kontinuerligt och utarbetas enligt internationellt erkända standardförfaranden
  . Parametrarna bygger på den tekniska rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum och återspeglar internationella standarder för återanvändning av vatten.
  Kommissionens gemensamma forskningscentrum bör utveckla parametrar och mätmetoder för att fastställa förekomst av mikroplaster och läkemedelsrester i återvunnet vatten. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(7)

Likvärdiga
  hälsostandarder avseende livsmedelshygien för jordbruksprodukter som bevattnats med återvunnet vatten kan endast uppfyllas om kvalitetskraven för återvunnet vatten avsett för bevattning inom jordbruket inte i betydande utsträckning skiljer sig åt mellan olika medlemsstater. Harmonisering av kraven kommer också att bidra till en effektivt fungerande inre marknad för sådana produkter. Det är därför lämpligt att införa minimiharmonisering genom att fastställa minimikrav för vattenkvalitet och övervakning

  övervakningens frekvens
  . Sådana minimikrav bör utgöras av minimiparametrar för återvunnet vatten och andra striktare eller ytterligare kvalitetskrav som vid behov införts av behöriga myndigheter tillsammans med eventuella förebyggande åtgärder. För att kunna identifiera striktare eller ytterligare krav för vattenkvalitet bör återvinningsanläggningarnas operatörer

  Operatören av återvinningsanläggningen bör utarbeta en riskhanteringsplan för återanvändning av vatten i samarbete med berörda aktörer och bör få fastställa strängare eller ytterligare kvalitetskrav för det återvunna vattnet. Operatören av återvinningsanläggningen bör
  utföra centrala riskhanteringsuppgifter
  i samarbete åtminstone med distributionsoperatören för återvunnet vatten och lagringsoperatören för återvunnet vatten
  .
  Riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten bör uppdateras kontinuerligt och utarbetas enligt internationellt erkända standardförfaranden
  . Parametrarna bygger på den tekniska rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum och återspeglar internationella standarder för återanvändning av vatten.
  Kommissionens gemensamma forskningscentrum bör utveckla parametrar och mätmetoder för att fastställa förekomst av mikroplaster och läkemedelsrester i återvunnet vatten. [Ändr. 12]

| (7a) | Förekomst av mikroplaster kan utgöra en risk för människors hälsa och miljön. Som ett led i en ingående granskning av vilka källor mikroplaster har, hur de är fördelade, vad det blir av dem och vilka effekter de får i samband med rening av avloppsvatten bör kommissionen därför utveckla en metod för att mäta mikroplaster i avloppsvatten från tätbebyggelse som renats i enlighet med direktiv 91/271/EEG och återvunnits i enlighet med denna förordning. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(7a)

Förekomst av mikroplaster kan utgöra en risk för människors hälsa och miljön. Som ett led i en ingående granskning av vilka källor mikroplaster har, hur de är fördelade, vad det blir av dem och vilka effekter de får i samband med rening av avloppsvatten bör kommissionen därför utveckla en metod för att mäta mikroplaster i avloppsvatten från tätbebyggelse som renats i enlighet med direktiv 91/271/EEG och återvunnits i enlighet med denna förordning. [Ändr. 13]

| (7b) | Användning av avloppsvatten som inte är tillräckligt rent i samband med offentliga tjänster, t.ex. gaturenhållning eller bevattning av parker och golfbanor, kan vara hälsoskadlig. Kommissionen bör därför fastställa kvalitetsmål för återanvändning av vatten för offentliga tjänster i syfte att skydda människors och djurs hälsa samt grund- och ytvattnets kvalitet. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(7b)

Användning av avloppsvatten som inte är tillräckligt rent i samband med offentliga tjänster, t.ex. gaturenhållning eller bevattning av parker och golfbanor, kan vara hälsoskadlig. Kommissionen bör därför fastställa kvalitetsmål för återanvändning av vatten för offentliga tjänster i syfte att skydda människors och djurs hälsa samt grund- och ytvattnets kvalitet. [Ändr. 14]

| (7c) | Kvalitetskraven för vatten som används för bevattning bör beakta vetenskapliga framsteg, särskilt avseende kontroller av mikroföroreningar och nya ”framväxande” ämnen, så att en säker vattenanvändning kan garanteras och miljön och människors hälsa skyddas [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(7c)

Kvalitetskraven för vatten som används för bevattning bör beakta vetenskapliga framsteg, särskilt avseende kontroller av mikroföroreningar och nya ”framväxande” ämnen, så att en säker vattenanvändning kan garanteras och miljön och människors hälsa skyddas [Ändr. 15]

| (7d) | Kvalitetskraven för vatten bör beakta tidigare försök, särskilt avseende användning i jordbruket av slam från avloppsreningsverk och utsläpp från metanjäsning. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(7d)

Kvalitetskraven för vatten bör beakta tidigare försök, särskilt avseende användning i jordbruket av slam från avloppsreningsverk och utsläpp från metanjäsning. [Ändr. 16]

| (8) | Efterlevnaden av minimikrav för återanvändning av vatten bör
  överensstämma med unionens vattenpolitik och
  bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, framför allt mål 6, att säkerställa tillgången på och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla samt en betydande ökning av återvinning
  av vatten
  och säker återanvändning av vatten globalt
  i syfte att bidra till FN:s mål 12 för hållbar utveckling, om hållbar konsumtion och produktion
  . Denna förordning syftar dessutom till att säkerställa tillämpningen av artikel 37 om miljöskydd i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(8)

Efterlevnaden av minimikrav för återanvändning av vatten bör
  överensstämma med unionens vattenpolitik och
  bidra till uppnåendet av målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, framför allt mål 6, att säkerställa tillgången på och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla samt en betydande ökning av återvinning
  av vatten
  och säker återanvändning av vatten globalt
  i syfte att bidra till FN:s mål 12 för hållbar utveckling, om hållbar konsumtion och produktion
  . Denna förordning syftar dessutom till att säkerställa tillämpningen av artikel 37 om miljöskydd i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. [Ändr. 17]

| (8a) | Kvalitetskraven för dricksvatten fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) .../...
   (10)

  . Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dricksvattenresurser inte förorenas av återvunnet vatten och undvika att dricksvattenkvaliteten försämras. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(8a)

Kvalitetskraven för dricksvatten fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) .../...
   (10)

  . Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dricksvattenresurser inte förorenas av återvunnet vatten och undvika att dricksvattenkvaliteten försämras. [Ändr. 18]

| (8b) | I vissa fall transporterar och lagrar operatörer av återvinningsanläggningar fortfarande det återvunna vattnet bortom återvinningsanläggningens utlopp innan de levererar det återvunna vattnet till efterföljande aktörer i kedjan, såsom distributionsoperatören för återvunnet vatten eller lagringsoperatören för återvunnet vatten, eller till slutanvändaren. Det är nödvändigt att definiera efterlevnadspunkten för att klargöra var ansvaret slutar för operatören av återvinningsanläggningen och var ansvaret börjar för nästa aktör i kedjan. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(8b)

I vissa fall transporterar och lagrar operatörer av återvinningsanläggningar fortfarande det återvunna vattnet bortom återvinningsanläggningens utlopp innan de levererar det återvunna vattnet till efterföljande aktörer i kedjan, såsom distributionsoperatören för återvunnet vatten eller lagringsoperatören för återvunnet vatten, eller till slutanvändaren. Det är nödvändigt att definiera efterlevnadspunkten för att klargöra var ansvaret slutar för operatören av återvinningsanläggningen och var ansvaret börjar för nästa aktör i kedjan. [Ändr. 19]

| (9) | Riskhantering bör omfatta en proaktiv identifiering och hantering av risker och omfatta konceptet att framställa

  framställning, distribution, lagring och användning av
  återvunnet vatten av en kvalitet som krävs för specifika användningsområden. Riskbedömningen bör grundas på centrala riskhanteringsuppgifter och
  på en grundlig tillämpning av bland annat försiktighetsprincipen och
  bör identifiera eventuella ytterligare krav för vattenkvalitet som är nödvändiga för att säkerställa ett tillräckligt gott skydd av miljön samt människors och djurs hälsa.
  Riskhantering bör vara ett ansvar som delas mellan alla berörda aktörer som är involverade i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. Aktörernas roller och ansvarsområden bör anges tydligt i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. När den behöriga myndigheten beviljar ett tillstånd bör den kunna kräva att ytterligare riskhanteringsåtgärder ska genomföras av de berörda aktörer som är involverade i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten.

  [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(9)

Riskhantering bör omfatta en proaktiv identifiering och hantering av risker och omfatta konceptet att framställa

  framställning, distribution, lagring och användning av
  återvunnet vatten av en kvalitet som krävs för specifika användningsområden. Riskbedömningen bör grundas på centrala riskhanteringsuppgifter och
  på en grundlig tillämpning av bland annat försiktighetsprincipen och
  bör identifiera eventuella ytterligare krav för vattenkvalitet som är nödvändiga för att säkerställa ett tillräckligt gott skydd av miljön samt människors och djurs hälsa.
  Riskhantering bör vara ett ansvar som delas mellan alla berörda aktörer som är involverade i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. Aktörernas roller och ansvarsområden bör anges tydligt i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. När den behöriga myndigheten beviljar ett tillstånd bör den kunna kräva att ytterligare riskhanteringsåtgärder ska genomföras av de berörda aktörer som är involverade i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten.

  [Ändr. 20]

| (9a) | Samarbete och interaktion mellan de olika berörda parter som är involverade i vattenåtervinningsprocessen bör vara en nödvändig förutsättning för att kunna införa reningsförfaranden för återvinning i enlighet med kraven för särskilda användningar och för att kunna planera utbudet av återvunnet vatten efter slutanvändarnas efterfrågan. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(9a)

Samarbete och interaktion mellan de olika berörda parter som är involverade i vattenåtervinningsprocessen bör vara en nödvändig förutsättning för att kunna införa reningsförfaranden för återvinning i enlighet med kraven för särskilda användningar och för att kunna planera utbudet av återvunnet vatten efter slutanvändarnas efterfrågan. [Ändr. 21]

| (10) | För att på ett effektivt sätt skydda miljön,
  däribland markkvaliteten,
  och människors hälsa bör återvinningsanläggningarnas operatörer vara primärt ansvariga för det återvunna vattnets kvalitet
  vid efterlevnadspunkten
  . I syfte att efterleva minimikraven och eventuella tillkommande villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna bör återvinningsanläggningarnas operatörer övervaka det återvunna vattnets kvalitet
  i enlighet med minimikraven och eventuella tillkommande villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna
  . Det är därför lämpligt att fastställa minimikrav för övervakning som utgörs av frekvensen för rutinövervakningen och tidpunkter och prestationsmål för validitetsövervakningen. Vissa krav för rutinövervakningen anges i enlighet med direktiv 91/271/EEG. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(10)

För att på ett effektivt sätt skydda miljön,
  däribland markkvaliteten,
  och människors hälsa bör återvinningsanläggningarnas operatörer vara primärt ansvariga för det återvunna vattnets kvalitet
  vid efterlevnadspunkten
  . I syfte att efterleva minimikraven och eventuella tillkommande villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna bör återvinningsanläggningarnas operatörer övervaka det återvunna vattnets kvalitet
  i enlighet med minimikraven och eventuella tillkommande villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna
  . Det är därför lämpligt att fastställa minimikrav för övervakning som utgörs av frekvensen för rutinövervakningen och tidpunkter och prestationsmål för validitetsövervakningen. Vissa krav för rutinövervakningen anges i enlighet med direktiv 91/271/EEG. [Ändr. 22]

| (11) | Det är nödvändigt att säkerställa en

  leverans, lagring och
  säker användning av återvunnet vatten för att därigenom uppmuntra
  utvecklingen av
  återanvändning av vatten på unionsnivå,
  uppmuntra i synnerhet unionens jordbrukare att ta till sig denna metod
  och stärka allmänhetens förtroende för sådan återanvändning.
  den
  .
  Mängden renat avloppsvatten samt dess karaktär, reningsmetoder och egenskaper bör oavsett hur det används vara av sådant slag att hanteringen, användningen och lagringen – däribland spridarbevattning och droppbevattning, med eller utan lagring – inte direkt eller indirekt påverkar människors eller djurs hälsa eller markens och vattenmiljöns kvalitet på kort, medellång och lång sikt.
  Tillhandahållande
  och lagring
  av återvunnet vatten för särskild användning bör därför endast tillåtas på grundval av ett tillstånd som beviljas av medlemsstaternas behöriga myndigheter. För att säkerställa en harmoniserad strategi på unionsnivå, spårbarhet och insyn, bör de viktigaste reglerna för ett sådant tillstånd fastställas på unionsnivå. Detaljerna i förfarandet för att bevilja tillstånd bör emellertid fastställas av medlemsstaterna,
  vars behöriga myndigheter själva ansvarar för att bedöma riskerna med att återanvända vattnet
  . Medlemsstaterna bör kunna tillämpa befintliga förfaranden för att bevilja tillstånd och förfarandena bör anpassas för att beakta de krav som införs genom denna förordning. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att säkerställa en

  leverans, lagring och
  säker användning av återvunnet vatten för att därigenom uppmuntra
  utvecklingen av
  återanvändning av vatten på unionsnivå,
  uppmuntra i synnerhet unionens jordbrukare att ta till sig denna metod
  och stärka allmänhetens förtroende för sådan återanvändning.
  den
  .
  Mängden renat avloppsvatten samt dess karaktär, reningsmetoder och egenskaper bör oavsett hur det används vara av sådant slag att hanteringen, användningen och lagringen – däribland spridarbevattning och droppbevattning, med eller utan lagring – inte direkt eller indirekt påverkar människors eller djurs hälsa eller markens och vattenmiljöns kvalitet på kort, medellång och lång sikt.
  Tillhandahållande
  och lagring
  av återvunnet vatten för särskild användning bör därför endast tillåtas på grundval av ett tillstånd som beviljas av medlemsstaternas behöriga myndigheter. För att säkerställa en harmoniserad strategi på unionsnivå, spårbarhet och insyn, bör de viktigaste reglerna för ett sådant tillstånd fastställas på unionsnivå. Detaljerna i förfarandet för att bevilja tillstånd bör emellertid fastställas av medlemsstaterna,
  vars behöriga myndigheter själva ansvarar för att bedöma riskerna med att återanvända vattnet
  . Medlemsstaterna bör kunna tillämpa befintliga förfaranden för att bevilja tillstånd och förfarandena bör anpassas för att beakta de krav som införs genom denna förordning. [Ändr. 23]

| (11a) | Leverans och lagring av återvunnet vatten och slutanvändarnas användning av det är en integrerad del av systemet för återanvändning av vatten. I leverans- och lagringsprocessen kan det återvunna vattnet genomgå förändringar som kan ha en negativ inverkan på dess kemiska och biologiska kvalitet. Återvunnet vatten bör användas på lämpligt sätt med hänsyn till kvalitetsklasserna för återvunnet vatten, grödornas egenskaper och bevattningsmetoderna. Centrala riskhanteringsuppgifter bör beakta potentiella negativa effekter på hälso- och miljömatriser med anknytning till leverans, lagring och avsedd användning av det återvunna vattnet. I detta avseende bör kommissionen upprätta vägledande dokument för att bistå de behöriga myndigheterna vid kontrollen och övervakningen av leverans, lagring och användning av det återvunna vattnet. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(11a)

Leverans och lagring av återvunnet vatten och slutanvändarnas användning av det är en integrerad del av systemet för återanvändning av vatten. I leverans- och lagringsprocessen kan det återvunna vattnet genomgå förändringar som kan ha en negativ inverkan på dess kemiska och biologiska kvalitet. Återvunnet vatten bör användas på lämpligt sätt med hänsyn till kvalitetsklasserna för återvunnet vatten, grödornas egenskaper och bevattningsmetoderna. Centrala riskhanteringsuppgifter bör beakta potentiella negativa effekter på hälso- och miljömatriser med anknytning till leverans, lagring och avsedd användning av det återvunna vattnet. I detta avseende bör kommissionen upprätta vägledande dokument för att bistå de behöriga myndigheterna vid kontrollen och övervakningen av leverans, lagring och användning av det återvunna vattnet. [Ändr. 24]

| 11b) | Om en distributionsoperatör för återvunnet vatten och en lagringsoperatör för återvunnet vatten behövs bör tillstånd krävas för dessa. Om alla krav för tillstånd är uppfyllda bör den behöriga myndigheten i medlemsstaten bevilja ett tillstånd som innehåller alla nödvändiga villkor och åtgärder som fastställts i riskbedömningen för en säker distribution och lagring av det återvunna vattnet till slutanvändaren. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

11b)

Om en distributionsoperatör för återvunnet vatten och en lagringsoperatör för återvunnet vatten behövs bör tillstånd krävas för dessa. Om alla krav för tillstånd är uppfyllda bör den behöriga myndigheten i medlemsstaten bevilja ett tillstånd som innehåller alla nödvändiga villkor och åtgärder som fastställts i riskbedömningen för en säker distribution och lagring av det återvunna vattnet till slutanvändaren. [Ändr. 25]

| (12) | Bestämmelserna i denna förordning kompletterar kraven i annan unionslagstiftning, framför allt vad gäller eventuella hälso- och miljörisker. För att säkerställa en helhetsstrategi för att möta eventuella risker för människor, djur och miljö måste återvinningsanläggningarnas operatörer och

  växter samt i förekommande fall miljöskyddsrelaterade risker bör
  de behöriga myndigheterna därför beakta

  efterleva
  de krav som anges i annan unionslagstiftning, framför allt rådets direktiv 86/278/EEG (11), 91/676/EEG (12) och 98/83/EG (13), direktiv 91/271/EEG och 2000/60/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002 (14), (EG) nr 852/2004 (15), (EG) nr 183/2005 (16), (EG) nr 396/2005 (17) och (EG) nr 1069/2009 (18), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG (19), 2006/118/EG (20), 2008/105/EG (21) och 2011/92/EU (22) samt kommissionens förordningar (EG) nr 2073/2005 (23), (EG) nr 1881/2006 (24) och (EU) nr 142/2011 (25). [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(12)

Bestämmelserna i denna förordning kompletterar kraven i annan unionslagstiftning, framför allt vad gäller eventuella hälso- och miljörisker. För att säkerställa en helhetsstrategi för att möta eventuella risker för människor, djur och miljö måste återvinningsanläggningarnas operatörer och

  växter samt i förekommande fall miljöskyddsrelaterade risker bör
  de behöriga myndigheterna därför beakta

  efterleva
  de krav som anges i annan unionslagstiftning, framför allt rådets direktiv 86/278/EEG (11), 91/676/EEG (12) och 98/83/EG (13), direktiv 91/271/EEG och 2000/60/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002 (14), (EG) nr 852/2004 (15), (EG) nr 183/2005 (16), (EG) nr 396/2005 (17) och (EG) nr 1069/2009 (18), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG (19), 2006/118/EG (20), 2008/105/EG (21) och 2011/92/EU (22) samt kommissionens förordningar (EG) nr 2073/2005 (23), (EG) nr 1881/2006 (24) och (EU) nr 142/2011 (25). [Ändr. 26]

| (12a) | Vid tillämpningen av denna förordning bör det vara möjligt att utföra reningsoperationer och återvinning av avloppsvatten från tätbebyggelse på samma fysiska plats genom att använda samma anläggning eller olika, separata anläggningar. Dessutom bör samma aktör kunna vara både operatör av reningsverket och operatör av återvinningsanläggningen. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(12a)

Vid tillämpningen av denna förordning bör det vara möjligt att utföra reningsoperationer och återvinning av avloppsvatten från tätbebyggelse på samma fysiska plats genom att använda samma anläggning eller olika, separata anläggningar. Dessutom bör samma aktör kunna vara både operatör av reningsverket och operatör av återvinningsanläggningen. [Ändr. 27]

| (13) | Förordning (EG) nr 852/2004 fastställer allmänna regler för livsmedelsföretagare och omfattar produktion, bearbetning, distribution och utläppande på marknaden av livsmedel. Den förordningen behandlar livsmedlens hälsokvalitet och en av dess viktigaste principer är att det är livsmedelsföretagaren som har det primära ansvaret för livsmedelssäkerheten. Förordningen är också föremål för detaljerad vägledning och här är kommissionens meddelande om vägledning för hantering av mikrobiologiska risker med färska frukter och grönsaker i primärproduktionen genom god hygien (2017/C 163/01) särskilt relevant. De prestationsmål för återvunnet vatten som fastställs i den här förordningen hindrar inte att livsmedelsföretagare erhåller den vattenkvalitet som krävs för att uppfylla kraven i förordning (EG) nr 852/2004 genom att i ett senare skede använda flera vattenreningsalternativ, eventuellt i kombination med andra alternativ som inte innefattar rening. |
| --- | --- |

(13)

Förordning (EG) nr 852/2004 fastställer allmänna regler för livsmedelsföretagare och omfattar produktion, bearbetning, distribution och utläppande på marknaden av livsmedel. Den förordningen behandlar livsmedlens hälsokvalitet och en av dess viktigaste principer är att det är livsmedelsföretagaren som har det primära ansvaret för livsmedelssäkerheten. Förordningen är också föremål för detaljerad vägledning och här är kommissionens meddelande om vägledning för hantering av mikrobiologiska risker med färska frukter och grönsaker i primärproduktionen genom god hygien (2017/C 163/01) särskilt relevant. De prestationsmål för återvunnet vatten som fastställs i den här förordningen hindrar inte att livsmedelsföretagare erhåller den vattenkvalitet som krävs för att uppfylla kraven i förordning (EG) nr 852/2004 genom att i ett senare skede använda flera vattenreningsalternativ, eventuellt i kombination med andra alternativ som inte innefattar rening.

| (13a) | För att vattenåteranvändningsoperationer ska främjas på ett bättre sätt bör angivande av särskilda användningar inom ramen för denna förordning inte hindra medlemsstaterna från att tillåta att återvunnet vatten används för fler ändamål, t.ex. återanvändning för industri-, bekvämlighets- och miljöändamål, under förutsättning att medlemsstaterna ser till att skyldigheten att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön efterlevs. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(13a)

För att vattenåteranvändningsoperationer ska främjas på ett bättre sätt bör angivande av särskilda användningar inom ramen för denna förordning inte hindra medlemsstaterna från att tillåta att återvunnet vatten används för fler ändamål, t.ex. återanvändning för industri-, bekvämlighets- och miljöändamål, under förutsättning att medlemsstaterna ser till att skyldigheten att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön efterlevs. [Ändr. 28]

| (14) | För att stärka förtroendet för återanvändning av vatten bör allmänheten informeras. Tillhandahållande av
  tydlig, fullständig och uppdaterad
  information om återanvändning av vatten bör medge ökad öppenhet och spårbarhet och det kan också vara av intresse för andra relevanta myndigheter för vilka den aktuella återanvändningen av vatten får konsekvenser.
  För att uppmuntra återanvändning av vatten bör medlemsstaterna se till att det utvecklas medvetandehöjande informationskampanjer som är specifika och anpassade till de olika berörda aktörerna för att göra dem medvetna om vattnets kretslopp i tätbebyggelse, behovet av att återanvända vatten och fördelarna med återvinning av vatten och därigenom främja berörda parters acceptans för och delaktighet i återvinning av vatten.[Ändr. 29] |
| --- | --- |

(14)

För att stärka förtroendet för återanvändning av vatten bör allmänheten informeras. Tillhandahållande av
  tydlig, fullständig och uppdaterad
  information om återanvändning av vatten bör medge ökad öppenhet och spårbarhet och det kan också vara av intresse för andra relevanta myndigheter för vilka den aktuella återanvändningen av vatten får konsekvenser.
  För att uppmuntra återanvändning av vatten bör medlemsstaterna se till att det utvecklas medvetandehöjande informationskampanjer som är specifika och anpassade till de olika berörda aktörerna för att göra dem medvetna om vattnets kretslopp i tätbebyggelse, behovet av att återanvända vatten och fördelarna med återvinning av vatten och därigenom främja berörda parters acceptans för och delaktighet i återvinning av vatten.[Ändr. 29]

| (14a) | Utbildning av slutanvändare som är involverade i jordbruksbevattning är av största vikt som ett led i arbetet med att genomföra och upprätthålla förebyggande åtgärder. Slutanvändarna bör vara fullständigt informerade om lämplig användning av återvunnet vatten, eftersom de är särskilt utsatta. En rad förebyggande åtgärder mot människors exponering bör vidtas, såsom användning av personlig skyddsutrustning, handtvätt och personlig hygien. Övervakning av att sådana åtgärder tillämpas korrekt bör ingå i de centrala riskhanteringsuppgifterna. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(14a)

Utbildning av slutanvändare som är involverade i jordbruksbevattning är av största vikt som ett led i arbetet med att genomföra och upprätthålla förebyggande åtgärder. Slutanvändarna bör vara fullständigt informerade om lämplig användning av återvunnet vatten, eftersom de är särskilt utsatta. En rad förebyggande åtgärder mot människors exponering bör vidtas, såsom användning av personlig skyddsutrustning, handtvätt och personlig hygien. Övervakning av att sådana åtgärder tillämpas korrekt bör ingå i de centrala riskhanteringsuppgifterna. [Ändr. 30]

| (15) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (26) syftar till att garantera rätten till tillgång till miljöinformation i medlemsstaterna i linje med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (27) (Århuskonventionen). I direktiv 2003/4/EG föreskrivs omfattande skyldigheter vad gäller att på begäran ställa miljöinformation till förfogande och aktivt sprida sådan information. Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (28) omfattar delning av rumslig information inklusive datamängder avseende olika miljöfrågor. Det är viktigt att bestämmelserna i denna förordning om tillgången till information och arrangemang för datadelning kompletterar de direktiven och inte skapar ett separat rättssystem. Därför bör bestämmelserna i denna förordning om information till allmänheten och om information som rör övervakning av genomförandet inte påverka tillämpningen av direktiven 2003/4/EG och 2007/2/EG. |
| --- | --- |

(15)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (26) syftar till att garantera rätten till tillgång till miljöinformation i medlemsstaterna i linje med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (27) (Århuskonventionen). I direktiv 2003/4/EG föreskrivs omfattande skyldigheter vad gäller att på begäran ställa miljöinformation till förfogande och aktivt sprida sådan information. Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (28) omfattar delning av rumslig information inklusive datamängder avseende olika miljöfrågor. Det är viktigt att bestämmelserna i denna förordning om tillgången till information och arrangemang för datadelning kompletterar de direktiven och inte skapar ett separat rättssystem. Därför bör bestämmelserna i denna förordning om information till allmänheten och om information som rör övervakning av genomförandet inte påverka tillämpningen av direktiven 2003/4/EG och 2007/2/EG.

| (16) | I syfte att anpassa de befintliga minimikraven och centrala riskhanteringsuppgifterna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen bör behörigheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra minimikraven och de centrala riskhanteringsuppgifterna,
  dock utan att detta äventyrar möjligheterna till återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten
  . För att säkerställa ett gott skydd för miljön och människors hälsa bör kommissionen dessutom kunna anta delegerade akter som kompletterar de centrala riskhanteringsuppgifterna genom att fastställa tekniska specifikationer. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (29). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(16)

I syfte att anpassa de befintliga minimikraven och centrala riskhanteringsuppgifterna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen bör behörigheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra minimikraven och de centrala riskhanteringsuppgifterna,
  dock utan att detta äventyrar möjligheterna till återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten
  . För att säkerställa ett gott skydd för miljön och människors hälsa bör kommissionen dessutom kunna anta delegerade akter som kompletterar de centrala riskhanteringsuppgifterna genom att fastställa tekniska specifikationer. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (29). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 31]

| (17) | För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för antagandet av detaljerade regler avseende format för och redovisning av den information som medlemsstaterna ska lämna till allmänheten, avseende format för och redovisning av den information om genomförandet av denna förordning som ska lämnas av medlemsstaterna samt avseende format för och redovisning av informationen till den unionsövergripande översikt som ska utarbetas av Europeiska miljöbyrån. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (30). |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa enhetliga villkor för tillämpningen av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för antagandet av detaljerade regler avseende format för och redovisning av den information som medlemsstaterna ska lämna till allmänheten, avseende format för och redovisning av den information om genomförandet av denna förordning som ska lämnas av medlemsstaterna samt avseende format för och redovisning av informationen till den unionsövergripande översikt som ska utarbetas av Europeiska miljöbyrån. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (30).

| (18) | Behöriga myndigheter bör kontrollera att det återvunna vattnet uppfyller de villkor som anges i tillståndet. Vid fall av bristande efterlevnad bör de kräva att återvinningsanläggningens operatör vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa efterlevnaden. Återvinningsanläggningarnas operatörer bör omedelbart avbryta alla leveranser av återvunnet vatten om den bristande efterlevnaden
  överskrider vissa maxvärden med konsekvensen att detta
  orsakar en betydande risk för miljön eller människors hälsa.
  De behöriga myndigheterna bör ha ett tätt samarbete med slutanvändarna för att underlätta återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten. De behöriga myndigheterna bör övervaka och kontrollera leveransen, lagringen och användningen av det återvunna vattnet med beaktande av relevanta hälso- och miljörisker [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(18)

Behöriga myndigheter bör kontrollera att det återvunna vattnet uppfyller de villkor som anges i tillståndet. Vid fall av bristande efterlevnad bör de kräva att återvinningsanläggningens operatör vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa efterlevnaden. Återvinningsanläggningarnas operatörer bör omedelbart avbryta alla leveranser av återvunnet vatten om den bristande efterlevnaden
  överskrider vissa maxvärden med konsekvensen att detta
  orsakar en betydande risk för miljön eller människors hälsa.
  De behöriga myndigheterna bör ha ett tätt samarbete med slutanvändarna för att underlätta återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten. De behöriga myndigheterna bör övervaka och kontrollera leveransen, lagringen och användningen av det återvunna vattnet med beaktande av relevanta hälso- och miljörisker [Ändr. 32]

| (19) | Behöriga myndigheter bör samarbeta med andra relevanta myndigheter genom att utbyta information för att säkerställa efterlevnaden av relevanta unionskrav och nationella krav. |
| --- | --- |

(19)

Behöriga myndigheter bör samarbeta med andra relevanta myndigheter genom att utbyta information för att säkerställa efterlevnaden av relevanta unionskrav och nationella krav.

| (20) | Uppgifter från medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att göra det möjligt för kommissionen att övervaka och bedöma resultatet av lagstiftningen i relation till de mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

(20)

Uppgifter från medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att göra det möjligt för kommissionen att övervaka och bedöma resultatet av lagstiftningen i relation till de mål som eftersträvas.

| (21) | I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör kommissionen utvärdera denna förordning. Utvärderingen bör baseras på de fem kriterierna effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde, och ligga till grund för konsekvensbedömningar av eventuella ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör kommissionen utvärdera denna förordning. Utvärderingen bör baseras på de fem kriterierna effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde, och ligga till grund för konsekvensbedömningar av eventuella ytterligare åtgärder.

| (22) | I enlighet med Århuskonventionen bör berörda företrädare för den berörda allmänheten ha tillgång till rättslig prövning för att bidra till skyddet av rätten att leva i en miljö som är adekvat för individens hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med Århuskonventionen bör berörda företrädare för den berörda allmänheten ha tillgång till rättslig prövning för att bidra till skyddet av rätten att leva i en miljö som är adekvat för individens hälsa och välbefinnande.

| (23) | Medlemsstaterna bör fastställa regler om sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och se till att de tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör fastställa regler om sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och se till att de tillämpas. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (24) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skydda miljön och människors hälsa, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skydda miljön och människors hälsa, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (25) | Det är nödvändigt att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid för att inrätta den administrativa infrastruktur som krävs för att tillämpa denna förordning samt för att operatörerna ska kunna förbereda sig på att tillämpa de nya reglerna. |
| --- | --- |

(25)

Det är nödvändigt att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid för att inrätta den administrativa infrastruktur som krävs för att tillämpa denna förordning samt för att operatörerna ska kunna förbereda sig på att tillämpa de nya reglerna.

| (25a) | För att i största möjliga utsträckning utveckla och främja återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten bör EU stödja forskning och utveckling på området via programmet Horisont Europa, så att man kan få till stånd en avsevärd förbättring i fråga om tillförlitligheten hos avloppsvatten som renats på lämpligt sätt och i fråga om hållbara användningsmetoder. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(25a)

För att i största möjliga utsträckning utveckla och främja återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten bör EU stödja forskning och utveckling på området via programmet Horisont Europa, så att man kan få till stånd en avsevärd förbättring i fråga om tillförlitligheten hos avloppsvatten som renats på lämpligt sätt och i fråga om hållbara användningsmetoder. [Ändr. 33]

| (25b) | För att effektivt skydda miljön och människors hälsa bör medlemsstaterna, i samarbete med berörda parter, införa kontroller av markkvaliteten på kort, medellång och lång sikt. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(25b)

För att effektivt skydda miljön och människors hälsa bör medlemsstaterna, i samarbete med berörda parter, införa kontroller av markkvaliteten på kort, medellång och lång sikt. [Ändr. 34]

| (25c) | Syftet med denna förordning är att uppmuntra en hållbar vattenanvändning. Därför bör kommissionen åta sig att använda unionens program, däribland Life-programmet, för att stödja lokala initiativ för återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(25c)

Syftet med denna förordning är att uppmuntra en hållbar vattenanvändning. Därför bör kommissionen åta sig att använda unionens program, däribland Life-programmet, för att stödja lokala initiativ för återanvändning av på lämpligt sätt renat avloppsvatten. [Ändr. 35]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och mål

1.   I Denna förordning fastställs

  fastställer
  minimikrav för vattenkvalitet

  kvaliteten på återvunnet vatten
  och
  för
  övervakning och en skyldighet att vidta

  utföra
  angivna centrala riskhanteringsåtgärder

  riskhanteringsuppgifter
  för en säker återanvändning av renat avloppsvatten från tätbebyggelse inom ramen för en integrerad vattenförvaltning,
  samt bidrar till målen i direktiv 2000/60/EG. [Ändr. 36]

2.   Syftet med denna förordning är att garantera att återvunnet vatten är säkert för sin avsedda användning för att därigenom, på ett samordnat sätt i unionen som helhet, säkerställa ett gott skydd för människors och djurs hälsa samt miljön, motverka

  och samtidigt minska de negativa effekterna av användningen av vattenresurser och förbättra effektiviteten
  ,
  ta itu med
  vattenbrist,
  klimatförändringsfrågor och unionens miljömål,
  och det resulterande

  medföljande
  trycket på vattenresurser

  vattenresurserna,
  och därigenom också bidra till
  spridningen av lösningar för en hållbar vattenanvändning, stödja omställningen till en cirkulär ekonomi samt säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och
  en effektivt fungerande inre marknad. [Ändr. 37]

2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att dricksvattenresurser inte förorenas av återvunnet vatten. [Ändr. 38]

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på återvunnet vatten som är avsett för en användning som anges i avsnitt 1 i bilaga I.

Denna förordning ska inte tillämpas på pilotprojekt inriktade på återanvändning av vatten i återvinningsanläggningar. [Ändr. 39]

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | behörig myndighet: en myndighet eller ett organ som utsetts av en medlemsstat för att fullgöra de skyldigheter som följer av denna förordning. |
| --- | --- |

1.

behörig myndighet: en myndighet eller ett organ som utsetts av en medlemsstat för att fullgöra de skyldigheter som följer av denna förordning.

| 2. | vattenmyndighet: en eller flera myndigheter som identifieras enligt artikel 3.2 eller 3.3 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

2.

vattenmyndighet: en eller flera myndigheter som identifieras enligt artikel 3.2 eller 3.3 i direktiv 2000/60/EG.

| 3. | slutanvändare: en fysisk eller juridisk person,
  en offentlig eller privat enhet,
  som använder återvunnet vatten,
  för dess avsedda ändamål
  . [Ändr. 40] |
| --- | --- |

3.

slutanvändare: en fysisk eller juridisk person,
  en offentlig eller privat enhet,
  som använder återvunnet vatten,
  för dess avsedda ändamål
  . [Ändr. 40]

| 4. | avloppsvatten från tätbebyggelse: avloppsvatten från tätbebyggelse enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 91/271/EEG. |
| --- | --- |

4.

avloppsvatten från tätbebyggelse: avloppsvatten från tätbebyggelse enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 91/271/EEG.

| 4a. | renat avloppsvatten: avloppsvatten från tätbebyggelse vilket renats i enlighet med kraven i direktiv 91/271/EEG. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

4a.

renat avloppsvatten: avloppsvatten från tätbebyggelse vilket renats i enlighet med kraven i direktiv 91/271/EEG. [Ändr. 41]

| 5. | återvunnet vatten:
  renat
  avloppsvatten från tätbebyggelse som har renats i enlighet med kraven i direktiv 91/271/EEG och som blir resultatet efter ytterligare rening i en återvinningsanläggning
  där det får lämplig kvalitet för sin avsedda användning
  . [Ändr. 42] |
| --- | --- |

5.

återvunnet vatten:
  renat
  avloppsvatten från tätbebyggelse som har renats i enlighet med kraven i direktiv 91/271/EEG och som blir resultatet efter ytterligare rening i en återvinningsanläggning
  där det får lämplig kvalitet för sin avsedda användning
  . [Ändr. 42]

| 5a. | återanvändning av vatten: användning av återvunnet vatten av en viss kvalitet som lämpar sig för en användning som anges i avsnitt 1 i bilaga I, via ett distributionssystem, varvid användningen av ytvatten eller grundvatten helt eller delvis ersätts. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

5a.

återanvändning av vatten: användning av återvunnet vatten av en viss kvalitet som lämpar sig för en användning som anges i avsnitt 1 i bilaga I, via ett distributionssystem, varvid användningen av ytvatten eller grundvatten helt eller delvis ersätts. [Ändr. 43]

| 6. | återvinningsanläggning: en
  del av en
  reningsanläggning för avloppsvatten från tätbebyggelse eller annan anläggning som ytterligare renar avloppsvatten från tätbebyggelse
  vilket renats tidigare
  i enlighet med kraven i direktiv 91/271/EEG för att producera
  återvunnet
  vatten som lämpar sig för en användning som anges i avsnitt 1 i bilaga I till denna förordning,
  detta inbegriper lagringsinfrastruktur och infrastruktur avsedd att leverera det återvunna vattnet till distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten eller till slutanvändaren
  .. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

6.

återvinningsanläggning: en
  del av en
  reningsanläggning för avloppsvatten från tätbebyggelse eller annan anläggning som ytterligare renar avloppsvatten från tätbebyggelse
  vilket renats tidigare
  i enlighet med kraven i direktiv 91/271/EEG för att producera
  återvunnet
  vatten som lämpar sig för en användning som anges i avsnitt 1 i bilaga I till denna förordning,
  detta inbegriper lagringsinfrastruktur och infrastruktur avsedd att leverera det återvunna vattnet till distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten eller till slutanvändaren
  .. [Ändr. 44]

| 7. | operatör av återvinningsanläggning: en fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en återvinningsanläggning, [Ändr. 45] (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

7.

operatör av återvinningsanläggning: en fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en återvinningsanläggning, [Ändr. 45] (Berör inte den svenska versionen.)

| 7a. | distributionsinfrastruktur för återvunnet vatten: ett system av särskilda rörledningar och pumpar eller andra särskilda transportanläggningar avsedda för leverans av det återvunna vattnet till slutanvändaren, däribland anläggningar för utjämning, ytterligare rening och lagring utanför återvinningsanläggningen. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

7a.

distributionsinfrastruktur för återvunnet vatten: ett system av särskilda rörledningar och pumpar eller andra särskilda transportanläggningar avsedda för leverans av det återvunna vattnet till slutanvändaren, däribland anläggningar för utjämning, ytterligare rening och lagring utanför återvinningsanläggningen. [Ändr. 46]

| 7b. | distributionsoperatör för återvunnet vatten: en fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en distributionsinfrastruktur för återvunnet vatten. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

7b.

distributionsoperatör för återvunnet vatten: en fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en distributionsinfrastruktur för återvunnet vatten. [Ändr. 47]

| 7c. | lagringsinfrastruktur för återvunnet vatten: ett system av särskilda lagringsanläggningar avsedda för lagring av det återvunna vattnet. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

7c.

lagringsinfrastruktur för återvunnet vatten: ett system av särskilda lagringsanläggningar avsedda för lagring av det återvunna vattnet. [Ändr. 48]

| 7d. | lagringsoperatör för återvunnet vatten: en fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en lagringsinfrastruktur för återvunnet vatten. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

7d.

lagringsoperatör för återvunnet vatten: en fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en lagringsinfrastruktur för återvunnet vatten. [Ändr. 49]

| 8. | fara: ett biologiskt, kemiskt, fysikaliskt eller radiologiskt agens som skulle kunna skada människor, djur, grödor eller växter, andra terrestra biota, akvatiska biota, jordmån eller den allmänna miljön. |
| --- | --- |

8.

fara: ett biologiskt, kemiskt, fysikaliskt eller radiologiskt agens som skulle kunna skada människor, djur, grödor eller växter, andra terrestra biota, akvatiska biota, jordmån eller den allmänna miljön.

| 9. | risk: sannolikheten för att identifierade faror orsakar skada inom en viss tidsram, inklusive konsekvensernas svårighetsgrad. |
| --- | --- |

9.

risk: sannolikheten för att identifierade faror orsakar skada inom en viss tidsram, inklusive konsekvensernas svårighetsgrad.

| 10. | riskhantering: en systematisk hantering som konsekvent säkerställer att återanvändningen av vatten är säker i ett visst sammanhang. |
| --- | --- |

10.

riskhantering: en systematisk hantering som konsekvent säkerställer att återanvändningen av vatten är säker i ett visst sammanhang.

| 11. | förebyggande åtgärd: alla åtgärder eller aktiviteter

  en lämplig åtgärd
  eller
  aktivitet
  som kan utnyttjas för att förebygga eller eliminera en hälso- eller miljörisk eller minska den till en acceptabel nivå. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

11.

förebyggande åtgärd: alla åtgärder eller aktiviteter

  en lämplig åtgärd
  eller
  aktivitet
  som kan utnyttjas för att förebygga eller eliminera en hälso- eller miljörisk eller minska den till en acceptabel nivå. [Ändr. 50]

| 11a. | efterlevnadspunkt: den punkt där operatören av en återvinningsanläggning levererar det återvunna vattnet till nästa aktör i kedjan. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

11a.

efterlevnadspunkt: den punkt där operatören av en återvinningsanläggning levererar det återvunna vattnet till nästa aktör i kedjan. [Ändr. 51]

| 11b. | mikroförorening: oönskat ämne som kan påträffas i miljön i mycket små koncentrationer i enlighet med bilaga VIII i direktiv 2000/60/EG. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

11b.

mikroförorening: oönskat ämne som kan påträffas i miljön i mycket små koncentrationer i enlighet med bilaga VIII i direktiv 2000/60/EG. [Ändr. 52]

Artikel 4

Skyldigheter för operatörer av återvinningsanläggningar vad gäller vattenkvalitet [Ändr. 53] (Berör inte den svenska versionen.)

1.   Operatörer av återvinningsanläggningar ska säkerställa att återvunnet vatten avsett för ett användningsområde som anges i avsnitt 1 i bilaga I, i utloppet från återvinningsanläggningen (
  vid
  efterlevnadspunkten), uppfyller följande krav

| a) | De minimikrav för vattenkvalitet som anges i avsnitt 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De minimikrav för vattenkvalitet som anges i avsnitt 2 i bilaga I.

| b) | Alla ytterligare krav vad gäller vattenkvalitet som fastställs av den behöriga myndigheten i relevanta tillstånd i enlighet med artikel 7.3 b och c.:[Ändr. 54] |
| --- | --- |

b)

Alla ytterligare krav vad gäller vattenkvalitet som fastställs av den behöriga myndigheten i relevanta tillstånd i enlighet med artikel 7.3 b och c.:[Ändr. 54]

2.   För att säkerställa efterlevnaden av de krav och villkor som avses i punkt 1 ska operatören av återvinningsanläggningen övervaka vattenkvaliteten i enlighet med följande:

| a) | Avsnitt 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Avsnitt 2 i bilaga I.

| b) | Alla ytterligare krav vad gäller övervakning som fastställs av den behöriga myndigheten i relevanta tillstånd i enlighet med artikel 7.3 b och c. |
| --- | --- |

b)

Alla ytterligare krav vad gäller övervakning som fastställs av den behöriga myndigheten i relevanta tillstånd i enlighet med artikel 7.3 b och c.

2a.
     
  Operatörer av återvinningsanläggningar ska även säkerställa att åtminstone de riskhanteringsåtgärder som anges i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten enligt artikel 5.-1 genomförs fullt ut i återvinningsanläggningen. [Ändr. 55]

| 2b | .
  Efter efterlevnadspunkten ska ansvaret för vattnets kvalitet inte längre vila på operatören av återvinningsanläggningen utan tas över av nästa aktör i kedjan. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

2b

3.   Kommissionen ges behörighet att anta delegerade akter med avseende på att ändra denna förordning i enlighet med artikel 14 för att anpassa de minimikrav som anges i avsnitt 2 i bilaga I till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.
  [Ändr. 57]

Artikel 4a

Skyldigheter för distributionsoperatörer för återvunnet vatten, lagringsoperatörer för återvunnet vatten och slutanvändare

1.
     
  Distributionsoperatören för återvunnet vatten ska upprätthålla kvalitetsnivån på det återvunna vattnet i distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten på minst samma kvalitetsnivå som den som anges i avsnitt 2 i bilaga I. Distributionsoperatören för återvunnet vatten ska även säkerställa att åtminstone de riskhanteringsåtgärder som anges i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten enligt artikel 5.-1 genomförs fullt ut i distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten.

När den behöriga myndigheten beviljar ett tillstånd enligt artikel 7 får den kräva att ytterligare riskhanteringsåtgärder ska vidtas med avseende på de uppgifter som ska utföras av distributionsoperatören för återvunnet vatten och ange ytterligare krav och förebyggande åtgärder som behövs enligt punkterna b och c i bilaga II.

2.
     
  Lagringsoperatören för återvunnet vatten ska upprätthålla kvalitetsnivån på det återvunna vattnet i lagringsinfrastrukturen för återvunnet vatten på minst samma kvalitetsnivå som den som anges i avsnitt 2 i bilaga I. Lagringsoperatören för återvunnet vatten ska även säkerställa att åtminstone de riskhanteringsåtgärder som anges i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten enligt artikel 5.-1 genomförs fullt ut i lagringsinfrastrukturen för återvunnet vatten.

När den behöriga myndigheten beviljar ett tillstånd enligt artikel 7 får den kräva att ytterligare riskhanteringsåtgärder ska vidtas med avseende på de uppgifter som ska utföras av lagringsoperatören för återvunnet vatten och ange ytterligare krav och förebyggande åtgärder som behövs enligt punkterna b och c i bilaga II.

3.
     
  Återvunnet vatten som används av slutanvändare ska ligga på minst samma kvalitetsnivå som den som anges i avsnitt 2 i bilaga 1. Den behöriga myndigheten får föreskriva ytterligare krav avseende skyldigheter för slutanvändare utöver de krav som anges i avsnitt 2 i bilaga I.

4.
     
  Kommissionen ska upprätta vägledande dokument för att bistå de behöriga myndigheterna vid fullgörandet av kraven avseende kontroll och övervakning av framställning, distribution, lagring och användning av det återvunna vattnet. [Ändr. 58]

Artikel 5

Riskhantering

-1.
     
  Operatören av återvinningsanläggningen ska, i samarbete med de aktörer som avses i punkt 1 i denna artikel, utarbeta en riskhanteringsplan för återanvändning av vatten. Riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten ska utgå från de centrala riskhanteringsuppgifter som anges i punkt a i bilaga II, fastställa eventuella ytterligare krav, utöver dem som anges i bilaga I, i enlighet med punkt b i bilaga II och identifiera faror, risker och lämpliga förebyggande åtgärder i enlighet med punkt c i bilaga II. [Ändr. 59]

1.   I syfte att producera och tillhandahålla

  säkerställa en säker framställning, distribution, lagring och användning av
  återvunnet vatten ska riskhantering utföras av operatören av återvinningsanläggningen

  den behöriga myndigheten övervaka riskhanteringen
  i samråd med följande aktörer: [Ändr. 60]

| a) | Operatören av det eller de reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse som förser en återvinningsanläggning med vatten

  renat avloppsvatten i enlighet med kvalitetskravet i direktiv 91/271/EEG
  , om det är en annan operatör än operatören av återvinningsanläggningen. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

a)

Operatören av det eller de reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse som förser en återvinningsanläggning med vatten

  renat avloppsvatten i enlighet med kvalitetskravet i direktiv 91/271/EEG
  , om det är en annan operatör än operatören av återvinningsanläggningen. [Ändr. 61]

| aa) | Operatören av återvinningsanläggningen. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

aa)

Operatören av återvinningsanläggningen. [Ändr. 62]

| ab) | Distributionsoperatören för återvunnet vatten. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

ab)

Distributionsoperatören för återvunnet vatten. [Ändr. 63]

| ac) | Lagringsoperatören för återvunnet vatten. [Ändr. 64] |
| --- | --- |

ac)

Lagringsoperatören för återvunnet vatten. [Ändr. 64]

| b) | Slutanvändare. |
| --- | --- |

b)

Slutanvändare.

| c) | Eventuella andra parter som bedöms som relevanta av operatören av
  den behöriga myndigheten
  .återvinningsanläggningen. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

c)

Eventuella andra parter som bedöms som relevanta av operatören av
  den behöriga myndigheten
  .återvinningsanläggningen. [Ändr. 65]

2.   Operatören av återvinningsanläggningen, ska utarbeta en riskhanteringsplan

  distributionsoperatören för återvunnet vatten och lagringsoperatören för återvunnet vatten
  ska
  utföra åtminstone de riskhanteringsuppgifter som fastställs i riskhanteringsplanen
  för återanvändning av vatten som bygger på de centrala riskhanteringsuppgifter som anges i bilaga II. Riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten ska innehålla förslag på eventuella ytterligare krav än de som anges i bilaga I som krävs för att minska eventuella risker och ska bland annat identifiera faror, risker och lämpliga förebyggande åtgärder.

  enligt punkt - 1
  .
  De riskhanteringsmetoder som används av operatören av återvinningsanläggningen, distributionsoperatören för återvunnet vatten och lagringsoperatören för återvunnet vatten ska utgå från internationellt erkända metoder. [Ändr. 66]

2a.
     
  I det tillstånd som beviljas i enlighet med artikel 7 får den behöriga myndigheten ange olika uppgifter och ansvarsområden för de olika aktörer som är involverade i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. [Ändr. 67]

2b.
     
  Om den typ av gröda som ska bevattnas är avsedd att saluföras i flera olika former och motsvaras av flera olika kvalitetsklasser för återvunnet vatten ska operatören av återvinningsanläggningen vara skyldig att förse jordbrukaren med vatten som motsvarar den högsta kvalitetsklassen. [Ändr. 68]

3.   Kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 14 anta delegerade akter med avseende på att ändra denna förordning för att anpassa de centrala riskhanteringsuppgifter som anges i bilaga II till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.
  [Ändr. 69]

Kommissionen ges också befogenhet att i enlighet med artikel 14 anta delegerade akter med avseende på att komplettera denna förordning för att fastställa tekniska specifikationer för de centrala riskhanteringsuppgifter som anges i bilaga II. [Ändr. 70]

Senast den ... [ett år efter denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 14 för att komplettera denna förordning genom att införa en metod för att mäta förekomsten av mikroplaster i återvunnet vatten som kan omfattas av ytterligare krav på grundval av riskbedömningen enligt punkt 4 i bilaga II. [Ändr. 133]

3a.
     
  Om en slutanvändare misstänker att det lagrade vattnet enligt artikel 4a.2 inte uppfyller minimikraven enligt denna förordning ska vederbörande

| a) | omedelbart underrätta den berörda hälsomyndigheten och i förekommande fall tillhandahålla tillgängliga uppgifter, |
| --- | --- |

a)

omedelbart underrätta den berörda hälsomyndigheten och i förekommande fall tillhandahålla tillgängliga uppgifter,

| b) | samarbeta fullt ut med den berörda behöriga myndigheten för att kontrollera och fastställa anledningarna till misstanken och eventuell förekomst av icke godkända ämnen eller värden enligt tabellerna 2 och 4 i avsnitt 2 i bilaga I. [Ändr. 71] |
| --- | --- |

b)

samarbeta fullt ut med den berörda behöriga myndigheten för att kontrollera och fastställa anledningarna till misstanken och eventuell förekomst av icke godkända ämnen eller värden enligt tabellerna 2 och 4 i avsnitt 2 i bilaga I. [Ändr. 71]

Artikel 6

Ansökan om tillstånd för att leverera

  framställa, distribuera och lagra
  återvunnet vatten [Ändr. 72]

1.   Alla leveranser

  All framställning, distribution eller lagring
  av återvunnet vatten som är avsett för en användning som anges i avsnitt 1 i bilaga I ska vara föremål för ett tillstånd. [Ändr. 73]

2.   En operatör
  av en återvinningsanläggning
  ska lämna in en ansökan om det tillstånd som avses i punkt 1 eller om en ändring av ett befintligt tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat i vilken återvinningsanläggningen drivs eller är tänkt att drivas. [Ändr. 74]

3.   Ansökan ska innehålla följande:

| a) | En riskhanteringsplan för återanvändning av vatten som utarbetats i enlighet med artikel 5.2.

  5.-1
  . [Ändr. 75] |
| --- | --- |

a)

En riskhanteringsplan för återanvändning av vatten som utarbetats i enlighet med artikel 5.2.

  5.-1
  . [Ändr. 75]

| aa) | De senast tillgängliga uppgifterna som styrker efterlevnaden av villkoren för renat avloppsvatten enligt direktiv 91/271/EEG i det reningsverk för avloppsvatten från vilket återvinningsvattnet härrör. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

aa)

De senast tillgängliga uppgifterna som styrker efterlevnaden av villkoren för renat avloppsvatten enligt direktiv 91/271/EEG i det reningsverk för avloppsvatten från vilket återvinningsvattnet härrör. [Ändr. 76]

| b) | En beskrivning av hur operatören av återvinningsanläggningen,
  vid efterlevnadspunkten,
  tänker uppfylla de minimikrav för vattenkvalitet och övervakning som anges i avsnitt 2 i bilaga I. [Ändr. 77] |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av hur operatören av återvinningsanläggningen,
  vid efterlevnadspunkten,
  tänker uppfylla de minimikrav för vattenkvalitet och övervakning som anges i avsnitt 2 i bilaga I. [Ändr. 77]

| c) | En beskrivning av hur operatören av återvinningsanläggningen,
  vid efterlevnadspunkten,
  tänker uppfylla de ytterligare krav som föreslås i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. [Ändr. 78] |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av hur operatören av återvinningsanläggningen,
  vid efterlevnadspunkten,
  tänker uppfylla de ytterligare krav som föreslås i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. [Ändr. 78]

3a.
     
  En distributionsoperatör för återvunnet vatten ska lämna in en ansökan om det tillstånd som avses i punkt 1 eller om en ändring av ett befintligt tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat i vilken distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten drivs eller är tänkt att drivas. Ansökan ska innehålla en beskrivning av hur distributionsoperatören för återvunnet vatten tänker fullgöra skyldigheterna enligt artikel 4a.1. [Ändr. 79]

3b.
     
  En lagringsoperatör för återvunnet vatten ska lämna in en ansökan om det tillstånd som avses i punkt 1 eller om en ändring av ett befintligt tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat i vilken lagringsinfrastrukturen för återvunnet vatten drivs eller är tänkt att drivas. Ansökan ska innehålla en beskrivning av hur lagringsoperatören för återvunnet vatten tänker fullgöra skyldigheterna enligt artikel 4a.2. [Ändr. 80]

Artikel 7

Beviljande av tillstånd

1.   I syfte att bedöma ansökan ska den behöriga myndigheten om det är lämpligt samråda och utbyta relevant information med följande:

| a) | Andra relevanta myndigheter i samma medlemsstat, framför allt vattenmyndigheten

  vatten- och hälsomyndigheterna
  om den är en annan myndighet än den behöriga myndigheten. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

a)

Andra relevanta myndigheter i samma medlemsstat, framför allt vattenmyndigheten

  vatten- och hälsomyndigheterna
  om den är en annan myndighet än den behöriga myndigheten. [Ändr. 81]

| b) | Centrala kontaktpunkter i potentiellt påverkade medlemsstater som utsetts i enlighet med artikel 9.1. |
| --- | --- |

b)

Centrala kontaktpunkter i potentiellt påverkade medlemsstater som utsetts i enlighet med artikel 9.1.

2.   Den behöriga myndigheten ska
  pröva ansökan med hjälp av lämpligt vetenskapligt bistånd och ska
  inom tre månader från mottagandet av den fullständiga ansökan som anges i artikel
  6.2, 6.3,
  6.3 a 
  och 6.3 b
  besluta om den ska bevilja tillståndet

  eller neka tillstånd
  . Om den behöriga myndigheten behöver mer tid på grund av ansökans komplexitet ska den
  utan dröjsmål
  informera den sökande om detta, ange förväntat datum för beviljande
  eller nekande
  av
  tillstånd

  av tillståndet och ange skälen för förlängningen.
  Den behöriga myndigheten ska under alla omständigheter fatta beslut senast sex månader från mottagandet av den fullständiga ansökan som anges i artikel 6.2, 6.3, 6.3 a och 6.3 b.[Ändr. 82]

3.   Om den behöriga myndigheten beslutar att bevilja tillståndet ska den bestämma vilka villkor som gäller; villkoren ska vid behov inkludera följande:

| a) | Villkor i samband med de minimikrav för vattenkvalitet och övervakning som anges i avsnitt 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Villkor i samband med de minimikrav för vattenkvalitet och övervakning som anges i avsnitt 2 i bilaga I.

| b) | Villkor i samband med de ytterligare krav som föreslås i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. |
| --- | --- |

b)

Villkor i samband med de ytterligare krav som föreslås i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten.

| c) | Alla andra krav som är nödvändiga för att ytterligare minska

  undanröja
  eventuella oacceptabla risker för människors och djurs hälsa eller miljön. [Ändr. 83] |
| --- | --- |

c)

Alla andra krav som är nödvändiga för att ytterligare minska

  undanröja
  eventuella oacceptabla risker för människors och djurs hälsa eller miljön. [Ändr. 83]

3a.
     
  Om villkor motsvarande dem som avses i punkt 3a–c inte redan inte ingår i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten enligt artikel 5 ska den behöriga myndigheten uppdatera planen utan dröjsmål. [Ändr. 84]

4.   Tillståndet ska omprövas regelbundet, minst vart femte år, och vid behov ändras.

Artikel 8

Kontroll av efterlevnaden

1.   Den behöriga myndigheten ska kontrollera att det återvunna vattnet uppfyller de villkor som anges i tillståndet vid efterlevnadspunkten

  de tillstånd som beviljats i enlighet med artikel 7
  . Kontrollen av efterlevnaden ska utföras med följande metoder: [Ändr. 85]

| a) | Kontroller på plats. |
| --- | --- |

a)

Kontroller på plats.

| b) | Användning av övervakningsdata som erhållits i enlighet med denna förordning samt direktiven 91/271/EEG och 2000/60/EG. |
| --- | --- |

b)

Användning av övervakningsdata som erhållits i enlighet med denna förordning samt direktiven 91/271/EEG och 2000/60/EG.

| c) | Annan lämplig metod. |
| --- | --- |

c)

Annan lämplig metod.

2.   Vid fall av bristande efterlevnad ska den behöriga myndigheten kräva att operatören av återvinningsanläggningen, snarast

  distributionsoperatören för återvunnet vatten eller lagringsoperatören för återvunnet vatten, beroende på vad som är tillämpligt, skyndsamt
  vidtar nödvändiga åtgärder för att återställa efterlevnaden
  och omedelbart underrättar de drabbade slutanvändarna
  . [Ändr. 86]

3.   Om den bristande efterlevnaden orsakar en betydande risk för miljön eller människors hälsa

  det individuella värdet hos någon parameter överskrider de minimikrav för vattenkvaliteten som anges i avsnitt 2 punkt a i bilaga I
  ska operatören av återvinningsanläggningen omedelbart stoppa all fortsatt leverans av det återvunna vattnet tills den behöriga myndigheten konstaterar

  får fastställa
  att efterlevnaden har återställts
  endast när det individuella värdet hos den eller de parametrar som överskrider de relevanta minimikraven för vattenkvaliteten har konstaterats ligga under det högsta tillåtna värdet vid minst tre på varandra följande kontroller
  . [Ändr. 87]

4.   Om ett tillbud inträffar som påverkar efterlevnaden av tillståndsvillkoren ska operatören av återvinningsanläggningen,
  distributionsoperatören för återvunnet vatten eller lagringsoperatören för återvunnet vatten, beroende på vad som är tillämpligt,
  omedelbart informera den behöriga myndigheten och de slutanvändare som riskerar att påverkas och lämna den information som krävs för att bedöma effekterna av ett sådant tillbud till den behöriga myndigheten. [Ändr. 88]

4a.
     
  Efter att ha beviljat ett tillstånd enligt artikel 7 ska den behöriga myndigheten regelbundet kontrollera att operatören av återvinningsanläggningen, distributionsoperatören för återvunnet vatten och lagringsoperatören för återvunnet vatten efterlever åtgärderna i riskhanteringsplanen för återanvändning av vatten. [Ändr. 89]

4b.
     
  Om återvunnet vatten som inte uppfyller kraven vid efterlevnadspunkten distribueras och lagras med följd att mark eller jordbruksprodukter förorenas och detta leder till hälso- och miljöfaror, ska operatören av återvinningsanläggningen bära ansvaret och bli skadeståndsskyldig. [Ändr. 134]

Artikel 9

Samarbete mellan medlemsstater

1.   Medlemsstaterna ska utse en kontaktpunkt för att på lämpligt sätt samarbeta med andra medlemsstaters kontaktpunkter och behöriga myndigheter. Kontaktpunkterna ska ha till uppgift att på begäran tillhandahålla stöd och samordna kommunikationen mellan de behöriga myndigheterna. Kontaktpunkterna ska framför allt ta emot och vidarebefordra förfrågningar om stöd.

2.   Medlemsstaterna ska besvara förfrågningar om stöd utan oskäligt dröjsmål.

Artikel 9a

Medvetandehöjande informationskampanjer

1.
     
  Medlemsstaterna ska anordna informationskampanjer och medvetandehöjande kampanjer för potentiella slutanvändare, däribland privatpersoner, om säker återanvändning av vatten och de besparingar av vattenresurserna som återanvändning av vatten medför.

2.
     
  Medlemsstaterna ska även anordna informationskampanjer för jordbrukare för att säkerställa att de använder återvunnet vatten på grödor på optimalt sätt och därigenom undviker eventuella negativa hälso- eller miljöeffekter av sådan användning. [Ändr. 91]

Artikel 10

Information till allmänheten

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiven 2003/4/EG och 2007/2/EG
  samt artikel 9.4 i direktiv 2000/60/EG
  ska medlemsstaterna säkerställa att adekvat och uppdaterad
  och tillgänglig
  information om återanvändning av vatten finns tillgänglig på nätet för allmänheten
  eller via andra användarvänliga metoder som är förenliga med dataskyddsbestämmelser
  . Denna information ska inbegripa följande: [Ändr. 92]

| a) | Kvantitet av och kvalitet på det återvunna vatten som levereras i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Kvantitet av och kvalitet på det återvunna vatten som levereras i enlighet med denna förordning.

| aa) | Användningen av återvunnet vatten i procent av den totala användningen av sötvatten för de användningsområden som omfattas av denna förordning. [Ändr. 93] |
| --- | --- |

aa)

Användningen av återvunnet vatten i procent av den totala användningen av sötvatten för de användningsområden som omfattas av denna förordning. [Ändr. 93]

| b) | Procentandel återvunnet vatten i medlemsstaten som levereras i enlighet med denna förordning jämfört med den totala mängden renat avloppsvatten från tätbebyggelse. |
| --- | --- |

b)

Procentandel återvunnet vatten i medlemsstaten som levereras i enlighet med denna förordning jämfört med den totala mängden renat avloppsvatten från tätbebyggelse.

| ba) | Procentandelen återvunnet vatten i medlemsstaten som levereras i enlighet med denna förordning jämfört med den totala mängden avloppsvatten från tätbebyggelse som kan renas. [Ändr. 94] |
| --- | --- |

ba)

Procentandelen återvunnet vatten i medlemsstaten som levereras i enlighet med denna förordning jämfört med den totala mängden avloppsvatten från tätbebyggelse som kan renas. [Ändr. 94]

| c) | Tillstånd som beviljats eller ändrats i enlighet med denna förordning, inklusive de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 7.3. |
| --- | --- |

c)

Tillstånd som beviljats eller ändrats i enlighet med denna förordning, inklusive de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 7.3.

| d) | Resultatet av den efterlevnadskontroll som gjorts enligt artikel 8.1. |
| --- | --- |

d)

Resultatet av den efterlevnadskontroll som gjorts enligt artikel 8.1.

| e) | Centrala kontaktpunkter som utsetts enligt artikel 9.1. |
| --- | --- |

e)

Centrala kontaktpunkter som utsetts enligt artikel 9.1.

2.   Den information som anges i punkt 1 ska uppdateras minst en gång per år.

2a.
     
  I enlighet med förordning (EG) nr 852/2004, som fastställer allmänna regler för livsmedelsföretagare och omfattar produktion, bearbetning, distribution och saluföring av livsmedel, ska de behöriga myndigheterna underrätta användarna om det maximala innehållet av näringsämnen i levererat avloppsvatten som renats på lämpligt sätt, så att användarna, däribland jordbrukare, kan förvissa sig om att det överensstämmer med de nivåer för näringsämnen som föreskrivs i tillämpliga unionsbestämmelser. [Ändr. 95]

3.   Kommissionen får, genom en genomförandeakt, fastställa detaljerade regler om format för och redovisning av den information som ska tillhandahållas enligt punkt 1. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15. [Ändr. 96]

Artikel 11

Information om övervakning av genomförandet

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiven 2003/4/EG och 2007/2/EG ska varje medlemsstat, med hjälp av Europeiska miljöbyrån

| a) | skapa och senast den ... [tre

  fyra
  år efter denna förordnings ikraftträdande] offentliggöra och vart sjätte år därefter uppdatera, en datamängd som innehåller information om resultatet av den kontroll av att kraven är uppfyllda som utförts i enlighet med artikel 8.1 och annan information som ska ställas till allmänhetens förfogande på nätet i enlighet med artikel 10, [Ändr. 97] |
| --- | --- |

a)

skapa och senast den ... [tre

  fyra
  år efter denna förordnings ikraftträdande] offentliggöra och vart sjätte år därefter uppdatera, en datamängd som innehåller information om resultatet av den kontroll av att kraven är uppfyllda som utförts i enlighet med artikel 8.1 och annan information som ska ställas till allmänhetens förfogande på nätet i enlighet med artikel 10, [Ändr. 97]

| b) | skapa, offentliggöra och därefter årligen uppdatera, en datamängd som innehåller information om fall av bristande efterlevnad av de krav som anges i tillståndet och som samlats in i enlighet med artikel 8.1 och information om de åtgärder som vidtagits enligt artikel 8.2 och 8.3. |
| --- | --- |

b)

skapa, offentliggöra och därefter årligen uppdatera, en datamängd som innehåller information om fall av bristande efterlevnad av de krav som anges i tillståndet och som samlats in i enlighet med artikel 8.1 och information om de åtgärder som vidtagits enligt artikel 8.2 och 8.3.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att kommissionen, Europeiska miljöbyrån och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar har tillgång till de datamängder som anges i punkt 1.

3.   På grundval av de uppgifter som anges i punkt 1 ska Europeiska miljöbyrån utarbeta, offentliggöra och, regelbundet eller på begäran av kommissionen, uppdatera, en unionsomfattande översikt som ska omfatta indikatorer för förordningens output, resultat och effekter samt kartor och rapporter från medlemsstaterna.

4.   Kommissionen får genom genomförandeakter fastställa detaljerade regler om format för och redovisning av den information som ska lämnas enligt punkt 1 samt detaljerade regler om format för och redovisning av den unionsomfattande översikt som avses i punkt 3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.

Artikel 12

Tillgång till rättslig prövning

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fysiska eller juridiska personer eller deras föreningar, organisationer eller grupper, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, har möjlighet att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet i samband med genomförandet av artiklarna 4–8 prövad i domstol eller något annat oberoende och opartiskt organ som inrättats genom lag, om något av följande villkor är uppfyllt:

| a) | De har tillräckligt intresse. |
| --- | --- |

a)

De har tillräckligt intresse.

| b) | De hävdar att en rättighet kränks, när detta utgör en förutsättning enligt den berörda medlemsstatens förvaltningsprocessrättsliga lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

De hävdar att en rättighet kränks, när detta utgör en förutsättning enligt den berörda medlemsstatens förvaltningsprocessrättsliga lagstiftning.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa i vilket skede beslut, handlingar eller underlåtenhet får prövas.

3.   Vad som utgör tillräckligt intresse och kränkning av en rättighet ska fastställas av medlemsstaterna, i enlighet med målet att ge den berörda allmänheten en omfattande rätt till rättslig prövning.

För detta ändamål ska en icke-statlig miljöskyddsorganisations intresse anses vara tillräckligt i den mening som avses i punkt 1 a om organisationen uppfyller kraven i nationell lagstiftning.

Sådana organisationer ska också anses ha rättigheter som kan kränkas i den mening som avses i punkt 1 b.

4.   Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 ska inte utesluta möjligheten av ett preliminärt prövningsförfarande inför en förvaltningsmyndighet och ska inte påverka kravet att de administrativa prövningsförfarandena ska vara uttömda innan rättsliga prövningsförfaranden får användas, om detta krav finns enligt den nationella lagstiftningen.

5.   Alla prövningsförfaranden som avses i punkterna 1 och 4 ska vara rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att praktisk information om rätten till rättslig prövning i domstol och i administrativ ordning görs tillgänglig för allmänheten.

Artikel 13

Utvärdering

1.   Kommissionen ska, senast ... [sex

  fem
  år efter denna förordnings ikraftträdande] göra en utvärdering av denna förordning. Utvärderingen ska baseras åtminstone på följande: [Ändr. 98]

| a) | Erfarenheterna från förordningens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Erfarenheterna från förordningens genomförande.

| b) | De datamängder som skapats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11.1 och den unionsomfattande översikt som utarbetats av Europeiska miljöbyrån i enlighet med artikel 11.3. |
| --- | --- |

b)

De datamängder som skapats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11.1 och den unionsomfattande översikt som utarbetats av Europeiska miljöbyrån i enlighet med artikel 11.3.

| c) | Relevanta vetenskapliga, analytiska och epidemiologiska data. |
| --- | --- |

c)

Relevanta vetenskapliga, analytiska och epidemiologiska data.

| d) | Teknisk och vetenskaplig kunskap. |
| --- | --- |

d)

Teknisk och vetenskaplig kunskap.

| e) | Världshälsoorganisationens rekommendationer, om de är tillgängliga. |
| --- | --- |

e)

Världshälsoorganisationens rekommendationer, om de är tillgängliga.

| ea) | Tidigare försök som gjorts, särskilt avseende användning i jordbruket av slam från avloppsreningsverk och utsläpp från metanjäsning. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

ea)

Tidigare försök som gjorts, särskilt avseende användning i jordbruket av slam från avloppsreningsverk och utsläpp från metanjäsning. [Ändr. 99]

2.   I samband med den utvärdering som avses i punkt 1 ska kommissionen särskilt uppmärksamma följande aspekter:

| a) | De minimikrav som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De minimikrav som anges i bilaga I.

| b) | De centrala riskhanteringsuppgifter som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De centrala riskhanteringsuppgifter som anges i bilaga II.

| c) | De ytterligare krav som fastställts av behöriga myndigheter i enlighet med artikel 7.3 b och c. |
| --- | --- |

c)

De ytterligare krav som fastställts av behöriga myndigheter i enlighet med artikel 7.3 b och c.

| d) | Effekterna av återanvändning av vatten på miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

d)

Effekterna av återanvändning av vatten på miljön och människors hälsa.

| da) | Den ökande förekomsten av mikroföroreningar och nya ”framväxande” ämnen i återanvänt vatten. [Ändr. 100] |
| --- | --- |

da)

Den ökande förekomsten av mikroföroreningar och nya ”framväxande” ämnen i återanvänt vatten. [Ändr. 100]

2a.
     
  I samband med den utvärdering som avses i punkt 1 ska kommissionen beakta huruvida det är möjligt att

| a) | utvidga denna förordnings tillämpningsområde till att även omfatta återvunnet vatten avsett för ytterligare särskilda användningsområden, däribland återanvändning inom industrin, |
| --- | --- |

a)

utvidga denna förordnings tillämpningsområde till att även omfatta återvunnet vatten avsett för ytterligare särskilda användningsområden, däribland återanvändning inom industrin,

| b) | utvidga kraven i denna förordning till att även omfatta indirekt användning av renat avloppsvatten, |
| --- | --- |

b)

utvidga kraven i denna förordning till att även omfatta indirekt användning av renat avloppsvatten,

| c) | fastställa minimikrav för kvaliteten på renat avloppsvatten för grundvattenbildning. [Ändr. 101] |
| --- | --- |

c)

fastställa minimikrav för kvaliteten på renat avloppsvatten för grundvattenbildning. [Ändr. 101]

2b.
     
  När så är lämpligt ska kommissionen låta utvärderingen enligt punkt 1 åtföljas av ett lagstiftningsförslag. [Ändr. 102]

Artikel 14

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.3 och 5.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.3 och 5.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angett datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.3 och 5.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom direktiv 2000/60/EU. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 16

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska senast den ... [tre

  fyra
  år efter denna förordnings ikraftträdandedatum] till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder samt eventuella ändringar som berör dem. [Ändr. 103]

Artikel 17

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ... [ett

  två
  år efter förordningens ikraftträdande]. [Ändr. 104]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C , , s. .

1

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 353.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 februari 2019.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40).

5

(6)  COM(2012)0673.

6

(7)  KOM(2007)0414.

7

(8)  

  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 33.

8

EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 33.

(9)  COM(2015)0614.

9

(10)  
  Direktiv (EU) .../... om kvaliteten på dricksvatten (EUT L ...).

10

Direktiv (EU) .../... om kvaliteten på dricksvatten (EUT L ...).

(11)  Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EUT L 181, 4.7.1986, s. 6).

11

(12)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

12

(13)  Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (EGT L 330, 5.12.1998, s. 32).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (EUT L 35, 8.2.2005, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (EUT L 64, 4.3.2006, s. 37).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (EUT L 372, 27.12.2006, s. 19).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EUT L 348, 24.12.2008, s. 84).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

22

(23)  Kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

23

(24)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

24

(25)  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

25

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

26

(27)  EUT L 124, 17.5.2005, s. 4.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

28

(29)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

30

BILAGA I

ANVÄNDNINGSOMRÅDEN OCH MINIMIKRAV

Avsnitt 1. Användningsområden för återvunnet vatten enligt artikel 2

(a)   Bevattning inom jordbruket

Med bevattning inom jordbruket avses bevattning av följande typer av grödor:

| — | Livsmedelsgrödor som konsumeras råa, dvs. grödor som är avsedda att konsumeras av människor och som ska ätas råa eller obearbetade. |
| --- | --- |

—

Livsmedelsgrödor som konsumeras råa, dvs. grödor som är avsedda att konsumeras av människor och som ska ätas råa eller obearbetade.

| — | Bearbetade livsmedelsgrödor, dvs. grödor som är avsedda att konsumeras av människor och som inte ska ätas råa utan efter en bearbetningsprocess (dvs. tillagade eller industriellt bearbetade). |
| --- | --- |

—

Bearbetade livsmedelsgrödor, dvs. grödor som är avsedda att konsumeras av människor och som inte ska ätas råa utan efter en bearbetningsprocess (dvs. tillagade eller industriellt bearbetade).

| — | Andra grödor än livsmedel, dvs. grödor som inte är avsedda att konsumeras av människor (till exempel betesvall, grovfoder, fibergrödor, prydnadsgrödor, utsäde, energigrödor och växtmattor). |
| --- | --- |

—

Andra grödor än livsmedel, dvs. grödor som inte är avsedda att konsumeras av människor (till exempel betesvall, grovfoder, fibergrödor, prydnadsgrödor, utsäde, energigrödor och växtmattor).

Utan att det påverkar tillämpningen av unionens befintliga miljö- och hälsolagstiftning får medlemsstaterna använda återvunnet vatten för fler ändamål, såsom återanvändning inom industrin och för bekvämlighets- och miljöändamål. [Ändr. 105]

Avsnitt 2. Minimikrav

2.1   Minimikrav för återvunnet vatten som ska användas till

  avsett för
  bevattning inom jordbruket [Ändr. 106]

Kvalitetsklasserna för återvunnet vatten samt tillåtna användningsområden och bevattningsmetoder för varje klass anges i tabell 1. Minimikraven för vattenkvalitet anges i tabell 2, punkt a. Minimifrekvenser och prestationsmål för övervakning av det återvunna vattnet anges i tabell 3, punkt b (rutinövervakning) och tabell 4 (valideringsövervakning).

Tabell 1 Kvalitetsklasser för återvunnet vatten samt tillåten användning inom jordbruket och bevattningsmetod

| Lägsta kvalitetsklass för återvunnet vatten | Typ av gröda | Bevattningsmetod |
| --- | --- | --- |
| A | Alla livsmedelsgrödor, inklusive rotfrukter som konsumeras råa och livsmedelsgrödor där de ätliga delarna kommer i direkt kontakt med återvunnet vatten | Alla bevattningsmetoder |
| B | Livsmedelsgrödor som konsumeras råa där de ätliga delarna produceras ovan mark och inte kommer i direkt kontakt med återvunnet vatten, bearbetade livsmedelsgrödor och andra grödor än livsmedelsgrödor, inklusive grödor avsedda som foder åt mjölk- eller köttproducerande djur | Alla bevattningsmetoder |
| C | Endast droppbevattning

  bevattningsmetoder som inte leder till direkt kontakt mellan grödan och det återvunna vattnet. Till exempel droppbevattning
   (*1)[Ändr. 107] |
| D | Industri- och energigrödor samt sådda grödor | Alla bevattningsmetoder |

Lägsta kvalitetsklass för återvunnet vatten

Typ av gröda

Bevattningsmetod

A

Alla livsmedelsgrödor, inklusive rotfrukter som konsumeras råa och livsmedelsgrödor där de ätliga delarna kommer i direkt kontakt med återvunnet vatten

Alla bevattningsmetoder

B

Livsmedelsgrödor som konsumeras råa där de ätliga delarna produceras ovan mark och inte kommer i direkt kontakt med återvunnet vatten, bearbetade livsmedelsgrödor och andra grödor än livsmedelsgrödor, inklusive grödor avsedda som foder åt mjölk- eller köttproducerande djur

Alla bevattningsmetoder

C

Endast droppbevattning

  bevattningsmetoder som inte leder till direkt kontakt mellan grödan och det återvunna vattnet. Till exempel droppbevattning
   (*1)[Ändr. 107]

D

Industri- och energigrödor samt sådda grödor

Alla bevattningsmetoder

(a)   Minimikrav för vattenkvalitet

Tabell 2 Kvalitetskrav för återvunnet vatten för bevattning inom jordbruket

| Kvalitetsklass för återvunnet vatten | Vägledande tekniskt mål
  lämplig rening | Kvalitetskrav
  Gränsvärde | |
| --- | --- | --- | --- |
| E. coli



  (cfu/100 ml) | BOD5



  (mg/liter) | Totalt suspenderat material (TSS)


  (mg/liter) | Turbiditet


  (NTU) | Annat |
| A | Sekundär behandling, filtrering och desinfektion | ≤ 10
  eller under detektionsgräns | ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 | Legionella spp.: < 1 000 cfu/l om det finns risk för aerosolbildning i växthus
  Inälvsnematoder (ägg av inälvsmask): ≤ 1 ägg/l för bevattning av gräsmattor eller grovfoder.
  Salmonella: förekommer ej



  [Ändr. 108] |
| B | Sekundär behandling och desinfektion | ≤ 100 | Enligt rådets direktiv 91/271/EEG (1)

  (Bilaga I, tabell 1) | Enligt direktiv 91/271/EEG
  (Bilaga I, tabell 1) | — |
| C | Sekundär behandling och desinfektion | ≤ 1 000 | — |
| D | Sekundär behandling och desinfektion | ≤ 10 000 | — |

Kvalitetsklass för återvunnet vatten

Vägledande tekniskt mål
  lämplig rening

Kvalitetskrav
  Gränsvärde

E. coli

(cfu/100 ml)

BOD5

(mg/liter)

Totalt suspenderat material (TSS)

(mg/liter)

Turbiditet

(NTU)

Annat

A

Sekundär behandling, filtrering och desinfektion

≤ 10

eller under detektionsgräns

≤ 10

≤ 10

≤ 5

Legionella spp.: < 1 000 cfu/l om det finns risk för aerosolbildning i växthus

Inälvsnematoder (ägg av inälvsmask): ≤ 1 ägg/l för bevattning av gräsmattor eller grovfoder.
  Salmonella: förekommer ej

[Ändr. 108]

B

Sekundär behandling och desinfektion

≤ 100

Enligt rådets direktiv 91/271/EEG (1)

(Bilaga I, tabell 1)

Enligt direktiv 91/271/EEG

(Bilaga I, tabell 1)

—

C

Sekundär behandling och desinfektion

≤ 1 000

—

D

Sekundär behandling och desinfektion

≤ 10 000

—

Det återvunna vattnet ska anses uppfylla kraven i tabell 2 om de uppmätta värdena uppfyller samtliga följande kriterier:

| — | De angivna värdena för E. coli, Legionella spp. och inälvsnematoder uppfylls i minst 90 % av proven. Inget av värdena

  maxvärdena
  i proven får överskrida den maximala avvikelsegränsen på 1 log-enhet från de angivna värdena för E. coli och Legionella och 100 % av det angivna värdet för inälvsnematoder.
  Kravet att säkerställa att salmonella inte förekommer ska gälla 100 % av proven. [Ändr. 109] |
| --- | --- |

—

De angivna värdena för E. coli, Legionella spp. och inälvsnematoder uppfylls i minst 90 % av proven. Inget av värdena

  maxvärdena
  i proven får överskrida den maximala avvikelsegränsen på 1 log-enhet från de angivna värdena för E. coli och Legionella och 100 % av det angivna värdet för inälvsnematoder.
  Kravet att säkerställa att salmonella inte förekommer ska gälla 100 % av proven. [Ändr. 109]

| — | De angivna värdena för BOD5, TSS och turbiditet i klass A uppfylls i minst 90 % av proven. Inget av värdena

  maxvärdena
  i proven får överskrida den maximala avvikelsegränsen på 100 % av det angivna värdet. [Ändr. 110] |
| --- | --- |

—

De angivna värdena för BOD5, TSS och turbiditet i klass A uppfylls i minst 90 % av proven. Inget av värdena

  maxvärdena
  i proven får överskrida den maximala avvikelsegränsen på 100 % av det angivna värdet. [Ändr. 110]

b)   Minimikrav för övervakning

Operatörer av återvinningsanläggningar ska utföra rutinövervakning för att kontrollera att det återvunna vattnet uppfyller de lägsta kvalitetskraven för vatten som anges i punkt a. Rutinövervakningen ska inkluderas i förfarandena för att kontrollera systemet

  projektet
  för återanvändning av vatten. [Ändr. 111]

De prov som ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med de mikrobiologiska parametrarna vid efterlevnadspunkten ska tas i enlighet med standarden EN ISO 19458. [Ändr. 112]

Tabell 3 Minimifrekvenser för rutinövervakning av återvunnet vatten för bevattning inom jordbruket

| | Lägsta övervakningsfrekvens |
| --- | --- |
| Kvalitetsklass för återvunnet vatten | E. coli | BOD5 | TSS | Turbiditet | Legionella spp.

  (när detta är tillämpligt) | Inälvsnematoder

  (när detta är tillämpligt) |
| A | En gång i veckan | En gång i veckan | En gång i veckan | Kontinuerlig | En gång i veckan | Två gånger i månaden eller så ofta som operatören av återvinningsanläggningen bestämmer utifrån antalet ägg i avloppsvattnet som kommer in i återvinningsanläggningen. |
| B | En gång i veckan | Enligt direktiv 91/271/EEG
  (Bilaga I, avsnitt D) | Enligt direktiv 91/271/EEG
  (Bilaga I, avsnitt D) | — |
| C | Två gånger i månaden | — |
| D | Två gånger i månaden | — |

Lägsta övervakningsfrekvens

Kvalitetsklass för återvunnet vatten

E. coli

BOD5

TSS

Turbiditet

Legionella spp.

(när detta är tillämpligt)

Inälvsnematoder

(när detta är tillämpligt)

A

En gång i veckan

En gång i veckan

En gång i veckan

Kontinuerlig

En gång i veckan

Två gånger i månaden eller så ofta som operatören av återvinningsanläggningen bestämmer utifrån antalet ägg i avloppsvattnet som kommer in i återvinningsanläggningen.

B

En gång i veckan

Enligt direktiv 91/271/EEG

(Bilaga I, avsnitt D)

Enligt direktiv 91/271/EEG

(Bilaga I, avsnitt D)

—

C

Två gånger i månaden

—

D

Två gånger i månaden

—

Valideringsövervakning ska utföras innan återvinningsanläggningen tas i drift, när utrustning uppgraderas och när ny utrustning eller nya processer tillkommer,
  samt varje gång ett nytt tillstånd beviljas eller ett befintligt ändras
  . [Ändr. 113].

Valideringsövervakning ska utföras för den striktaste kvalitetsklassen för återvunnet vatten, klass A, för att bedöma om prestationsmålen (log10-reduktion) är uppfyllda. Valideringsövervakningen omfattar övervakning av de indikatormikroorganismer som hör samman med varje grupp av patogener (bakterier, virus och protozoa). De utvalda indikatormikroorganismerna är E. coli för patogena bakterier, F-specifika kolifager, somatiska kolifager eller kolifager för patogena virus och Clostridium perfringens-sporer eller sporbildande svavelreducerande bakterier för protozoa. Prestationsmålen (log10-reduktion) för valideringsövervakning av de utvalda indikatormikroorganismerna anges i tabell 4 och ska vara uppfyllda i återvinningsanläggningens utlopp (efterlevnadspunkten) vad gäller koncentrationerna av orenat avloppsvatten som kommer in i reningsverket.
  Minst 90 % av valideringsproven ska nå eller överskrida prestationsmålet. [Ändr. 114]

Om en biologisk indikator inte förekommer i en tillräckligt stor mängd i det orenade avloppsvattnet för att uppnå log10-reduktionen ska avsaknaden av en sådan biologisk indikator i avloppsvattnet innebära att valideringskraven är uppfyllda. Prestationsmålets uppfyllande får fastställas genom analyskontroll genom att man lägger ihop resultaten från de olika reningsstegen, som baserar sig på vetenskapliga belägg för väletablerade standardprocesser – offentliggjorda uppgifter från provningsrapporter, fallstudier m.m. – eller som testats i laboratorium under kontrollerade förhållanden för innovativ rening. [Ändr. 115]

Tabell 4 Valideringsövervakning av återvunnet vatten för bevattning inom jordbruket

| Kvalitetsklass för återvunnet vatten | Indikatormikroorganismer (*2) | Prestationsmål för reningskedjan
  (log10-reduktion) |
| --- | --- | --- |
| A | E. coli | ≥ 5,0 |
| Totalt kolifager/F-specifika kolifager/somatiska kolifager/kolifager (*3) | ≥ 6,0 |
| Clostridium perfringens-sporer/sporbildande svavelreducerande bakterier (*4) | ≥ 5,0 |

Kvalitetsklass för återvunnet vatten

Indikatormikroorganismer (*2)

Prestationsmål för reningskedjan

(log10-reduktion)

A

E. coli

≥ 5,0

Totalt kolifager/F-specifika kolifager/somatiska kolifager/kolifager (*3)

≥ 6,0

Clostridium perfringens-sporer/sporbildande svavelreducerande bakterier (*4)

≥ 5,0

Analysmetoderna för övervakning ska valideras och dokumenteras av operatören i enlighet med EN ISO/IEC-17025 eller andra nationella eller internationella standarder som säkerställer motsvarande kvalitet.
  Operatören av återvinningsanläggningen ska säkerställa att de laboratorier som valts ut för valideringsövervakning tillämpar kvalitetshanteringsmetoder i enlighet med standarden ISO/IEC 17025. [Ändr. 119]

---

(*1)  Droppbevattning är ett system för mikrobevattning som kan leverera vattendroppar eller mycket små vattenstrålar till plantorna och som innebär att vatten droppar på marken eller direkt under markytan i mycket små mängder (2–20 liter/timme) från ett system av plaströr med liten diameter som försetts med munstycken som kallas strålare eller droppare.

(1)  Rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40).

(*2)  Referenspatogenerna Campylobacter, rotavirus och Cryptosporidium kan också användas för valideringsövervakningen i stället för de föreslagna indikatormikroorganismerna. I sådana fall ska följande prestationsmål (log10-reduktion) tillämpas: Campylobacter (≥ 5,0), rotavirus (≥ 6,0) och Cryptosporidium (≥ 5,0).
  Den nationella hälsomyndigheten får fastställa ytterligare indikatorer avseende det enskilda fallet om detta kan motiveras av behovet av att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön. [Ändr. 116]

(*3)  Totalt antal kolifager väljs som den lämpligaste virusindikatorn. Om en analys av det totala antalet kolifager inte är lämpligt måste minst en av kolifagerna (F-specifika eller somatiska kolifager) analyseras.
  Om det totala antalet kolifager i det orenade avloppsvattnet inte är tillräckligt stort får uppfyllandet av prestationsmålet fastställas genom analyskontroller genom att man lägger ihop resultaten från de olika reningsstegen, som baserar sig på vetenskapliga belägg för väletablerade standardprocesser – offentliggjorda uppgifter från provningsrapporter, fallstudier m.m. – eller som testats i laboratorium under kontrollerade förhållanden för innovativ rening. [Ändr. 117]

(*4)  Clostridium perfringens-sporer väljs som den lämpligaste indikatorn för protozoa. Sporbildande svavelreducerande bakterier är emellertid ett alternativ om koncentrationen av Clostridium perfringens-sporer inte medger validering av den begärda log10-reduktionen.
  Om det totala antalet Clostridium perfringens-sporer i det orenade avloppsvattnet inte är tillräckligt stort får uppfyllandet av prestationsmålet fastställas genom analyskontroller genom att man lägger ihop resultaten från de olika reningsstegen, som baserar sig på vetenskapliga belägg för väletablerade standardprocesser – offentliggjorda uppgifter från provningsrapporter, fallstudier m.m. – eller som testats i laboratorium under kontrollerade förhållanden för innovativ rening. [Ändr. 118]

BILAGA II

a)   Centrala riskhanteringsuppgifter [Ändr. 120]

| -1. | Utför en genomförbarhetsanalys av den planerade återvinningsanläggningen som beaktar åtminstone anläggningens utvecklingskostnader i förhållande till den regionala efterfrågan på återvunnet vatten, potentiella slutanvändare och anläggningens behov av renat avloppsvatten, och bedöm kvaliteten på det renade vatten som tillförs anläggningen. [Ändr. 121] |
| --- | --- |

-1.

| 1. | Beskriv systemet för återanvändning av vatten, från det att avloppsvattnet tillförs reningsverket till användningspunkten, inklusive avloppsvattnets källor, reningsstegen och de tekniska lösningarna i återvinningsanläggningen, infrastrukturen för leverans och lagring, den avsedda användningen, platsen för användningen och de kvantiteter av återvunnet vatten som ska levereras. Syftet med denna uppgift är att tillhandahålla en detaljerad beskrivning av hela systemet för återanvändning av vatten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beskriv eventuella faror, framför allt förekomsten av föroreningar och patogener, och risken för farliga händelser såsom fel på reningssystemet, oavsiktliga läckage eller föroreningar av det beskrivna systemet för återanvändning av vatten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beskriv miljöer, befolkningsgrupper och individer som riskerar att direkt eller indirekt exponeras för de angivna potentiella farorna, med beaktande av specifika miljöfaktorer såsom lokal hydrogeologi, topologi, jordtyper och ekologi samt faktorer i samband med typen av grödor och odlingspraxis.
  Hälsoriskbedömningen, däribland faroidentifiering, dos/respons, exponeringsbedömning och riskkarakterisering, ska beaktas i alla etapper av systemet för återanvändning av avloppsvatten. Hänsyn måste
  även
  tas till
  tänkbara irreversibla eller långsiktiga negativa effekter

  miljö- eller hälsoeffekter, däribland potentiella negativa effekter för de ekologiska flödena,
  av vattenåtervinningen måste beaktas

  , såsom distribution, lagring och användning
  . [Ändr. 122]. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gör en riskbedömning som omfattar både miljörisker och risker för människors och djurs hälsa, med beaktande av de angivna potentiella farornas natur, de angivna miljöer, befolkningsgrupper och individer som riskerar att exponeras för farorna och hur allvarliga farornas eventuella effekter är samt all relevant unionslagstiftning och nationell lagstiftning, vägledande dokument och minimikrav i samband med livsmedels-, foder- och arbetsplatssäkerhet
  samt miljömål
  .
  Kvalitativa studier får användas för riskbedömningen.
  Den vetenskapliga osäkerheten vid riskkarakterisering ska beaktas i enlighet med försiktighetsprincipen. [Ändr. 123]

  Riskbedömningen ska omfatta följande inslag:






  a) | En bedömning av miljörisker, inklusive samtliga följande moment:






  i. | Bekräftelse av farans natur inklusive, om relevant, beräknad nolleffektnivå. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Riskbedömningen ska omfatta följande inslag:

a)

En bedömning av miljörisker, inklusive samtliga följande moment:

i.

Bekräftelse av farans natur inklusive, om relevant, beräknad nolleffektnivå.

| ii. | En bedömning av den potentiella risken för exponering. |
| --- | --- |

ii.

En bedömning av den potentiella risken för exponering.

| iii. | Riskkarakterisering. |
| --- | --- |

iii.

Riskkarakterisering.

| b) | En bedömning av risken för människors hälsa, inklusive samtliga följande moment:






  i. | Bekräftelse av farans natur inklusive, om relevant, dos/respons-sambandet
  , i samarbete med hälsomyndigheter
  . [Ändr. 124] |
| --- | --- | --- |

b)

En bedömning av risken för människors hälsa, inklusive samtliga följande moment:

i.

Bekräftelse av farans natur inklusive, om relevant, dos/respons-sambandet
  , i samarbete med hälsomyndigheter
  . [Ändr. 124]

| ii. | En bedömning av det potentiella dos- eller exponeringsintervallet. |
| --- | --- |

ii.

En bedömning av det potentiella dos- eller exponeringsintervallet.

| iii. | Riskkarakterisering. |
| --- | --- |

iii.

Riskkarakterisering.

Som ett minimum ska följande krav och skyldigheter beaktas

  fullgöras
  i riskbedömningen: [Ändr. 125]

| a) | Kravet att minska och förebygga vattenförorening från nitrater i enlighet med direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

a)

Kravet att minska och förebygga vattenförorening från nitrater i enlighet med direktiv 91/676/EEG.

| b) | Skyldigheten att uppfylla kraven i direktiv 98/83/EG för skyddade dricksvattenområden. |
| --- | --- |

b)

Skyldigheten att uppfylla kraven i direktiv 98/83/EG för skyddade dricksvattenområden.

| c) | Kravet att uppfylla de miljömål som anges i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

c)

Kravet att uppfylla de miljömål som anges i direktiv 2000/60/EG.

| d) | Kravet att förhindra förorening av grundvattnet i enlighet med direktiv 2006/118/EG. |
| --- | --- |

d)

Kravet att förhindra förorening av grundvattnet i enlighet med direktiv 2006/118/EG.

| e) | Kravet att uppfylla de miljökvalitetsnormer för prioriterade ämnen och vissa andra förorenande ämnen som anges i direktiv 2008/105/EG. |
| --- | --- |

e)

Kravet att uppfylla de miljökvalitetsnormer för prioriterade ämnen och vissa andra förorenande ämnen som anges i direktiv 2008/105/EG.

| f) | Kravet att uppfylla de miljökvalitetsnormer för föroreningar av nationellt intresse (dvs. förorenande ämnen som är typiska för avrinningsområden) som anges i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

f)

Kravet att uppfylla de miljökvalitetsnormer för föroreningar av nationellt intresse (dvs. förorenande ämnen som är typiska för avrinningsområden) som anges i direktiv 2000/60/EG.

| g) | Kravet att uppfylla de kvalitetsnormer för badvatten som anges i direktiv 2006/7/EG. |
| --- | --- |

g)

Kravet att uppfylla de kvalitetsnormer för badvatten som anges i direktiv 2006/7/EG.

| h) | Kraven avseende skydd av miljön, framför allt mark, när avloppsslam används i jordbruket enligt direktiv 86/278/EEG. |
| --- | --- |

h)

Kraven avseende skydd av miljön, framför allt mark, när avloppsslam används i jordbruket enligt direktiv 86/278/EEG.

| i) | Kraven avseende livsmedelshygien i förordning (EG) nr 852/2004 och de riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om vägledning för hantering av mikrobiologiska risker med färska frukter och grönsaker i primärproduktionen genom god hygien. |
| --- | --- |

i)

Kraven avseende livsmedelshygien i förordning (EG) nr 852/2004 och de riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om vägledning för hantering av mikrobiologiska risker med färska frukter och grönsaker i primärproduktionen genom god hygien.

| j) | Kraven avseende foderhygien i förordning (EG) nr 183/2005. |
| --- | --- |

j)

Kraven avseende foderhygien i förordning (EG) nr 183/2005.

| k) | Kravet att uppfylla de relevanta mikrobiologiska kriterier som anges i förordning (EG) nr 2073/2005. |
| --- | --- |

k)

Kravet att uppfylla de relevanta mikrobiologiska kriterier som anges i förordning (EG) nr 2073/2005.

| l) | Kraven avseende de maximala resthalter av vissa främmande ämnen i livsmedel som anges i förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

l)

Kraven avseende de maximala resthalter av vissa främmande ämnen i livsmedel som anges i förordning (EG) nr 1881/2006.

| m) | Kraven avseende de maximala gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder som anges i förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

m)

Kraven avseende de maximala gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder som anges i förordning (EG) nr 396/2005.

| n) | Kraven avseende djurhälsa i förordning (EG) nr 1069/2009 och kommissionens förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

n)

Kraven avseende djurhälsa i förordning (EG) nr 1069/2009 och kommissionens förordning (EU) nr 142/2011.

b)
     
  Villkor i samband med ytterligare krav [Ändr. 126]

| 5. | Vid behov och om det är lämpligt för att säkerställa ett tillräckligt

  adekvat
  skydd av miljön och människors hälsa ska de krav avseende vattenkvalitet och övervakning som tillkommer utöver eller som är striktare än dem i bilaga I anges.

  Beroende på resultatet av riskbedömningen enligt punkt 4 kan Sådana ytterligare krav
  kan
  framför allt gälla






  a) | tungmetaller, |
| --- | --- | --- |

5.

Beroende på resultatet av riskbedömningen enligt punkt 4 kan Sådana ytterligare krav
  kan
  framför allt gälla

a)

tungmetaller,

| b) | bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

b)

bekämpningsmedel,

| c) | biprodukter från desinfektion, |
| --- | --- |

c)

biprodukter från desinfektion,

| d) | läkemedel, |
| --- | --- |

d)

läkemedel,

| da) | förekomst av mikroplaster, |
| --- | --- |

da)

förekomst av mikroplaster,

| e) | övriga nya riskämnen,
  andra förorenande ämnen som har framstått som väsentliga vid miljö- och folkhälsoanalyser som gjorts lokalt
  , |
| --- | --- |

e)

övriga nya riskämnen,
  andra förorenande ämnen som har framstått som väsentliga vid miljö- och folkhälsoanalyser som gjorts lokalt
  ,

| f) | antimikrobiell resistens. [Ändr. 127] |
| --- | --- |

f)

antimikrobiell resistens. [Ändr. 127]

c)
     
  förebyggande åtgärder, [Ändr. 128]

| 6. | Ange förebyggande åtgärder som redan vidtagits eller som bör vidtas för att begränsa risker så att samtliga fastställda risker kan hanteras adekvat.
  Sådana förebyggande åtgärder kan omfatta






  a) | åtkomstkontroll, |
| --- | --- | --- |

6.

Sådana förebyggande åtgärder kan omfatta

a)

åtkomstkontroll,

| b) | ytterligare åtgärder för desinfektion eller avlägsnande av föroreningar, |
| --- | --- |

b)

ytterligare åtgärder för desinfektion eller avlägsnande av föroreningar,

| c) | särskild bevattningsteknik som minskar risken för aerosolbildning (till exempel droppbevattning), |
| --- | --- |

c)

särskild bevattningsteknik som minskar risken för aerosolbildning (till exempel droppbevattning),

| d) | utplånande av patogener före skörd, |
| --- | --- |

d)

utplånande av patogener före skörd,

| e) | fastställande av säkerhetsavstånd. |
| --- | --- |

e)

fastställande av säkerhetsavstånd.

Särskilda förebyggande åtgärder som kan vara relevanta anges i tabell 1.

Tabell 1: Särskilda förebyggande åtgärder

| Kvalitetsklass för återvunnet vatten | Särskilda förebyggande åtgärder |
| --- | --- |
| A | — | Grisar får inte exponeras för foder som bevattnats med återvunnet vatten om det inte finns tillräckliga data som styrker att riskerna i ett visst fall kan hanteras. |

Kvalitetsklass för återvunnet vatten

Särskilda förebyggande åtgärder

A

—

Grisar får inte exponeras för foder som bevattnats med återvunnet vatten om det inte finns tillräckliga data som styrker att riskerna i ett visst fall kan hanteras.

B

| — | Förbud mot skörd av våta bevattnade eller droppbevattnade grödor. |
| --- | --- |

—

Förbud mot skörd av våta bevattnade eller droppbevattnade grödor.

| — | Undanta diande mjölkboskap från foder tills det är torrt. |
| --- | --- |

—

Undanta diande mjölkboskap från foder tills det är torrt.

| — | Foder måste torkas eller ensileras före förpackning. |
| --- | --- |

—

Foder måste torkas eller ensileras före förpackning.

| — | Grisar får inte exponeras för foder som bevattnats med återvunnet vatten om det inte finns tillräckliga data som styrker att riskerna i ett visst fall kan hanteras. |
| --- | --- |

—

Grisar får inte exponeras för foder som bevattnats med återvunnet vatten om det inte finns tillräckliga data som styrker att riskerna i ett visst fall kan hanteras.

C

| — | Förbud mot skörd av våta bevattnade eller droppbevattnade grödor. |
| --- | --- |

—

Förbud mot skörd av våta bevattnade eller droppbevattnade grödor.

| — | Undanta betande djur från foder under fem dagar efter senaste bevattning. |
| --- | --- |

—

Undanta betande djur från foder under fem dagar efter senaste bevattning.

| — | Foder måste torkas eller ensileras före förpackning. |
| --- | --- |

—

Foder måste torkas eller ensileras före förpackning.

| — | Grisar får inte exponeras för foder som bevattnats med återvunnet vatten om det inte finns tillräckliga data som styrker att riskerna i ett visst fall kan hanteras. |
| --- | --- |

—

Grisar får inte exponeras för foder som bevattnats med återvunnet vatten om det inte finns tillräckliga data som styrker att riskerna i ett visst fall kan hanteras.

D

| — | Förbud mot skörd av våta bevattnade eller droppbevattnade grödor. |
| --- | --- |

—

Förbud mot skörd av våta bevattnade eller droppbevattnade grödor.

| 7. | Se till att det finns adekvata kvalitetskontrollsystem och förfaranden som omfattar övervakning det återvunna vattnet med avseende på relevanta parametrar och att det finns lämpliga underhållsprogram för utrustningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Se till att det finns miljöövervakningssystem som kan upptäcka alla negativa effekter som uppkommer på grund av återanvändningen av vatten, samt att återkoppling från övervakningen lämnas och att alla förfaranden och procedurer har kontrollerats och dokumenterats på lämpligt sätt.
  Operatören av återvinningsanläggningen bör inrätta och underhålla ett kvalitetsledningssystem som certifierats enligt ISO 9001 eller motsvarande. |
| --- | --- |

8.

Operatören av återvinningsanläggningen bör inrätta och underhålla ett kvalitetsledningssystem som certifierats enligt ISO 9001 eller motsvarande.

| 8a. | Se till att återvinningsanläggningen har ett alternativt sätt att släppa ut det renade avloppsvatten som inte återanvänds. [Ändr. 129] |
| --- | --- |

8a.

| 9. | Se till att det finns ett lämpligt system för att hantera incidenter och nödsituationer, inklusive förfaranden för att på lämpligt sätt informera alla relevanta parter om sådana händelser, och att det finns en regelbundet uppdaterad katastrofplan. |
| --- | --- |

9.

| 9a. | Se till att distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten är separat och konstruerad på ett sådant sätt att man undviker risk för förorening av leverans- och distributionssystemet för dricksvatten. [Ändr. 130] |
| --- | --- |

9a.

| 9b. | Se till att distributionsinfrastrukturen för återvunnet vatten är märkt på lämpligt sätt och, om öppet liggande ledningar förekommer, försedd med väl synliga skyltar, även när avloppsvattnet är uppblandat med vatten av annat ursprung. [Ändr. 131] |
| --- | --- |

9b.

| 9c. | Se till att samordningsmekanismer fastställs bland de olika aktörerna för att garantera en säker framställning och användning av återvunnet vatten. [Ändr. 132] |
| --- | --- |

9c.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/246

---

P8_TA(2019)0072

Godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0289), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0289),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0183/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 januari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 januari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0318/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0318/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 104.

---

P8_TC1-COD(2018)0142

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EU) nr 167/2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/519.)

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/247

---

P8_TA(2019)0073

Programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag och europeisk statistik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0441),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2, 168.4 b, 114, 173 och 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0254/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2, 168.4 b, 114, 173 och 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0254/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och budgetutskottet (A8-0052/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och budgetutskottet (A8-0052/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 40

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 259.

---

P8_TC1-COD(2018)0231

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

särskilt artiklarna 43.2, 168.4 b och artiklarna 114, 173 och 338,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Den inre marknaden är en av unionens hörnstenar. Alltsedan starten har den inre marknaden i stor utsträckning bidragit till tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Den har skapat nya möjligheter och stordriftsfördelar för europeiska företag, framförallt för mikroföretag, små och medelstora företag (nedan kallade små och medelstora företag), och stärkt deras industriella konkurrenskraft
  , och den bör fortsätta att gynna alla medborgare på ett likvärdigt sätt
  . Den inre marknaden har bidragit till att skapa arbetsplatser och erbjudit konsumenterna ett större urval till lägre priser,
  samtidigt som den har garanterat en hög kvalitet på de produkter och tjänster som erbjuds
  . Den fortsätter att vara en drivkraft för uppbyggnaden av
  en mer integrerad marknad och
  en starkare, mer balanserad och rättvisare ekonomi. Den inre marknaden hör till unionens viktigaste landvinningar och är dess största tillgång i en alltmer globaliserad värld,
  samt en central del i att uppnå övergången till en resurs- och energieffektiv hållbar ekonomi som svar på de ökande påfrestningarna till följd av klimatförändringarna
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Den inre marknaden är en av unionens hörnstenar. Alltsedan starten har den inre marknaden i stor utsträckning bidragit till tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Den har skapat nya möjligheter och stordriftsfördelar för europeiska företag, framförallt för mikroföretag, små och medelstora företag (nedan kallade små och medelstora företag), och stärkt deras industriella konkurrenskraft
  , och den bör fortsätta att gynna alla medborgare på ett likvärdigt sätt
  . Den inre marknaden har bidragit till att skapa arbetsplatser och erbjudit konsumenterna ett större urval till lägre priser,
  samtidigt som den har garanterat en hög kvalitet på de produkter och tjänster som erbjuds
  . Den fortsätter att vara en drivkraft för uppbyggnaden av
  en mer integrerad marknad och
  en starkare, mer balanserad och rättvisare ekonomi. Den inre marknaden hör till unionens viktigaste landvinningar och är dess största tillgång i en alltmer globaliserad värld,
  samt en central del i att uppnå övergången till en resurs- och energieffektiv hållbar ekonomi som svar på de ökande påfrestningarna till följd av klimatförändringarna
  . [Ändr. 1]

| (2) | Den inre marknaden måste hela tiden anpassa sig till de snabba förändringarna i en omvärld präglad av den digitala revolutionen och globaliseringen. En ny era av digitala innovationer medför fortsättningsvis möjligheter för både

  och fördelar för ekonomin och i vardagen, särskilt
  för företag och enskilda individer,
  och
  bidrar till skapandet av nya produkter och affärsmodeller, men utgör likväl en utmaning när det gäller reglering och tillämpning av lagstiftningen,
  samt konsumentskydd och säkerhet
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Den inre marknaden måste hela tiden anpassa sig till de snabba förändringarna i en omvärld präglad av den digitala revolutionen och globaliseringen. En ny era av digitala innovationer medför fortsättningsvis möjligheter för både

  och fördelar för ekonomin och i vardagen, särskilt
  för företag och enskilda individer,
  och
  bidrar till skapandet av nya produkter och affärsmodeller, men utgör likväl en utmaning när det gäller reglering och tillämpning av lagstiftningen,
  samt konsumentskydd och säkerhet
  . [Ändr. 2]

| (3) | Unionens omfattande lagstiftning ligger till grund för en fungerande inre marknad. Detta gäller framförallt konkurrenskraft, standardisering,
  ömsesidigt erkännande,
  konsumentskydd, marknadskontroll och reglering av livsmedelskedjan, men innefattar även regler för företagande, handel och finansiella transaktioner samt främjandet av en rättvis konkurrens för att ge likvärdiga förutsättningar av det slag som är nödvändigt för en fungerande inre marknad
  till gagn för konsumenter och företag
  . [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Unionens omfattande lagstiftning ligger till grund för en fungerande inre marknad. Detta gäller framförallt konkurrenskraft, standardisering,
  ömsesidigt erkännande,
  konsumentskydd, marknadskontroll och reglering av livsmedelskedjan, men innefattar även regler för företagande, handel och finansiella transaktioner samt främjandet av en rättvis konkurrens för att ge likvärdiga förutsättningar av det slag som är nödvändigt för en fungerande inre marknad
  till gagn för konsumenter och företag
  . [Ändr. 3]

| (4) | Det finns dock fortfarande
  omotiverade, diskriminerande och oproportionella
  hinder i vägen för en välfungerande inre marknad, och nya hinder dyker upp. Antagandet av regler utgör endast ett första steg på vägen, men lika viktigt är att få dem att fungera i praktiken.
  Bristande efterlevnad av befintliga regler, hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster och den låga nivån av gränsöverskridande offentlig upphandling begränsar företagens och konsumenternas möjligheter. Att ta itu med sådana hinder är
  i sista hand är det här en fråga om EU-medborgarnas tilltro till unionen
  och
  , dess förmåga att åstadkomma resultat och skapa arbetstillfällen
  av hög kvalitet
  och tillväxt, samtidigt som det allmänna intresset skyddas. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Det finns dock fortfarande
  omotiverade, diskriminerande och oproportionella
  hinder i vägen för en välfungerande inre marknad, och nya hinder dyker upp. Antagandet av regler utgör endast ett första steg på vägen, men lika viktigt är att få dem att fungera i praktiken.
  Bristande efterlevnad av befintliga regler, hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster och den låga nivån av gränsöverskridande offentlig upphandling begränsar företagens och konsumenternas möjligheter. Att ta itu med sådana hinder är
  i sista hand är det här en fråga om EU-medborgarnas tilltro till unionen
  och
  , dess förmåga att åstadkomma resultat och skapa arbetstillfällen
  av hög kvalitet
  och tillväxt, samtidigt som det allmänna intresset skyddas. [Ändr. 4]

| (5) | Flera olika program för insatser från unionens sida förekommer samtidigt inom områden som konkurrenskraften för företag, inklusive

  särskilt mikroföretag och
  små och medelstora företag, konsumentskydd, kunder och slutanvändare av finansiella tjänster, politiskt beslutsfattande som gäller finansiella tjänster och livsmedelskedjan. Viss ytterligare verksamhet finansieras direkt under budgetposterna för den inre marknaden. Det är nödvändigt att rationalisera och utnyttja synergier mellan olika åtgärder och att tillhandahålla smidigare,
  insynsvänligare, enklare
  och mer flexibla ramar för att finansiera verksamhet som syftar till att åstadkomma en välfungerande
  och hållbar
  inre marknad på mest kostnadseffektiva sätt. Därför är det nödvändigt att inrätta ett nytt program som sammanför olika former av verksamhet som tidigare finansierats inom ramarna för de övriga programmen och andra relevanta budgetposter
  , där man drar lärdom av de befintliga programmen
  . Programmet ska

  bör
  också omfatta nya initiativ som syftar till att förbättra den inre marknadens funktion,
  utan att det uppstår överlappning med relaterade unionsprogram och unionsåtgärder
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Flera olika program för insatser från unionens sida förekommer samtidigt inom områden som konkurrenskraften för företag, inklusive

  särskilt mikroföretag och
  små och medelstora företag, konsumentskydd, kunder och slutanvändare av finansiella tjänster, politiskt beslutsfattande som gäller finansiella tjänster och livsmedelskedjan. Viss ytterligare verksamhet finansieras direkt under budgetposterna för den inre marknaden. Det är nödvändigt att rationalisera och utnyttja synergier mellan olika åtgärder och att tillhandahålla smidigare,
  insynsvänligare, enklare
  och mer flexibla ramar för att finansiera verksamhet som syftar till att åstadkomma en välfungerande
  och hållbar
  inre marknad på mest kostnadseffektiva sätt. Därför är det nödvändigt att inrätta ett nytt program som sammanför olika former av verksamhet som tidigare finansierats inom ramarna för de övriga programmen och andra relevanta budgetposter
  , där man drar lärdom av de befintliga programmen
  . Programmet ska

  bör
  också omfatta nya initiativ som syftar till att förbättra den inre marknadens funktion,
  utan att det uppstår överlappning med relaterade unionsprogram och unionsåtgärder
  . [Ändr. 5]

| (6) | Utvecklingen, framställningen och spridningen av europeisk statistik omfattas av ett separat program för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 (4). I syfte att garantera kontinuitet i framställningen och spridningen av europeisk statistik bör det nya programmet också inkludera verksamhet som omfattas av
  det befintliga
  programmet för europeisk statistik genom att tillhandahålla ramar för
  insamling av uppgifter samt för
  att utveckla, producera,
  korrekt använda, tillämpa
  och sprida europeisk statistik. Det nya programmet bör etablera de finansiella ramarna för europeisk statistik för att tillhandahålla högkvalitativ, jämförbar och tillförlitlig
  europeisk
  statistik
  , också
  om
  områden som handel och migration,

  om Europa till stöd för utformningen, genomförandet, bedömningen och utvärderingen av all unionspolitik
  i enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget)
  . [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Utvecklingen, framställningen och spridningen av europeisk statistik omfattas av ett separat program för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 (4). I syfte att garantera kontinuitet i framställningen och spridningen av europeisk statistik bör det nya programmet också inkludera verksamhet som omfattas av
  det befintliga
  programmet för europeisk statistik genom att tillhandahålla ramar för
  insamling av uppgifter samt för
  att utveckla, producera,
  korrekt använda, tillämpa
  och sprida europeisk statistik. Det nya programmet bör etablera de finansiella ramarna för europeisk statistik för att tillhandahålla högkvalitativ, jämförbar och tillförlitlig
  europeisk
  statistik
  , också
  om
  områden som handel och migration,

  om Europa till stöd för utformningen, genomförandet, bedömningen och utvärderingen av all unionspolitik
  i enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget)
  . [Ändr. 6]

| (7) | Det är därför lämpligt att inrätta ett program

  inremarknadsprogrammet,
  för
  att stärka
  den inre marknaden,
  och förbättra dess funktion
  ,
  på områdena
  konkurrenskraft
  och hållbarhet
  för företag, inklusive

  särskilt
  mikroföretag samt

  och
  små och medelstora företag,
  standardisering, marknadsövervakning, konsumentskydd, livsmedelskedjan
  och europeisk statistik (nedan kallat programmet). Programmet bör inrättas för en längd på sju år, från 2021 till 2027. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att inrätta ett program

  inremarknadsprogrammet,
  för
  att stärka
  den inre marknaden,
  och förbättra dess funktion
  ,
  på områdena
  konkurrenskraft
  och hållbarhet
  för företag, inklusive

  särskilt
  mikroföretag samt

  och
  små och medelstora företag,
  standardisering, marknadsövervakning, konsumentskydd, livsmedelskedjan
  och europeisk statistik (nedan kallat programmet). Programmet bör inrättas för en längd på sju år, från 2021 till 2027. [Ändr. 7]

| (8) | Programmet bör stödja utformningen, genomförandet och tillämpningen av unionslagstiftningen till stöd för en välfungerande inre marknad. Programmet bör stödja skapandet av rätt förutsättningar för att stärka alla aktörer på den inre marknaden, såväl företagen, som EU-medborgarna, inklusive konsumenterna,
  och anställda
  samt det civila samhället och de offentliga myndigheterna. För detta ändamål bör programmet syfta till att säkerställa företagens konkurrenskraft
  och hållbarhet
  , särskilt i fråga om de

  mikroföretag och
  små och medelstora företagen

  företag, även inom turismsektorn
  , men också stödja tillämpningen av konsumentskydd och säkerhetsbestämmelser
  samt miljöstandarder och sociala standarder
  och höja medvetenheten hos företagen och de enskilda individerna genom att förse dem med rätt verktyg
  lämplig information och assistans
  , kunskap och kompetens så att de kan fatta välgrundade beslut och för att stärka deras deltagande i utformningen av unionens politik. Dessutom bör programmet ha som syfte att främja rättsligt och administrativt samarbete, i synnerhet genom
  utbildningsprogram,
  utbyte av bästa praxis och genom uppbyggnad av kunskaps- och kompetensbaser, inbegripet användningen av strategisk offentlig upphandling. Programmet bör också ha som syfte att stödja utvecklingen av högkvalitativa internationella standarder som stöder genomförandet av unionens lagstiftning. Det här omfattar även utformningen av standarder på området för finansiell rapportering och revision för att därigenom bidra till att unionens kapitalmarknader blir transparenta och välfungerande, samt till att stärka investerarskyddet. Programmet bör också stödja reglering och standardisering genom att säkerställa bredast möjliga deltagande av berörda parter. Målet för programmet bör även vara att stödja genomförandet av unionens lagstiftning och dess efterlevnad genom att sörja för en hög hälsoskyddsnivå för människor och djur och ett gott växtskydd i alla led i livsmedelskedjan och förbättra djurskyddet. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Programmet bör stödja utformningen, genomförandet och tillämpningen av unionslagstiftningen till stöd för en välfungerande inre marknad. Programmet bör stödja skapandet av rätt förutsättningar för att stärka alla aktörer på den inre marknaden, såväl företagen, som EU-medborgarna, inklusive konsumenterna,
  och anställda
  samt det civila samhället och de offentliga myndigheterna. För detta ändamål bör programmet syfta till att säkerställa företagens konkurrenskraft
  och hållbarhet
  , särskilt i fråga om de

  mikroföretag och
  små och medelstora företagen

  företag, även inom turismsektorn
  , men också stödja tillämpningen av konsumentskydd och säkerhetsbestämmelser
  samt miljöstandarder och sociala standarder
  och höja medvetenheten hos företagen och de enskilda individerna genom att förse dem med rätt verktyg
  lämplig information och assistans
  , kunskap och kompetens så att de kan fatta välgrundade beslut och för att stärka deras deltagande i utformningen av unionens politik. Dessutom bör programmet ha som syfte att främja rättsligt och administrativt samarbete, i synnerhet genom
  utbildningsprogram,
  utbyte av bästa praxis och genom uppbyggnad av kunskaps- och kompetensbaser, inbegripet användningen av strategisk offentlig upphandling. Programmet bör också ha som syfte att stödja utvecklingen av högkvalitativa internationella standarder som stöder genomförandet av unionens lagstiftning. Det här omfattar även utformningen av standarder på området för finansiell rapportering och revision för att därigenom bidra till att unionens kapitalmarknader blir transparenta och välfungerande, samt till att stärka investerarskyddet. Programmet bör också stödja reglering och standardisering genom att säkerställa bredast möjliga deltagande av berörda parter. Målet för programmet bör även vara att stödja genomförandet av unionens lagstiftning och dess efterlevnad genom att sörja för en hög hälsoskyddsnivå för människor och djur och ett gott växtskydd i alla led i livsmedelskedjan och förbättra djurskyddet. [Ändr. 8]

| (9) | En modern inre marknad
  som bygger på principerna om rättvisa, insyn och ömsesidigt förtroende
  främjar konkurrens
  och är
  till fördel för konsumenter, företag och anställda. Bättre utnyttjande av den ständigt föränderliga inre marknaden för tjänster bör vara till hjälp för europeiska företag när det gäller att skapa arbetstillfällen och växa över gränserna, medföra ett större urval av tjänster till bättre priser och upprätthålla höga standarder för både konsumenter och arbetstagare. För att detta ska gå att uppnå, bör programmet bidra till att undanröja

  en bättre övervakning av utvecklingen på den inre marknaden, inbegripet effekterna av ny teknisk utveckling, till identifiering och undanröjande av
  återstående
  omotiverade, diskriminerande och oproportionella
  hinder och till att säkerställa

  säkerställande av
  ett regelverk som kan lämna utrymme för nya innovativa affärsmodeller,
  inklusive delningsekonomiska modeller och socialt entreprenörskap, samtidigt som en hög nivå av socialt skydd säkerställs, även för företagare [Ändr. 9]. |
| --- | --- |

(9)

En modern inre marknad
  som bygger på principerna om rättvisa, insyn och ömsesidigt förtroende
  främjar konkurrens
  och är
  till fördel för konsumenter, företag och anställda. Bättre utnyttjande av den ständigt föränderliga inre marknaden för tjänster bör vara till hjälp för europeiska företag när det gäller att skapa arbetstillfällen och växa över gränserna, medföra ett större urval av tjänster till bättre priser och upprätthålla höga standarder för både konsumenter och arbetstagare. För att detta ska gå att uppnå, bör programmet bidra till att undanröja

  en bättre övervakning av utvecklingen på den inre marknaden, inbegripet effekterna av ny teknisk utveckling, till identifiering och undanröjande av
  återstående
  omotiverade, diskriminerande och oproportionella
  hinder och till att säkerställa

  säkerställande av
  ett regelverk som kan lämna utrymme för nya innovativa affärsmodeller,
  inklusive delningsekonomiska modeller och socialt entreprenörskap, samtidigt som en hög nivå av socialt skydd säkerställs, även för företagare [Ändr. 9].

| (10) | Rättsliga hinder på den inre marknaden har undanröjts för många industriella produkter via förebyggande mekanismer och antagandet av gemensamma regler samt, i sådana fall där inga tillämpliga unionsregler förekommer, via principen om ömsesidigt erkännande. På områden där det inte finns någon unionslagstiftning betyder principen om ömsesidigt erkännande att varor som saluförs lagligt i en medlemsstat åtnjuter rätten till fri rörlighet och kan säljas i en annan medlemsstat,
  såvida inte den berörda medlemsstaten har skäl att motsätta sig att varorna saluförs, förutsatt att en sådan begränsning är icke-diskriminerande, motiverad av legitima mål av allmänt intresse i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) eller erkänns i domstolens rättspraxis och står i proportion till det mål som eftersträvas
  . Otillräcklig tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande
  , såsom omotiverade eller oproportionella begränsningar,
  gör dock att det blir svårare för företag att få tillträde till marknader i andra medlemsstater. Trots den höga marknadsintegrationen på området för varor innebär detta förlorade möjligheter för ekonomin överlag.
  Översynen av förordning (EU) nr xxx/2018 om ömsesidigt erkännande kommer att bidra till att öka de ekonomiska fördelarna på detta område.
  Programmet bör därför ha som syfte att förbättra tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på området för varor
  för att förverkliga dess fulla potential,
  och minska mängden olagliga varor som inte uppfyller kraven på marknaden,
  genom riktade åtgärder för ökad medvetenhet och utbildning, genom stöd till kontaktpunkterna för produkter och genom bättre samarbete mellan behöriga myndigheter för ömsesidigt erkännande samt genom stärkt marknadsövervakning
  . [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(10)

Rättsliga hinder på den inre marknaden har undanröjts för många industriella produkter via förebyggande mekanismer och antagandet av gemensamma regler samt, i sådana fall där inga tillämpliga unionsregler förekommer, via principen om ömsesidigt erkännande. På områden där det inte finns någon unionslagstiftning betyder principen om ömsesidigt erkännande att varor som saluförs lagligt i en medlemsstat åtnjuter rätten till fri rörlighet och kan säljas i en annan medlemsstat,
  såvida inte den berörda medlemsstaten har skäl att motsätta sig att varorna saluförs, förutsatt att en sådan begränsning är icke-diskriminerande, motiverad av legitima mål av allmänt intresse i enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) eller erkänns i domstolens rättspraxis och står i proportion till det mål som eftersträvas
  . Otillräcklig tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande
  , såsom omotiverade eller oproportionella begränsningar,
  gör dock att det blir svårare för företag att få tillträde till marknader i andra medlemsstater. Trots den höga marknadsintegrationen på området för varor innebär detta förlorade möjligheter för ekonomin överlag.
  Översynen av förordning (EU) nr xxx/2018 om ömsesidigt erkännande kommer att bidra till att öka de ekonomiska fördelarna på detta område.
  Programmet bör därför ha som syfte att förbättra tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på området för varor
  för att förverkliga dess fulla potential,
  och minska mängden olagliga varor som inte uppfyller kraven på marknaden,
  genom riktade åtgärder för ökad medvetenhet och utbildning, genom stöd till kontaktpunkterna för produkter och genom bättre samarbete mellan behöriga myndigheter för ömsesidigt erkännande samt genom stärkt marknadsövervakning
  . [Ändr. 10]

| (11) | Nya utmaningar för regleringen och tillämpningen hänger samman med att omgivningen snabbt förändras i och med den digitala revolutionen, exempelvis när det gäller frågor som cybersäkerhet,
  data- och integritetsskydd,
  sakernas internet eller artificiell intelligens
  och relaterade etiska normer
  . Om skada skulle uppstå är det viktigt att det finns stränga regler om produktsäkerhet, och
  att det råder klarhet när det gäller
  ansvarsskyldighet
  och att gällande regler tillämpas strikt,
  för att garantera att lämpliga motåtgärder vidtas som gör att EU-medborgarna, inklusive konsumenter och företag, gynnas av dessa regler. Därför bör programmet bidra till en snabb anpassning till produktansvarsregler för unionen, som främjar innovation, liksom en snabb

  bättre
  tillämpning av dessa,
  samtidigt som trygghet och säkerhet säkerställs för användarna [Ändr. 11]. |
| --- | --- |

(11)

Nya utmaningar för regleringen och tillämpningen hänger samman med att omgivningen snabbt förändras i och med den digitala revolutionen, exempelvis när det gäller frågor som cybersäkerhet,
  data- och integritetsskydd,
  sakernas internet eller artificiell intelligens
  och relaterade etiska normer
  . Om skada skulle uppstå är det viktigt att det finns stränga regler om produktsäkerhet, och
  att det råder klarhet när det gäller
  ansvarsskyldighet
  och att gällande regler tillämpas strikt,
  för att garantera att lämpliga motåtgärder vidtas som gör att EU-medborgarna, inklusive konsumenter och företag, gynnas av dessa regler. Därför bör programmet bidra till en snabb anpassning till produktansvarsregler för unionen, som främjar innovation, liksom en snabb

  bättre
  tillämpning av dessa,
  samtidigt som trygghet och säkerhet säkerställs för användarna [Ändr. 11].

| (12) | Att det finns varor på marknaden som inte överensstämmer med unionsrätten,
  oberoende av om sådana produkter släpps ut på marknaden på traditionellt eller elektroniskt sätt och oberoende av om de tillverkas
  i 
  unionen eller förs in
  till
  unionen från tredjeländer, gör att invånarna
  och
  konsumenterna i unionen

  gör att de som följer lagen försätts i underläge och att konsumenterna till och med utsätts för risker. Många företagare följer

  Ekonomiska aktörer som säljer produkter som uppfyller kraven ställs inför en snedvridning av konkurrensen på grund av aktörer som inte följer

  inte reglerna, antingen på grund av bristande kunskaper, eller helt medvetet för att vinna konkurrensfördelar. Marknadskontrollsmyndigheterna är ofta underfinansierade och bundna av nationella gränser, medan företagare bedriver handel i hela unionen, eller till och med internationellt. Det är i synnerhet när det gäller e-handel mycket svårt för marknadskontrollsmyndigheterna att spåra produkter som importeras från tredjeländer och som inte överensstämmer med kraven och att identifiera det ansvariga organet inom deras jurisdiktion
  eller utföra riskbedömningar eller säkerhetstester på grund av bristen på fysisk tillgång till produkterna
  . Programmet bör därför arbeta för att stärka produktöverensstämmelsen genom att ge rätt incitament till företagarna,

  stärka marknadsövervakningen, tillhandahålla klara, transparenta och heltäckande regler för de ekonomiska aktörerna, öka medvetenheten om gällande EU-regler om produktsäkerhet
  , öka efterlevnadskontrollerna,
  även genom systematisk användning av kontroller från marknadskontrollsmyndigheternas sida av produktprover som representerar betydande andelar av varje produkttyp som saluförs på marknaden samt anonyma kundbesök (s.k. mystery shopping),
  och främja ett närmare samarbete mellan olika tillsynsmyndigheter över gränserna. Programmet bör också medverka till konsolideringen av det existerande regelverket för marknadskontroll, uppmuntra till gemensamma åtgärder mellan marknadskontrollsmyndigheter från olika medlemsstater, förbättra informationsutbytet samt främja konvergens och större integration av marknadskontrollverksamheten,
  i synnerhet genom att säkerställa att de nya krav som införts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858
   (5)

  upprätthålls strikt för att förhindra försäljning av produkter med bristande överensstämmelse till unionsmedborgare. Programmet bör således stärka kapaciteten hos marknadskontrollsmyndigheterna i hela unionen och bidra till större enhetlighet mellan medlemsstaterna, så att dessa i lika stor utsträckning kan dra nytta av den inre marknaden när det gäller ekonomiskt välstånd och hållbar tillväxt, samtidigt som deras specifika behov beaktas på lämpligt sätt
  . [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Att det finns varor på marknaden som inte överensstämmer med unionsrätten,
  oberoende av om sådana produkter släpps ut på marknaden på traditionellt eller elektroniskt sätt och oberoende av om de tillverkas
  i 
  unionen eller förs in
  till
  unionen från tredjeländer, gör att invånarna
  och
  konsumenterna i unionen

  gör att de som följer lagen försätts i underläge och att konsumenterna till och med utsätts för risker. Många företagare följer

  Ekonomiska aktörer som säljer produkter som uppfyller kraven ställs inför en snedvridning av konkurrensen på grund av aktörer som inte följer

  inte reglerna, antingen på grund av bristande kunskaper, eller helt medvetet för att vinna konkurrensfördelar. Marknadskontrollsmyndigheterna är ofta underfinansierade och bundna av nationella gränser, medan företagare bedriver handel i hela unionen, eller till och med internationellt. Det är i synnerhet när det gäller e-handel mycket svårt för marknadskontrollsmyndigheterna att spåra produkter som importeras från tredjeländer och som inte överensstämmer med kraven och att identifiera det ansvariga organet inom deras jurisdiktion
  eller utföra riskbedömningar eller säkerhetstester på grund av bristen på fysisk tillgång till produkterna
  . Programmet bör därför arbeta för att stärka produktöverensstämmelsen genom att ge rätt incitament till företagarna,

  stärka marknadsövervakningen, tillhandahålla klara, transparenta och heltäckande regler för de ekonomiska aktörerna, öka medvetenheten om gällande EU-regler om produktsäkerhet
  , öka efterlevnadskontrollerna,
  även genom systematisk användning av kontroller från marknadskontrollsmyndigheternas sida av produktprover som representerar betydande andelar av varje produkttyp som saluförs på marknaden samt anonyma kundbesök (s.k. mystery shopping),
  och främja ett närmare samarbete mellan olika tillsynsmyndigheter över gränserna. Programmet bör också medverka till konsolideringen av det existerande regelverket för marknadskontroll, uppmuntra till gemensamma åtgärder mellan marknadskontrollsmyndigheter från olika medlemsstater, förbättra informationsutbytet samt främja konvergens och större integration av marknadskontrollverksamheten,
  i synnerhet genom att säkerställa att de nya krav som införts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858
   (5)

  upprätthålls strikt för att förhindra försäljning av produkter med bristande överensstämmelse till unionsmedborgare. Programmet bör således stärka kapaciteten hos marknadskontrollsmyndigheterna i hela unionen och bidra till större enhetlighet mellan medlemsstaterna, så att dessa i lika stor utsträckning kan dra nytta av den inre marknaden när det gäller ekonomiskt välstånd och hållbar tillväxt, samtidigt som deras specifika behov beaktas på lämpligt sätt
  . [Ändr. 12]

| (13) | Produktsäkerheten är en gemensam angelägenhet. Organen för bedömning av överensstämmelse bekräftar om produkter svarar mot säkerhetskraven innan de släpps ut på marknaden. Därmed är det av största vikt att organen för bedömning av överensstämmelse är pålitliga och kompetenta. Europeiska unionen har inrättat ett ackrediteringssystem för organen för bedömning av överensstämmelse som fastställer deras kompetens, opartiskhet och självständighet.
  Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008
   (6)

  har dock genomförts på många olika sätt på nationell nivå. Dessa skillnader gäller fördelningen av behörighet mellan marknadskontrollsmyndigheter och interna samordningsmekanismer på nationell nivå, tilldelning av ekonomiska resurser för marknadskontroll samt strategier och metoder för marknadskontroll, liksom befogenheter avseende produkter med bristande överensstämmelse och nivån på böter för överträdelser, vilket leder till ett fragmenterat genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning. Denna fragmentering har fått till följd att marknadskontrollen är strängare i vissa medlemsstater än i andra, och kan leda till minskad avskräckande effekt i lagstiftningen, olika villkor för företag i vissa medlemsstater och obalans i fråga om produktsäkerhet i unionen.
  Den största utmaningen är nu att hålla ackrediteringssystemet uppdaterat enligt de senaste vetenskapliga rönen och garantera att systemet tillämpas med samma stringens i hela unionen. Programmet bör följaktligen stödja åtgärder för att garantera att organen för bedömning av överensstämmelse fortsättningsvis uppfyller de lagstadgade kraven,
  särskilt genom användning av tredjepartsanalyser för att bidra till opartiska och oberoende förfaranden,
  och att stärka det europeiska ackrediteringssystemet, framförallt inom nya politikområden, genom att
  främja enhetliga kontroller och sanktioner och
  stödja den europeiska samarbetsorganisationen för ackreditering som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 765/2008. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(13)

Produktsäkerheten är en gemensam angelägenhet. Organen för bedömning av överensstämmelse bekräftar om produkter svarar mot säkerhetskraven innan de släpps ut på marknaden. Därmed är det av största vikt att organen för bedömning av överensstämmelse är pålitliga och kompetenta. Europeiska unionen har inrättat ett ackrediteringssystem för organen för bedömning av överensstämmelse som fastställer deras kompetens, opartiskhet och självständighet.
  Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008
   (6)

  har dock genomförts på många olika sätt på nationell nivå. Dessa skillnader gäller fördelningen av behörighet mellan marknadskontrollsmyndigheter och interna samordningsmekanismer på nationell nivå, tilldelning av ekonomiska resurser för marknadskontroll samt strategier och metoder för marknadskontroll, liksom befogenheter avseende produkter med bristande överensstämmelse och nivån på böter för överträdelser, vilket leder till ett fragmenterat genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning. Denna fragmentering har fått till följd att marknadskontrollen är strängare i vissa medlemsstater än i andra, och kan leda till minskad avskräckande effekt i lagstiftningen, olika villkor för företag i vissa medlemsstater och obalans i fråga om produktsäkerhet i unionen.
  Den största utmaningen är nu att hålla ackrediteringssystemet uppdaterat enligt de senaste vetenskapliga rönen och garantera att systemet tillämpas med samma stringens i hela unionen. Programmet bör följaktligen stödja åtgärder för att garantera att organen för bedömning av överensstämmelse fortsättningsvis uppfyller de lagstadgade kraven,
  särskilt genom användning av tredjepartsanalyser för att bidra till opartiska och oberoende förfaranden,
  och att stärka det europeiska ackrediteringssystemet, framförallt inom nya politikområden, genom att
  främja enhetliga kontroller och sanktioner och
  stödja den europeiska samarbetsorganisationen för ackreditering som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 765/2008. [Ändr. 13]

| (14) | Eftersom

  Utvecklingen av e-handel skulle kunna medföra vissa problematiska aspekter när det gäller skyddet av slutanvändarnas hälsa och säkerhet mot produkter med bristande överensstämmelse. Eftersom
  konsumentmarknaden inte längre känner till några gränser i och med utvecklingen av handel och resetjänster på nätet, är det viktigt att tillförsäkra de konsumenter som är bosatta i unionen tillgång till adekvat

  motsvarande
  skydd när varor och tjänster importeras från ekonomiska aktörer i tredjeländer. Programmet bör därför möjliggöra stöd till samarbete med relevanta organ i tredjeländer som är viktiga handelspartner för unionen, när så är nödvändigt,
  med avseende på utbyte av information om produkter med bristande överensstämmelse, senaste forskningsrön och ny teknik, framväxande risker och andra aspekter med anknytning till kontrollverksamhet [Ändr. 14]. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom

  Utvecklingen av e-handel skulle kunna medföra vissa problematiska aspekter när det gäller skyddet av slutanvändarnas hälsa och säkerhet mot produkter med bristande överensstämmelse. Eftersom
  konsumentmarknaden inte längre känner till några gränser i och med utvecklingen av handel och resetjänster på nätet, är det viktigt att tillförsäkra de konsumenter som är bosatta i unionen tillgång till adekvat

  motsvarande
  skydd när varor och tjänster importeras från ekonomiska aktörer i tredjeländer. Programmet bör därför möjliggöra stöd till samarbete med relevanta organ i tredjeländer som är viktiga handelspartner för unionen, när så är nödvändigt,
  med avseende på utbyte av information om produkter med bristande överensstämmelse, senaste forskningsrön och ny teknik, framväxande risker och andra aspekter med anknytning till kontrollverksamhet [Ändr. 14].

| (15) | Offentlig upphandling används av de offentliga myndigheterna för att ge valuta för pengarna när offentliga medel läggs ut, liksom för att bidra till en mer innovativ, hållbar, inkluderande och konkurrenskraftig inre marknad,
  även – när detta är förenligt med tillämplig unionslagstiftning – genom att tillämpa andra kriterier än bara det lägsta priset eller kostnadseffektiviteten, med beaktande av bland annat, kvalitativa, miljömässiga och sociala aspekter och aspekter med avseende på rättvis handel och genom att underlätta uppdelning av anbud i delar för storskalig infrastruktur
  . Direktiv 2014/23/EU (7), 2014/24/EU (8) och 2014/25/EU (9) tillhandahåller den rättsliga grunden för att marknaden för offentlig upphandling, som står för 14 % av unionens bruttonationalprodukt, blir integrerad och fungerar effektivt för att gynna såväl offentliga myndigheter och företag, som medborgarna och konsumenterna.
  Korrekt genomförda regler för offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att stärka den inre marknaden och för att stimulera tillväxten hos företag, och vad gäller arbetstillfällen, inom unionen.
  Programmet bör därför stödja åtgärder för att säkerställa en mer utbredd användning av strategisk offentlig upphandling, professionalisering av offentliga upphandlare,
  underlättad och
  förbättrad tillgång till offentlig upphandling för små och medelstora företag,
  och mikroföretag, särskilt genom rådgivningstjänster och utbildning
  , ökad öppenhet, integritet och bättre data, stimulering av upphandlingens digitalisering och främjande av gemensamma upphandlingar, via stärkt samarbete med medlemsstaterna, förbättrad insamling av uppgifter och analys av data inklusive framtagning av specialiserade it-verktyg, stöd till utbyte av erfarenheter och god praxis,
  med hänvisning till europeiska och internationella standarder,
  givande av vägledning, arbete för förmånliga handelsavtal och stärkt samarbete mellan nationella myndigheter samt lansering av pilotprojekt. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(15)

Offentlig upphandling används av de offentliga myndigheterna för att ge valuta för pengarna när offentliga medel läggs ut, liksom för att bidra till en mer innovativ, hållbar, inkluderande och konkurrenskraftig inre marknad,
  även – när detta är förenligt med tillämplig unionslagstiftning – genom att tillämpa andra kriterier än bara det lägsta priset eller kostnadseffektiviteten, med beaktande av bland annat, kvalitativa, miljömässiga och sociala aspekter och aspekter med avseende på rättvis handel och genom att underlätta uppdelning av anbud i delar för storskalig infrastruktur
  . Direktiv 2014/23/EU (7), 2014/24/EU (8) och 2014/25/EU (9) tillhandahåller den rättsliga grunden för att marknaden för offentlig upphandling, som står för 14 % av unionens bruttonationalprodukt, blir integrerad och fungerar effektivt för att gynna såväl offentliga myndigheter och företag, som medborgarna och konsumenterna.
  Korrekt genomförda regler för offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att stärka den inre marknaden och för att stimulera tillväxten hos företag, och vad gäller arbetstillfällen, inom unionen.
  Programmet bör därför stödja åtgärder för att säkerställa en mer utbredd användning av strategisk offentlig upphandling, professionalisering av offentliga upphandlare,
  underlättad och
  förbättrad tillgång till offentlig upphandling för små och medelstora företag,
  och mikroföretag, särskilt genom rådgivningstjänster och utbildning
  , ökad öppenhet, integritet och bättre data, stimulering av upphandlingens digitalisering och främjande av gemensamma upphandlingar, via stärkt samarbete med medlemsstaterna, förbättrad insamling av uppgifter och analys av data inklusive framtagning av specialiserade it-verktyg, stöd till utbyte av erfarenheter och god praxis,
  med hänvisning till europeiska och internationella standarder,
  givande av vägledning, arbete för förmånliga handelsavtal och stärkt samarbete mellan nationella myndigheter samt lansering av pilotprojekt. [Ändr. 15]

| (16) | För att uppfylla programmets mål och underlätta tillvaron för medborgare och företag, måste högkvalitativa användarcentrerade offentliga tjänster
  – som är i allt högre grad digitala och fullt ut tillgängliga –
  inrättas
  samt insatserna för e-förvaltning främjas ytterligare, samtidigt som ett ändamålsenligt data- och integritetsskydd säkerställs
  . Detta förutsätter att de offentliga förvaltningarna måste börja arbeta på ett nytt,
  mer innovativt
  sätt,
  för att
  riva barriärer mellan olika delar av deras

  sin
  administration och åta sig att tillsammans med medborgare och företag ta fram dessa former av offentliga tjänster. Vidare förutsätter den kontinuerliga och ständigt ökande gränsöverskridande verksamheten på den inre marknaden att uppdaterad information om företagens och medborgarnas rättigheter tillhandahålls,
  görs tillgänglig
  , men likaså information som förklarar
  och förenklar
  de administrativa formaliteterna. Därutöver blir det nödvändigt att tillhandahålla juridisk rådgivning och stöd när det gäller att lösa problem som uppkommer över landsgränserna. Dessutom är det nödvändigt att på ett enkelt och effektivt vis koppla samman nationella förvaltningar, liksom

  hjälpa offentliga myndigheter
  att
  uppnå dessa mål samt
  att utvärdera hur den inre marknaden fungerar i praktiken.
  De etablerade verktygen för förvaltning av den inre marknaden spelar redan en viktig roll när det gäller att underlätta uppnåendet av dessa mål. I detta syfte, och i syfte att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen samt med nya utmaningar när det gäller att skapa regelverk och se till att de efterlevs, bör programmet stödja en förbättring av kvaliteten, synligheten och transparensen samt tillförlitligheten hos verktygen för förvaltning av den inre marknaden.
  Programmet bör därför stödja
  bl.a.
  följande etablerade verktyg för förvaltning av den inre marknaden: portalen Ditt Europa som bör utgöra stommen för den kommande gemensamma digitala ingången, Ditt Europa – Rådgivning, Solvit, informationstjänsten för den inre marknaden och resultattavlan för den inre marknaden, i syfte att förbättra medborgarnas dagliga tillvaro och företagens förmåga att handla över gränserna. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(16)

För att uppfylla programmets mål och underlätta tillvaron för medborgare och företag, måste högkvalitativa användarcentrerade offentliga tjänster
  – som är i allt högre grad digitala och fullt ut tillgängliga –
  inrättas
  samt insatserna för e-förvaltning främjas ytterligare, samtidigt som ett ändamålsenligt data- och integritetsskydd säkerställs
  . Detta förutsätter att de offentliga förvaltningarna måste börja arbeta på ett nytt,
  mer innovativt
  sätt,
  för att
  riva barriärer mellan olika delar av deras

  sin
  administration och åta sig att tillsammans med medborgare och företag ta fram dessa former av offentliga tjänster. Vidare förutsätter den kontinuerliga och ständigt ökande gränsöverskridande verksamheten på den inre marknaden att uppdaterad information om företagens och medborgarnas rättigheter tillhandahålls,
  görs tillgänglig
  , men likaså information som förklarar
  och förenklar
  de administrativa formaliteterna. Därutöver blir det nödvändigt att tillhandahålla juridisk rådgivning och stöd när det gäller att lösa problem som uppkommer över landsgränserna. Dessutom är det nödvändigt att på ett enkelt och effektivt vis koppla samman nationella förvaltningar, liksom

  hjälpa offentliga myndigheter
  att
  uppnå dessa mål samt
  att utvärdera hur den inre marknaden fungerar i praktiken.
  De etablerade verktygen för förvaltning av den inre marknaden spelar redan en viktig roll när det gäller att underlätta uppnåendet av dessa mål. I detta syfte, och i syfte att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen samt med nya utmaningar när det gäller att skapa regelverk och se till att de efterlevs, bör programmet stödja en förbättring av kvaliteten, synligheten och transparensen samt tillförlitligheten hos verktygen för förvaltning av den inre marknaden.
  Programmet bör därför stödja
  bl.a.
  följande etablerade verktyg för förvaltning av den inre marknaden: portalen Ditt Europa som bör utgöra stommen för den kommande gemensamma digitala ingången, Ditt Europa – Rådgivning, Solvit, informationstjänsten för den inre marknaden och resultattavlan för den inre marknaden, i syfte att förbättra medborgarnas dagliga tillvaro och företagens förmåga att handla över gränserna. [Ändr. 16]

| (17) | Programmet bör stödja utvecklandet av unionens regelverk inom bolagsrätt och företagsstyrning, liksom i fråga om avtalsrätt, med syftet att göra företagandet,
  särskilt bland små och medelstora företag,
  mer effektivt och konkurrenskraftigt, samtidigt som berörda parter som påverkas av företagens operationer förses med skydd, och för att kunna reagera på politiska utmaningar som dyker upp. Det bör också garantera adekvat utvärdering, genomförande och tillämpning av det relevanta regelverket, informera och bistå berörda parter och främja informationsutbytet på området. Programmet bör vidare stödja kommissionens initiativ till förmån för en entydigt och anpassat regelverk för datadriven ekonomi och innovation. Dessa initiativ är nödvändiga för att stärka rättssäkerheten i fråga om avtalsrätt och rättsregler om ansvar utanför avtalsförhållanden, framförallt i fråga om ansvar och etik kopplade till nya former av teknik under utveckling, såsom sakernas internet, artificiell intelligens, robotteknik, 3D-printing. Programmet bör arbeta för att stimulera utvecklingen av datadrivet företagande,
  samtidigt som det garanterar ett starkt integritetsskydd
  , eftersom det kommer att vara helt avgörande för vilken ställning unionens ekonomi intar i den globala konkurrensen. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(17)

Programmet bör stödja utvecklandet av unionens regelverk inom bolagsrätt och företagsstyrning, liksom i fråga om avtalsrätt, med syftet att göra företagandet,
  särskilt bland små och medelstora företag,
  mer effektivt och konkurrenskraftigt, samtidigt som berörda parter som påverkas av företagens operationer förses med skydd, och för att kunna reagera på politiska utmaningar som dyker upp. Det bör också garantera adekvat utvärdering, genomförande och tillämpning av det relevanta regelverket, informera och bistå berörda parter och främja informationsutbytet på området. Programmet bör vidare stödja kommissionens initiativ till förmån för en entydigt och anpassat regelverk för datadriven ekonomi och innovation. Dessa initiativ är nödvändiga för att stärka rättssäkerheten i fråga om avtalsrätt och rättsregler om ansvar utanför avtalsförhållanden, framförallt i fråga om ansvar och etik kopplade till nya former av teknik under utveckling, såsom sakernas internet, artificiell intelligens, robotteknik, 3D-printing. Programmet bör arbeta för att stimulera utvecklingen av datadrivet företagande,
  samtidigt som det garanterar ett starkt integritetsskydd
  , eftersom det kommer att vara helt avgörande för vilken ställning unionens ekonomi intar i den globala konkurrensen. [Ändr. 17]

| (18) | Programmet bör också arbeta för att medlemsstaterna korrekt och fullt ut genomför och tillämpar unionens regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och utvecklar framtida strategier för att ta itu med kommande utmaningar inom detta område. Det bör också stödja relevant verksamhet som bedrivs av internationella organisationer som är av europeiskt intresse, såsom Europarådets expertkommitté för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

(18)

Programmet bör också arbeta för att medlemsstaterna korrekt och fullt ut genomför och tillämpar unionens regelverk för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och utvecklar framtida strategier för att ta itu med kommande utmaningar inom detta område. Det bör också stödja relevant verksamhet som bedrivs av internationella organisationer som är av europeiskt intresse, såsom Europarådets expertkommitté för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism.

| (19) | Genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden på området finansiella tjänster, finansiell stabilitet och kapitalmarknadsunionen, inklusive hållbar finansiering, beror i hög grad på de evidensbaserade politiska åtgärder som vidtagits av unionen. För att uppnå detta mål, bör kommissionen inta en aktiv roll i den kontinuerliga övervakningen av finansmarknaderna och den finansiella stabiliteten, liksom i bedömningen av hur unionslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna och utvärderingen av om den existerande lagstiftningen är lämpad för ändamålet samt i identifieringen av potentiella åtgärdsområden där nya risker dyker upp, med berörda parter genomgående involverade under hela den politiska beslutsprocessen. Verksamhet av detta slag är beroende av att analyser, studier, utbildningsmaterial, enkäter, bedömningar av överensstämmelse, utvärderingar och statistik tas fram och stöds av olika it-system och kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

(19)

Genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden på området finansiella tjänster, finansiell stabilitet och kapitalmarknadsunionen, inklusive hållbar finansiering, beror i hög grad på de evidensbaserade politiska åtgärder som vidtagits av unionen. För att uppnå detta mål, bör kommissionen inta en aktiv roll i den kontinuerliga övervakningen av finansmarknaderna och den finansiella stabiliteten, liksom i bedömningen av hur unionslagstiftningen efterlevs i medlemsstaterna och utvärderingen av om den existerande lagstiftningen är lämpad för ändamålet samt i identifieringen av potentiella åtgärdsområden där nya risker dyker upp, med berörda parter genomgående involverade under hela den politiska beslutsprocessen. Verksamhet av detta slag är beroende av att analyser, studier, utbildningsmaterial, enkäter, bedömningar av överensstämmelse, utvärderingar och statistik tas fram och stöds av olika it-system och kommunikationsverktyg.

| (20) | Med beaktande av att den inre marknaden, i enlighet med artikel 3 i EUF-fördraget innefattar en ordning

  ett system med bestämmelser
  som säkerställer att konkurrensen inte snedvrids
  på den inre marknaden
  , bör programmet
  bidra till att
  stödja unionens konkurrenspolitik nätverksbildning och samarbete

  genom att förbättra
  och
  förstärka samarbetet med det europeiska konkurrensnätverket och
  med nationella myndigheter och domstolar, liksom kontakten med berörda parter i vidare omfattning

  även genom olika sätt att stärka det internationella samarbetet och
  genom att de rättigheter, fördelar och förpliktelser som ingår i unionens konkurrenspolitik förmedlas och förklaras.
  Programmet bör i synnerhet hjälpa kommissionen att förbättra sina analyser och utvärderingar av marknadshändelser, också genom flitig användning av branschundersökningar och med en systematisk delning av resultat och bästa praxis inom det europeiska konkurrensnätverket. Detta bör bidra till att säkerställa rättvis konkurrens och lika villkor, också på internationell nivå, och stärka företagens, i synnerhet de små och medelstora företagens, samt konsumenternas möjligheter att dra nytta av fördelarna med den inre marknaden. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(20)

Med beaktande av att den inre marknaden, i enlighet med artikel 3 i EUF-fördraget innefattar en ordning

  ett system med bestämmelser
  som säkerställer att konkurrensen inte snedvrids
  på den inre marknaden
  , bör programmet
  bidra till att
  stödja unionens konkurrenspolitik nätverksbildning och samarbete

  genom att förbättra
  och
  förstärka samarbetet med det europeiska konkurrensnätverket och
  med nationella myndigheter och domstolar, liksom kontakten med berörda parter i vidare omfattning

  även genom olika sätt att stärka det internationella samarbetet och
  genom att de rättigheter, fördelar och förpliktelser som ingår i unionens konkurrenspolitik förmedlas och förklaras.
  Programmet bör i synnerhet hjälpa kommissionen att förbättra sina analyser och utvärderingar av marknadshändelser, också genom flitig användning av branschundersökningar och med en systematisk delning av resultat och bästa praxis inom det europeiska konkurrensnätverket. Detta bör bidra till att säkerställa rättvis konkurrens och lika villkor, också på internationell nivå, och stärka företagens, i synnerhet de små och medelstora företagens, samt konsumenternas möjligheter att dra nytta av fördelarna med den inre marknaden. [Ändr. 18]

| (21) | Programmet måste i synnerhet ge sig i kast med de radikala följdverkningar som drabbar den inre marknadens konkurrenskraft och funktion genom den pågående omvandlingen inom ekonomin och näringslivet, i synnerhet på grund av den exponentiella ökningen och bruket av data, och med beaktande av att företagen och deras rådgivare i allt högre grad använder sig av artificiell intelligens,
  stordata, algoritmer och
  andra it-verktyg och former av expertis. Det är också ytterst viktigt att programmet stöder nätverksbildning och
  ett bredare och djupare
  samarbete med medlemsstaternas myndigheter och domstolar, med hänsyn till att icke snedvriden konkurrenskraft och en fungerande inre marknad i allt väsentligt beror på dessa instansers åtgärder. Med tanke på den viktiga roll konkurrenspolitiken spelar i att förebygga skador på den inre marknaden som uppstår på grund av konkurrensbegränsande beteenden utanför unionens gränser, bör programmet även stödja samarbete med tredjeländers myndigheter, när så är påkallat. Det är dessutom nödvändigt att utöka den utåtriktade verksamheten i syfte att få fler medborgare och företag att dra full fördel av rättvis konkurrens på den inre marknaden.
  Framför allt är det nödvändigt att visa på de konkreta fördelarna med unionens konkurrenspolitik för unionsmedborgarna genom samarbete med grupper i det civila samhället och relevanta, direkt berörda aktörer.
  Med tanke på att en del av initiativen i programmet är nya och den del av programmet som avhandlar konkurrens särskilt påverkas av den dynamiska
  och snabba
  utvecklingen i fråga om konkurrensvillkoren på den inre marknaden, i synnerhet i relation till
  digital utveckling,
  artificiell intelligens, algoritmer, stordata, cybersäkerhet och kriminalteknik, vars utveckling och omfattning är svåra att förutse, kan man räkna med att det krävs flexibilitet för att bemöta de föränderliga behoven inom denna del av programmet. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(21)

Programmet måste i synnerhet ge sig i kast med de radikala följdverkningar som drabbar den inre marknadens konkurrenskraft och funktion genom den pågående omvandlingen inom ekonomin och näringslivet, i synnerhet på grund av den exponentiella ökningen och bruket av data, och med beaktande av att företagen och deras rådgivare i allt högre grad använder sig av artificiell intelligens,
  stordata, algoritmer och
  andra it-verktyg och former av expertis. Det är också ytterst viktigt att programmet stöder nätverksbildning och
  ett bredare och djupare
  samarbete med medlemsstaternas myndigheter och domstolar, med hänsyn till att icke snedvriden konkurrenskraft och en fungerande inre marknad i allt väsentligt beror på dessa instansers åtgärder. Med tanke på den viktiga roll konkurrenspolitiken spelar i att förebygga skador på den inre marknaden som uppstår på grund av konkurrensbegränsande beteenden utanför unionens gränser, bör programmet även stödja samarbete med tredjeländers myndigheter, när så är påkallat. Det är dessutom nödvändigt att utöka den utåtriktade verksamheten i syfte att få fler medborgare och företag att dra full fördel av rättvis konkurrens på den inre marknaden.
  Framför allt är det nödvändigt att visa på de konkreta fördelarna med unionens konkurrenspolitik för unionsmedborgarna genom samarbete med grupper i det civila samhället och relevanta, direkt berörda aktörer.
  Med tanke på att en del av initiativen i programmet är nya och den del av programmet som avhandlar konkurrens särskilt påverkas av den dynamiska
  och snabba
  utvecklingen i fråga om konkurrensvillkoren på den inre marknaden, i synnerhet i relation till
  digital utveckling,
  artificiell intelligens, algoritmer, stordata, cybersäkerhet och kriminalteknik, vars utveckling och omfattning är svåra att förutse, kan man räkna med att det krävs flexibilitet för att bemöta de föränderliga behoven inom denna del av programmet. [Ändr. 19]

| (22) | Det är av allra största vikt att de europeiska företagens konkurrenskraft
  och hållbarhet
  stärks samtidigt som lika spelregler och en inre marknad som är öppen och konkurrenskraftig garanteras. De små och medelstora företagen är motorn i Europas ekonomi, eftersom de utgör upp till 99 % av alla företag i Europa, står för två tredjedelar av arbetsplatserna och väsentligen bidrar till skapandet av nya arbetstillfällen
  , av hög kvalitet och inom alla sektorer och
  med en regional och lokal dimension
  , och därmed till den sociala sammanhållningen. Små och medelstora företag är mycket viktiga för att fortsätta energiomställningen och bidrar till uppnåendet av unionens klimatmål enligt Parisavtalet. Programmet bör därför öka deras kapacitet att utveckla miljövänliga produkter och tjänster av hög kvalitet och stödja deras insatser för att öka resurseffektiviteten, i linje med principen om ”energieffektivitet först”. På så sätt bidrar programmet också till att förbättra unionens små och medelstora företags konkurrenskraft på den globala marknaden. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(22)

Det är av allra största vikt att de europeiska företagens konkurrenskraft
  och hållbarhet
  stärks samtidigt som lika spelregler och en inre marknad som är öppen och konkurrenskraftig garanteras. De små och medelstora företagen är motorn i Europas ekonomi, eftersom de utgör upp till 99 % av alla företag i Europa, står för två tredjedelar av arbetsplatserna och väsentligen bidrar till skapandet av nya arbetstillfällen
  , av hög kvalitet och inom alla sektorer och
  med en regional och lokal dimension
  , och därmed till den sociala sammanhållningen. Små och medelstora företag är mycket viktiga för att fortsätta energiomställningen och bidrar till uppnåendet av unionens klimatmål enligt Parisavtalet. Programmet bör därför öka deras kapacitet att utveckla miljövänliga produkter och tjänster av hög kvalitet och stödja deras insatser för att öka resurseffektiviteten, i linje med principen om ”energieffektivitet först”. På så sätt bidrar programmet också till att förbättra unionens små och medelstora företags konkurrenskraft på den globala marknaden. [Ändr. 20]

| (23) | Små och medelstora företag har gemensamma utmaningar, som inte i samma mån påverkar större firmor, när det gäller att ordna finansiering, hitta yrkeskunnig arbetskraft, lätta på den administrativa bördan, utnyttja kreativitet och innovation, komma ut på marknaden och främja internationaliseringsåtgärder. Programmet bör ta itu med sådana marknadsmisslyckanden på ett proportionellt sätt, utan att detta på ett oskäligt sätt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden.
  Programmet bör i synnerhet skapa lämpliga villkor för införande av teknisk och organisatorisk innovation i produktionsprocesserna genom att uppmärksamma särskilda former av små och medelstora företag som mikroföretag, hantverksföretag, egenföretagare, fria yrken och företag inom den sociala ekonomin. Uppmärksamhet bör också ägnas åt potentiella, nya, unga och kvinnliga företagare samt andra särskilda målgrupper såsom äldre, invandrare och företagare som tillhör socialt mindre gynnade eller rentav utsatta grupper, t.ex. personer med funktionsnedsättning. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(23)

Små och medelstora företag har gemensamma utmaningar, som inte i samma mån påverkar större firmor, när det gäller att ordna finansiering, hitta yrkeskunnig arbetskraft, lätta på den administrativa bördan, utnyttja kreativitet och innovation, komma ut på marknaden och främja internationaliseringsåtgärder. Programmet bör ta itu med sådana marknadsmisslyckanden på ett proportionellt sätt, utan att detta på ett oskäligt sätt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden.
  Programmet bör i synnerhet skapa lämpliga villkor för införande av teknisk och organisatorisk innovation i produktionsprocesserna genom att uppmärksamma särskilda former av små och medelstora företag som mikroföretag, hantverksföretag, egenföretagare, fria yrken och företag inom den sociala ekonomin. Uppmärksamhet bör också ägnas åt potentiella, nya, unga och kvinnliga företagare samt andra särskilda målgrupper såsom äldre, invandrare och företagare som tillhör socialt mindre gynnade eller rentav utsatta grupper, t.ex. personer med funktionsnedsättning. [Ändr. 21]

| (23a) | Programmet bör stödja och främja en innovationskultur, och utveckla en miljö som är gynnsam för start av nya företag och som kan få dem att växa, i synnerhet mikroföretag och innovativa små och medelstora företag som kan klara utmaningarna i en alltmer konkurrensutsatt och snabbt föränderlig situation. För en djupgående förändring av innovationsprocesserna krävs utveckling av en öppen innovationsmodell, med ökat forskningssamarbete och utbyte av kunskap och immaterialrätt mellan olika organisationer. Programmet bör därför syfta till att stödja en innovationsprocess som införlivar nya företagsmodeller för samarbete med inriktning på nätverkande och delning av kunskap och resurser inom och mellan organisationer och grupper. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(23a)

Programmet bör stödja och främja en innovationskultur, och utveckla en miljö som är gynnsam för start av nya företag och som kan få dem att växa, i synnerhet mikroföretag och innovativa små och medelstora företag som kan klara utmaningarna i en alltmer konkurrensutsatt och snabbt föränderlig situation. För en djupgående förändring av innovationsprocesserna krävs utveckling av en öppen innovationsmodell, med ökat forskningssamarbete och utbyte av kunskap och immaterialrätt mellan olika organisationer. Programmet bör därför syfta till att stödja en innovationsprocess som införlivar nya företagsmodeller för samarbete med inriktning på nätverkande och delning av kunskap och resurser inom och mellan organisationer och grupper. [Ändr. 22]

| (23b) | Programmet bör åtgärda sådana marknadsmisslyckanden proportionellt, med särskilt fokus på åtgärder som direkt gynnar små och medelstora företag och företagsnätverk och samtidigt inte otillbörligt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(23b)

Programmet bör åtgärda sådana marknadsmisslyckanden proportionellt, med särskilt fokus på åtgärder som direkt gynnar små och medelstora företag och företagsnätverk och samtidigt inte otillbörligt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. [Ändr. 23]

| (24) | Många av unionens konkurrenskraftsproblem har att göra med de små och medelstora företagens svårigheter i att få tillgång till finansiering eftersom de
  saknar information,
  kämpar med att bevisa sin kreditvärdighet och, har otillräckliga säkerheter
  eller helt enkelt på grund av låg medvetenhet om befintliga mekanismer som främjar deras verksamhet på unionsnivå eller på nationell eller lokal nivå
  . Ytterligare utmaningar vad gäller finansieringen uppkommer
  genom mikroföretagens mindre storlek och
  de små och medelstora företagens behov att förbli konkurrenskraftiga genom att engagera sig i exempelvis digitalisering, internationalisering och innovationsfrämjande verksamhet samt höjning av personalens kompetens. Begränsad tillgång till finansiering har en negativ effekt på såväl företagens tillkomst, tillväxt och överlevnad, som på nya företagares beredskap att ta över livskraftiga företag i samband med företagsöverlåtelse. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(24)

Många av unionens konkurrenskraftsproblem har att göra med de små och medelstora företagens svårigheter i att få tillgång till finansiering eftersom de
  saknar information,
  kämpar med att bevisa sin kreditvärdighet och, har otillräckliga säkerheter
  eller helt enkelt på grund av låg medvetenhet om befintliga mekanismer som främjar deras verksamhet på unionsnivå eller på nationell eller lokal nivå
  . Ytterligare utmaningar vad gäller finansieringen uppkommer
  genom mikroföretagens mindre storlek och
  de små och medelstora företagens behov att förbli konkurrenskraftiga genom att engagera sig i exempelvis digitalisering, internationalisering och innovationsfrämjande verksamhet samt höjning av personalens kompetens. Begränsad tillgång till finansiering har en negativ effekt på såväl företagens tillkomst, tillväxt och överlevnad, som på nya företagares beredskap att ta över livskraftiga företag i samband med företagsöverlåtelse. [Ändr. 24]

| (25) | För att överbrygga dessa marknadsmisslyckanden och säkerställa att de små och medelstora företagen fortsättningsvis kan inneha rollen som grundvalen för unionens ekonomiska konkurrenskraft
  och som en drivkraft för en hållbar ekonomi
  , är de små och medelstora företagen i behov av extra stödåtgärder i form av skuld- och kapitalinstrument som inrättas inom ramen för delen avsedd för små och medelstora företag inom InvestEU-fonden inrättad enligt Europaparlamentets och rådets förordning [...] (10). Lånegarantiinstrumentet

  Det lånegarantiinstrument
  som inrättats genom
  det tidigare Cosmeprogrammet, inrättat genom
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 (11), har ett påvisat mervärde och förväntas bidra positivt till åtminstone 500 000 små och medelstora företag. En efterföljare kommer att inrättas inom InvestEU-fondens del för små och medelstora företag.
  Större uppmärksamhet bör ägnas åt bättre kommunikation och offentliga kampanjer för att öka möjliga stödmottagares medvetenhet om små och medelstora företags tillgång till programmet. För att öka medvetenheten om unionens åtgärder till stöd för små och medelstora företag bör åtgärder som helt eller delvis finansieras genom detta program, inklusive mellanhänder, inbegripa det europeiska emblemet (flaggan) med en mening som anger att stöd erhållits genom detta program. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(25)

För att överbrygga dessa marknadsmisslyckanden och säkerställa att de små och medelstora företagen fortsättningsvis kan inneha rollen som grundvalen för unionens ekonomiska konkurrenskraft
  och som en drivkraft för en hållbar ekonomi
  , är de små och medelstora företagen i behov av extra stödåtgärder i form av skuld- och kapitalinstrument som inrättas inom ramen för delen avsedd för små och medelstora företag inom InvestEU-fonden inrättad enligt Europaparlamentets och rådets förordning [...] (10). Lånegarantiinstrumentet

  Det lånegarantiinstrument
  som inrättats genom
  det tidigare Cosmeprogrammet, inrättat genom
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 (11), har ett påvisat mervärde och förväntas bidra positivt till åtminstone 500 000 små och medelstora företag. En efterföljare kommer att inrättas inom InvestEU-fondens del för små och medelstora företag.
  Större uppmärksamhet bör ägnas åt bättre kommunikation och offentliga kampanjer för att öka möjliga stödmottagares medvetenhet om små och medelstora företags tillgång till programmet. För att öka medvetenheten om unionens åtgärder till stöd för små och medelstora företag bör åtgärder som helt eller delvis finansieras genom detta program, inklusive mellanhänder, inbegripa det europeiska emblemet (flaggan) med en mening som anger att stöd erhållits genom detta program. [Ändr. 25]

| (26) | De politiska målen för detta program bör också hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-fondens del för små och medelstora företag.
  InvestEU-fondens del för små och medelstora företag bör ha ett centralt övergripande centrum som tillhandahåller information om programmet i varje medlemsstat för att öka tillgängligheten till och medvetenheten om medlen för små och medelstora företag.
  Ekonomiskt stöd bör användas för att ta itu med marknadsmisslyckanden eller bristfälliga investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering, eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden
  , och det bör på ett tydligt sätt erbjuda additionalitet och ökade synergieffekter med andra EU-program
  . Olika åtgärder bör ha ett klart europeiskt mervärde. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(26)

De politiska målen för detta program bör också hanteras med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-fondens del för små och medelstora företag.
  InvestEU-fondens del för små och medelstora företag bör ha ett centralt övergripande centrum som tillhandahåller information om programmet i varje medlemsstat för att öka tillgängligheten till och medvetenheten om medlen för små och medelstora företag.
  Ekonomiskt stöd bör användas för att ta itu med marknadsmisslyckanden eller bristfälliga investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering, eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden
  , och det bör på ett tydligt sätt erbjuda additionalitet och ökade synergieffekter med andra EU-program
  . Olika åtgärder bör ha ett klart europeiskt mervärde. [Ändr. 26]

| (26a) | De åtgärder som stöds av InvestEU-fonden genom deltagande från EU eller från medlemsstaterna bör inte duplicera eller ersätta privata finansieringar och inte heller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden, utan, med hänvisning till redan fungerande offentliga och privata lokala garantisystem, främja en integrering med dessa system, med det prioriterade målet att stärka och utvidga de faktiska fördelarna för slutmottagarna, som är små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG
   (12)

  , så att en verklig additionalitet hos åtgärderna uppnås. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(26a)

De åtgärder som stöds av InvestEU-fonden genom deltagande från EU eller från medlemsstaterna bör inte duplicera eller ersätta privata finansieringar och inte heller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden, utan, med hänvisning till redan fungerande offentliga och privata lokala garantisystem, främja en integrering med dessa system, med det prioriterade målet att stärka och utvidga de faktiska fördelarna för slutmottagarna, som är små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG
   (12)

  , så att en verklig additionalitet hos åtgärderna uppnås. [Ändr. 27]

| (26b) | Jämte tillgången till finansiering är även tillgången till kompetens, inklusive ledarkompetens, och kunskap avgörande faktorer för att små och medelstora företag ska få tillgång till befintliga medel, göra innovationer, konkurrera och växa. Inrättandet av de finansieringsinstrument som planeras inom ramen för InvestEU-fonden bör därför åtföljas av utarbetande av lämplig mentorsverksamhet och coachningsprogram samt införande av kunskapsbaserade företagstjänster. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(26b)

Jämte tillgången till finansiering är även tillgången till kompetens, inklusive ledarkompetens, och kunskap avgörande faktorer för att små och medelstora företag ska få tillgång till befintliga medel, göra innovationer, konkurrera och växa. Inrättandet av de finansieringsinstrument som planeras inom ramen för InvestEU-fonden bör därför åtföljas av utarbetande av lämplig mentorsverksamhet och coachningsprogram samt införande av kunskapsbaserade företagstjänster. [Ändr. 28]

| (27) | Programmet bör förse små och medelstora företag med effektivt stöd genom hela deras livscykel
  och hjälpa till med allt från förberedande av projekt till saluföring och marknadstillträde samt uppmuntra bildandet av företagsnätverk
  . Det bör bygga på de unika kunskaper och den expertis som tillkommit vad gäller små och medelstora företag och de industriella näringarna och
  ekonomiska och entreprenörsrelaterade sektorer
  och genom långvarig erfarenhet av arbetet med europeiska, nationella och regionala berörda aktörer. Detta stöd bör bygga på de lyckade erfarenheterna av nätverket Enterprise Europe Network som en enda kontaktpunkt för att förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft och utveckla deras verksamhet inom och utanför den inre marknaden. Detta nätverk planerar att fortsätta att förmedla tjänster för de övriga unionsprogrammens del, framförallt för programmet Horisont 2020, genom användning av de finansiella resurserna för dessa program.
  Det bör också stödja ett ökat deltagande för små och medelstora företags representativa organisationer i utvecklingen av politiska initiativ för den inre marknaden, som exempelvis offentlig upphandling, standardiseringsprocesser och system för immateriella rättigheter. Nätverket bör också öka antalet insatser, ge mer riktad rådgivning till små och medelstora företag, ta fram projekt och stödja nätverk samt teknisk och organisatorisk omställning. Nätverket bör även förbättra samarbetet och förbindelserna med andra knutpunkter för rådgivning som inrättats i det digitala programmet och InvestEU-fonden avseende tillgång till finansiering. Insatserna för små och medelstora företag i nätverket bör också syfta till att tillhandahålla högkvalitativa tjänster i hela EU, med särskild hänsyn till verksamhetsområden och geografiska delar av unionen där nätverk och förmedlande parter inte når förväntade resultat. Även den framgångsrika
  mentorverksamheten för nya företagare bör också

  – Erasmus för unga företagare – bör kvarstå
  som ett redskap för att göra det möjligt för nya eller blivande företagare att vinna erfarenheter av företagande
  och företagsledning
  genom att de matchas med erfarna företagare från andra länder och därigenom kan stärka färdigheterna i att driva företag. Programmet bör sträva till att ytterligare växa och utvidga sin geografiska omfattning och därmed
  erbjuda
  företagarna en mer omfattande palett av möjligheter till matchning i komplementaritet med andra av unionens initiativ, där så är relevant.
  För att öka det mervärde som tillkommer genom främjande av initiativ för företagande, bör särskild uppmärksamhet ägnas mikroföretagare och dem som kunnat dra minst nytta av det befintliga programmet, och områden där entreprenörskulturen fortfarande är på en mycket låg nivå och möter fler hinder. Alla ansträngningar bör göras för att uppnå en geografisk fördelning av medlen som är rimligt balanserad. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(27)

Programmet bör förse små och medelstora företag med effektivt stöd genom hela deras livscykel
  och hjälpa till med allt från förberedande av projekt till saluföring och marknadstillträde samt uppmuntra bildandet av företagsnätverk
  . Det bör bygga på de unika kunskaper och den expertis som tillkommit vad gäller små och medelstora företag och de industriella näringarna och
  ekonomiska och entreprenörsrelaterade sektorer
  och genom långvarig erfarenhet av arbetet med europeiska, nationella och regionala berörda aktörer. Detta stöd bör bygga på de lyckade erfarenheterna av nätverket Enterprise Europe Network som en enda kontaktpunkt för att förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft och utveckla deras verksamhet inom och utanför den inre marknaden. Detta nätverk planerar att fortsätta att förmedla tjänster för de övriga unionsprogrammens del, framförallt för programmet Horisont 2020, genom användning av de finansiella resurserna för dessa program.
  Det bör också stödja ett ökat deltagande för små och medelstora företags representativa organisationer i utvecklingen av politiska initiativ för den inre marknaden, som exempelvis offentlig upphandling, standardiseringsprocesser och system för immateriella rättigheter. Nätverket bör också öka antalet insatser, ge mer riktad rådgivning till små och medelstora företag, ta fram projekt och stödja nätverk samt teknisk och organisatorisk omställning. Nätverket bör även förbättra samarbetet och förbindelserna med andra knutpunkter för rådgivning som inrättats i det digitala programmet och InvestEU-fonden avseende tillgång till finansiering. Insatserna för små och medelstora företag i nätverket bör också syfta till att tillhandahålla högkvalitativa tjänster i hela EU, med särskild hänsyn till verksamhetsområden och geografiska delar av unionen där nätverk och förmedlande parter inte når förväntade resultat. Även den framgångsrika
  mentorverksamheten för nya företagare bör också

  – Erasmus för unga företagare – bör kvarstå
  som ett redskap för att göra det möjligt för nya eller blivande företagare att vinna erfarenheter av företagande
  och företagsledning
  genom att de matchas med erfarna företagare från andra länder och därigenom kan stärka färdigheterna i att driva företag. Programmet bör sträva till att ytterligare växa och utvidga sin geografiska omfattning och därmed
  erbjuda
  företagarna en mer omfattande palett av möjligheter till matchning i komplementaritet med andra av unionens initiativ, där så är relevant.
  För att öka det mervärde som tillkommer genom främjande av initiativ för företagande, bör särskild uppmärksamhet ägnas mikroföretagare och dem som kunnat dra minst nytta av det befintliga programmet, och områden där entreprenörskulturen fortfarande är på en mycket låg nivå och möter fler hinder. Alla ansträngningar bör göras för att uppnå en geografisk fördelning av medlen som är rimligt balanserad. [Ändr. 29]

| (27a) | Ytterligare ansträngningar bör göras för att minska den administrativa bördan och öka tillgängligheten till programmen för att minska kostnaderna för små och medelstora företag samt mikroföretag på grund av en komplicerad ansökningsprocess och deltagandekrav. Medlemsstaterna bör även överväga att inrätta ett enda informationscentrum som fungerar som en gemensam kontaktpunkt för företag som är intresserade av att använda unionsmedel. Utvärderingsförfarandet bör vara så enkelt och snabbt som möjligt för att möjliggöra användning i god tid av de fördelar programmet erbjuder. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(27a)

Ytterligare ansträngningar bör göras för att minska den administrativa bördan och öka tillgängligheten till programmen för att minska kostnaderna för små och medelstora företag samt mikroföretag på grund av en komplicerad ansökningsprocess och deltagandekrav. Medlemsstaterna bör även överväga att inrätta ett enda informationscentrum som fungerar som en gemensam kontaktpunkt för företag som är intresserade av att använda unionsmedel. Utvärderingsförfarandet bör vara så enkelt och snabbt som möjligt för att möjliggöra användning i god tid av de fördelar programmet erbjuder. [Ändr. 30]

| (28) | Kluster är ett strategiskt verktyg för att stödja konkurrenskraften hos och expansionen av små och medelstora företag, eftersom de skapar ett gynnsamt företagsklimat,
  ökar den hållbara utvecklingen av industri och tjänster och stärker regionernas ekonomiska utveckling genom att skapa arbetstillfällen av god kvalitet
  . Gemensamma klusterinitiativ borde leda till att man får den kritiska massa som krävs för att öka de små och medelstora företagens tillväxt. Genom att koppla samman specialiserade ekosystem skapar kluster nya affärsmöjligheter för små och medelstora företag och integrerar dem bättre i europeiska och globala strategiska värdekedjor. Utvecklingen av transnationella partnerskap och genomförandet av gemensam verksamhet, som stöds av den europeiska plattformen för klustersamarbete, bör stödjas. Hållbara partnerskap bör uppmuntras genom fortsatt finansiering, om prestationen och delmålen uppnås. Direkt stöd till små och medelstora företag bör kanaliseras genom klusterorganisationer för införande av avancerad teknik, nya affärsmodeller, koldioxidsnåla och resurseffektiva lösningar, kreativitet och design, anpassning

  uppgradering
  av färdigheter,
  attraktionskraft för att locka talanger,
  utvidgat entreprenörskap och internationalisering samt för att locka talanger. Andra aktörer som är specialiserade inom stöd till små och medelstora företag bör vara delaktiga för att underlätta en industriell omvandling och genomförandet av strategier för smart specialisering. Programmet bör därmed bidra till tillväxt

  en hållbar ekonomisk utveckling
  och skapa kopplingar till unionens (digitala) innovationsnav och investeringar som görs inom sammanhållningspolitiken och Horisont Europa. Synergier med Erasmusprogrammet kan också undersökas. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(28)

Kluster är ett strategiskt verktyg för att stödja konkurrenskraften hos och expansionen av små och medelstora företag, eftersom de skapar ett gynnsamt företagsklimat,
  ökar den hållbara utvecklingen av industri och tjänster och stärker regionernas ekonomiska utveckling genom att skapa arbetstillfällen av god kvalitet
  . Gemensamma klusterinitiativ borde leda till att man får den kritiska massa som krävs för att öka de små och medelstora företagens tillväxt. Genom att koppla samman specialiserade ekosystem skapar kluster nya affärsmöjligheter för små och medelstora företag och integrerar dem bättre i europeiska och globala strategiska värdekedjor. Utvecklingen av transnationella partnerskap och genomförandet av gemensam verksamhet, som stöds av den europeiska plattformen för klustersamarbete, bör stödjas. Hållbara partnerskap bör uppmuntras genom fortsatt finansiering, om prestationen och delmålen uppnås. Direkt stöd till små och medelstora företag bör kanaliseras genom klusterorganisationer för införande av avancerad teknik, nya affärsmodeller, koldioxidsnåla och resurseffektiva lösningar, kreativitet och design, anpassning

  uppgradering
  av färdigheter,
  attraktionskraft för att locka talanger,
  utvidgat entreprenörskap och internationalisering samt för att locka talanger. Andra aktörer som är specialiserade inom stöd till små och medelstora företag bör vara delaktiga för att underlätta en industriell omvandling och genomförandet av strategier för smart specialisering. Programmet bör därmed bidra till tillväxt

  en hållbar ekonomisk utveckling
  och skapa kopplingar till unionens (digitala) innovationsnav och investeringar som görs inom sammanhållningspolitiken och Horisont Europa. Synergier med Erasmusprogrammet kan också undersökas. [Ändr. 31]

| (28a) | Programmet skulle kunna bidra till att öka och/eller förbättra förbindelserna mellan mikroföretag samt små och medelstora företag och universitet, forskningscentrum och andra institutioner som har anknytning till skapande och spridning av kunskap. Denna förbindelse skulle kunna bidra till att förbättra företagens kapacitet att hantera de strategiska utmaningar som den nya internationella omgivningen innebär. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(28a)

Programmet skulle kunna bidra till att öka och/eller förbättra förbindelserna mellan mikroföretag samt små och medelstora företag och universitet, forskningscentrum och andra institutioner som har anknytning till skapande och spridning av kunskap. Denna förbindelse skulle kunna bidra till att förbättra företagens kapacitet att hantera de strategiska utmaningar som den nya internationella omgivningen innebär. [Ändr. 32]

| (28b) | Små och medelstora företag möter på grund av sin mindre storlek särskilda tillväxthinder och har stora svårigheter att växa och expandera vissa delar av sin affärsverksamhet. Unionen har gett stöd för att trappa upp verksamhet som är inriktad på innovationer inom forskning, huvudsakligen genom instrumentet för små och medelstora företag och det senaste europeiska innovationsrådets pilotprojekt inom Horisont 2020-programmet. På grundval av arbetsmetoderna och erfarenheterna från instrumentet för små och medelstora företag bör programmet för den inre marknaden också tillhandahålla stöd för expanderande verksamheter för små och medelstora företag som kompletterar det nya EIC med särskild inriktning på banbrytande innovation inom Horisont Europa. Expansionsåtgärder för små och medelstora företag inom ramen för detta program bör inriktas bland annat på att hjälpa små och medelstora företag att växa genom kommersialisering, internationalisering och marknadsdrivande möjligheter. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(28b)

Små och medelstora företag möter på grund av sin mindre storlek särskilda tillväxthinder och har stora svårigheter att växa och expandera vissa delar av sin affärsverksamhet. Unionen har gett stöd för att trappa upp verksamhet som är inriktad på innovationer inom forskning, huvudsakligen genom instrumentet för små och medelstora företag och det senaste europeiska innovationsrådets pilotprojekt inom Horisont 2020-programmet. På grundval av arbetsmetoderna och erfarenheterna från instrumentet för små och medelstora företag bör programmet för den inre marknaden också tillhandahålla stöd för expanderande verksamheter för små och medelstora företag som kompletterar det nya EIC med särskild inriktning på banbrytande innovation inom Horisont Europa. Expansionsåtgärder för små och medelstora företag inom ramen för detta program bör inriktas bland annat på att hjälpa små och medelstora företag att växa genom kommersialisering, internationalisering och marknadsdrivande möjligheter. [Ändr. 33]

| (29) | Jämte
  kreativitet och innovation är
  teknisk och organisatorisk omvandling och en förbättrad hållbarhet med avseende på produktionsprocesser, i synnerhet förbättrad resurs- och energieffektivitet,
  avgörande för konkurrenskraften hos unionens industriella värdekedjor. De är katalysatorer för industriell

  företags- och industrisektorns
  modernisering och bidrar till smart och hållbar tillväxt för alla. De små och medelstora företagens utnyttjande släpar dock fortfarande efter. Programmet bör därför stödja riktade åtgärder, nätverk och partnerskap för kreativitetsdriven innovation i hela den industriella värdekedjan. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(29)

Jämte
  kreativitet och innovation är
  teknisk och organisatorisk omvandling och en förbättrad hållbarhet med avseende på produktionsprocesser, i synnerhet förbättrad resurs- och energieffektivitet,
  avgörande för konkurrenskraften hos unionens industriella värdekedjor. De är katalysatorer för industriell

  företags- och industrisektorns
  modernisering och bidrar till smart och hållbar tillväxt för alla. De små och medelstora företagens utnyttjande släpar dock fortfarande efter. Programmet bör därför stödja riktade åtgärder, nätverk och partnerskap för kreativitetsdriven innovation i hela den industriella värdekedjan. [Ändr. 34]

| (29a) | Det ska erkännas att instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 har varit ytterst framgångsrikt för företagare genom bidrag inom ramen för både fas 1 och fas 2 när det gäller att främja deras nya affärsidéer och testa och utveckla prototyper. Även om urvalsprocessen redan är mycket rigorös är det fortfarande många projekt som inte kan finansieras på grund av begränsade finansiella resurser. Genomförandet inom ramen för genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) har fungerat mycket väl. Inriktningen i det programmet ligger på högteknologiska projekt, medan detta program bör utöka metodiken till alla typer av expanderande små och medelstora företag. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(29a)

Det ska erkännas att instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 har varit ytterst framgångsrikt för företagare genom bidrag inom ramen för både fas 1 och fas 2 när det gäller att främja deras nya affärsidéer och testa och utveckla prototyper. Även om urvalsprocessen redan är mycket rigorös är det fortfarande många projekt som inte kan finansieras på grund av begränsade finansiella resurser. Genomförandet inom ramen för genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) har fungerat mycket väl. Inriktningen i det programmet ligger på högteknologiska projekt, medan detta program bör utöka metodiken till alla typer av expanderande små och medelstora företag. [Ändr. 35]

| (29b) | Insatserna för små och medelstora företag bör också inriktas på sektorer som kännetecknas av betydande tillväxt, social potential och en stor andel små och medelstora företag. Turism är en unik sektor inom unionens näringsliv som i hög grad bidrar till unionens BNP och främst drivs av små och medelstora företag. EU bör fortsätta med och öka åtgärderna till stöd för de särskilda förhållandena i denna sektor. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(29b)

Insatserna för små och medelstora företag bör också inriktas på sektorer som kännetecknas av betydande tillväxt, social potential och en stor andel små och medelstora företag. Turism är en unik sektor inom unionens näringsliv som i hög grad bidrar till unionens BNP och främst drivs av små och medelstora företag. EU bör fortsätta med och öka åtgärderna till stöd för de särskilda förhållandena i denna sektor. [Ändr. 36]

| (30) | Europeiska standarder spelar en viktig roll på den inre marknaden. De är av största betydelse för konkurrenskraften hos företag, framför allt små och medelstora företag. De är också ett mycket viktigt verktyg för att stödja unionens lagstiftning och politik på en rad viktiga områden, såsom energi,
  energiomställningen
  , klimatförändringar
  och miljöskydd
  , informations- och kommunikationsteknik, hållbar resursanvändning
  och resursåtervinning
  , innovation, produktsäkerhet, konsumentskydd, arbetstagarnas säkerhet och arbetsförhållanden samt en åldrande befolkning, och bidrar därmed positivt till samhället som helhet.
  Erfarenheten har dock visat att det behövs förbättringar när det gäller hur snabbt och vid vilken tidpunkt utarbetandet av standarder bör ske, och ytterligare insatser krävs för att bättre inkludera alla berörda parter, även parter som företräder konsumenterna. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(30)

Europeiska standarder spelar en viktig roll på den inre marknaden. De är av största betydelse för konkurrenskraften hos företag, framför allt små och medelstora företag. De är också ett mycket viktigt verktyg för att stödja unionens lagstiftning och politik på en rad viktiga områden, såsom energi,
  energiomställningen
  , klimatförändringar
  och miljöskydd
  , informations- och kommunikationsteknik, hållbar resursanvändning
  och resursåtervinning
  , innovation, produktsäkerhet, konsumentskydd, arbetstagarnas säkerhet och arbetsförhållanden samt en åldrande befolkning, och bidrar därmed positivt till samhället som helhet.
  Erfarenheten har dock visat att det behövs förbättringar när det gäller hur snabbt och vid vilken tidpunkt utarbetandet av standarder bör ske, och ytterligare insatser krävs för att bättre inkludera alla berörda parter, även parter som företräder konsumenterna. [Ändr. 37]

| (31) | Den europeiska standardiseringsverksamheten regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (13) och genomförs sedan länge genom offentlig-privata partnerskap, vilket är avgörande för att uppnå de mål som fastställs i den förordningen samt i unionens allmänna och sektorsspecifika standardiseringspolitik. |
| --- | --- |

(31)

Den europeiska standardiseringsverksamheten regleras av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (13) och genomförs sedan länge genom offentlig-privata partnerskap, vilket är avgörande för att uppnå de mål som fastställs i den förordningen samt i unionens allmänna och sektorsspecifika standardiseringspolitik.

| (32) | Ett välfungerande gemensamt ramverk för finansiell rapportering är nödvändigt för den inre marknaden, för effektivt fungerande kapitalmarknader

  finansiella marknader
  och för förverkligandet av den integrerade marknaden för finansiella tjänster inom
  bankunionen och
  kapitalmarknadsunionen. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(32)

Ett välfungerande gemensamt ramverk för finansiell rapportering är nödvändigt för den inre marknaden, för effektivt fungerande kapitalmarknader

  finansiella marknader
  och för förverkligandet av den integrerade marknaden för finansiella tjänster inom
  bankunionen och
  kapitalmarknadsunionen. [Ändr. 38]

| (33) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (14), bör internationella redovisningsstandarder (IFRS-standarder) som antagits av International Accounting Standards Board och tillhörande tolkningar från IFRS Interpretation Committee införlivas i unionsrätten för att tillämpas av företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i unionen endast om IFRS-standarderna uppfyller villkoren i den förordningen, inklusive kravet på att årsbokslutet ska ge en rättvisande bild som fastställs i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (15) och att de ska bidra till det europeiska gemensamma bästa. Sådana internationella redovisningsstandarder måste utvecklas i en öppen process där demokratiskt ansvar kan utkrävas. IFRS-standarder spelar därmed en viktig roll för den inre marknadens funktion och därför har unionen ett direkt intresse av att se till att processen där IFRS-standarder utvecklas och godkänns resulterar i standarder som är förenliga med den inre marknadens regelverk. Det är därmed viktigt att finna lämpliga finansieringsformer för IFRS Foundation. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (14), bör internationella redovisningsstandarder (IFRS-standarder) som antagits av International Accounting Standards Board och tillhörande tolkningar från IFRS Interpretation Committee införlivas i unionsrätten för att tillämpas av företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i unionen endast om IFRS-standarderna uppfyller villkoren i den förordningen, inklusive kravet på att årsbokslutet ska ge en rättvisande bild som fastställs i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (15) och att de ska bidra till det europeiska gemensamma bästa. Sådana internationella redovisningsstandarder måste utvecklas i en öppen process där demokratiskt ansvar kan utkrävas. IFRS-standarder spelar därmed en viktig roll för den inre marknadens funktion och därför har unionen ett direkt intresse av att se till att processen där IFRS-standarder utvecklas och godkänns resulterar i standarder som är förenliga med den inre marknadens regelverk. Det är därmed viktigt att finna lämpliga finansieringsformer för IFRS Foundation.

| (34) | Med beaktande av den roll som European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) har när det gäller att bedöma huruvida IFRS-standarderna uppfyller kraven i unionens rätt och politik enligt förordning (EG) nr 1606/2002 är det även nödvändigt för unionen att säkerställa att Efrag får stabil finansiering och att därmed bidra till dess finansiering. Det tekniska arbetet i Efrag bör vara inriktat på teknisk rådgivning till kommissionen om godkännandet av IFRS-standarder och ett lämpligt deltagande i utvecklingen av sådana IFRS-standarder och bör säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till unionsintressen vid fastställandet av de internationella standarderna. Dessa intressen bör omfatta begreppet försiktighet, upprätthållandet av kravet på en rättvisande bild enligt direktiv 2013/34/EU och det europeiska gemensamma bästa enligt förordning (EG) nr 1606/2002, med hänsyn tagen till effekterna av IFRS-standarder på den finansiella stabiliteten och ekonomin. European Corporate Reporting Lab bör också inrättas som en del av Efrag, för att främja innovation och utveckling av bästa praxis i företagens rapportering. I detta forum kan företag och investerare dela med sig av bästa praxis, framför allt på områdena icke-finansiell rapportering och hållbarhetsrapportering. |
| --- | --- |

(34)

Med beaktande av den roll som European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) har när det gäller att bedöma huruvida IFRS-standarderna uppfyller kraven i unionens rätt och politik enligt förordning (EG) nr 1606/2002 är det även nödvändigt för unionen att säkerställa att Efrag får stabil finansiering och att därmed bidra till dess finansiering. Det tekniska arbetet i Efrag bör vara inriktat på teknisk rådgivning till kommissionen om godkännandet av IFRS-standarder och ett lämpligt deltagande i utvecklingen av sådana IFRS-standarder och bör säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till unionsintressen vid fastställandet av de internationella standarderna. Dessa intressen bör omfatta begreppet försiktighet, upprätthållandet av kravet på en rättvisande bild enligt direktiv 2013/34/EU och det europeiska gemensamma bästa enligt förordning (EG) nr 1606/2002, med hänsyn tagen till effekterna av IFRS-standarder på den finansiella stabiliteten och ekonomin. European Corporate Reporting Lab bör också inrättas som en del av Efrag, för att främja innovation och utveckling av bästa praxis i företagens rapportering. I detta forum kan företag och investerare dela med sig av bästa praxis, framför allt på områdena icke-finansiell rapportering och hållbarhetsrapportering.

| (35) | På området för lagstadgad revision upprättades Public Interest Oversight Board (Piob) 2005 av övervakningsgruppen Monitoring Group, som är en internationell organisation som ansvarar för att övervaka reformen av styrelseformerna för Internationella revisorsförbundet (Ifac). Piobs roll är att övervaka processen som leder till antagandet av internationella revisionsstandarder (nedan kallade ISA) och annan Ifac-verksamhet av allmänt intresse. ISA kan antas i unionen, förutsatt att de har utarbetats inom ramen för ett lämpligt förfarande, med offentlig tillsyn och insyn enligt kraven i artikel 26 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (16). Mot bakgrund av införandet av ISA i unionen och Piobs centrala roll när det gäller att se till att ISA uppfyller kraven i direktiv 2006/43/EG är det därmed viktigt att säkerställa lämpliga finansieringsformer för Piob. |
| --- | --- |

(35)

På området för lagstadgad revision upprättades Public Interest Oversight Board (Piob) 2005 av övervakningsgruppen Monitoring Group, som är en internationell organisation som ansvarar för att övervaka reformen av styrelseformerna för Internationella revisorsförbundet (Ifac). Piobs roll är att övervaka processen som leder till antagandet av internationella revisionsstandarder (nedan kallade ISA) och annan Ifac-verksamhet av allmänt intresse. ISA kan antas i unionen, förutsatt att de har utarbetats inom ramen för ett lämpligt förfarande, med offentlig tillsyn och insyn enligt kraven i artikel 26 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (16). Mot bakgrund av införandet av ISA i unionen och Piobs centrala roll när det gäller att se till att ISA uppfyller kraven i direktiv 2006/43/EG är det därmed viktigt att säkerställa lämpliga finansieringsformer för Piob.

| (36) | Unionen bidrar till att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, ger konsumenterna egenmakt och sätter dem i centrum på den inre marknaden genom att stödja och komplettera medlemsstaternas politik för att se till att medborgarna i egenskap av konsumenter kan dra full nytta av fördelarna med den inre marknaden och att det vidtas konkreta åtgärder för att skydda deras säkerhet och rättsliga och ekonomiska intressen i samband med detta. Unionen ska också säkerställa att konsument- och produktsäkerhetslagstiftningen tillämpas korrekt och enhetligt på fältet och att företagen har lika villkor för rättvis konkurrens på den inre marknaden. Dessutom är det nödvändigt att stärka, uppmuntra och hjälpa konsumenterna att göra hållbara
  och välgrundade
  val och därmed bidra till en hållbar energi- och resurseffektiv cirkulär ekonomi. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(36)

Unionen bidrar till att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, ger konsumenterna egenmakt och sätter dem i centrum på den inre marknaden genom att stödja och komplettera medlemsstaternas politik för att se till att medborgarna i egenskap av konsumenter kan dra full nytta av fördelarna med den inre marknaden och att det vidtas konkreta åtgärder för att skydda deras säkerhet och rättsliga och ekonomiska intressen i samband med detta. Unionen ska också säkerställa att konsument- och produktsäkerhetslagstiftningen tillämpas korrekt och enhetligt på fältet och att företagen har lika villkor för rättvis konkurrens på den inre marknaden. Dessutom är det nödvändigt att stärka, uppmuntra och hjälpa konsumenterna att göra hållbara
  och välgrundade
  val och därmed bidra till en hållbar energi- och resurseffektiv cirkulär ekonomi. [Ändr. 39]

| (37) | Programmet bör syfta till att öka konsumenternas, företagens, civilsamhällets och myndigheternas kunskap om unionens konsument- och säkerhetslagstiftning och att ge konsumenterna och deras företrädare egenmakt på nationell nivå och på unionsnivå, framför allt genom att stödja Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC), som sedan länge är den etablerade och erkända icke-statliga organisation som företräder konsumenternas intressen på EU-nivå, och till European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Anec), som företräder konsumenternas intressen i standardiseringsfrågor. I detta avseende bör särskild hänsyn tas till marknadens nya behov vad gäller främjande av hållbar konsumtion
  med särskild uppmärksamhet på åtgärder för att hantera problemet med produkters planerade åldrande
  och
  på
  förebyggande av sårbarheter samt utmaningar som digitaliseringen av ekonomin
  , uppkopplade produkter, sakernas internet, artificiell intelligens och användning av algoritmer
  eller framväxten av nya konsumtionsmönster och nya affärsmodeller ger upphov till.
  , såsom delningsekonomin och socialt entreprenörskap
  . Programmet bör stödja relevant information om marknader
  , inbegripet åtgärder som syftar till att förbättra produkternas spårbarhet i hela distributionskedjan, uppnå kvalitetsstandarder i hela unionen samt komma till rätta med problemet med kvalitetsskillnader på produkter
  , politiska utmaningar, nya frågor och beteenden samt offentliggörandet av unionens konsumentresultattavlor. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(37)

Programmet bör syfta till att öka konsumenternas, företagens, civilsamhällets och myndigheternas kunskap om unionens konsument- och säkerhetslagstiftning och att ge konsumenterna och deras företrädare egenmakt på nationell nivå och på unionsnivå, framför allt genom att stödja Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC), som sedan länge är den etablerade och erkända icke-statliga organisation som företräder konsumenternas intressen på EU-nivå, och till European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Anec), som företräder konsumenternas intressen i standardiseringsfrågor. I detta avseende bör särskild hänsyn tas till marknadens nya behov vad gäller främjande av hållbar konsumtion
  med särskild uppmärksamhet på åtgärder för att hantera problemet med produkters planerade åldrande
  och
  på
  förebyggande av sårbarheter samt utmaningar som digitaliseringen av ekonomin
  , uppkopplade produkter, sakernas internet, artificiell intelligens och användning av algoritmer
  eller framväxten av nya konsumtionsmönster och nya affärsmodeller ger upphov till.
  , såsom delningsekonomin och socialt entreprenörskap
  . Programmet bör stödja relevant information om marknader
  , inbegripet åtgärder som syftar till att förbättra produkternas spårbarhet i hela distributionskedjan, uppnå kvalitetsstandarder i hela unionen samt komma till rätta med problemet med kvalitetsskillnader på produkter
  , politiska utmaningar, nya frågor och beteenden samt offentliggörandet av unionens konsumentresultattavlor. [Ändr. 40]

| (38) | Programmet bör stödja de behöriga nationella myndigheterna, inbegripet de som ansvarar för att övervaka produktsäkerheten och som samarbetar i synnerhet via unionens system för snabb varning för farliga produkter. Det bör också stödja genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (17) och förordning (EG) nr 765/2008 när det gäller konsumentskydd och produktsäkerhet, samt stödja nätverket för konsumentskyddssamarbete och internationellt samarbete mellan de relevanta myndigheterna i tredjeländer och i unionen. Programmet bör också syfta till att säkerställa att alla konsumenter och näringsidkare har tillgång till högkvalitativ tvistlösning utanför domstol och tvistlösning online samt information om möjligheter till prövning

  förfarandet för att väcka talan,
  till
  lägsta möjliga kostnad
  . [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(38)

Programmet bör stödja de behöriga nationella myndigheterna, inbegripet de som ansvarar för att övervaka produktsäkerheten och som samarbetar i synnerhet via unionens system för snabb varning för farliga produkter. Det bör också stödja genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (17) och förordning (EG) nr 765/2008 när det gäller konsumentskydd och produktsäkerhet, samt stödja nätverket för konsumentskyddssamarbete och internationellt samarbete mellan de relevanta myndigheterna i tredjeländer och i unionen. Programmet bör också syfta till att säkerställa att alla konsumenter och näringsidkare har tillgång till högkvalitativ tvistlösning utanför domstol och tvistlösning online samt information om möjligheter till prövning

  förfarandet för att väcka talan,
  till
  lägsta möjliga kostnad
  . [Ändr. 41]

| (39) | Nätverket

  Programmet bör även stödja nätverket
  av europeiska konsumentcentrum (nedan kallat ECC-nätverket))
  , som
  hjälper konsumenterna att kunna dra nytta av unionens konsumenträttigheter när de köper varor och tjänster över gränserna på den inre marknaden och inom EES, antingen på nätet eller när de reser. ECC-nätverket, som består av 30 centrum och har finansierats gemensamt av unionens konsumentprogram i mer än tio år, har bevisat sitt mervärde vad gäller att stärka konsumenternas och näringsidkarnas förtroende för den inre marknaden. Nätverket hanterar mer än 100 000 förfrågningar från konsumenter per år och når ut till miljontals medborgare via sin press- och informationsverksamhet. Det är ett av de mest uppskattade rådgivningsnätverken i unionen och de flesta av dess centrum omfattar en kontaktpunkt för lagstiftningen om den inre marknaden; Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (18) och dess utvärdering betonar vikten av att denna verksamhet fortsätter att bedrivas.
  Nätverket av europeiska konsumentcentrum kan också vara en viktig källa till information om de utmaningar och problem som konsumenter möter på lokal nivå och som är av relevans för utformningen av unionens politik och skyddet av konsumenternas intressen. Programmet bör därför göra det möjligt att skapa och stärka synergier mellan konsumentrepresentationen på lokal nivå och på unionsnivå för att öka konsumentinflytandet.
  Nätverket har också för avsikt att skapa ömsesidighetssystem med liknande organ i tredjeländer. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(39)

Nätverket

  Programmet bör även stödja nätverket
  av europeiska konsumentcentrum (nedan kallat ECC-nätverket))
  , som
  hjälper konsumenterna att kunna dra nytta av unionens konsumenträttigheter när de köper varor och tjänster över gränserna på den inre marknaden och inom EES, antingen på nätet eller när de reser. ECC-nätverket, som består av 30 centrum och har finansierats gemensamt av unionens konsumentprogram i mer än tio år, har bevisat sitt mervärde vad gäller att stärka konsumenternas och näringsidkarnas förtroende för den inre marknaden. Nätverket hanterar mer än 100 000 förfrågningar från konsumenter per år och når ut till miljontals medborgare via sin press- och informationsverksamhet. Det är ett av de mest uppskattade rådgivningsnätverken i unionen och de flesta av dess centrum omfattar en kontaktpunkt för lagstiftningen om den inre marknaden; Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG (18) och dess utvärdering betonar vikten av att denna verksamhet fortsätter att bedrivas.
  Nätverket av europeiska konsumentcentrum kan också vara en viktig källa till information om de utmaningar och problem som konsumenter möter på lokal nivå och som är av relevans för utformningen av unionens politik och skyddet av konsumenternas intressen. Programmet bör därför göra det möjligt att skapa och stärka synergier mellan konsumentrepresentationen på lokal nivå och på unionsnivå för att öka konsumentinflytandet.
  Nätverket har också för avsikt att skapa ömsesidighetssystem med liknande organ i tredjeländer. [Ändr. 42]

| (40) | Kontrollen av ändamålsenligheten av unionens konsument- och marknadsföringslagstiftning som kommissionen genomförde i maj 2017 avslöjade behovet av att bättre tillämpa bestämmelser och underlätta gottgörelse för konsumenter som har drabbats av överträdelser av konsumentlagstiftningen. Som en följd av detta antog kommissionen i april 2018 en ny giv för konsumenterna, bland annat för att garantera likabehandling av konsumenter på hela den inre marknaden vad gäller
  gränsöverskridande fall – t.ex. försäljning av produkter med bristande överensstämmelse inom motorfordonssektorn,
  kvalitetsskillnader
  mellan olika produkter eller problemen med strandsatta passagerare på grund av ett stort antal inställda flyg –
  , förstärkt kapacitet för genomförande för medlemsstaterna, förbättrad produktsäkerhet, ökat internationellt samarbete och nya möjligheter till prövning, framför allt genom grupptalan som väcks av godkända enheter. Programmet bör syfta till att stödja konsumentpolitiken bland annat genom ökad medvetenhet och kunskap, kapacitetsuppbyggnad och utbyte av bästa praxis mellan konsumentorganisationer och konsumentskyddsmyndigheter, nätverkssamarbete och utveckling av marknadsinformation, som stärker faktabasen om den inre marknadens funktion för konsumenter, it-system och kommunikationsverktyg. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(40)

Kontrollen av ändamålsenligheten av unionens konsument- och marknadsföringslagstiftning som kommissionen genomförde i maj 2017 avslöjade behovet av att bättre tillämpa bestämmelser och underlätta gottgörelse för konsumenter som har drabbats av överträdelser av konsumentlagstiftningen. Som en följd av detta antog kommissionen i april 2018 en ny giv för konsumenterna, bland annat för att garantera likabehandling av konsumenter på hela den inre marknaden vad gäller
  gränsöverskridande fall – t.ex. försäljning av produkter med bristande överensstämmelse inom motorfordonssektorn,
  kvalitetsskillnader
  mellan olika produkter eller problemen med strandsatta passagerare på grund av ett stort antal inställda flyg –
  , förstärkt kapacitet för genomförande för medlemsstaterna, förbättrad produktsäkerhet, ökat internationellt samarbete och nya möjligheter till prövning, framför allt genom grupptalan som väcks av godkända enheter. Programmet bör syfta till att stödja konsumentpolitiken bland annat genom ökad medvetenhet och kunskap, kapacitetsuppbyggnad och utbyte av bästa praxis mellan konsumentorganisationer och konsumentskyddsmyndigheter, nätverkssamarbete och utveckling av marknadsinformation, som stärker faktabasen om den inre marknadens funktion för konsumenter, it-system och kommunikationsverktyg. [Ändr. 43]

| (41) | Medborgarna drabbas särskilt hårt av hur marknaderna

  de

  för finansiella tjänster

  marknaderna
  fungerar,
  och bör därför få närmare information om relevanta rättigheter, risker och fördelar
  . Dessa marknader utgör en central del av den inre marknaden och kräver en solid ram för reglering och tillsyn som inte bara säkerställer finansiell stabilitet och en hållbar ekonomi, utan också ger en hög skyddsnivå för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster, inbegripet icke-professionella investerare, sparare, försäkringstagare, pensionsfonders medlemmar och förmånstagare, enskilda aktieägare, låntagare samt små och medelstora företag. Det är viktigt

  Programmet bör bidra till
  att stärka deras förmåga att delta i politiken, som rör den

  även via framtagande och spridning av tydlig, fullständig och användarvänlig information om produkter på de
  finansiella sektorn

  marknaderna
  . [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(41)

Medborgarna drabbas särskilt hårt av hur marknaderna

  de

  för finansiella tjänster

  marknaderna
  fungerar,
  och bör därför få närmare information om relevanta rättigheter, risker och fördelar
  . Dessa marknader utgör en central del av den inre marknaden och kräver en solid ram för reglering och tillsyn som inte bara säkerställer finansiell stabilitet och en hållbar ekonomi, utan också ger en hög skyddsnivå för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster, inbegripet icke-professionella investerare, sparare, försäkringstagare, pensionsfonders medlemmar och förmånstagare, enskilda aktieägare, låntagare samt små och medelstora företag. Det är viktigt

  Programmet bör bidra till
  att stärka deras förmåga att delta i politiken, som rör den

  även via framtagande och spridning av tydlig, fullständig och användarvänlig information om produkter på de
  finansiella sektorn

  marknaderna
  . [Ändr. 44]

| (42) | Programmet bör därför fortsätta att stödja den specifika verksamhet som omfattas av 2017–2020 års program för kapacitetsuppbyggnad som förbättrar delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/826 (19), genom vilken pilotprogrammet och de förberedande åtgärderna för åren 2012-2017 fortsatte. Detta är nödvändigt för att förse beslutsfattarna med synpunkter från andra berörda parter än yrkesverksamma inom den finansiella sektorn och för att säkerställa en bättre representation av intressena hos konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster.
  Programmet bör hela tiden utveckla sina metoder och sin bästa praxis i fråga om hur konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster kan göras mer delaktiga, för att identifiera frågor av relevans för utformningen av unionens politik och säkerställa konsumenternas intressen på området för finansiella tjänster.
  Detta bör leda till bättre politik

  förbättra politiken
  på området för finansiella tjänster, framför allt tack vare en bättre förståelse för de frågor som är viktiga vid reglering av den finansiella sektorn.
  De offentliga resurserna för det här programmet bör fokusera på det viktigaste för slutanvändare och undvika alla former av direkt eller indirekt finansiellt stöd till kommersiell verksamhet som föreslås av privata finansiella aktörer. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(42)

Programmet bör därför fortsätta att stödja den specifika verksamhet som omfattas av 2017–2020 års program för kapacitetsuppbyggnad som förbättrar delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/826 (19), genom vilken pilotprogrammet och de förberedande åtgärderna för åren 2012-2017 fortsatte. Detta är nödvändigt för att förse beslutsfattarna med synpunkter från andra berörda parter än yrkesverksamma inom den finansiella sektorn och för att säkerställa en bättre representation av intressena hos konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster.
  Programmet bör hela tiden utveckla sina metoder och sin bästa praxis i fråga om hur konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster kan göras mer delaktiga, för att identifiera frågor av relevans för utformningen av unionens politik och säkerställa konsumenternas intressen på området för finansiella tjänster.
  Detta bör leda till bättre politik

  förbättra politiken
  på området för finansiella tjänster, framför allt tack vare en bättre förståelse för de frågor som är viktiga vid reglering av den finansiella sektorn.
  De offentliga resurserna för det här programmet bör fokusera på det viktigaste för slutanvändare och undvika alla former av direkt eller indirekt finansiellt stöd till kommersiell verksamhet som föreslås av privata finansiella aktörer. [Ändr. 45]

| (43) | Inom ramen för ett pilotprojekt mellan 2012 och 2013 och en förberedande åtgärd mellan 2014 och 2016 beviljade kommissionen bidrag till två organisationer efter en årlig öppen ansökningsomgång. De två organisationerna är Finance Watch, som inrättades med unionsbidrag 2011 som en internationell icke-vinstdrivande organisation enligt belgisk rätt och Better Finance, som är resultatet av på varandra följande omorganisationer och omprofileringar av en europeisk organisation för aktieägare som funnits sedan 2009. Programmet för kapacitetsuppbyggnad som inrättades enligt förordning (EU) 2017/826 fastslår att dessa två organisationer är de enda stödmottagarna. Därför är det nödvändigt att fortsätta att samfinansiera dessa organisationer inom ramen för programmet. Finansieringen bör dock omfattas av översyn.
  Det bör i detta sammanhang påminnas om att ifall kapacitetsbyggnadsprogrammet och motsvarande finansiering förlängs till efter 2020 och andra potentiella stödmottagare dyker upp bör inbjudan att inkomma med ansökningar vara öppen för andra organisationer som uppfyller kriterierna och bidrar till uppnåendet av målen i programmet i enlighet med förordning (EU) 2017/826. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(43)

Inom ramen för ett pilotprojekt mellan 2012 och 2013 och en förberedande åtgärd mellan 2014 och 2016 beviljade kommissionen bidrag till två organisationer efter en årlig öppen ansökningsomgång. De två organisationerna är Finance Watch, som inrättades med unionsbidrag 2011 som en internationell icke-vinstdrivande organisation enligt belgisk rätt och Better Finance, som är resultatet av på varandra följande omorganisationer och omprofileringar av en europeisk organisation för aktieägare som funnits sedan 2009. Programmet för kapacitetsuppbyggnad som inrättades enligt förordning (EU) 2017/826 fastslår att dessa två organisationer är de enda stödmottagarna. Därför är det nödvändigt att fortsätta att samfinansiera dessa organisationer inom ramen för programmet. Finansieringen bör dock omfattas av översyn.
  Det bör i detta sammanhang påminnas om att ifall kapacitetsbyggnadsprogrammet och motsvarande finansiering förlängs till efter 2020 och andra potentiella stödmottagare dyker upp bör inbjudan att inkomma med ansökningar vara öppen för andra organisationer som uppfyller kriterierna och bidrar till uppnåendet av målen i programmet i enlighet med förordning (EU) 2017/826. [Ändr. 46]

| (44) | En hög skyddsnivå avseende hälsa i alla led i livsmedelskedjan

  försörjningskedjan för livsmedel och foder
  är nödvändig för att
  skydda konsumenterna och för att
  den inre marknaden ska fungera effektivt
  och smidigt
  . En säker och hållbar
  jordbruks- och
  livsmedelskedja är en förutsättning för samhället och för den inre marknaden.
  Som den senaste tidens incidenter visat, t.ex. fipronilkontamineringen av ägg 2017 och hästköttsskandalen 2013, stör
  gränsöverskridande hälsokriser,
  till exempel fågelinfluensa och afrikansk svinpest,
  och livsmedelskriser stör den inre marknadens funktion genom att rörligheten för personer och varor begränsas och produktionens

  produktionen
  störs.
  Det är ytterst viktigt att förebygga gränsöverskridande hälso- och livsmedelskriser. Därför bör programmet stödja konkreta åtgärder, till exempel fastställande av nödåtgärder vid krissituationer och oförutsebara händelser som påverkar djurs hälsa och växtskyddet samt inrättande av en mekanism för direkt tillgång till reserven för katastrofbistånd, för att man ska kunna hantera dessa nödsituationer på ett snabbare, effektivare och mer ändamålsenligt sätt
  . [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(44)

En hög skyddsnivå avseende hälsa i alla led i livsmedelskedjan

  försörjningskedjan för livsmedel och foder
  är nödvändig för att
  skydda konsumenterna och för att
  den inre marknaden ska fungera effektivt
  och smidigt
  . En säker och hållbar
  jordbruks- och
  livsmedelskedja är en förutsättning för samhället och för den inre marknaden.
  Som den senaste tidens incidenter visat, t.ex. fipronilkontamineringen av ägg 2017 och hästköttsskandalen 2013, stör
  gränsöverskridande hälsokriser,
  till exempel fågelinfluensa och afrikansk svinpest,
  och livsmedelskriser stör den inre marknadens funktion genom att rörligheten för personer och varor begränsas och produktionens

  produktionen
  störs.
  Det är ytterst viktigt att förebygga gränsöverskridande hälso- och livsmedelskriser. Därför bör programmet stödja konkreta åtgärder, till exempel fastställande av nödåtgärder vid krissituationer och oförutsebara händelser som påverkar djurs hälsa och växtskyddet samt inrättande av en mekanism för direkt tillgång till reserven för katastrofbistånd, för att man ska kunna hantera dessa nödsituationer på ett snabbare, effektivare och mer ändamålsenligt sätt
  . [Ändr. 47]

| (45) | Det allmänna målet för unionsrätten på området för livsmedelskedjan är att bidra till

  garantera
  en hög hälsonivå hos människor och djur samt en hög skyddsnivå för växter i alla led i livsmedelskedjan, att stödja förbättringar av djurskyddet, att bidra till en hög nivå i fråga om konsumentskydd och en hög nivå av konsumentinformation samt en hög nivå i fråga om miljöskydd, inbegripet bevarande av biologisk mångfald, samtidigt som hållbarheten i den europeiska livsmedels- och foderindustrin förbättras,
  livsmedelsavfallet minskar,
  kvalitetsstandarderna
  för produkter
  i hela unionen och konkurrenskraften hos den europeiska livsmedels- och foderindustrin ökar samt skapandet av arbetstillfällen främjas. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(45)

Det allmänna målet för unionsrätten på området för livsmedelskedjan är att bidra till

  garantera
  en hög hälsonivå hos människor och djur samt en hög skyddsnivå för växter i alla led i livsmedelskedjan, att stödja förbättringar av djurskyddet, att bidra till en hög nivå i fråga om konsumentskydd och en hög nivå av konsumentinformation samt en hög nivå i fråga om miljöskydd, inbegripet bevarande av biologisk mångfald, samtidigt som hållbarheten i den europeiska livsmedels- och foderindustrin förbättras,
  livsmedelsavfallet minskar,
  kvalitetsstandarderna
  för produkter
  i hela unionen och konkurrenskraften hos den europeiska livsmedels- och foderindustrin ökar samt skapandet av arbetstillfällen främjas. [Ändr. 48]

| (46) | Med tanke på den särskilda karaktären av de åtgärder som rör en hög skyddsnivå avseende hälsa för människor och djur samt en hög skyddsnivå för växter i alla led i livsmedelskedjan, bör särskilda kriterier för stödberättigande i fråga om tillhandahållande av bidrag och användning av offentlig upphandling anges i denna förordning. Framför allt genom undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046
   (20) (budgetförordningen), som ett undantag från principen om icke-retroaktivitet, bör kostnaderna för nödåtgärderna vara stödberättigade och även omfatta kostnader som uppkommit som ett resultat av en misstänkt förekomst av en sjukdom eller skadegörare, förutsatt att förekomsten senare bekräftas och anmäls till kommissionen, eftersom dessa nödåtgärder är akuta och oförutsägbara. Kommissionen bör efter att ha undertecknat rättsliga åtaganden och efter att ha bedömt medlemsstaternas ansökningar om utbetalning göra motsvarande åtaganden i budgeten och betala stödberättigande utgifter. Kostnader bör också vara stödberättigande för skyddsåtgärder som vidtas vid ett direkt hot mot hälsostatusen i unionen till följd av utbrottet eller utvecklingen av en av de djursjukdomar och zoonoser på ett tredjelands eller en medlemsstats territorium, liksom skyddsåtgärder eller andra relevanta åtgärder som vidtas för att stödja växternas hälsostatus i unionen. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(46)

Med tanke på den särskilda karaktären av de åtgärder som rör en hög skyddsnivå avseende hälsa för människor och djur samt en hög skyddsnivå för växter i alla led i livsmedelskedjan, bör särskilda kriterier för stödberättigande i fråga om tillhandahållande av bidrag och användning av offentlig upphandling anges i denna förordning. Framför allt genom undantag från Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046
   (20) (budgetförordningen), som ett undantag från principen om icke-retroaktivitet, bör kostnaderna för nödåtgärderna vara stödberättigade och även omfatta kostnader som uppkommit som ett resultat av en misstänkt förekomst av en sjukdom eller skadegörare, förutsatt att förekomsten senare bekräftas och anmäls till kommissionen, eftersom dessa nödåtgärder är akuta och oförutsägbara. Kommissionen bör efter att ha undertecknat rättsliga åtaganden och efter att ha bedömt medlemsstaternas ansökningar om utbetalning göra motsvarande åtaganden i budgeten och betala stödberättigande utgifter. Kostnader bör också vara stödberättigande för skyddsåtgärder som vidtas vid ett direkt hot mot hälsostatusen i unionen till följd av utbrottet eller utvecklingen av en av de djursjukdomar och zoonoser på ett tredjelands eller en medlemsstats territorium, liksom skyddsåtgärder eller andra relevanta åtgärder som vidtas för att stödja växternas hälsostatus i unionen. [Ändr. 49]

| (47) | Den

  Med tanke på den alltmer globaliserade livsmedelskedjan är den
  offentliga kontroll som medlemsstaterna genomför är ett betydelsefullt verktyg för att kontrollera och övervaka att relevanta unionskrav genomförs, uppfylls och tillämpas,
  särskilt när det gäller produkter som importeras från tredjeländer
  . Att de offentliga kontrollsystemen är effektiva och ändamålsenliga är avgörande för att upprätthålla en hög skyddsnivå för människor, djur och växter i livsmedelskedjan
  samt konsumenternas förtroende
  , samtidigt som en hög nivå i fråga om miljöskydd och djurskydd säkerställs. Finansiellt stöd från unionen bör göras tillgängligt för sådana kontrollåtgärder. I synnerhet bör ett finansiellt bidrag vara tillgängligt för unionens referenslaboratorier för att hjälpa dem att finansiera genomförandet av de arbetsprogram som kommissionen godkänt. Eftersom den offentliga kontrollens effektivitet också är beroende av att kontrollmyndigheterna har tillgång till välutbildad personal med tillräcklig kunskap om unionsrätten, bör unionen kunna bidra till deras utbildning och relevanta utbytesprogram som anordnas av de behöriga myndigheterna. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(47)

Den

  Med tanke på den alltmer globaliserade livsmedelskedjan är den
  offentliga kontroll som medlemsstaterna genomför är ett betydelsefullt verktyg för att kontrollera och övervaka att relevanta unionskrav genomförs, uppfylls och tillämpas,
  särskilt när det gäller produkter som importeras från tredjeländer
  . Att de offentliga kontrollsystemen är effektiva och ändamålsenliga är avgörande för att upprätthålla en hög skyddsnivå för människor, djur och växter i livsmedelskedjan
  samt konsumenternas förtroende
  , samtidigt som en hög nivå i fråga om miljöskydd och djurskydd säkerställs. Finansiellt stöd från unionen bör göras tillgängligt för sådana kontrollåtgärder. I synnerhet bör ett finansiellt bidrag vara tillgängligt för unionens referenslaboratorier för att hjälpa dem att finansiera genomförandet av de arbetsprogram som kommissionen godkänt. Eftersom den offentliga kontrollens effektivitet också är beroende av att kontrollmyndigheterna har tillgång till välutbildad personal med tillräcklig kunskap om unionsrätten, bör unionen kunna bidra till deras utbildning och relevanta utbytesprogram som anordnas av de behöriga myndigheterna. [Ändr. 50]

| (48) | Europeisk statistik av hög kvalitet som utvecklas, framställs och sprids inom ramen för programmet för europeisk statistik är avgörande för evidensbaserat beslutsfattande och bör tillhandahållas i god tid och bidra till genomförandet av unionens politik enligt EUF-fördraget, framför allt avseende en stärkt och integrerad ekonomisk styrning, social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, hållbar utveckling, jordbrukspolitiken, EU:s sociala dimension och globaliseringen. |
| --- | --- |

(48)

Europeisk statistik av hög kvalitet som utvecklas, framställs och sprids inom ramen för programmet för europeisk statistik är avgörande för evidensbaserat beslutsfattande och bör tillhandahållas i god tid och bidra till genomförandet av unionens politik enligt EUF-fördraget, framför allt avseende en stärkt och integrerad ekonomisk styrning, social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, hållbar utveckling, jordbrukspolitiken, EU:s sociala dimension och globaliseringen.

| (49) | Europeisk statistik är oumbärlig för unionens beslutsfattande och för mätning av resultaten och inverkan av unionens initiativ. Därför bör det säkerställas att man fortsätter att tillhandahålla och ta fram europeisk statistik, att man har en unionsomfattande strategi och går utöver ett inremarknadsperspektiv, för att täcka alla unionens åtgärder och politikområden, inbegripet att ge företag och medborgarna egenmakt att fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

(49)

Europeisk statistik är oumbärlig för unionens beslutsfattande och för mätning av resultaten och inverkan av unionens initiativ. Därför bör det säkerställas att man fortsätter att tillhandahålla och ta fram europeisk statistik, att man har en unionsomfattande strategi och går utöver ett inremarknadsperspektiv, för att täcka alla unionens åtgärder och politikområden, inbegripet att ge företag och medborgarna egenmakt att fatta välgrundade beslut.

| (50) | Vad gäller programmets övergripande karaktär, omfattas programmet för europeisk statistik av särskilda krav och framför allt av de krav som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (21), särskilt avseende respekt för statistiska principer, det europeiska statistiksystemets funktion och dess förvaltning, inbegripet den roll och de uppgifter som anförtrotts kommittén för det europeiska statistiksystemet och kommissionen, inrättandet och genomförandet av programmet för statistisk verksamhet. |
| --- | --- |

(50)

Vad gäller programmets övergripande karaktär, omfattas programmet för europeisk statistik av särskilda krav och framför allt av de krav som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (21), särskilt avseende respekt för statistiska principer, det europeiska statistiksystemets funktion och dess förvaltning, inbegripet den roll och de uppgifter som anförtrotts kommittén för det europeiska statistiksystemet och kommissionen, inrättandet och genomförandet av programmet för statistisk verksamhet.

| (51) | Programmet har lagts fram för att förhandsgranskas av kommittén för det europeiska statistiksystemet i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009,
  och bör genomföras genom att effektiv parlamentarisk kontroll säkerställs
  . [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(51)

Programmet har lagts fram för att förhandsgranskas av kommittén för det europeiska statistiksystemet i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009,
  och bör genomföras genom att effektiv parlamentarisk kontroll säkerställs
  . [Ändr. 51]

| (52) | Unionen och medlemsstaterna har åtagit sig att genomföra

  klara av att vara en föregångare i genomförandet av
  Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling. Genom att bidra till att Agenda 2030 uppnås kommer unionen och medlemsstaterna att främja ett starkare, hållbarare, mer inkluderande, säkrare och välmående Europa. Programmet bör bidra till genomförandet av Agenda 2030, bland annat genom att skapa en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna av hållbar utveckling,
  och i detta syfte göra ett klart och tydligt åtagande i förordningen om den fleråriga budgetramen och integrera målen för hållbar utveckling, i enlighet med vad som efterlystes i Europaparlamentets resolutioner av den 14 mars och den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027
  . [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(52)

Unionen och medlemsstaterna har åtagit sig att genomföra

  klara av att vara en föregångare i genomförandet av
  Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling. Genom att bidra till att Agenda 2030 uppnås kommer unionen och medlemsstaterna att främja ett starkare, hållbarare, mer inkluderande, säkrare och välmående Europa. Programmet bör bidra till genomförandet av Agenda 2030, bland annat genom att skapa en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna av hållbar utveckling,
  och i detta syfte göra ett klart och tydligt åtagande i förordningen om den fleråriga budgetramen och integrera målen för hållbar utveckling, i enlighet med vad som efterlystes i Europaparlamentets resolutioner av den 14 mars och den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027
  . [Ändr. 52]

| (53) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör detta program att bidra till att rationalisera klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmålen. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(53)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör detta program att bidra till att rationalisera klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmålen. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (54) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet, som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska uppdateras i enlighet med det nya interinstitutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (22)] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(54)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet, som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska uppdateras i enlighet med det nya interinstitutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (22)] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (55) | I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet föreskrivs att unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, å andra sidan, ska samarbeta på de områden som omfattas av programmet. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, inbegripet unionens grannländer och länder som ansökt om medlemskap i unionen eller som är kandidater eller anslutande länder. På statistikområdet bör programmet dessutom vara öppet för Schweiz i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om samarbete på statistikområdet (23). |
| --- | --- |

(55)

I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet föreskrivs att unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, å andra sidan, ska samarbeta på de områden som omfattas av programmet. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, inbegripet unionens grannländer och länder som ansökt om medlemskap i unionen eller som är kandidater eller anslutande länder. På statistikområdet bör programmet dessutom vara öppet för Schweiz i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om samarbete på statistikområdet (23).

| (56) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, varvid programmens genomförande följer ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(56)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom EES-avtalet, varvid programmens genomförande följer ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och det tillträde som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (57) | Budgetförordningen gäller för detta program. I den fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inbegripet regler om bidrag och upphandling. |
| --- | --- |

(57)

Budgetförordningen gäller för detta program. I den fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inbegripet regler om bidrag och upphandling.

| (58) | De åtgärder som vidtagits enligt tidigare program och budgetposter har visat sig vara ändamålsenliga och bör bevaras. De nya åtgärder som införts i programmet har framför allt som mål att se till att den inre marknaden fungerar väl. För att göra det enklare och mer flexibelt att genomföra programmet och nå målen i programmet bör åtgärderna endast indelas i allmänna och övergripande kategorier. Förteckningar över förslag på verksamhet för de särskilda målen på området konkurrenskraft,
  konsumentskydd
  eller särskild verksamhet som härrör från rättsliga krav, såsom standardisering
  , marknadskontroll
  , reglering av livsmedelskedjan och europeisk statistik bör också tas med i programmet. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(58)

De åtgärder som vidtagits enligt tidigare program och budgetposter har visat sig vara ändamålsenliga och bör bevaras. De nya åtgärder som införts i programmet har framför allt som mål att se till att den inre marknaden fungerar väl. För att göra det enklare och mer flexibelt att genomföra programmet och nå målen i programmet bör åtgärderna endast indelas i allmänna och övergripande kategorier. Förteckningar över förslag på verksamhet för de särskilda målen på området konkurrenskraft,
  konsumentskydd
  eller särskild verksamhet som härrör från rättsliga krav, såsom standardisering
  , marknadskontroll
  , reglering av livsmedelskedjan och europeisk statistik bör också tas med i programmet. [Ändr. 53]

| (59) | Vissa kategorier av enheter som är berättigade till finansiering och de enheter som bör vara berättigade till finansiering utan en ansökningsomgång bör fastställas. |
| --- | --- |

(59)

Vissa kategorier av enheter som är berättigade till finansiering och de enheter som bör vara berättigade till finansiering utan en ansökningsomgång bör fastställas.

| (60) | Med tanke på den allt större sammanlänkningen av världsekonomin,
  inbegripet den digitala ekonomin,
  bör programmet fortsätta att ge möjlighet att involvera externa experter, exempelvis tjänstemän i tredjeländer, företrädare för internationella organisationer eller ekonomiska aktörer i vissa verksamheter. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(60)

Med tanke på den allt större sammanlänkningen av världsekonomin,
  inbegripet den digitala ekonomin,
  bör programmet fortsätta att ge möjlighet att involvera externa experter, exempelvis tjänstemän i tredjeländer, företrädare för internationella organisationer eller ekonomiska aktörer i vissa verksamheter. [Ändr. 54]

| (61) | Särskilda kriterier för samfinansieringsregler och stödberättigande kostnader bör fastställas. |
| --- | --- |

(61)

Särskilda kriterier för samfinansieringsregler och stödberättigande kostnader bör fastställas.

| (62) | I enlighet med kommissionens åtagande i dess meddelande av den 19 oktober 2010, Översyn av EU:s budget (24), och för att finansieringsprogrammen ska vara enhetliga och enkla, bör resurser delas med unionens övriga finansieringsinstrument, om de planerade åtgärderna i programmet har mål som är gemensamma för flera finansieringsinstrument; dock bör dubbelfinansiering undvikas. |
| --- | --- |

(62)

I enlighet med kommissionens åtagande i dess meddelande av den 19 oktober 2010, Översyn av EU:s budget (24), och för att finansieringsprogrammen ska vara enhetliga och enkla, bör resurser delas med unionens övriga finansieringsinstrument, om de planerade åtgärderna i programmet har mål som är gemensamma för flera finansieringsinstrument; dock bör dubbelfinansiering undvikas.

| (63) | Detta program bör på ett allmänt plan bidra till att stödja de yttersta randområdenas särskilda behov och deras integration i den inre marknaden, vilket nyligen bekräftades i kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (25). |
| --- | --- |

(63)

Detta program bör på ett allmänt plan bidra till att stödja de yttersta randområdenas särskilda behov och deras integration i den inre marknaden, vilket nyligen bekräftades i kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (25).

| (64) | Programmet bör främja synergieffekter och förhindra överlappning med relaterade unionsprogram och unionsåtgärder. Åtgärderna i detta program bör komplettera åtgärderna i Tull- och Fiscalisprogrammen som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (26) och genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (27) som också har som mål att stödja och förbättra den inre marknadens funktion. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(64)

Programmet bör främja synergieffekter och förhindra överlappning med relaterade unionsprogram och unionsåtgärder. Åtgärderna i detta program bör komplettera åtgärderna i Tull- och Fiscalisprogrammen som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (26) och genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (27) som också har som mål att stödja och förbättra den inre marknadens funktion. [Ändr. 55]

| (65) | Programmet bör främja synergieffekter, komplementaritet med
  samt additionalitet till
  stödet till små och medelstora företag och entreprenörskap inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (28). Dessutom kommer delen för små och medelstora företag i fonden InvestEU som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (29) att garantera skuldstöd och stöd till eget kapital för att förbättra tillgången till och utbudet av finansiering för små och medelstora företag
  samt mikroföretag
  . Programmet bör även eftersträva synergieffekter med rymdprogrammet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (30) för att uppmuntra små och medelstora företag att dra nytta av banbrytande innovation och andra lösningar som utvecklats inom ramen för dessa program. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(65)

Programmet bör främja synergieffekter, komplementaritet med
  samt additionalitet till
  stödet till små och medelstora företag och entreprenörskap inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (28). Dessutom kommer delen för små och medelstora företag i fonden InvestEU som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (29) att garantera skuldstöd och stöd till eget kapital för att förbättra tillgången till och utbudet av finansiering för små och medelstora företag
  samt mikroföretag
  . Programmet bör även eftersträva synergieffekter med rymdprogrammet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (30) för att uppmuntra små och medelstora företag att dra nytta av banbrytande innovation och andra lösningar som utvecklats inom ramen för dessa program. [Ändr. 56]

| (66) | Programmet bör främja synergieffekter med Horisont Europa som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (31) och som har som mål att främja forskning och innovation. Här är det framför allt fråga om komplementaritet med det framtida Europeiska innovationsrådets åtgärder för innovativa företag samt med stödtjänster för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(66)

Programmet bör främja synergieffekter med Horisont Europa som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (31) och som har som mål att främja forskning och innovation. Här är det framför allt fråga om komplementaritet med det framtida Europeiska innovationsrådets åtgärder för innovativa företag samt med stödtjänster för små och medelstora företag.

| (67) | Programmet bör främja synergieffekter och komplementaritet med programmet för ett digitalt Europa som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (32) och som har som mål att främja digitaliseringen av unionens ekonomi och den offentliga sektorn
  samt ökad cybersäkerhet
  . [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(67)

Programmet bör främja synergieffekter och komplementaritet med programmet för ett digitalt Europa som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (32) och som har som mål att främja digitaliseringen av unionens ekonomi och den offentliga sektorn
  samt ökad cybersäkerhet
  . [Ändr. 57]

| (68) | Dessutom bör programmet även eftersträva synergieffekter med fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (33) och som har som mål att stödja en vidareutveckling av ett europeiskt område för rättvisa i syfte att effektivisera de nationella rättssystemen, som spelar en nyckelroll när det gäller att skapa en rättvis och kostnadseffektiv europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

(68)

Dessutom bör programmet även eftersträva synergieffekter med fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (33) och som har som mål att stödja en vidareutveckling av ett europeiskt område för rättvisa i syfte att effektivisera de nationella rättssystemen, som spelar en nyckelroll när det gäller att skapa en rättvis och kostnadseffektiv europeisk ekonomi.

| (69) | Programmet bör främja synergieffekter med Erasmusprogrammet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (34), Europeiska unionens solidaritetsfond som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (35) och Europeiska socialfonden+ som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (36) på området arbets- och ungdomsmobilitet som är viktigt för en välfungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(69)

Programmet bör främja synergieffekter med Erasmusprogrammet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (34), Europeiska unionens solidaritetsfond som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (35) och Europeiska socialfonden+ som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (36) på området arbets- och ungdomsmobilitet som är viktigt för en välfungerande inre marknad.

| (70) | Slutligen bör åtgärder inom livsmedelskedjan, såsom veterinära och fytosanitära åtgärder vid djurhälso- och växtskyddskriser, kompletteras med marknadsinterventioner enligt program inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (37). |
| --- | --- |

(70)

Slutligen bör åtgärder inom livsmedelskedjan, såsom veterinära och fytosanitära åtgärder vid djurhälso- och växtskyddskriser, kompletteras med marknadsinterventioner enligt program inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [...] (37).

| (71) | Programmets åtgärder bör vid behov användas för att

  ha ett klart europeiskt mervärde och
  ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering, och de ska ha ett klart europeiskt mervärde. [Ändr. 58] |
| --- | --- |

(71)

Programmets åtgärder bör vid behov användas för att

  ha ett klart europeiskt mervärde och
  ta itu med marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer, på ett proportionellt sätt och utan att duplicera eller utestänga privat finansiering, och de ska ha ett klart europeiskt mervärde. [Ändr. 58]

| (72) | Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på antagande av arbetsprogram som genomför åtgärder som bidrar till en hög hälsonivå hos människor och djur samt en god växtskyddsstatus i alla led i livsmedelskedjan. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (38). [Ändr. 59] |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på antagande av arbetsprogram som genomför åtgärder som bidrar till en hög hälsonivå hos människor och djur samt en god växtskyddsstatus i alla led i livsmedelskedjan. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (38). [Ändr. 59]

| (73) | Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av de särskilda målen för åtgärderna och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt
  mervärdet för unionen,
  kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

(73)

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av de särskilda målen för åtgärderna och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt
  mervärdet för unionen,
  kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. [Ändr. 60]

| (74) | För att säkerställa regelbunden övervakning och rapportering
  om de framsteg som gjorts och om programmets ändamålsenlighet och effektivitet
  bör en lämplig ram för övervakning av programmets åtgärder och resultat införas från första början. Övervakningen och rapporteringen bör basera sig på indikatorer som mäter effekterna av åtgärderna inom programmet enligt förbestämda utgångsvärden. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

(74)

För att säkerställa regelbunden övervakning och rapportering
  om de framsteg som gjorts och om programmets ändamålsenlighet och effektivitet
  bör en lämplig ram för övervakning av programmets åtgärder och resultat införas från första början. Övervakningen och rapporteringen bör basera sig på indikatorer som mäter effekterna av åtgärderna inom programmet enligt förbestämda utgångsvärden. [Ändr. 61]

| (75) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (39) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlas in till följd av specifika övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna, undviks. Dessa krav bör i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.
  Kommissionen bör utarbeta en interimsrapport där den utvärderar hur väl målen för de åtgärder som stöds genom programmet har uppnåtts med avseende på resultat och effekter, hur effektivt resurserna använts och vilket mervärde för unionen som erhållits, samt en slutlig utvärderingsrapport om åtgärdernas långsiktiga effekter, resultat och hållbarhet samt synergieffekter med andra program. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (39) behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlas in till följd av specifika övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna, undviks. Dessa krav bör i tillämpliga fall innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.
  Kommissionen bör utarbeta en interimsrapport där den utvärderar hur väl målen för de åtgärder som stöds genom programmet har uppnåtts med avseende på resultat och effekter, hur effektivt resurserna använts och vilket mervärde för unionen som erhållits, samt en slutlig utvärderingsrapport om åtgärdernas långsiktiga effekter, resultat och hållbarhet samt synergieffekter med andra program. [Ändr. 62]

| (75a) | I syfte att komplettera vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på antagande av arbetsprogram. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

(75a)

I syfte att komplettera vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på antagande av arbetsprogram. [Ändr. 63]

| (76) | Förteckningen

  En öppen förteckning
  över djursjukdomar och zoonoser som berättigar till finansiering för nödåtgärder och till finansiering inom ramen för program för utrotning, bekämpning och övervakning bör fastställas på grundval av de djursjukdomar som avses i del I kapitel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (40) samt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (41) och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (42). [Ändr. 76] |
| --- | --- |

(76)

Förteckningen

  En öppen förteckning
  över djursjukdomar och zoonoser som berättigar till finansiering för nödåtgärder och till finansiering inom ramen för program för utrotning, bekämpning och övervakning bör fastställas på grundval av de djursjukdomar som avses i del I kapitel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (40) samt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (41) och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (42). [Ändr. 76]

| (77) | För att beakta de situationer som uppstår på grund av djursjukdomar som har en betydande inverkan på animalieproduktion eller handel med djur, utvecklingen av zoonoser som utgör ett hot mot människor eller den senaste vetenskapliga eller epidemiologiska utvecklingen eller djursjukdomar som kan innebära ett nytt hot mot unionen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra förteckningen över djursjukdomar och zoonoser. För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå målen, bör kommissionen ges befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med avseende på att se över eller komplettera de indikatorer som mäter om de särskilda målen uppnåtts där så krävs och på att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.
  Berörda parter och konsumentorganisationer bör också bli föremål för samråd.
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

(77)

För att beakta de situationer som uppstår på grund av djursjukdomar som har en betydande inverkan på animalieproduktion eller handel med djur, utvecklingen av zoonoser som utgör ett hot mot människor eller den senaste vetenskapliga eller epidemiologiska utvecklingen eller djursjukdomar som kan innebära ett nytt hot mot unionen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra förteckningen över djursjukdomar och zoonoser. För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå målen, bör kommissionen ges befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med avseende på att se över eller komplettera de indikatorer som mäter om de särskilda målen uppnåtts där så krävs och på att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.
  Berörda parter och konsumentorganisationer bör också bli föremål för samråd.
  För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 65]

| (78) | I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (43)] är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmet och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet. |
| --- | --- |

(78)

I enlighet med [uppdatera hänvisning i enlighet med det nya beslutet om utomeuropeiska länder och territorier (ULT): artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU (43)] är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmet och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet.

| (79) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (44), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (45), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (46) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (47) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och andra brott som påverkar unionens ekonomiska intressen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (48). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(79)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (44), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2988/95 (45), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (46) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (47) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och andra brott som påverkar unionens ekonomiska intressen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (48). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (80) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i

  och i synnerhet
  budgetförordningen, och bestämmer särskilt

  som fastställer
  förfarandet för uppställning och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar,
  bör vara tillämpliga på åtgärder inom ramen för detta program, om inte annat följer av särskilda undantag, i enlighet med denna förordning
  . Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget gäller även skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en verkningsfull unionsfinansiering. [Ändr. 66] |
| --- | --- |

(80)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i

  och i synnerhet
  budgetförordningen, och bestämmer särskilt

  som fastställer
  förfarandet för uppställning och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar,
  bör vara tillämpliga på åtgärder inom ramen för detta program, om inte annat följer av särskilda undantag, i enlighet med denna förordning
  . Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget gäller även skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en verkningsfull unionsfinansiering. [Ändr. 66]

| (81) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (49) regleras behandlingen av personuppgifter i medlemsstaterna enligt denna förordning, under tillsyn av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (50) regleras kommissionens behandling av personuppgifter enligt denna förordning, under tillsyn av Europeiska datatillsynsmannen. Utbyte eller överföring av uppgifter mellan de behöriga myndigheterna bör ske i enlighet med reglerna om överföring av personuppgifter i förordning (EU) 2016/679
  och i förordning XXX [förordning om integritet och elektronisk kommunikation]
  , och kommissionens utbyte och överföring av personuppgifter bör ske i enlighet med reglerna om överföring av personuppgifter i förordning (EG) nr 45/2001. [Ändr. 67] |
| --- | --- |

(81)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (49) regleras behandlingen av personuppgifter i medlemsstaterna enligt denna förordning, under tillsyn av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (50) regleras kommissionens behandling av personuppgifter enligt denna förordning, under tillsyn av Europeiska datatillsynsmannen. Utbyte eller överföring av uppgifter mellan de behöriga myndigheterna bör ske i enlighet med reglerna om överföring av personuppgifter i förordning (EU) 2016/679
  och i förordning XXX [förordning om integritet och elektronisk kommunikation]
  , och kommissionens utbyte och överföring av personuppgifter bör ske i enlighet med reglerna om överföring av personuppgifter i förordning (EG) nr 45/2001. [Ändr. 67]

| (82) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av frågornas gränsöverskridande karaktär utan snarare, på grund av att unionens åtgärder kan vara mer effektiva, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av frågornas gränsöverskridande karaktär utan snarare, på grund av att unionens åtgärder kan vara mer effektiva, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (83) | Programmet bör även användas till att säkerställa större synlighet och enhetlighet på unionens inre marknad, företagens, inbegripet

  särskilt mikroföretagens och
  de små och medelstora företagens, konkurrenskraft
  och hållbarhet
  och europeiska statistikåtgärder som gynnar europeiska invånare, företag och förvaltningar. [Ändr. 68] |
| --- | --- |

(83)

Programmet bör även användas till att säkerställa större synlighet och enhetlighet på unionens inre marknad, företagens, inbegripet

  särskilt mikroföretagens och
  de små och medelstora företagens, konkurrenskraft
  och hållbarhet
  och europeiska statistikåtgärder som gynnar europeiska invånare, företag och förvaltningar. [Ändr. 68]

| (84) | Förordning (EU) nr 99/2013, förordning (EU) nr 1287/2013, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 254/2014 (51), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2014 (52), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (53) och förordning (EU) 2017/826 ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(84)

Förordning (EU) nr 99/2013, förordning (EU) nr 1287/2013, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 254/2014 (51), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2014 (52), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (53) och förordning (EU) 2017/826 ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2021.

| (85) | En friktionsfri övergång bör säkerställas mellan programmen på området för konkurrenskraft
  och hållbarhet
  för företag, inklusive

  särskilt mikroföretag och
  små och medelstora företag, konsumentskydd, konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster, politik på området för finansiella tjänster, livsmedelskedjan och europeisk statistik som inrättades genom förordning (EU) nr 1287/2013, förordning (EU) nr 254/2014, förordning (EU) 2017/826, förordning (EU) nr 258/2014, förordning (EU) nr 652/2014, förordning (EU) nr 99/2013 och detta program, framför allt vad gäller fortsatta fleråriga åtgärder och utvärderingen av framstegen med tidigare program. [Ändr. 69] |
| --- | --- |

(85)

En friktionsfri övergång bör säkerställas mellan programmen på området för konkurrenskraft
  och hållbarhet
  för företag, inklusive

  särskilt mikroföretag och
  små och medelstora företag, konsumentskydd, konsumenter och slutanvändare av finansiella tjänster, politik på området för finansiella tjänster, livsmedelskedjan och europeisk statistik som inrättades genom förordning (EU) nr 1287/2013, förordning (EU) nr 254/2014, förordning (EU) 2017/826, förordning (EU) nr 258/2014, förordning (EU) nr 652/2014, förordning (EU) nr 99/2013 och detta program, framför allt vad gäller fortsatta fleråriga åtgärder och utvärderingen av framstegen med tidigare program. [Ändr. 69]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs programmet

  inrättas inremarknadsprogrammet
  för förbättring av

  att stärka
  den inre marknadens

  marknaden och förbättra dess
  funktion
  på områdena konkurrenskraft
  och konkurrenskraften

  hållbarhet
  för företag, inklusive

  särskilt
  mikroföretag samt

  och
  små och medelstora företag,
  standardisering, konsumentskydd, marknadskontroll, livsmededelskedjan
  samt finansieringsramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik i den mening som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 223/2009 (nedan kallat programmet). [Ändr. 70]

Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. |
| --- | --- |

1.

blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

| 2. | europeisk statistik: statistik som utvecklas, framställs och sprids
  på unionsnivå och i medlemsstaterna
  i enlighet med
  artikel 3 i EU-fördraget och
  förordning (EG) nr 223/2009. [Ändr. 71] |
| --- | --- |

2.

europeisk statistik: statistik som utvecklas, framställs och sprids
  på unionsnivå och i medlemsstaterna
  i enlighet med
  artikel 3 i EU-fördraget och
  förordning (EG) nr 223/2009. [Ändr. 71]

| 3. | rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har ställning som juridisk person och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte är en juridisk person, i enlighet med artikel 197.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046
  (nedan kallad budgetförordningen). [Ändr. 72] |
| --- | --- |

3.

rättslig enhet: en fysisk person eller en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har ställning som juridisk person och som för egen räkning kan utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte är en juridisk person, i enlighet med artikel 197.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046
  (nedan kallad budgetförordningen). [Ändr. 72]

| 4. | mikroföretag samt små och medelstora företag: mikroföretag samt små och medelstora företag enligt definitionen i rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003. |
| --- | --- |

4.

mikroföretag samt små och medelstora företag: mikroföretag samt små och medelstora företag enligt definitionen i rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003.

| (4a) | företag inom den sociala ekonomin: ett företag vars huvudmål är att ha social inverkan snarare än att generera vinster för ägarna eller aktieägarna och som tillhandahåller varor och tjänster för marknaden samt förvaltas på ett öppet och ansvarsfullt sätt, vilket omfattar anställda, konsumenter och intressenter. [Ändr. 73] |
| --- | --- |

(4a)

företag inom den sociala ekonomin: ett företag vars huvudmål är att ha social inverkan snarare än att generera vinster för ägarna eller aktieägarna och som tillhandahåller varor och tjänster för marknaden samt förvaltas på ett öppet och ansvarsfullt sätt, vilket omfattar anställda, konsumenter och intressenter. [Ändr. 73]

| (4b) | lokalt offentligt företag: ett lokalt småföretag som tillhandahåller offentliga tjänster och som uppfyller kriterierna för små och medelstora företag samt utför arbetsuppgifter som är viktiga för lokalsamhället. [Ändr. 74] |
| --- | --- |

(4b)

lokalt offentligt företag: ett lokalt småföretag som tillhandahåller offentliga tjänster och som uppfyller kriterierna för små och medelstora företag samt utför arbetsuppgifter som är viktiga för lokalsamhället. [Ändr. 74]

| (4c) | företagsnätverk: ett system där företagare slår sig samman för att genomföra ett gemensamt projekt och där två eller flera små eller medelstora företag gemensamt bedriver en eller flera ekonomiska verksamheter i syfte att öka sin konkurrenskraft på marknaden. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

(4c)

företagsnätverk: ett system där företagare slår sig samman för att genomföra ett gemensamt projekt och där två eller flera små eller medelstora företag gemensamt bedriver en eller flera ekonomiska verksamheter i syfte att öka sin konkurrenskraft på marknaden. [Ändr. 75]

| 5. | tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen. |
| --- | --- |

5.

tredjeland: ett land som inte är medlem i unionen.

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmet har följande allmänna mål:

| a) | Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt när det gäller att skydda och stärka medborgarnas, konsumenternas och företagens ställning, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag (nedan kallade små och medelstora företag), genom säkerställande av att unionsrätten efterlevs, underlättande av

  unionens rättsliga
  ,
  sociala och miljömässiga ram upprätthålls; underlätta
  marknadstillträde
  och tillgången till finansiering
  ,
  för att främja rättvis konkurrens mellan företag, och
  standardisering,
  för att säkerställa en enhetlig
  och främjande av

  hög nivå på konsumentskyddet, stärka marknadskontrollen i hela unionen, bidra till ömsesidigt erkännande och främja
  människors hälsa, djurs hälsa, djurskyddet och växtskyddet; stärka samarbetet mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna och mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och de decentraliserade byråerna. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

a)

Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt när det gäller att skydda och stärka medborgarnas, konsumenternas och företagens ställning, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag (nedan kallade små och medelstora företag), genom säkerställande av att unionsrätten efterlevs, underlättande av

  unionens rättsliga
  ,
  sociala och miljömässiga ram upprätthålls; underlätta
  marknadstillträde
  och tillgången till finansiering
  ,
  för att främja rättvis konkurrens mellan företag, och
  standardisering,
  för att säkerställa en enhetlig
  och främjande av

  hög nivå på konsumentskyddet, stärka marknadskontrollen i hela unionen, bidra till ömsesidigt erkännande och främja
  människors hälsa, djurs hälsa, djurskyddet och växtskyddet; stärka samarbetet mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna och mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och de decentraliserade byråerna. [Ändr. 76]

| b) | Tillhandahålla

  Utveckla, framställa och sprida
  högkvalitativ, jämförbar och tillförlitlig europeisk statistik som ligger till grund för utformningen, övervakningen och utvärderingen av all unionspolitik,
  inbegripet handel
  och
  migration, och som
  hjälper
  medborgare,
  beslutsfattare,
  och lagstiftare, tillsynsmyndigheter
  , företag, akademiska institutioner, medborgare

  civilsamhället
  och media att fatta välgrundade beslut och delta aktivt i den demokratiska processen. [Ändr. 77] |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla

  Utveckla, framställa och sprida
  högkvalitativ, jämförbar och tillförlitlig europeisk statistik som ligger till grund för utformningen, övervakningen och utvärderingen av all unionspolitik,
  inbegripet handel
  och
  migration, och som
  hjälper
  medborgare,
  beslutsfattare,
  och lagstiftare, tillsynsmyndigheter
  , företag, akademiska institutioner, medborgare

  civilsamhället
  och media att fatta välgrundade beslut och delta aktivt i den demokratiska processen. [Ändr. 77]

2.   Programmet har följande särskilda mål:

| a) | Göra den inre marknaden mer effektiv
  genom att










  i) | underlätta förebyggande och undanröjande av hinder, stödja utvecklingen, genomförandet och efterlevnaden av unionsrätten på områdena för den inre marknaden för varor och tjänster, offentlig upphandling, marknadsövervakning och på områdena för bolagsrätt, avtalsrätt och rättsregler om ansvar utanför avtalsförhållanden, bekämpning av penningtvätt, fri rörlighet för kapital, finansiella tjänster och konkurrens, inbegripet utveckling av verktyg för förvaltning. |
| --- | --- | --- |

a)

Göra den inre marknaden mer effektiv
  genom att

i)

underlätta förebyggande och undanröjande av hinder, stödja utvecklingen, genomförandet och efterlevnaden av unionsrätten på områdena för den inre marknaden för varor och tjänster, offentlig upphandling, marknadsövervakning och på områdena för bolagsrätt, avtalsrätt och rättsregler om ansvar utanför avtalsförhållanden, bekämpning av penningtvätt, fri rörlighet för kapital, finansiella tjänster och konkurrens, inbegripet utveckling av verktyg för förvaltning.

| ii) | stödja en effektiv marknadsövervakning och produktsäkerhet i hela unionen, och bidra till bekämpningen av produktförfalskning, i syfte att säkerställa att endast säkra produkter som uppfyller kraven och som ger en hög konsumentskyddsnivå tillhandahålls på unionsmarknaden, inklusive de produkter som säljs på nätet, samt till en större enhetlighet och kapacitet hos marknadskontrollsmyndigheterna runt om i unionen
  . [Ändr. 78] |
| --- | --- |

ii)

stödja en effektiv marknadsövervakning och produktsäkerhet i hela unionen, och bidra till bekämpningen av produktförfalskning, i syfte att säkerställa att endast säkra produkter som uppfyller kraven och som ger en hög konsumentskyddsnivå tillhandahålls på unionsmarknaden, inklusive de produkter som säljs på nätet, samt till en större enhetlighet och kapacitet hos marknadskontrollsmyndigheterna runt om i unionen
  . [Ändr. 78]

| b) | Stärka
  både
  företagens konkurrenskraft
  och deras hållbarhet
  , med särskild tonvikt på små och medelstora företag, och uppnå additionalitet genom åtgärder som tillhandahåller olika former av stöd till

  (mål för
  små och medelstora företag
  ) som tar särskild hänsyn till deras specifika behov
  ,
  genom att










  i) | tillhandahålla olika former av stöd till små och medelstora företag, främja tillväxt, främja och skapa små och medelstora företag, inklusive företagsnätverk, utveckla ledarskapskompetens och främja åtgärder för att expandera, vilket kommer att ge företagen bättre
  tillträde till marknader, inbegripet internationalisering av små och medelstora företag,
  och internationaliseringsprocesser samt marknadsföra deras produkter och tjänster, |
| --- | --- | --- |

b)

Stärka
  både
  företagens konkurrenskraft
  och deras hållbarhet
  , med särskild tonvikt på små och medelstora företag, och uppnå additionalitet genom åtgärder som tillhandahåller olika former av stöd till

  (mål för
  små och medelstora företag
  ) som tar särskild hänsyn till deras specifika behov
  ,
  genom att

i)

tillhandahålla olika former av stöd till små och medelstora företag, främja tillväxt, främja och skapa små och medelstora företag, inklusive företagsnätverk, utveckla ledarskapskompetens och främja åtgärder för att expandera, vilket kommer att ge företagen bättre
  tillträde till marknader, inbegripet internationalisering av små och medelstora företag,
  och internationaliseringsprocesser samt marknadsföra deras produkter och tjänster,

| ii) | främja
  ett gynnsamt företagsklimat
  och ramar
  för små och medelstora företag,
  minska den administrativa bördan, öka sektorernas

  sektorers konkurrenskraft,
  säkerställa
  modernisering av industrin och främjande av företagandet,
  inklusive dess digitala omvandling, och bidra till en motståndskraftig, energi- och resurseffektiv ekonomi, |
| --- | --- |

ii)

främja
  ett gynnsamt företagsklimat
  och ramar
  för små och medelstora företag,
  minska den administrativa bördan, öka sektorernas

  sektorers konkurrenskraft,
  säkerställa
  modernisering av industrin och främjande av företagandet,
  inklusive dess digitala omvandling, och bidra till en motståndskraftig, energi- och resurseffektiv ekonomi,

| iii) | främja entreprenörsanda och bidra till högkvalitativ utbildning av de små och medelstora företagens personal, |
| --- | --- |

iii)

främja entreprenörsanda och bidra till högkvalitativ utbildning av de små och medelstora företagens personal,

| iv) | främja nya affärsmöjligheter för små och medelstora företag genom att övervinna strukturella förändringar genom riktade åtgärder och annan innovativ verksamhet, till exempel genom att företag tas över av arbetstagarna så att man underlättar skapande av arbetstillfällen och företagens kontinuitet i områden som påverkas av dessa förändringar. [Ändr. 79] |
| --- | --- |

iv)

främja nya affärsmöjligheter för små och medelstora företag genom att övervinna strukturella förändringar genom riktade åtgärder och annan innovativ verksamhet, till exempel genom att företag tas över av arbetstagarna så att man underlättar skapande av arbetstillfällen och företagens kontinuitet i områden som påverkas av dessa förändringar. [Ändr. 79]

| c) | Säkerställa att den inre marknaden fungerar effektivt genom standardiseringsprocesser som






  i) | skapar förutsättningar för finansieringen av den

  de
  europeiska standardiseringen

  standardiseringsorganen
  och för
  alla
  berörda parters delaktighet i fastställandet av europeiska standarder, [Ändr. 80] |
| --- | --- | --- |

c)

Säkerställa att den inre marknaden fungerar effektivt genom standardiseringsprocesser som

i)

skapar förutsättningar för finansieringen av den

  de
  europeiska standardiseringen

  standardiseringsorganen
  och för
  alla
  berörda parters delaktighet i fastställandet av europeiska standarder, [Ändr. 80]

| ii) | stöder utvecklingen av högkvalitativa internationella standarder för finansiell rapportering och revision, underlättar integrationen av dem i unionsrätten och

  och/eller
  främjar innovation och utveckling av bästa praxis inom företagsrapportering
  för både små och stora företag
  . [Ändr. 81] |
| --- | --- |

ii)

stöder utvecklingen av högkvalitativa internationella standarder för finansiell rapportering och revision, underlättar integrationen av dem i unionsrätten och

  och/eller
  främjar innovation och utveckling av bästa praxis inom företagsrapportering
  för både små och stora företag
  . [Ändr. 81]

| d) | Främja konsumenternas intressen och säkerställa en
  enhetlig och
  hög nivå av konsumentskydd och produktsäkerhet genom att [Ändr. 82]







  i) | bistå och upplysa konsumenter, företag och civilsamhället samt stärka deras inflytande; säkerställa en hög nivå av konsumentskydd, hållbar konsumtion och produktsäkerhet, särskilt genom

  särskilt för de mest utsatta konsumenterna
  ,
  i syfte
  att
  förbättra rättvisan, öppenheten och förtroendet för den inre marknaden;
  stödja behöriga tillsynsmyndigheter, konsumentorganisationer och samarbetsåtgärder,
  bland annat genom att ta itu med frågor som uppkommer i samband med befintliga och framväxande tekniker, inbegripet åtgärder som syftar till att förbättra produkternas spårbarhet i hela distributionskedjan
  ;
  kvalitetsstandarder i hela unionen, och hantering av problemet med kvalitetsskillnader på produkter; öka medvetenheten om konsumenträttigheter enligt unionsrätten och
  säkerställa att alla konsumenter har tillgång till
  effektiva mekanismer för
  rättslig prövning
  samt
  tillhandahålla tillräcklig information om marknader och konsumenter,
  liksom främja hållbar konsumtion genom förbättrad information till konsumenterna om varors och tjänsters särskilda egenskaper och miljöpåverkan, [Ändr. 83] |
| --- | --- | --- |

d)

Främja konsumenternas intressen och säkerställa en
  enhetlig och
  hög nivå av konsumentskydd och produktsäkerhet genom att [Ändr. 82]

i)

bistå och upplysa konsumenter, företag och civilsamhället samt stärka deras inflytande; säkerställa en hög nivå av konsumentskydd, hållbar konsumtion och produktsäkerhet, särskilt genom

  särskilt för de mest utsatta konsumenterna
  ,
  i syfte
  att
  förbättra rättvisan, öppenheten och förtroendet för den inre marknaden;
  stödja behöriga tillsynsmyndigheter, konsumentorganisationer och samarbetsåtgärder,
  bland annat genom att ta itu med frågor som uppkommer i samband med befintliga och framväxande tekniker, inbegripet åtgärder som syftar till att förbättra produkternas spårbarhet i hela distributionskedjan
  ;
  kvalitetsstandarder i hela unionen, och hantering av problemet med kvalitetsskillnader på produkter; öka medvetenheten om konsumenträttigheter enligt unionsrätten och
  säkerställa att alla konsumenter har tillgång till
  effektiva mekanismer för
  rättslig prövning
  samt
  tillhandahålla tillräcklig information om marknader och konsumenter,
  liksom främja hållbar konsumtion genom förbättrad information till konsumenterna om varors och tjänsters särskilda egenskaper och miljöpåverkan, [Ändr. 83]

| ii) | stärka delaktigheten för konsumenter, andra slutanvändare av finansiella tjänster och civilsamhället i politiken på området finansiella tjänster; främja en bättre förståelse för finanssektorn
  och för de olika kategorier av finansiella produkter som saluförs, och säkerställa konsumenternas intressen när det gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag
  . [Ändr. 84] |
| --- | --- |

ii)

stärka delaktigheten för konsumenter, andra slutanvändare av finansiella tjänster och civilsamhället i politiken på området finansiella tjänster; främja en bättre förståelse för finanssektorn
  och för de olika kategorier av finansiella produkter som saluförs, och säkerställa konsumenternas intressen när det gäller finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag
  . [Ändr. 84]

| e) | Bidra till en hög hälsonivå

  hälso- och skyddsnivå
  hos människor och djur samt en god växtskyddsstatus i alla led i livsmedelskedjan

  försörjningskedjan för livsmedel och foder
  och på angränsande områden, bland annat genom att förebygga och utrota sjukdomar och skadegörare,
  även med hjälp av nödåtgärder vid storskaliga krissituationer och oförutsebara händelser som påverkar djurs hälsa eller växtskyddet
  samt bidra till förbättrat djurskydd och
  utveckling av
  hållbar livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion
  till överkomliga priser, liksom främja forskning, innovation och utbyte av bästa praxis mellan berörda parter på dessa områden
  . [Ändr. 85] |
| --- | --- |

e)

Bidra till en hög hälsonivå

  hälso- och skyddsnivå
  hos människor och djur samt en god växtskyddsstatus i alla led i livsmedelskedjan

  försörjningskedjan för livsmedel och foder
  och på angränsande områden, bland annat genom att förebygga och utrota sjukdomar och skadegörare,
  även med hjälp av nödåtgärder vid storskaliga krissituationer och oförutsebara händelser som påverkar djurs hälsa eller växtskyddet
  samt bidra till förbättrat djurskydd och
  utveckling av
  hållbar livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion
  till överkomliga priser, liksom främja forskning, innovation och utbyte av bästa praxis mellan berörda parter på dessa områden
  . [Ändr. 85]

| f) | Framställa

  Utveckla, framställa, sprida
  och förmedla högkvalitativ europeisk statistik i rätt tid på ett opartiskt och kostnadseffektivt sätt genom stärkta partnerskap inom det europeiska statistiksystem som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 223/2009 och med alla relevanta externa parter, med hjälp av olika datakällor, avancerade metoder för dataanalys, smarta system och digital teknik,
  samt tillhandahålla en nationell och, där det är möjligt, regional fördelning
  . [Ändr. 86] |
| --- | --- |

f)

Framställa

  Utveckla, framställa, sprida
  och förmedla högkvalitativ europeisk statistik i rätt tid på ett opartiskt och kostnadseffektivt sätt genom stärkta partnerskap inom det europeiska statistiksystem som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 223/2009 och med alla relevanta externa parter, med hjälp av olika datakällor, avancerade metoder för dataanalys, smarta system och digital teknik,
  samt tillhandahålla en nationell och, där det är möjligt, regional fördelning
  . [Ändr. 86]

Artikel 4

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 4 088 580 000

  6 563 000 000
  EUR i löpande priser. [Ändr. 87]

2.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 1 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål:

| -a) | 394 590 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 a i. [Ändr. 88] |
| --- | --- |

-a)

394 590 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 a i. [Ändr. 88]

| -aa) | 396 200 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 a ii. [Ändr. 89] |
| --- | --- |

-aa)

396 200 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 a ii. [Ändr. 89]

| a) | 1 000 000 000

  3 122 000 000
  EUR för det mål som anges i artikel 3.2 b. [Ändr. 90] |
| --- | --- |

a)

1 000 000 000

  3 122 000 000
  EUR för det mål som anges i artikel 3.2 b. [Ändr. 90]

| aa) | 220 510 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 c. [Ändr. 91] |
| --- | --- |

aa)

220 510 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 c. [Ändr. 91]

| b) | 188 000 000

  198 000 000
  EUR för det mål som anges i artikel 3.2 d i.

  3.2 d
  . [Ändr. 92] |
| --- | --- |

b)

188 000 000

  198 000 000
  EUR för det mål som anges i artikel 3.2 d i.

  3.2 d
  . [Ändr. 92]

| c) | 1 680 000 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 e. |
| --- | --- |

c)

1 680 000 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 e.

| d) | 552 000 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 f. |
| --- | --- |

d)

552 000 000 EUR för det mål som anges i artikel 3.2 f.

3.   Det belopp som anges i punkt 1 får användas för administrativt och tekniskt bistånd för genomförandet av programmet, särskilt avseende förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering samt användning av it-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och informationsutbyte samt användning och utveckling av centrala it-verktyg.
  I syfte att säkerställa största möjliga tillgänglighet till programmet för att finansiera åtgärder som omfattas av programmets mål får de totala kostnaderna för administrativt och tekniskt stöd inte överstiga 5 % av värdet på den finansieringsram som avses i punkt 1. [Ändr. 93]

4.   När det gäller det mål som anges i artikel 3.2 e får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår.

5.   Genom undantag från artikel 111.2 i budgetförordningen ska kommissionen göra budgetmässigt åtagande för bidraget för veterinära och fytosanitära nödåtgärder enligt det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e i denna förordning efter det att en bedömning gjorts av de bidragsansökningar som medlemsstaterna lämnat in.

5a.
     
  En särskild mekanism bör inrättas som ger livsmedelskedjan direkt tillträde till kommissionens krisreserv vid större katastrofer, för att garantera finansiering för de åtgärder som anges i artikel 3.2 e. [Ändr. 94]

6.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 5

Tredjeländer som är associerade till programmet

Programmet ska vara öppet för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med ramavtal och associeringsrådsbeslut för respektive land, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjeländernas deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjeländernas deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet beslutsbefogenheter i fråga om programmet, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet beslutsbefogenheter i fråga om programmet,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda unionens ekonomiska intressen.

De bidrag som avses i led ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

Artikel 6

Genomförande av och former för EU-finansiering

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning genom organ som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom blandfinansieringsinsatser.

3.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Bestämmelserna i [artikel X i] förordning XXX [den förordning som efterföljer förordningen om garantifonden] ska tillämpas (54).

KAPITEL II

BIDRAG

Artikel 7

Bidrag

Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

Artikel 8

Stödberättigande åtgärder

1.   Endast åtgärder som genomför de mål som anges i artikel 3 ska berättiga till finansiering.

2.   Särskilt följande åtgärder som genomför de mål som anges i artikel 3 ska vara stödberättigande:

| a) | Skapande av rätt förutsättningar i syfte att stärka ställningen för alla aktörer som verkar på den inre marknaden, inbegripet företag, medborgare och konsumenter, civilsamhället och myndigheter, genom transparent information

  informationsutbyte
  och kampanjer för att öka medvetenheten,
  särskilt när det gäller tillämpliga unionsregler och rättigheter för konsumenter och företag,
  utbyte av bästa praxis, främjande av god praxis,
  och innovativa lösningar
  , utbyte och spridande av expertis och kunskap samt anordnande av utbildningar
  för att främja digital kompetens hos medborgare och företag
  . [Ändr. 95] |
| --- | --- |

a)

Skapande av rätt förutsättningar i syfte att stärka ställningen för alla aktörer som verkar på den inre marknaden, inbegripet företag, medborgare och konsumenter, civilsamhället och myndigheter, genom transparent information

  informationsutbyte
  och kampanjer för att öka medvetenheten,
  särskilt när det gäller tillämpliga unionsregler och rättigheter för konsumenter och företag,
  utbyte av bästa praxis, främjande av god praxis,
  och innovativa lösningar
  , utbyte och spridande av expertis och kunskap samt anordnande av utbildningar
  för att främja digital kompetens hos medborgare och företag
  . [Ändr. 95]

| b) | Tillhandahållande av mekanismer för medborgare, konsumenter, slutanvändare, civilsamhället,
  fackföreningar
  och företagsrepresentanter från unionen
  , i synnerhet sådana som representerar små och medelstora företag,
  så att de kan bidra till politiska diskussioner, politik och beslutsfattande, särskilt genom att stödja funktionen hos representativa organisationer på nationell nivå och unionsnivå. [Ändr. 96] |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av mekanismer för medborgare, konsumenter, slutanvändare, civilsamhället,
  fackföreningar
  och företagsrepresentanter från unionen
  , i synnerhet sådana som representerar små och medelstora företag,
  så att de kan bidra till politiska diskussioner, politik och beslutsfattande, särskilt genom att stödja funktionen hos representativa organisationer på nationell nivå och unionsnivå. [Ändr. 96]

| c) | Kapacitetsuppbyggnad, underlättande och samordning av gemensamma åtgärder mellan medlemsstater, mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter samt mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen, de decentraliserade byråerna och tredjeländers myndigheter,
  och mer specifikt gemensamma åtgärder som syftar till att stärka produktsäkerheten och tillämpa regler om konsumentskydd i unionen samt produkters spårbarhet
  . [Ändr. 97] |
| --- | --- |

c)

Kapacitetsuppbyggnad, underlättande och samordning av gemensamma åtgärder mellan medlemsstater, mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter samt mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen, de decentraliserade byråerna och tredjeländers myndigheter,
  och mer specifikt gemensamma åtgärder som syftar till att stärka produktsäkerheten och tillämpa regler om konsumentskydd i unionen samt produkters spårbarhet
  . [Ändr. 97]

| d) | Stöd för effektiv

  medlemsstaternas effektiva
  efterlevnad och modernisering av unionens regelverk och snabb anpassning av regelverket till den föränderliga omgivningen,
  samt stöd för hantering av frågor som uppkommer i samband med digitalisering
  , bland annat genom datainsamling och dataanalys; undersökningar, utvärderingar och politiska rekommendationer; anordnande av demonstrationsverksamhet och pilotprojekt; kommunikationsinsatser; utveckling av särskilda it-verktyg som säkerställer att den inre marknaden fungerar på ett öppet,
  rättvist
  och effektivt sätt, [Ändr. 98] |
| --- | --- |

d)

Stöd för effektiv

  medlemsstaternas effektiva
  efterlevnad och modernisering av unionens regelverk och snabb anpassning av regelverket till den föränderliga omgivningen,
  samt stöd för hantering av frågor som uppkommer i samband med digitalisering
  , bland annat genom datainsamling och dataanalys; undersökningar, utvärderingar och politiska rekommendationer; anordnande av demonstrationsverksamhet och pilotprojekt; kommunikationsinsatser; utveckling av särskilda it-verktyg som säkerställer att den inre marknaden fungerar på ett öppet,
  rättvist
  och effektivt sätt, [Ändr. 98]

2a.
     
  Följande åtgärder som genomför de särskilda mål som anges i artikel 3.2 a ii ska berättiga till finansiering:

| a) | Samordning och samarbete mellan marknadskontrollsmyndigheter och andra berörda myndigheter i medlemsstaterna, särskilt genom unionsnätverket för produktöverensstämmelse. |
| --- | --- |

a)

Samordning och samarbete mellan marknadskontrollsmyndigheter och andra berörda myndigheter i medlemsstaterna, särskilt genom unionsnätverket för produktöverensstämmelse.

| b) | Utveckling och underhåll av it-verktyg för utbyte av information om marknadskontroll och kontroller vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

b)

Utveckling och underhåll av it-verktyg för utbyte av information om marknadskontroll och kontroller vid de yttre gränserna.

| c) | Stöd till utveckling av gemensamma åtgärder och provningar när det gäller produktsäkerhet och produktöverensstämmelse, även i samband med uppkopplade produkter och produkter som säljs på nätet. |
| --- | --- |

c)

Stöd till utveckling av gemensamma åtgärder och provningar när det gäller produktsäkerhet och produktöverensstämmelse, även i samband med uppkopplade produkter och produkter som säljs på nätet.

| d) | Samarbete, utbyte av bästa praxis och gemensamma projekt mellan marknadskontrollsmyndigheterna och relevanta organ i tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Samarbete, utbyte av bästa praxis och gemensamma projekt mellan marknadskontrollsmyndigheterna och relevanta organ i tredjeländer.

| e) | Stöd för marknadskontrollstrategier, inhämtning av sakkunskap och information, provningskapacitet och motsvarande anläggningar, expertgranskning, utbildningsprogram, tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad för marknadskontrollsmyndigheter. |
| --- | --- |

e)

Stöd för marknadskontrollstrategier, inhämtning av sakkunskap och information, provningskapacitet och motsvarande anläggningar, expertgranskning, utbildningsprogram, tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad för marknadskontrollsmyndigheter.

| f) | Kommissionens bedömning av typgodkännandeförfaranden och kontroll av motorfordons överensstämmelse. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

f)

Kommissionens bedömning av typgodkännandeförfaranden och kontroll av motorfordons överensstämmelse. [Ändr. 99]

3.   Följande åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b ska berättiga till finansiering:

| a) | Tillhandahållande av olika former av stöd till små och medelstora företag.
  [Ändr. 100] |
| --- | --- |

a)

Tillhandahållande av olika former av stöd till små och medelstora företag.
  [Ändr. 100]

| b) | Underlättande av marknadstillträdet för
  mikroföretag,
  små och medelstora företag
  och företagsnätverk
  ,
  även på marknader utanför unionen, och
  stöd till dessa företag när det gäller att komma till rätta med globala,
  miljömässiga, ekonomiska
  och samhälleliga utmaningar och hantera internationalisering av företag samt stärkande av

  genom att underlätta stöd för dem under hela deras livscykel och stärka
  unionens
  företagsinriktade och
  industriella ledarskap inom globala värdekedjor. bland annat

  Enterprise Europe Network
  . [Ändr. 101] |
| --- | --- |

b)

Underlättande av marknadstillträdet för
  mikroföretag,
  små och medelstora företag
  och företagsnätverk
  ,
  även på marknader utanför unionen, och
  stöd till dessa företag när det gäller att komma till rätta med globala,
  miljömässiga, ekonomiska
  och samhälleliga utmaningar och hantera internationalisering av företag samt stärkande av

  genom att underlätta stöd för dem under hela deras livscykel och stärka
  unionens
  företagsinriktade och
  industriella ledarskap inom globala värdekedjor. bland annat

  Enterprise Europe Network
  . [Ändr. 101]

| c) | Undanröjande av marknadshinder, minskning av den administrativa bördan
  bland annat genom att ta bort hinder för att bilda
  och skapande av

  starta företag, och skapa
  ett gynnsamt företagsklimat i syfte att stärka

  som gör det möjligt för mikroföretag och
  små och medelstora företags möjligheter

  företag
  att dra nytta av den inre marknaden,
  inbegripet tillgång till finansiering, och genom att tillhandahålla lämplig vägledning, mentorsverksamhet och coachningsprogram samt kunskapsbaserade företagstjänster
  . [Ändr. 102] |
| --- | --- |

c)

Undanröjande av marknadshinder, minskning av den administrativa bördan
  bland annat genom att ta bort hinder för att bilda
  och skapande av

  starta företag, och skapa
  ett gynnsamt företagsklimat i syfte att stärka

  som gör det möjligt för mikroföretag och
  små och medelstora företags möjligheter

  företag
  att dra nytta av den inre marknaden,
  inbegripet tillgång till finansiering, och genom att tillhandahålla lämplig vägledning, mentorsverksamhet och coachningsprogram samt kunskapsbaserade företagstjänster
  . [Ändr. 102]

| d) | Främjande av företagens

  utveckling och
  tillväxt bland annat kompetensutveckling,

  av hållbara företag, och ökande av mikroföretags och små och medelstora företags medvetenhet om unionslagstiftningen, inklusive miljö- och energirelaterad unionslagstiftning
  ,
  genom kompetensuppgradering och utveckling av kvalifikationer
  , och
  genom att underlätta nya företagsmodeller och resurseffektiva värdekedjor som främjar en hållbar
  och industriell omvandling inom tillverknings- och tjänstesektorerna. [Ändr. 103] |
| --- | --- |

d)

Främjande av företagens

  utveckling och
  tillväxt bland annat kompetensutveckling,

  av hållbara företag, och ökande av mikroföretags och små och medelstora företags medvetenhet om unionslagstiftningen, inklusive miljö- och energirelaterad unionslagstiftning
  ,
  genom kompetensuppgradering och utveckling av kvalifikationer
  , och
  genom att underlätta nya företagsmodeller och resurseffektiva värdekedjor som främjar en hållbar
  och industriell omvandling inom tillverknings- och tjänstesektorerna. [Ändr. 103]

| e) | Stödjande

  Förstärkning
  av konkurrenskraften
  och hållbarheten
  hos företag och hela sektorrer

  sektorer
  inom ekonomin, och stödjande av
  mikroföretags och
  små och medelstora företags användning av
  teknisk, organisatorisk och social
  innovation
  samt ökning av företagens sociala ansvar
  och samarbete i sektorsövergripande värdekedjor genom strategiskt sammanlänkade ekosystem och kluster, bland annat det gemensamma klusterinitiativet. [Ändr. 104] |
| --- | --- |

e)

Stödjande

  Förstärkning
  av konkurrenskraften
  och hållbarheten
  hos företag och hela sektorrer

  sektorer
  inom ekonomin, och stödjande av
  mikroföretags och
  små och medelstora företags användning av
  teknisk, organisatorisk och social
  innovation
  samt ökning av företagens sociala ansvar
  och samarbete i sektorsövergripande värdekedjor genom strategiskt sammanlänkade ekosystem och kluster, bland annat det gemensamma klusterinitiativet. [Ändr. 104]

| f) | Främjande av entreprenörskultur och ett företagsklimat som präglas av entreprenörsanda, exempelvis

  utökning av
  mentorsprogrammet för nya företagare och stöd till nystartade företag, hållbart företagande och expanderande företag
  med särskild uppmärksamhet på nya potentiella företagare (t
  .
  ex. ungdomar och kvinnor) samt andra särskilda målgrupper, såsom socialt missgynnade eller utsatta grupper
  . [Ändr. 105] |
| --- | --- |

f)

Främjande av entreprenörskultur och ett företagsklimat som präglas av entreprenörsanda, exempelvis

  utökning av
  mentorsprogrammet för nya företagare och stöd till nystartade företag, hållbart företagande och expanderande företag
  med särskild uppmärksamhet på nya potentiella företagare (t
  .
  ex. ungdomar och kvinnor) samt andra särskilda målgrupper, såsom socialt missgynnade eller utsatta grupper
  . [Ändr. 105]

3a.
     
  Vid genomförandet av det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b får kommissionen, utöver de åtgärder som anges i punkt 3 a–f i denna artikel, stödja följande särskilda åtgärder:

| a) | Påskyndande, stödjande och utvidgande av rådgivningstjänster genom Enterprise Europe Network i syfte att erbjuda integrerade stödtjänster för företag genom en enda kontaktpunkt för att hjälpa små och medelstora företag i unionen som försöker utforska möjligheter på den inre marknaden och i tredjeländer, samt övervaka för att säkerställa att sistnämnda tillhandahåller en jämförbar kvalitetsnivå avseende tjänster i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Påskyndande, stödjande och utvidgande av rådgivningstjänster genom Enterprise Europe Network i syfte att erbjuda integrerade stödtjänster för företag genom en enda kontaktpunkt för att hjälpa små och medelstora företag i unionen som försöker utforska möjligheter på den inre marknaden och i tredjeländer, samt övervaka för att säkerställa att sistnämnda tillhandahåller en jämförbar kvalitetsnivå avseende tjänster i alla medlemsstater.

| b) | Stödjande av bildande av företagsnätverk. |
| --- | --- |

b)

Stödjande av bildande av företagsnätverk.

| c) | Stödjande och utvidgande av program för rörlighet för nya företagare (Erasmus för unga företagare) för att förbättra deras förmåga att utveckla sina kunskaper, färdigheter och attityder i fråga om företagande och förbättra deras tekniska kapacitet samt förmåga till företagsledning. |
| --- | --- |

c)

Stödjande och utvidgande av program för rörlighet för nya företagare (Erasmus för unga företagare) för att förbättra deras förmåga att utveckla sina kunskaper, färdigheter och attityder i fråga om företagande och förbättra deras tekniska kapacitet samt förmåga till företagsledning.

| d) | Stödjande av små och medelstora företags expansion genom betydande verksamhetsutvidgande projekt baserade på marknadsdrivna möjligheter (expansionsinstrumentet för små och medelstora företag). |
| --- | --- |

d)

Stödjande av små och medelstora företags expansion genom betydande verksamhetsutvidgande projekt baserade på marknadsdrivna möjligheter (expansionsinstrumentet för små och medelstora företag).

| e) | Stödjande av sektorspecifik verksamhet i områden som karakteriseras av en stor andel mikroföretag och små och medelstora företag och som ger ett betydande bidrag till unionens BNP, till exempel turismsektorn. [Ändr. 106] |
| --- | --- |

e)

Stödjande av sektorspecifik verksamhet i områden som karakteriseras av en stor andel mikroföretag och små och medelstora företag och som ger ett betydande bidrag till unionens BNP, till exempel turismsektorn. [Ändr. 106]

3b.
     
  Åtgärder som vidtas genom nätverket Enterprise Europe Network enligt punkt 3a a i denna artikel kan bland annat omfatta följande:

| a) | Underlättande av små och medelstora företags internationalisering och identifiering av affärspartner på den inre marknaden, gränsöverskridande företagssamarbete i ifråga om forskning och utveckling, partnerskap för teknik-, kunskaps- och innovationsöverföring. |
| --- | --- |

a)

Underlättande av små och medelstora företags internationalisering och identifiering av affärspartner på den inre marknaden, gränsöverskridande företagssamarbete i ifråga om forskning och utveckling, partnerskap för teknik-, kunskaps- och innovationsöverföring.

| b) | Tillhandahållande av information, vägledning och personlig rådgivning om unionsrätten, unionsfinansiering, unionsfinansieringsmöjligheter och unionsinitiativ som har inverkan på företag, till exempel skatteregler, upphovsrätt, miljö- och energirelaterade skyldigheter, arbetsrätt och socialförsäkringsaspekter. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av information, vägledning och personlig rådgivning om unionsrätten, unionsfinansiering, unionsfinansieringsmöjligheter och unionsinitiativ som har inverkan på företag, till exempel skatteregler, upphovsrätt, miljö- och energirelaterade skyldigheter, arbetsrätt och socialförsäkringsaspekter.

| c) | Underlättande av små och medelstora företags tillgång till sakkunskap i fråga om miljö, klimat, energieffektivitet och prestanda. |
| --- | --- |

c)

Underlättande av små och medelstora företags tillgång till sakkunskap i fråga om miljö, klimat, energieffektivitet och prestanda.

| d) | Samverkan mellan nätverket och andra informations- och rådgivningsnätverk inom unionen och medlemsstaterna, i synnerhet Eures, unionens innovationsknutpunkter och InvestEU:s rådgivningscentrum. |
| --- | --- |

d)

Samverkan mellan nätverket och andra informations- och rådgivningsnätverk inom unionen och medlemsstaterna, i synnerhet Eures, unionens innovationsknutpunkter och InvestEU:s rådgivningscentrum.

Tjänster som utförs av nätverket för andra unionsprogram ska finansieras genom dessa program.

Kommissionen ska prioritera åtgärder i nätverket för att förbättra delar av det som inte uppfyller miniminormerna för att ge likvärdigt stöd till mikroföretag och små och medelstora företag i hela unionen.

Kommissionen ska anta genomförandeakter med indikatorer och miniminormer för att mäta nätverkets inverkan i relation till de särskilda målen och effektiviteten i insatserna för små och medelstora företag.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.2.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att fastställa ytterligare former av stöd till små och medelstora företag som inte föreskrivs i denna punkt. [Ändr. 107]

4.   Åtgärderna i artiklarna 15 och 16 i förordning (EU) nr 1025/2012 och genomförandet av det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c i i denna förordning ska berättiga till finansiering.

5.   De åtgärder som tillhandahåller stöd till verksamhet som syftar till utveckling, tillämpning, bedömning och övervakning av internationella standarder på områdena för finansiell rapportering, revision och kontroll av standardiseringsprocesser och som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c ii ska berättiga till finansiering.

5a.
     
  Följande åtgärder som genomför de särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i ska berättiga till finansiering:

| a) | Åtgärder för att förbättra konsumenternas medvetenhet och utbildning om konsumenternas rättigheter genom livslång utbildning om EU:s konsumentregler, och göra det möjligt för konsumenterna att ta sig an nya frågor till följd av den tekniska utvecklingen och digitaliseringen, inbegripet utsatta konsumenters särskilda behov. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder för att förbättra konsumenternas medvetenhet och utbildning om konsumenternas rättigheter genom livslång utbildning om EU:s konsumentregler, och göra det möjligt för konsumenterna att ta sig an nya frågor till följd av den tekniska utvecklingen och digitaliseringen, inbegripet utsatta konsumenters särskilda behov.

| b) | Åtgärder för att säkerställa och underlätta tillgång för alla konsumenter och näringsidkare till högkvalitativ tvistlösning utanför domstol och tvistlösning online samt information om möjligheter till prövning. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder för att säkerställa och underlätta tillgång för alla konsumenter och näringsidkare till högkvalitativ tvistlösning utanför domstol och tvistlösning online samt information om möjligheter till prövning.

| c) | Åtgärder för att stödja en striktare tillämpning av konsumentlagstiftningen, med särskild uppmärksamhet på gränsöverskridande fall eller fall som involverar tredje parter, effektiv samordning och effektivt samarbete mellan nationella tillsynsorgan samt tillsynssamarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för att stödja en striktare tillämpning av konsumentlagstiftningen, med särskild uppmärksamhet på gränsöverskridande fall eller fall som involverar tredje parter, effektiv samordning och effektivt samarbete mellan nationella tillsynsorgan samt tillsynssamarbete med tredjeländer.

| d) | Åtgärder för att främja hållbar konsumtion genom att öka konsumenternas medvetenhet om produkters slitstyrka och miljökonsekvenser, ekologiska designegenskaper, främjande av konsumenträttigheter i detta avseende och möjlighet till rättslig prövning när produkter slutar fungera i förtid. [Ändr. 108] |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för att främja hållbar konsumtion genom att öka konsumenternas medvetenhet om produkters slitstyrka och miljökonsekvenser, ekologiska designegenskaper, främjande av konsumenträttigheter i detta avseende och möjlighet till rättslig prövning när produkter slutar fungera i förtid. [Ändr. 108]

6.   De åtgärder i bilaga I som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e ska berättiga till finansiering.

7.   De åtgärder i bilaga II som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f ska berättiga till finansiering.

Artikel 9

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som fastställs i punkterna 2–7 i denna artikel tillämpas.

2.   Utöver de villkor för stödberättigande som anges i punkterna 3–7 ska följande enheter vara berättigade till stöd enligt programmet:

| a) | Rättsliga enheter etablerade i något av följande länder:






  i) | En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den. |
| --- | --- | --- |

a)

Rättsliga enheter etablerade i något av följande länder:

i)

En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den.

| ii) | Ett tredjeland som är associerat till programmet i enlighet artikel 5. |
| --- | --- |

ii)

Ett tredjeland som är associerat till programmet i enlighet artikel 5.

| b) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation. |
| --- | --- |

b)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation.

| c) | Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet får i undantagsfall delta, under förutsättning att åtgärden eftersträvar unionens mål och verksamheten utanför unionen bidrar till ändamålsenligheten för insatser som genomförs i medlemsstatsterritorier som omfattas av fördragen. |
| --- | --- |

c)

Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet får i undantagsfall delta, under förutsättning att åtgärden eftersträvar unionens mål och verksamheten utanför unionen bidrar till ändamålsenligheten för insatser som genomförs i medlemsstatsterritorier som omfattas av fördragen.

3.   
  Kommissionen får tillåta
  rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet får

  att
  delta i följande åtgärder: [Ändr. 109]

| a) | Åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 b.

| b) | Åtgärder som stöder konsumentskyddet och som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som stöder konsumentskyddet och som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i.

De enheter som deltar i de åtgärder som avses i leden a och b ska inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från unionen,
  särskilt när det finns en risk för överföring av innovativ teknik
  , utom i de fall då det är nödvändigt för programmet, särskilt med tanke på unionsföretagens konkurrenskraft och marknadstillträde eller med tanke på skyddet av de konsumenter som bor inom unionen. Det undantaget ska inte gälla vinstdrivande enheter. [Ändr. 110]

4.   För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c i i denna förordning ska de enheter som anges i artiklarna 15 och 16 i förordning (EU) nr 1025/2012 vara berättigade till stöd.

5.   För åtgärder som stöder konsumentskyddet och som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i och är kopplade till nätverket av europeiska konsumentcentrum ska följande organ vara berättigade till stöd:

| a) | Ett organ vilket utses av en medlemsstat eller ett tredjeland som avses i artikel 5 och vilket är en ideell organisation som väljs genom ett öppet förfarande. |
| --- | --- |

a)

Ett organ vilket utses av en medlemsstat eller ett tredjeland som avses i artikel 5 och vilket är en ideell organisation som väljs genom ett öppet förfarande.

| b) | Ett offentligt organ. |
| --- | --- |

b)

Ett offentligt organ.

6.   Tredjeländer som är eller inte är associerade till programmet ska vara berättigade till stöd för följande åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e:

| a) | Skyddsåtgärder som vidtagits vid ett direkt hot mot hälsostatusen i unionen till följd av förekomsten eller utvecklingen, på ett tredjelands eller en medlemsstats territorium, av en av de djursjukdomar eller zoonoser som förtecknas i bilaga III eller växtskadegörare som förtecknas i det arbetsprogram som avses i artikel 16. |
| --- | --- |

a)

Skyddsåtgärder som vidtagits vid ett direkt hot mot hälsostatusen i unionen till följd av förekomsten eller utvecklingen, på ett tredjelands eller en medlemsstats territorium, av en av de djursjukdomar eller zoonoser som förtecknas i bilaga III eller växtskadegörare som förtecknas i det arbetsprogram som avses i artikel 16.

| b) | Skyddsåtgärder eller andra relevanta åtgärder som vidtagits för att stödja växtskyddsstatusen i unionen. |
| --- | --- |

b)

Skyddsåtgärder eller andra relevanta åtgärder som vidtagits för att stödja växtskyddsstatusen i unionen.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att ändra bilaga III om det är nödvändigt för att beakta de situationer som uppstår på grund av de djursjukdomar som har en betydande inverkan på animalieproduktion eller handel med djur, utvecklingen av zoonoser som utgör ett hot mot människor eller den senaste vetenskapliga eller epidemiologiska utvecklingen samt de djursjukdomar som kan innebära ett nytt hot mot unionen.

Utom i fall av djursjukdomar och växtskadegörare som har en betydande inverkan på unionen ska icke associerade länder i princip själva finansiera sitt deltagande i de åtgärder som avses i leden a och b.

7.   För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f i denna förordning ska följande rättsliga enheter vara berättigade till stöd:

| a) | Nationella statistikinstitut och andra nationella myndigheter enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009. |
| --- | --- |

a)

Nationella statistikinstitut och andra nationella myndigheter enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009.

| b) | När det gäller åtgärder till stöd för nätverk för samarbete: andra organ som verkar på statistikområdet och som inte är de myndigheter som avses i led a i denna punkt. |
| --- | --- |

b)

När det gäller åtgärder till stöd för nätverk för samarbete: andra organ som verkar på statistikområdet och som inte är de myndigheter som avses i led a i denna punkt.

| c) | Icke vinstdrivande enheter som är oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen, och vars främsta mål och verksamhet är att främja och stödja genomförandet av den uppförandekod avseende europeisk statistik som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 223/2009 och genomförandet av nya produktionsmetoder för europeisk statistik vilka syftar till effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar på unionsnivå. |
| --- | --- |

c)

Icke vinstdrivande enheter som är oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen, och vars främsta mål och verksamhet är att främja och stödja genomförandet av den uppförandekod avseende europeisk statistik som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 223/2009 och genomförandet av nya produktionsmetoder för europeisk statistik vilka syftar till effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar på unionsnivå.

Artikel 10

Utsedda bidragsmottagare

Följande enheter kan tilldelas bidrag inom ramen för programmet utan ansökningsomgång:

| a) | För åtgärder på området för marknadskontroll som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a

  3.2 a ii
  i denna förordning: Medlemsstaternas marknadskontrollsmyndigheter som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 765/2008 och i artikel 11 i [förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter] (55). [Ändr. 111] |
| --- | --- |

a)

För åtgärder på området för marknadskontroll som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a

  3.2 a ii
  i denna förordning: Medlemsstaternas marknadskontrollsmyndigheter som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 765/2008 och i artikel 11 i [förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter] (55). [Ändr. 111]

| b) | För åtgärder på området för ackreditering och marknadskontroll som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a

  3.2 a i
  i denna förordning: Organ som erkänns enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 765/2008 och som ska bedriva den verksamhet som avses i artikel 32 i samma förordning. [Ändr. 112] |
| --- | --- |

b)

För åtgärder på området för ackreditering och marknadskontroll som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a

  3.2 a i
  i denna förordning: Organ som erkänns enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 765/2008 och som ska bedriva den verksamhet som avses i artikel 32 i samma förordning. [Ändr. 112]

| c) | För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c i i denna förordning: De enheter som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1025/2012. |
| --- | --- |

c)

För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c i i denna förordning: De enheter som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1025/2012.

| d) | För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c ii i denna förordning: European Financial Reporting Advisory Group (Efrag), International Financial Reporting Standards Foundation och Public Interest Oversight Board (Piob). |
| --- | --- |

d)

För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c ii i denna förordning: European Financial Reporting Advisory Group (Efrag), International Financial Reporting Standards Foundation och Public Interest Oversight Board (Piob).

| e) | För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i i denna förordning i förhållande till representationen av konsumenters intressen på unionsnivå: Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) och European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Anec), under förutsättning att de inte har några motstridiga intressen och genom sina medlemmar företräder intressena hos unionens konsumenter i minst två tredjedelar av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

e)

För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i i denna förordning i förhållande till representationen av konsumenters intressen på unionsnivå: Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) och European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation (Anec), under förutsättning att de inte har några motstridiga intressen och genom sina medlemmar företräder intressena hos unionens konsumenter i minst två tredjedelar av medlemsstaterna.

| f) | För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d ii i denna förordning: Finance Watch och Better Finance, på följande villkor som ska bedömas årligen:






  i) | Enheterna är icke statliga, icke vinstdrivande och oberoende av industri, handel och näringsliv. |
| --- | --- | --- |

f)

För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d ii i denna förordning: Finance Watch och Better Finance, på följande villkor som ska bedömas årligen:

i)

Enheterna är icke statliga, icke vinstdrivande och oberoende av industri, handel och näringsliv.

| ii) | De har inga motstridiga intressen, och företräder genom sina medlemmar de intressen som unionens konsumenter och andra slutanvändare har på området för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

ii)

De har inga motstridiga intressen, och företräder genom sina medlemmar de intressen som unionens konsumenter och andra slutanvändare har på området för finansiella tjänster.

| g) | För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e i denna förordning:






  i) | Behöriga myndigheter i medlemsstaterna och deras anknutna enheter, Europeiska unionens referenslaboratorier och Europeiska unionens referenscentrum som avses i artiklarna 92, 95 och 97 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (56) och internationella organisationer. |
| --- | --- | --- |

g)

För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e i denna förordning:

i)

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna och deras anknutna enheter, Europeiska unionens referenslaboratorier och Europeiska unionens referenscentrum som avses i artiklarna 92, 95 och 97 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (56) och internationella organisationer.

| ii) | Enbart när det gäller åtgärder som beskrivs i artikel 9.6 a och b i denna förordning: tredjeländer, antingen associerade eller inte associerade till programmet. |
| --- | --- |

ii)

Enbart när det gäller åtgärder som beskrivs i artikel 9.6 a och b i denna förordning: tredjeländer, antingen associerade eller inte associerade till programmet.

| h) | För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f i denna förordning: De nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009. |
| --- | --- |

h)

För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f i denna förordning: De nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 223/2009.

När det gäller led e i första stycket i denna artikel ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att anpassa förteckningen över enheter som är berättigade till bidrag enligt programmet, för åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 d i. [Ändr. 113]

Artikel 11

Utvärderings- och tilldelningskriterier

De utvärderingskommittéer för åtgärder som genomför de särskilda mål som anges i artikel 3.2 får helt eller delvis bestå av externa experter.
  Utvärderingskommittéernas arbete ska vara baserat på principerna om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. [Ändr. 114]

Artikel 12

Samfinansieringsregler

1.   För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 a

  3.2 a ii
  i denna förordning med avseende på marknadskontrollsmyndigheter i medlemsstaterna och de tredjeländer som är associerade till programmet och med avseende på de unionsprovningsanläggningar som avses i artikel 20 [förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter] får programmet finansiera upp till 100 % av en åtgärds stödberättigande kostnader, under förutsättning att principen om samfinansiering enligt definitionen i budgetförordningens inte överträds. [Ändr. 115]

2.   För bidrag som beviljas till Piob och som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c ii gäller att om finansieringen genom Internationella revisorsförbundet (Ifac) under ett givet år uppgår till mer än två tredjedelar av den totala årliga finansieringen ska det årliga bidraget för det året begränsas till ett högsta belopp som anges i det arbetsprogram som avses i artikel 16.

3.   För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e i denna förordning får programmet finansiera upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, under förutsättning att principen om samfinansiering enligt definitionen i artikel 190 i budgetförordningen inte överträds.

4.   För åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f i denna förordning får programmet finansiera upp till 95 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärder till stöd för nätverk för samarbete som avses i artikel 15 i förordning (EG) nr 223/2009.

Artikel 13

Stödberättigande kostnader

Utöver kriterierna i artikel 186 i budgetförordningen ska följande kriterier för bidragsberättigande kostnader tillämpas för åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e i denna förordning:

| a) | I enlighet med artikel 193.2 b i budgetförordningen ska kostnader för tiden före den dag då åtgärden inleds vara stödberättigande. |
| --- | --- |

a)

I enlighet med artikel 193.2 b i budgetförordningen ska kostnader för tiden före den dag då åtgärden inleds vara stödberättigande.

| b) | Sådana kostnader kan också vara stödberättigande som ett resultat av åtgärder som vidtagits i samband med en misstänkt förekomst av en sådan sjukdom eller skadegörare, förutsatt att händelsen eller förekomsten senare bekräftades. |
| --- | --- |

b)

Sådana kostnader kan också vara stödberättigande som ett resultat av åtgärder som vidtagits i samband med en misstänkt förekomst av en sådan sjukdom eller skadegörare, förutsatt att händelsen eller förekomsten senare bekräftades.

De kostnader som avses i led a i första stycket ska vara stödberättigande från och med den dag då medlemsstaten anmäler förekomsten av en sjukdom eller en skadegörare till kommissionen.

Artikel 14

Kumulativ, kompletterande och kombinerad finansiering

1.   En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att

| a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |
| --- | --- |

a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| b) | de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

b)

de uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången,

| c) | de inte kan finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel, |
| --- | --- |

c)

de inte kan finansieras i den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel,

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) XX [förordningen om gemensamma bestämmelser] och artikel [8] i förordning (EU) XX [finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken],
  eller förordning (EU) XX [om inrättande av programmet för ett digitalt Europa], i synnerhet målet om avancerad digital kompetens
  , förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga. Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas. [Ändr. 116]

3.   Insatser kan få stöd från ett eller flera unionsprogram. I sådana fall ska utgifter som deklareras i en betalningsansökan inte deklareras i betalningsansökningar för andra program.

4.   Det utgiftsbelopp som ska införas i en betalningsansökan får beräknas för varje berört program på proportionella grunder i enlighet med det dokument som fastställer stödvillkoren.

KAPITEL III

BLANDFINANSIERINGSINSATSER

Artikel 15

Blandfinansieringsinsatser

Blandfinansieringsinsatser som beslutats enligt detta program ska genomföras i enlighet med [InvestEU-förordningen] och avdelning X i budgetförordningen.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, GENOMFÖRANDE OCH KONTROLL

Artikel 16

Genomförande av programmet

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana

  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet
  med
  artikel 20 med avseende på att komplettera denna förordning genom att anta
  arbetsprogram som avses i 
  enlighet med
  artikel 110 i budgetförordningen.
  Arbetsprogrammen ska vara årliga eller fleråriga, och i dem ska i synnerhet fastställas de mål som eftersträvas, de förväntade resultaten, metoden för genomförande och det totala beloppet enligt finansieringsplanen. De ska också inbegripa en detaljerad beskrivning av vilka insatser som ska finansieras, en uppgift om belopp som tilldelats varje insats samt en vägledande tidsplan för genomförandet
  . I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet. [Ändr. 117]

2.   
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att komplettera denna förordning genom att anta a
  rbetsprogram som genomför

  i enlighet med
  det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e såsom anges i bilaga I ska antas av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 21.2.
  [Ändr. 118]

3.   Genom undantag från punkt 1 i denna artikel ska åtgärder som anges i bilaga II till denna förordning och som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f i denna förordning genomföras i enlighet med artiklarna 14 och 17 i förordning (EG) nr 223/2009.

Artikel 17

Övervakning och rapportering

1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av

  ändamålsenlighet och effektivitet när det gäller att uppfylla
  de särskilda målen i artikel 3.2 anges i bilaga IV. [Ändr. 119]

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå målen, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att se över eller komplettera indikatorerna i bilaga IV där så krävs och för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

3.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in ändamålsenligt, effektivt och i tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och, i förekommande fall, medlemsstaterna.

Artikel 18

Utvärdering

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   En

  Senast ... [fyra år efter det att programmet började genomföras] ska kommissionen utarbeta en rapport med en
  interimsutvärdering av programmet ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast fyra år efter det att programmet började genomföras.

  där den redogör för hur väl målen för åtgärder som fått stöd genom
  det
  har uppnåtts, med avseende på resultat och effekter
  ,
  hur effektivt resurserna använts och vilket mervärde för unionen som erhållits
  . [Ändr. 120]

3.   I samband med åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 c ii ska kommissionen utarbeta en årsrapport om verksamheten vid International Financial Reporting Standards Foundation med avseende på utvecklingen av internationella redovisningsstandarder inom Piob och Efrag. Kommissionen ska överlämna rapporten till Europaparlamentet och rådet.

4.   I enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 223/2009 ska kommissionen samråda med kommittén för det europeiska statistiksystemet om den del av utvärderingarna som gäller åtgärder som genomför det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f i denna förordning innan de antas och lämnas till Europaparlamentet och rådet.

5.   Vid utgången av

  Senast ... [tre år efter
  programmets genomförandeperiod] dock senast fyra år efter utgången av den period som anges i artikel 1, ska kommissionen göra

  utarbeta
  en slutlig utvärdering av programmet.
  utvärderingsrapport om programmets verkan på lång sikt, åtgärdernas resultat och hållbarhet och synergierna mellan de olika arbetsprogrammen
  . [Ändr. 121]

6.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar

  översända de utvärderingsrapporter som avses i punkterna 2 och 5
  tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  samt offentliggöra dem
  .
  Rapporterna ska vid behov åtföljas av förslag till ändringar av programmet
  . [Ändr. 122]

Artikel 19

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut enligt ett internationellt avtal eller något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att utföra utredningar, däribland kontroller och inspektioner på plats, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 om utredningar som utförs av Olaf.

Artikel 20

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  8.3b,
  9
  , 10, 16
  och 17 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028. [Ändr. 123]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  8.3b,
  9
  , 10, 16
  och 17 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 124]

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna
  8.3b,
  9
  , 10, 16
  och 17 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 125]

Artikel 21

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som inrättats genom artikel 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (57)
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (58). [Ändr. 126]

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom tidsfristen för att avge yttrandet, så beslutar eller en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär.

KAPITEL V

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa dess
  transparens och
  synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. [Ändr. 127]

2.   Kommissionen ska vidta

  på ett användarvänligt sätt genomföra
  informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet

  för att öka medvetenheten bland konsumenter, medborgare, företag, särskilt små
  och dess

  medelstora företag, och offentliga förvaltningar om de resurser som tillhandahålls genom de finansiella instrumenten i denna förordning samt om
  åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 3. [Ändr. 128]

3.   Kommissionen (Eurostat) ska bedriva informations- och kommunikationsverksamhet i samband med genomförandet av det särskilda mål som anges i artikel 3.2 f och med sina åtgärder och resultat när det gäller att
  samla in uppgifter och
  utveckla, framställa och sprida europeisk statistik, i enlighet med de statistiska principer som fastställs i förordning (EG) nr 223/2009. [Ändr. 129]

Artikel 23

Upphävande

Förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 24

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014, (EU) nr 258/2014, (EU) nr 652/2014 och (EU) 2017/826, som ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits inom ramen för föregående program som inrättats genom de akter som förtecknas i punkt 1.

3.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2027 för att täcka de kostnader som föreskrivs i artikel 4.3, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027.

Artikel 25

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 40.

1

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 259.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 februari 2019.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 av den 15 januari 2013 om inrättande av ett program för europeisk statistik 2013–2017 (EUT L 39, 9.2.2013, s. 12).

4

(5)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).

5

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

9

(10)  COM(2018)0439.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1287/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 33).

11

(12)  
  Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

12

Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsredovisning, årsbokslut och koncernredovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (EGT L 11, 15.1.2002, s. 4).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/826 av den 17 maj 2017 om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskilda verksamheter för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området för finansiella tjänster för perioden 2017–2020 (EUT L 129, 19.5.2017, s. 17).

19

(20)  [att lägga till]

  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1)
  .

20

[att lägga till]

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1)

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

21

(22)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

22

(23)  EUT L 90, 28.3.2006, s. 2.

23

(24)  KOM(2010)0700.

24

(25)  COM(2017)0623.

25

(26)  COM(2018)0442.

26

(27)  COM(2018)0443.

27

(28)  COM(2018)0372.

28

(29)  COM(2018)0439.

29

(30)  COM(2018)0447.

30

(31)  COM(2018)0435.

31

(32)  COM(2018)0434.

32

(33)  COM(2018)0375.

33

(34)  COM(2018)0367.

34

(35)  COM(2018)0322, artikel 10.

35

(36)  COM(2018)0382.

36

(37)  COM(2018)0393.

37

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

38

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(39)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

39

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (djurhälsolag) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (EUT L 325, 12.12.2003, s. 1).

41

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1).

42

(43)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

43

(44)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

44

(45)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

45

(46)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

46

(47)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

47

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

48

(49)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

49

(50)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EUT L 8, 12.1.2001, s. 1).

50

(51)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 254/2014 av den 26 februari 2014 om ett flerårigt konsumentprogram för åren 2014–2020 och om upphävande av beslut nr 1926/2006/EG (EUT L 84, 20.3.2014, s. 42).

51

(52)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 och om upphävande av beslut nr 716/2009/EG (EUT L 105, 8.4.2014, s. 1).

52

(53)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (EUT L 189, 27.6.2014, s. 1).

53

(54)  [att lägga till]

54

(55)  COM(2017)0795.

55

(56)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

56

(57)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

57

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(58)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

58

BILAGA I

Stödberättigande åtgärder för genomförandet av det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e

Följande åtgärder – som främst genomförs genom bidrag och upphandling – för genomförande av det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e ska berättiga till finansiering:

1.   Veterinära och fytosanitära nödåtgärder

| 1.1 | Veterinära och fytosanitära nödåtgärder som ska vidtas till följd av att förekomsten av en av de djursjukdomar eller zoonoser som förtecknas i bilaga III eller en eller flera skadegörare bekräftas eller till följd av att det finns ett direkt hot mot folkhälso-, djurhälso- eller växtskyddsstatusen i unionen.
  De åtgärder som avses i första stycket ska genomföras omedelbart och de ska tillämpas i enlighet med bestämmelserna i relevant unionslagstiftning. |
| --- | --- |

1.1

De åtgärder som avses i första stycket ska genomföras omedelbart och de ska tillämpas i enlighet med bestämmelserna i relevant unionslagstiftning.

| 1.2 | När det gäller fytosanitära åtgärder, följande åtgärder som medlemsstater vidtagit mot det första utbrottet av skadegörare inom ett särskilt område:






  a) | Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (1) eller enligt de unionsåtgärder som antagits i enlighet med artikel 28.1 i samma förordning för att
  förebygga, innesluta och/eller
  utrota en EU-karantänskadegörare. [Ändr. 130] |
| --- | --- | --- |

1.2

a)

Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (1) eller enligt de unionsåtgärder som antagits i enlighet med artikel 28.1 i samma förordning för att
  förebygga, innesluta och/eller
  utrota en EU-karantänskadegörare. [Ändr. 130]

| b) | Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 29 i förordning (EU) 2016/2031 för att
  förebygga, innesluta och/eller
  utrota en skadegörare som inte förtecknats som EU-karantänskadegörare, men som skulle kunna klassificeras som en sådan enligt kriterierna i den artikeln eller i artikel 30.1 i samma förordning. [Ändr. 131] |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 29 i förordning (EU) 2016/2031 för att
  förebygga, innesluta och/eller
  utrota en skadegörare som inte förtecknats som EU-karantänskadegörare, men som skulle kunna klassificeras som en sådan enligt kriterierna i den artikeln eller i artikel 30.1 i samma förordning. [Ändr. 131]

| c) | Ytterligare skyddsåtgärder som vidtagits mot spridningen av en skadegörare mot vilken unionsåtgärder har antagits enligt artiklarna 28.1 och 30.1 i förordning (EU) 2016/2031, förutom de utrotningsåtgärder

  åtgärder
  som avses i led

  leden
  a och b de inneslutningsåtgärder som avses i led b i denna punkt, om åtgärderna är avgörande för att skydda unionen mot ytterligare spridning av skadegöraren,
  vid behov med en begränsning av smittbärares fria rörlighet i omgivande medlemsstater
  . [Ändr. 132] |
| --- | --- |

c)

Ytterligare skyddsåtgärder som vidtagits mot spridningen av en skadegörare mot vilken unionsåtgärder har antagits enligt artiklarna 28.1 och 30.1 i förordning (EU) 2016/2031, förutom de utrotningsåtgärder

  åtgärder
  som avses i led

  leden
  a och b de inneslutningsåtgärder som avses i led b i denna punkt, om åtgärderna är avgörande för att skydda unionen mot ytterligare spridning av skadegöraren,
  vid behov med en begränsning av smittbärares fria rörlighet i omgivande medlemsstater
  . [Ändr. 132]

| ca) | Åtgärder för att utrota en skadegörare som plötsligt dykt upp, även om den inte betraktas som EU-karantänskadegörare utan som ett resultat av extrema klimathändelser eller klimatförändringar i en medlemsstat. [Ändr. 133] |
| --- | --- |

ca)

Åtgärder för att utrota en skadegörare som plötsligt dykt upp, även om den inte betraktas som EU-karantänskadegörare utan som ett resultat av extrema klimathändelser eller klimatförändringar i en medlemsstat. [Ändr. 133]

| 1.3 | Unionsfinansiering får också tillhandahållas för följande åtgärder: |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1. | Skyddsåtgärder som vidtagits vid ett direkt hot mot hälsostatusen i unionen till följd av förekomsten eller utvecklingen av en av de djursjukdomar eller zoonoser som förtecknas i bilaga III på ett tredjelands eller en medlemsstats territorium eller i ett utomeuropeiskt land eller på ett utomeuropeiskt territorium, samt skyddsåtgärder eller andra relevanta åtgärder som vidtagits för att stödja växtskyddsstatusen i unionen. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Åtgärder i denna bilaga som vidtagits av två eller flera medlemsstater som för ett nära samarbete för att bekämpa epidemin. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Uppbyggnad av lager av biologiska produkter för att bekämpa de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilaga III, när kommissionen, på begäran av en medlemsstat, anser att sådana lager måste byggas upp i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Uppbyggnad av lager av biologiska produkter eller inköp av vaccindoser om förekomsten eller utvecklingen i ett tredjeland eller en medlemsstat av en av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilaga III kan utgöra ett hot mot unionen. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.4a. | I fall av ett misstänkt utbrott av en djursjukdom och/eller uppkomsten av skadegörare måste kontrollerna och övervakningen avsevärt trappas upp i hela EU, inom unionen och vid dess yttre gränser. [Ändr. 134] |
| --- | --- |

1.3.4a.

| 1.3.4b. | Åtgärder för att övervaka uppkomsten av kända och hittills okända skadegörare och sjukdomar. [Ändr. 135] |
| --- | --- |

1.3.4b.

2.   Årliga och fleråriga veterinära och fytosanitära program

| 2.1. | Årliga och fleråriga veterinära och fytosanitära program för
  förebyggande,
  utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser i bilaga III och av växtskadegörare måste genomföras i enlighet med bestämmelserna i relevant unionslagstiftning. [Ändr. 136]

  Villkoren för de åtgärder som berättigar till finansiering ska fastställas i det arbetsprogram som avses i artikel 16.
  Programmen ska lämnas in till kommissionen senast den 31 maj året före den planerade genomförandeperioden.
  Efter det att stödmottagarna lämnat in finansiella delrapporter kan kommissionen, vid behov, ändra bidragsöverenskommelserna för hela den stödberättigande perioden.


  Dessa program bör återspegla de nya realiteter som orsakas av klimatförändringar och av det faktum att verkligheten ser olika ut på olika platser inom unionen. De bör också bidra till att förhindra att den europeiska biologiska mångfalden urholkas. [Ändr. 137] |
| --- | --- |

2.1.

Villkoren för de åtgärder som berättigar till finansiering ska fastställas i det arbetsprogram som avses i artikel 16.

Programmen ska lämnas in till kommissionen senast den 31 maj året före den planerade genomförandeperioden.

Efter det att stödmottagarna lämnat in finansiella delrapporter kan kommissionen, vid behov, ändra bidragsöverenskommelserna för hela den stödberättigande perioden.

Dessa program bör återspegla de nya realiteter som orsakas av klimatförändringar och av det faktum att verkligheten ser olika ut på olika platser inom unionen. De bör också bidra till att förhindra att den europeiska biologiska mångfalden urholkas. [Ändr. 137]

| 2.2. | Om förekomsten eller utvecklingen av en av de djursjukdomar eller zoonoser som förtecknas i bilaga III kan utgöra ett hot mot hälsostatusen i unionen och för att skydda unionen mot att en av dessa sjukdomar eller zoonoser introduceras eller om skyddsåtgärder är nödvändiga för att stödja växtskyddsstatusen i unionen, får medlemsstaternas nationella program omfatta åtgärder som ska genomföras på tredjeländers territorium i samarbete med myndigheterna i dessa länder. Under samma omständigheter och i samma syfte kan unionsfinansiering direkt tilldelas tredjeländers behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | När det gäller fytosanitära program kan unionsfinansiering tilldelas medlemsstater för följande åtgärder:






  a) | Undersökningar, under angivna tidsperioder, där man åtminstone kontrollerar förekomsten av EU-karantänskadegörare och tecken eller symtom på skadegörare som omfattas av åtgärderna i artikel 29 i förordning (EU) 2016/2031 eller åtgärder som antagits i enlighet med artikel 30.1 i samma förordning. |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

Undersökningar, under angivna tidsperioder, där man åtminstone kontrollerar förekomsten av EU-karantänskadegörare och tecken eller symtom på skadegörare som omfattas av åtgärderna i artikel 29 i förordning (EU) 2016/2031 eller åtgärder som antagits i enlighet med artikel 30.1 i samma förordning.

| b) | Undersökningar, under angivna tidsperioder, där man åtminstone kontrollerar förekomsten av andra skadegörare än de som avses i led a som kan utgöra en ny risk för unionen och vars införsel eller spridning kan ha en betydande inverkan på unionens jordbruk eller skogar. |
| --- | --- |

b)

Undersökningar, under angivna tidsperioder, där man åtminstone kontrollerar förekomsten av andra skadegörare än de som avses i led a som kan utgöra en ny risk för unionen och vars införsel eller spridning kan ha en betydande inverkan på unionens jordbruk eller skogar.

| c) | Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 17 i förordning (EU) 2016/2031 eller enligt de unionsåtgärder som antagits i enlighet med artikel 28.1 i samma förordning för att
  förebygga, innesluta eller
  utrota en EU-karantänskadegörare. [Ändr. 138] |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 17 i förordning (EU) 2016/2031 eller enligt de unionsåtgärder som antagits i enlighet med artikel 28.1 i samma förordning för att
  förebygga, innesluta eller
  utrota en EU-karantänskadegörare. [Ändr. 138]

| d) | Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 29 i förordning (EU) 2016/2031 för att
  förebygga, innesluta eller
  utrota en skadegörare som inte förtecknats som EU-karantänskadegörare, men som skulle kunna klassificeras som en sådan enligt kriterierna i den artikeln eller i artikel 30.1 i samma förordning. [Ändr. 139] |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som en medlemsstats behöriga myndighet vidtagit enligt artikel 29 i förordning (EU) 2016/2031 för att
  förebygga, innesluta eller
  utrota en skadegörare som inte förtecknats som EU-karantänskadegörare, men som skulle kunna klassificeras som en sådan enligt kriterierna i den artikeln eller i artikel 30.1 i samma förordning. [Ändr. 139]

| e) | Ytterligare skyddsåtgärder som vidtagits mot spridningen av en skadegörare mot vilken unionsåtgärder har antagits i enlighet med artiklarna 28.1 och 30.1 i förordning (EU) 2016/2031, förutom de utrotningsåtgärder

  åtgärder
  som avses i led c i denna punkt och de inneslutningsåtgärder som avses i led

  leden
  c och d i denna punkt om dessa åtgärder är avgörande för att skydda unionen mot ytterligare spridning av skadegöraren. [Ändr. 140] |
| --- | --- |

e)

Ytterligare skyddsåtgärder som vidtagits mot spridningen av en skadegörare mot vilken unionsåtgärder har antagits i enlighet med artiklarna 28.1 och 30.1 i förordning (EU) 2016/2031, förutom de utrotningsåtgärder

  åtgärder
  som avses i led c i denna punkt och de inneslutningsåtgärder som avses i led

  leden
  c och d i denna punkt om dessa åtgärder är avgörande för att skydda unionen mot ytterligare spridning av skadegöraren. [Ändr. 140]

| f) | Åtgärder för att innesluta en skadegörare mot vilken unionen har antagit inneslutningsåtgärder i enlighet med artikel 28.2 eller artikel 30.3 i förordning (EU) 2016/2031 inom ett angripet område varifrån skadegöraren inte kan utrotas, när dessa åtgärder är avgörande för att skydda unionen mot ytterligare spridning av skadegöraren. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att innesluta en skadegörare mot vilken unionen har antagit inneslutningsåtgärder i enlighet med artikel 28.2 eller artikel 30.3 i förordning (EU) 2016/2031 inom ett angripet område varifrån skadegöraren inte kan utrotas, när dessa åtgärder är avgörande för att skydda unionen mot ytterligare spridning av skadegöraren.

De växtskadegörare som omfattas av dessa åtgärder ska förtecknas i det arbetsprogram som avses i artikel 16.

| 3. | Åtgärder för att stödja förbättringar av djurskyddet,
  inbegripet åtgärder för att säkerställa efterlevnad av djurskyddsnormer och spårbarheten, bland annat under djurtransporter
  . [Ändr. 141] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europeiska unionens referenslaboratorier och Europeiska unionens referenscentrum, enligt artiklarna 92, 95 och 97 i förordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Samordnade kontrollprogram och insamling av information och data enligt artikel 112 i förordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Åtgärder för att förebygga livsmedelssvinn och bekämpa livsmedelsbedrägerier. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Åtgärder för att stödja en hållbar livsmedelsproduktion

  agroekologisk produktion
  och en hållbar livsmedelskonsumtion
  som inte skadar miljön eller den biologiska mångfalden, samt främjande av direktförsäljning och korta distributionskedjor [Ändr. 142]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Databaser och datoriserade informationshanteringssystem som behövs för ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av lagstiftningen för det särskilda mål som anges i artikel 3.2 e och som har ett påvisat mervärde för unionen som helhet
  ; införande av ny teknik för att förbättra spårbarheten för produkter, t.ex. QR-koder på produktförpackningar
  . [Ändr. 143] |
| --- | --- |

8.

| 9. | Utbildning av personal vid de behöriga myndigheter som ansvarar för offentliga kontroller och vid andra organ som deltar i hanteringen och/eller förebyggandet av djursjukdomar eller växtskadegörare, enligt artikel 130 i förordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kostnader för resor, logi och dagligt uppehälle, som experter från medlemsstaterna åsamkats till följd av att de av kommissionen utsetts för att bistå dennas experter enligt artiklarna 116.4 och 120.4 i förordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Det tekniska och vetenskapliga arbete, inklusive undersökningar och samordningsverksamhet, som krävs för
  att säkra förebyggandet av uppkomsten av såväl nya som okända skadegörare och sjukdomar och säkerställa
  det korrekta genomförandet av lagstiftningen inom de områden som avser det särskilda målet i artikel 3.2 e och anpassningen av den lagstiftningen till den vetenskapliga, tekniska och sociala utvecklingen. [Ändr. 144] |
| --- | --- |

11.

| 12. | Åtgärder som medlemsstater eller internationella organisationer som arbetar för att nå det särskilda målet i artikel 3.2 e vidtar för att stödja utvecklingen och genomförandet av reglerna för det målet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Projekt som en eller flera medlemsstater anordnar i syfte att förbättra det ändamålsenliga genomförandet av det särskilda målet i artikel 3.2 e med hjälp av innovativa tekniker och förfaranden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Stöd från unionen och medlemsstaterna till information och medvetandehöjande initiativ som syftar till att säkerställa en förbättrad, regelenlig och hållbar livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion, inbegripet förebyggande av livsmedelssvinn,
  för att bidra till den cirkulära ekonomin,
  och livsmedelsbedrägerier, vid genomförandet av reglerna på området för det särskilda målet i artikel 3.2 e. [Ändr. 145] |
| --- | --- |

14.

| 15. | Åtgärder för att skydda människors eller djurs hälsa eller växt- eller djurskyddet som vidtagits vid en unionsgräns i samband med djur, djurprodukter, växter eller växtprodukter från tredjeländer. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (EUT L 317, 23.11.2016, s. 4).

BILAGA II

Stödberättigande åtgärder för genomförandet av det särskilda mål som avses i artikel 3.2 f

Genomförandet av unionens politik kräver högkvalitativ, jämförbar och tillförlitlig statistik om den ekonomiska, sociala, territoriella och miljömässiga situationen i unionen. Dessutom gör europeisk statistik det möjligt för de europeiska invånarna att förstå och delta i den demokratiska processen och debatten om unionens nuläge och framtid.

Tillsammans med förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik ger programmet en allmän ram för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik 2021–2027. Europeisk statistik utvecklas, framställs och sprids inom den ramen och i enlighet med principerna i riktlinjerna för europeisk statistik genom ett nära och samordnat samarbete inom det europeiska statistiksystemet.

Europeisk statistik som utvecklas, framställs och sprids inom denna ram bidrar till genomförandet av den unionspolitik som fastställs i EUF-fördraget och som även speglas i kommissionens strategiska prioriteringar.

Vid genomförandet av det särskilda målet i artikel 3.2 f ska följande åtgärder vidtas:

Ekonomiska och monetära unionen, globalisering och handel

| — | Tillhandahållande av statistik av hög kvalitet som ska ligga till grund för förfarandet vid alltför stora överskott, reformstödsprogrammet och unionens årliga cykel av ekonomisk övervakning och vägledning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av statistik av hög kvalitet som ska ligga till grund för förfarandet vid alltför stora överskott, reformstödsprogrammet och unionens årliga cykel av ekonomisk övervakning och vägledning.

| — | Tillhandahållande och, vid behov, förbättring av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande och, vid behov, förbättring av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna.

| — | Tillhandahållande av statistik och metodvägledning om statistisk behandling av investerings- och budgetinstrument till stöd för ekonomisk konvergens, finansiell stabilitet och skapande av sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av statistik och metodvägledning om statistisk behandling av investerings- och budgetinstrument till stöd för ekonomisk konvergens, finansiell stabilitet och skapande av sysselsättning.

| — | Tillhandahållande av statistik för egna medel och EU-personalens löner och pensioner. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av statistik för egna medel och EU-personalens löner och pensioner.

| — | Bättre mätning av handeln med
  varor och
  tjänster, utländska direktinvesteringar, globala värdekedjor och globaliseringens inverkan på ekonomierna i unionen. [Ändr. 146] |
| --- | --- |

—

Bättre mätning av handeln med
  varor och
  tjänster, utländska direktinvesteringar, globala värdekedjor och globaliseringens inverkan på ekonomierna i unionen. [Ändr. 146]

Inre marknaden, innovation och digitalisering

| — | Tillhandahållande av tillförlitlig statistik av hög kvalitet för den inre marknaden, den europeiska försvarshandlingsplanen och viktiga områden för innovation och forskning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av tillförlitlig statistik av hög kvalitet för den inre marknaden, den europeiska försvarshandlingsplanen och viktiga områden för innovation och forskning.

| — | Tillhandahållande av mer och aktuellare statistik om delningsekonomin och digitaliseringens inverkan på företagen och invånarna inom EU. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av mer och aktuellare statistik om delningsekonomin och digitaliseringens inverkan på företagen och invånarna inom EU.

Den sociala dimensionen i Europa

| — | Tillhandahållande av aktuell och tillförlitlig statistik av hög kvalitet för att stödja den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kompetensutvecklingen i unionen, inbegripet,
  men inte uteslutande,
  statistik om arbetsmarknaden, sysselsättning, utbildning, inkomster, levnadsvillkor, fattigdom, ojämlikhet, socialt skydd, odeklarerat arbete och satelliträkenskaper för kompetens. [Ändr. 147] |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av aktuell och tillförlitlig statistik av hög kvalitet för att stödja den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kompetensutvecklingen i unionen, inbegripet,
  men inte uteslutande,
  statistik om arbetsmarknaden, sysselsättning, utbildning, inkomster, levnadsvillkor, fattigdom, ojämlikhet, socialt skydd, odeklarerat arbete och satelliträkenskaper för kompetens. [Ändr. 147]

| — | Tillhandahållande av statistik om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av statistik om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| — | Förbättrad statistik om migration, framför allt migranternas situation och integration samt de asylsökandes utbildningsbehov och kvalifikationsnivåer. |
| --- | --- |

—

Förbättrad statistik om migration, framför allt migranternas situation och integration samt de asylsökandes utbildningsbehov och kvalifikationsnivåer.

| — | Utveckling av moderna folk- och bostadsräkningsprogram och modern befolkningsstatistik för tiden efter 2021. |
| --- | --- |

—

Utveckling av moderna folk- och bostadsräkningsprogram och modern befolkningsstatistik för tiden efter 2021.

| — | Tillhandahållande av befolkningsframskrivningar och årliga uppdateringar av dem. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av befolkningsframskrivningar och årliga uppdateringar av dem.

Hållbar utveckling, naturresurser och miljön

| — | Övervakning av framstegen i riktning mot målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Övervakning av framstegen i riktning mot målen för hållbar utveckling.

| — | Vidareutveckling av statistik till stöd för energistrategin, den cirkulära ekonomin och plaststrategin. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckling av statistik till stöd för energistrategin, den cirkulära ekonomin och plaststrategin.

| — | Tillhandahållande av central miljöstatistik och centrala miljöindikatorer, bl.a. vad gäller avfall, vatten, den biologiska mångfalden, skogar, markanvändning och marktäckning samt klimatrelaterad statistik och miljöräkenskaper. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av central miljöstatistik och centrala miljöindikatorer, bl.a. vad gäller avfall, vatten, den biologiska mångfalden, skogar, markanvändning och marktäckning samt klimatrelaterad statistik och miljöräkenskaper.

| — | Tillhandahållande av statistik över gods- och passagerartransporter till stöd för unionens politikområden. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av statistik över gods- och passagerartransporter till stöd för unionens politikområden.

| — | Utveckling av ytterligare indikatorer för att övervaka intermodalitet och trafikomställning mot mer miljövänliga transportsätt. |
| --- | --- |

—

Utveckling av ytterligare indikatorer för att övervaka intermodalitet och trafikomställning mot mer miljövänliga transportsätt.

| — | Tillhandahållande av aktuella och relevanta data för den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och de politiska områden som hänger samman med miljö, säkra livsmedel och djurskydd. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av aktuella och relevanta data för den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och de politiska områden som hänger samman med miljö, säkra livsmedel och djurskydd.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| — | Tillhandahållande av aktuella och heltäckande statistiska indikatorer för regioner, inbegripet unionens yttersta randområden, städer och landsbygdsområden i syfte att övervaka och utvärdera hur effektiv den territoriella utvecklingspolitiken är och utvärdera sektorspolitikens territoriella effekt. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av aktuella och heltäckande statistiska indikatorer för regioner, inbegripet unionens yttersta randområden, städer och landsbygdsområden i syfte att övervaka och utvärdera hur effektiv den territoriella utvecklingspolitiken är och utvärdera sektorspolitikens territoriella effekt.

| — | Stöd till utveckling av indikatorer för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Utveckling av polis- och säkerhetsstatistik. |
| --- | --- |

—

Stöd till utveckling av indikatorer för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Utveckling av polis- och säkerhetsstatistik.

| — | Ökad användning av geospatiala data och systematisk integrering av geospatial informationshantering i statistikframställning. |
| --- | --- |

—

Ökad användning av geospatiala data och systematisk integrering av geospatial informationshantering i statistikframställning.

Bättre information om europeisk statistik och främjande av den som en trovärdig källa för att bekämpa desinformation på nätet

| — | Systematiskt främjande av europeisk statistik som en tillförlitlig beviskälla och hjälp till faktagranskare, forskare och offentliga myndigheter att använda den för att bekämpa desinformation på nätet. |
| --- | --- |

—

Systematiskt främjande av europeisk statistik som en tillförlitlig beviskälla och hjälp till faktagranskare, forskare och offentliga myndigheter att använda den för att bekämpa desinformation på nätet.

| — | Hjälp till användare att få tillgång till och förstå statistik, inbegripet genom att tillhandahålla attraktiva och interaktiva visualiseringar, mer skräddarsydda tjänster såsom uppgifter på begäran och självbetjäningsanalyser. |
| --- | --- |

—

Hjälp till användare att få tillgång till och förstå statistik, inbegripet genom att tillhandahålla attraktiva och interaktiva visualiseringar, mer skräddarsydda tjänster såsom uppgifter på begäran och självbetjäningsanalyser.

| — | Ytterligare utveckling och övervakning av kvalitetssäkringsramen för europeisk statistik, inbegripet genom expertgranskning av medlemsstaternas efterlevnad av riktlinjerna för europeisk statistik. |
| --- | --- |

—

Ytterligare utveckling och övervakning av kvalitetssäkringsramen för europeisk statistik, inbegripet genom expertgranskning av medlemsstaternas efterlevnad av riktlinjerna för europeisk statistik.

| — | Tillgång till mikrodata för forskningsändamål med respekt för de högsta standarderna för data och insynsskydd för statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Tillgång till mikrodata för forskningsändamål med respekt för de högsta standarderna för data och insynsskydd för statistiska uppgifter.

Datarevolutionens fördelar och tillförlitlig smart statistik

| — | Ökat utnyttjande av nya digitala datakällor och fastställande av grunderna för tillförlitlig smart statistik för att framställa ny statistik i nästan realtid med tillförlitliga algoritmer. |
| --- | --- |

—

Ökat utnyttjande av nya digitala datakällor och fastställande av grunderna för tillförlitlig smart statistik för att framställa ny statistik i nästan realtid med tillförlitliga algoritmer.

| — | Utveckling av nya metoder för att använda privata data genom att införa metoder för integritetsbevarande beräkning och säker flerpartsberäkning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av nya metoder för att använda privata data genom att införa metoder för integritetsbevarande beräkning och säker flerpartsberäkning.

| — | Främjande av spetsforskning och innovation inom offentlig statistik, inbegripet genom nätverk för samarbete och utbildningsprogram för europeisk statistik. |
| --- | --- |

—

Främjande av spetsforskning och innovation inom offentlig statistik, inbegripet genom nätverk för samarbete och utbildningsprogram för europeisk statistik.

Utvidgat partnerskap och statistiskt samarbete

| — | Stärkning av partnerskapet inom det europeiska statistiksystemet och av samarbetet med Europeiska centralbankssystemet. |
| --- | --- |

—

Stärkning av partnerskapet inom det europeiska statistiksystemet och av samarbetet med Europeiska centralbankssystemet.

| — | Främjande av partnerskap med offentliga och privata datainnehavare och tekniksektorn för att underlätta tillgång till data för statistikändamål, integration av data från flera källor och användning av den senaste tekniken. |
| --- | --- |

—

Främjande av partnerskap med offentliga och privata datainnehavare och tekniksektorn för att underlätta tillgång till data för statistikändamål, integration av data från flera källor och användning av den senaste tekniken.

| — | Förbättring av samarbetet med forskarsamfundet och den akademiska världen, framför allt vad gäller användningen av nya datakällor, dataanalys och främjande av statistikkunskap. |
| --- | --- |

—

Förbättring av samarbetet med forskarsamfundet och den akademiska världen, framför allt vad gäller användningen av nya datakällor, dataanalys och främjande av statistikkunskap.

| — | Samarbete med internationella organisationer och tredjeländer för att förbättra den allmänna officiella statistiken. |
| --- | --- |

—

Samarbete med internationella organisationer och tredjeländer för att förbättra den allmänna officiella statistiken.

BILAGA III

Förteckning över djursjukdomar och zoonoser

| (1) | Afrikansk hästpest |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk hästpest

| (2) | Afrikansk svinpest |
| --- | --- |

(2)

Afrikansk svinpest

| (3) | Mjältbrand |
| --- | --- |

(3)

Mjältbrand

| (4) | Aviär influensa (högpatogen) |
| --- | --- |

(4)

Aviär influensa (högpatogen)

| (5) | Aviär influensa (lågpatogen) |
| --- | --- |

(5)

Aviär influensa (lågpatogen)

| (6) | Campylobacterios |
| --- | --- |

(6)

Campylobacterios

| (7) | Klassisk svinpest |
| --- | --- |

(7)

Klassisk svinpest

| (8) | Mul- och klövsjuka |
| --- | --- |

(8)

Mul- och klövsjuka

| (9) | Elakartad lungsjuka hos getter |
| --- | --- |

(9)

Elakartad lungsjuka hos getter

| (10) | Rots |
| --- | --- |

(10)

Rots

| (11) | Infektion orsakad av blåtungevirus (serotyperna 1–24) |
| --- | --- |

(11)

Infektion orsakad av blåtungevirus (serotyperna 1–24)

| (12) | Infektion orsakad av

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  och

  B. suis |
| --- | --- |

(12)

Infektion orsakad av

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  och

  B. suis

| (13) | Infektion orsakad av EHD-virus |
| --- | --- |

(13)

Infektion orsakad av EHD-virus

| (14) | Infektion orsakad av lumpy skin disease-virus |
| --- | --- |

(14)

Infektion orsakad av lumpy skin disease-virus

| (15) | Infektion orsakad av

  Mycoplasma mycoides

  subsp. mycoides SC (elakartad lungsjuka hos nötkreatur) |
| --- | --- |

(15)

Infektion orsakad av

  Mycoplasma mycoides

  subsp. mycoides SC (elakartad lungsjuka hos nötkreatur)

| (16) | Infektion orsakad av

  Mycobacterium tuberculosis

  -komplexet (

  M. bovis
  ,
  M. caprae

  och

  M. tuberculosis
  ) |
| --- | --- |

(16)

Infektion orsakad av

  Mycobacterium tuberculosis

  -komplexet (

  M. bovis
  ,
  M. caprae

  och

  M. tuberculosis
  )

| (17) | Infektion orsakad av Newcastlesjukevirus |
| --- | --- |

(17)

Infektion orsakad av Newcastlesjukevirus

| (18) | Infektion orsakad av peste des petits ruminants–virus |
| --- | --- |

(18)

Infektion orsakad av peste des petits ruminants–virus

| (19) | Infektion orsakad av rabiesvirus |
| --- | --- |

(19)

Infektion orsakad av rabiesvirus

| (20) | Infektion orsakad av Rift Valley-febervirus |
| --- | --- |

(20)

Infektion orsakad av Rift Valley-febervirus

| (21) | Infektion orsakad av boskapspestvirus |
| --- | --- |

(21)

Infektion orsakad av boskapspestvirus

| (22) | Infektion orsakad av zoonotisk

  Salmonella

  -serovarer |
| --- | --- |

(22)

Infektion orsakad av zoonotisk

  Salmonella

  -serovarer

| (23) | Angrepp av

  Echinococcus

  spp. |
| --- | --- |

(23)

Angrepp av

  Echinococcus

  spp.

| (24) | Listerios |
| --- | --- |

(24)

Listerios

| (25) | Får- och getkoppor |
| --- | --- |

(25)

Får- och getkoppor

| (26) | Transmissibla spongiforma encefalopatier |
| --- | --- |

(26)

Transmissibla spongiforma encefalopatier

| (27) | Trikinos |
| --- | --- |

(27)

Trikinos

| (28) | Venezuelansk hästencefalomyelit |
| --- | --- |

(28)

Venezuelansk hästencefalomyelit

| (29) | Verotoxinproducerande E. coli |
| --- | --- |

(29)

Verotoxinproducerande E. coli

Förteckningen över djursjukdomar och zoonoser omfattar

| a) | den förteckning över sjukdomar som fastställts i enlighet med del I kapitel 2 i förordning (EU) 2016/429, |
| --- | --- |

a)

den förteckning över sjukdomar som fastställts i enlighet med del I kapitel 2 i förordning (EU) 2016/429,

| b) | salmonella, zoonoser och zoonotiska smittämnen som omfattas av förordning (EG) nr 2160/2003 och direktiv 2003/99/EG
   (1), |
| --- | --- |

b)

salmonella, zoonoser och zoonotiska smittämnen som omfattas av förordning (EG) nr 2160/2003 och direktiv 2003/99/EG
   (1),

| c) | transmissibla spongiforma encefalopatier. [Ändr. 148] |
| --- | --- |

c)

transmissibla spongiforma encefalopatier. [Ändr. 148]

---

(1)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (EUT L 325, 12.12.2003, s. 31).

BILAGA IV

INDIKATORER

| Mål | Indikator |
| --- | --- |
| Mål i artikel 3.2 a



  3. a i | 1 – | Antal nya klagomål och fall av icke-efterlevnad på området för fri rörlighet för varor och tjänster samt Unionens lagstiftning om offentlig upphandling. |

Mål

Indikator

Mål i artikel 3.2 a

3. a i

1 –

Antal nya klagomål och fall av icke-efterlevnad på området för fri rörlighet för varor och tjänster samt Unionens lagstiftning om offentlig upphandling.

| 2 – | Restriktionsindex för tjänstehandeln. |
| --- | --- |

2 –

Restriktionsindex för tjänstehandeln.

| 3 – | Antal besök på portalen Ditt Europa. |
| --- | --- |

3 –

Antal besök på portalen Ditt Europa.

| 4 – | Antal kampanjer för gemensam marknadskontroll. |
| --- | --- |

4 –

Mål i artikel 3.2 a ii

| 1 – | Antal nya klagomål och fall av icke-efterlevnad på området för fri rörlighet för varor och tjänster samt försäljning på nätet. |
| --- | --- |

1 –

| 2 – | Antal kampanjer för gemensam marknadskontroll och produktsäkerhet. |
| --- | --- |

2 –

Mål i artikel 3.2 b

| 1 – | Antal små och medelstora företag som får stöd
  från programmet och nätverket
  . |
| --- | --- |

1 –

Antal små och medelstora företag som får stöd
  från programmet och nätverket
  .

| 2 – | Antal företag som får stöd som slutit affärspartnerskap. |
| --- | --- |

2 –

Antal företag som får stöd som slutit affärspartnerskap.

| 2a – | Antal företagare som deltar i mentors- och utbytesprogram. |
| --- | --- |

2a –

| 2b – | Tidsbesparingar och kostnadsminskningar vid start av små eller medelstora företag. |
| --- | --- |

2b –

| 2c – | Antal skapade företagsnätverk jämfört med referensvärdena. |
| --- | --- |

2c –

| 2d – | Antal medlemsstater som använder test för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2d –

| 2e – | Märkbar ökning av antalet medlemsstater med en enda kontaktpunkt för nystartade företag. |
| --- | --- |

2e –

| 2f – | Ökning av andelen små och medelstora företag som exporterar, och ökning av andelen små och medelstora företag som exporterar utanför unionen jämfört med referensvärdena. |
| --- | --- |

2f –

| 2 g – | Märkbar ökning av antalet medlemsstater som genomför entreprenörskapsfrämjande åtgärder med inriktning på potentiella, unga, nya och kvinnliga företagare samt vissa andra målgrupper jämfört med referensvärdena. |
| --- | --- |

2 g –

| 2h – | Ökning av andelen unionsmedborgare som skulle vilja vara egenföretagare jämfört med referensvärdena. |
| --- | --- |

2h –

| 2i – | Små och medelstora företags resultat i fråga om hållbarhet, vilket kan mätas bland annat genom en ökning av andelen små och medelstora företag i unionen som utvecklar hållbar blå ekonomi och miljövänliga produkter

   (1 a)

  och tjänster samt genom deras förbättrade resultat i fråga om resurseffektivitet (vilket kan inbegripa energi, material eller vatten, återvinning etc.) jämfört med referensvärdena. |
| --- | --- |

2i –

* alla indikatorer
  s
  ka jämföras med den aktuella situationen 2018.

Mål i artikel 3.2 c

i)

ii)

| 1 – | Antal europeiska standarder som medlemsstaterna infört som nationella standarder i förhållande till det totala antalet aktiva europeiska standarder. |
| --- | --- |

1 –

Antal europeiska standarder som medlemsstaterna infört som nationella standarder i förhållande till det totala antalet aktiva europeiska standarder.

| 2 – | Procentandel internationell finansiell rapportering och revisionsstandarder som unionen stöder. |
| --- | --- |

2 –

Procentandel internationell finansiell rapportering och revisionsstandarder som unionen stöder.

Mål i artikel 3.2 d

i)

ii)

| 1 – | Index för konsumentvillkor. |
| --- | --- |

1 –

Index för konsumentvillkor.

| 2 – | Antal ståndpunktsdokument och svar från stödmottagare vid offentliga samråd om finansiella tjänster. |
| --- | --- |

2 –

Antal ståndpunktsdokument och svar från stödmottagare vid offentliga samråd om finansiella tjänster.

Mål i artikel 3.2 e

| 1 – | Antal framgångsrikt genomförda nationella veterinära och fytosanitära program. |
| --- | --- |

1 –

Antal framgångsrikt genomförda nationella veterinära och fytosanitära program.

| 2 – | Antal nödsituationer som orsakats av skadegörare och som lösts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | Antal nödsituationer som orsakats av sjukdomar och som lösts på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

3 –

Mål i artikel 3.2 f

| 1- | Effekt av statistik som offentliggjorts på nätet: antal hänvisningar på nätet och positiva/negativa yttranden. |
| --- | --- |

1-

Effekt av statistik som offentliggjorts på nätet: antal hänvisningar på nätet och positiva/negativa yttranden.

[Ändr. 149]

---

(1 a)  
  Den avgörande funktionen hos miljövänliga produkter och tjänster är att de minskar miljörisker och minimerar föroreningar och resurser. Produkter med miljöegenskaper (ekodesignade, miljömärkta, ekologiskt producerade och med en betydande andel återvunnet material) ingår också. Källa: Flash Eurobarometer 342 om små och medelstora företag, resurseffektivitet och gröna marknader.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/295 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/295

---

P8_TA(2019)0074

Mervärdesskatt: Det slutgiltiga systemet för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 februari 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller införandet av de detaljerade tekniska bestämmelserna för driften av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 449/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0329), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0329),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0317/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0317/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0028/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0028/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | När rådet 1967 antog det gemensamma systemet för mervärdesskatt (moms) genom rådets direktiv 62/227/EEG (1) och 67/228/EEG (2) gjordes ett åtagande om att inrätta ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna som fungerar på ett liknande sätt som det skulle fungera inom en enda medlemsstat. Eftersom de politiska och tekniska förhållandena inte var mogna för ett sådant system när de fiskala gränserna mellan medlemsstaterna avskaffades i slutet av 1992, antogs övergångsordningen för mervärdesskatt. Rådets direktiv 2006/112/EG (3), som för närvarande är i kraft, föreskriver att dessa övergångsbestämmelser måste ersättas av slutgiltiga bestämmelser som i princip grundar sig på beskattningen i den medlemsstat där leveransen av varor eller tillhandahållandet av tjänster har sitt ursprung. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

När rådet 1967 antog det gemensamma systemet för mervärdesskatt (moms) genom rådets direktiv 62/227/EEG (1) och 67/228/EEG (2) gjordes ett åtagande om att inrätta ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna som fungerar på ett liknande sätt som det skulle fungera inom en enda medlemsstat. Eftersom de politiska och tekniska förhållandena inte var mogna för ett sådant system när de fiskala gränserna mellan medlemsstaterna avskaffades i slutet av 1992, antogs övergångsordningen för mervärdesskatt. Rådets direktiv 2006/112/EG (3), som för närvarande är i kraft, föreskriver att dessa övergångsbestämmelser måste ersättas av slutgiltiga bestämmelser som i princip grundar sig på beskattningen i den medlemsstat där leveransen av varor eller tillhandahållandet av tjänster har sitt ursprung.

| (1) | När rådet 1967 antog det gemensamma systemet för mervärdesskatt (moms) genom rådets direktiv 67/227/EEG (1) och 67/228/EEG (2) gjordes ett åtagande om att inrätta ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna som fungerar på ett liknande sätt som det skulle fungera inom en enda medlemsstat. Eftersom de politiska och tekniska förhållandena inte var mogna för ett sådant system när de fiskala gränserna mellan medlemsstaterna avskaffades i slutet av 1992, antogs övergångsordningen för mervärdesskatt. Rådets direktiv 2006/112/EG (3), som för närvarande är i kraft, föreskriver att dessa övergångsbestämmelser måste ersättas av slutgiltiga bestämmelser som i princip grundar sig på beskattningen i den medlemsstat där leveransen av varor eller tillhandahållandet av tjänster har sitt ursprung.
  Dessa övergångsregler har emellertid nu funnits i flera årtionden, vilket har resulterat i ett komplext övergångssystem för mervärdesskatt som är sårbart för gränsöverskridande momsbedrägerier inom unionen. Dessa övergångsregler lider av flera brister som leder till att mervärdesskattesystemet varken är helt effektivt eller förenligt med de krav som en verklig inre marknad ställer. Sårbarheterna hos övergångssystemet för mervärdesskatt blev uppenbara redan några år efter dess införande. Sedan dess har det vidtagits flera lagstiftningsåtgärder (förbättrat administrativt samarbete, kortare tidsfrister för sammanställningar, sektorsvis omvänd betalningsskyldighet) och icke-lagstiftningsåtgärder. Den senaste tidens studier av mervärdesskattegapet visar dock att den icke uppburna mervärdesskatten fortfarande uppgår till enorma belopp. Detta är det första lagstiftningsförslag sedan införandet av de aktuella mervärdesskattereglerna år 1992 som syftar till att ta itu med gränsöverskridande bedrägerier i grunden. I sitt meddelande av den 28 oktober 2015 Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag, identifierade kommissionen komplexiteten hos de nuvarande bestämmelserna om mervärdesskatt som ett av de största hindren för förverkligandet av den inre marknaden. Samtidigt har mervärdesskattegapet, definierat som skillnaden mellan den mervärdesskatt som faktiskt inkasseras och det teoretiska belopp som förväntas samlas in, ökat och uppgick till 151,5  miljarder EUR i EU-28 2015. Detta visar att det behövs en snabb och omfattande reform av mervärdesskattesystemet i riktning mot ett slutgiltigt mervärdesskattesystem, för att underlätta och förenkla den gränsöverskridande handeln inom unionen och göra systemet mer bedrägerisäkert. |
| --- | --- |

(1)

När rådet 1967 antog det gemensamma systemet för mervärdesskatt (moms) genom rådets direktiv 67/227/EEG (1) och 67/228/EEG (2) gjordes ett åtagande om att inrätta ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna som fungerar på ett liknande sätt som det skulle fungera inom en enda medlemsstat. Eftersom de politiska och tekniska förhållandena inte var mogna för ett sådant system när de fiskala gränserna mellan medlemsstaterna avskaffades i slutet av 1992, antogs övergångsordningen för mervärdesskatt. Rådets direktiv 2006/112/EG (3), som för närvarande är i kraft, föreskriver att dessa övergångsbestämmelser måste ersättas av slutgiltiga bestämmelser som i princip grundar sig på beskattningen i den medlemsstat där leveransen av varor eller tillhandahållandet av tjänster har sitt ursprung.
  Dessa övergångsregler har emellertid nu funnits i flera årtionden, vilket har resulterat i ett komplext övergångssystem för mervärdesskatt som är sårbart för gränsöverskridande momsbedrägerier inom unionen. Dessa övergångsregler lider av flera brister som leder till att mervärdesskattesystemet varken är helt effektivt eller förenligt med de krav som en verklig inre marknad ställer. Sårbarheterna hos övergångssystemet för mervärdesskatt blev uppenbara redan några år efter dess införande. Sedan dess har det vidtagits flera lagstiftningsåtgärder (förbättrat administrativt samarbete, kortare tidsfrister för sammanställningar, sektorsvis omvänd betalningsskyldighet) och icke-lagstiftningsåtgärder. Den senaste tidens studier av mervärdesskattegapet visar dock att den icke uppburna mervärdesskatten fortfarande uppgår till enorma belopp. Detta är det första lagstiftningsförslag sedan införandet av de aktuella mervärdesskattereglerna år 1992 som syftar till att ta itu med gränsöverskridande bedrägerier i grunden. I sitt meddelande av den 28 oktober 2015 Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag, identifierade kommissionen komplexiteten hos de nuvarande bestämmelserna om mervärdesskatt som ett av de största hindren för förverkligandet av den inre marknaden. Samtidigt har mervärdesskattegapet, definierat som skillnaden mellan den mervärdesskatt som faktiskt inkasseras och det teoretiska belopp som förväntas samlas in, ökat och uppgick till 151,5  miljarder EUR i EU-28 2015. Detta visar att det behövs en snabb och omfattande reform av mervärdesskattesystemet i riktning mot ett slutgiltigt mervärdesskattesystem, för att underlätta och förenkla den gränsöverskridande handeln inom unionen och göra systemet mer bedrägerisäkert.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Tidigare påpekade alltid kommissionen, med stöd av Europaparlamentet, att ett mervärdesskattesystem baserat på beskattning i ursprungsmedlemsstaten var rätt svar för att göra unionens mervärdesskattesystem mer bedrägerisäkert, och mest förenligt med en korrekt fungerande inre marknad. Det aktuella initiativet baseras dock på den av medlemsstaterna föredragna metoden med beskattning i destinationsmedlemsstaten, i syfte att tillåta en viss flexibilitet i medlemsstaternas fastställande av mervärdesskattesatser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Tidigare påpekade alltid kommissionen, med stöd av Europaparlamentet, att ett mervärdesskattesystem baserat på beskattning i ursprungsmedlemsstaten var rätt svar för att göra unionens mervärdesskattesystem mer bedrägerisäkert, och mest förenligt med en korrekt fungerande inre marknad. Det aktuella initiativet baseras dock på den av medlemsstaterna föredragna metoden med beskattning i destinationsmedlemsstaten, i syfte att tillåta en viss flexibilitet i medlemsstaternas fastställande av mervärdesskattesatser.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Rådet har, med stöd av Europaparlamentet (1) och Ekonomiska och sociala kommittén (2), bekräftat att ett ursprungsbaserat system inte kunde uppnås och uppmanade kommissionen att fortsätta med ett fördjupat tekniskt arbete och en bred dialog med medlemsstaterna för att i detalj utreda olika tänkbara sätt att genomföra destinationsprincipen (3). |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Rådet har, med stöd av Europaparlamentet (1) och Ekonomiska och sociala kommittén (2), bekräftat att ett ursprungsbaserat system inte kunde uppnås och uppmanade kommissionen att fortsätta med ett fördjupat tekniskt arbete och en bred dialog med medlemsstaterna för att i detalj utreda olika tänkbara sätt att genomföra destinationsprincipen (3).

| (2) | Rådet har, med stöd av Europaparlamentet (1) och Ekonomiska och sociala kommittén (2), bekräftat att ett ursprungsbaserat system inte kunde uppnås och uppmanade kommissionen att fortsätta med ett fördjupat tekniskt arbete och en bred dialog med medlemsstaterna för att i detalj utreda olika tänkbara sätt att genomföra destinationsprincipen (3)

  , i syfte att säkerställa att tillhandahållandet av varor från en medlemsstat till en annan beskattas som om de tillhandahölls och förvärvades inom en medlemsstat
  .
  Inrättandet av ett gemensamt mervärdesskatteområde i unionen är avgörande för att sänka efterlevnadskostnaderna för företagen, särskilt små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet, minska risken för gränsöverskridande momsbedrägerier och förenkla momsrelaterade förfaranden. Ett slutgiltigt mervärdesskattesystem kommer att stärka den inre marknaden och skapa bättre affärsvillkor för gränsöverskridande handel. Det bör ta hänsyn till de förändringar som är nödvändiga på grund av teknisk utveckling och digitalisering. Detta direktiv fastställer de tekniska åtgärderna för genomförandet av de så kallade hörnstenarna, som kommissionen fastställt i sitt förslag av den 18 januari 2018

   (3a)

  . Medlemsstaterna bör därför fatta beslut om de nämnda hörnstenarna, för att snabbt framskrida med genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har, med stöd av Europaparlamentet (1) och Ekonomiska och sociala kommittén (2), bekräftat att ett ursprungsbaserat system inte kunde uppnås och uppmanade kommissionen att fortsätta med ett fördjupat tekniskt arbete och en bred dialog med medlemsstaterna för att i detalj utreda olika tänkbara sätt att genomföra destinationsprincipen (3)

  , i syfte att säkerställa att tillhandahållandet av varor från en medlemsstat till en annan beskattas som om de tillhandahölls och förvärvades inom en medlemsstat
  .
  Inrättandet av ett gemensamt mervärdesskatteområde i unionen är avgörande för att sänka efterlevnadskostnaderna för företagen, särskilt små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet, minska risken för gränsöverskridande momsbedrägerier och förenkla momsrelaterade förfaranden. Ett slutgiltigt mervärdesskattesystem kommer att stärka den inre marknaden och skapa bättre affärsvillkor för gränsöverskridande handel. Det bör ta hänsyn till de förändringar som är nödvändiga på grund av teknisk utveckling och digitalisering. Detta direktiv fastställer de tekniska åtgärderna för genomförandet av de så kallade hörnstenarna, som kommissionen fastställt i sitt förslag av den 18 januari 2018

   (3a)

  . Medlemsstaterna bör därför fatta beslut om de nämnda hörnstenarna, för att snabbt framskrida med genomförandet av detta direktiv.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Kommissionen anger i sin handlingsplan för mervärdesskatt (1) de ändringar av mervärdesskattesystemet som krävs för att utveckla ett sådant destinationsbaserat system för unionsintern handel med hjälp av beskattningen av gränsöverskridande leveranser. Rådet bekräftade därefter slutsatserna i handlingsplanen och konstaterade bland att annat att det anser att principen om beskattning i ursprungsmedlemsstaten som planeras för det slutgiltiga mervärdesskattesystemet bör ersättas av principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten (2). |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Kommissionen anger i sin handlingsplan för mervärdesskatt (1) de ändringar av mervärdesskattesystemet som krävs för att utveckla ett sådant destinationsbaserat system för unionsintern handel med hjälp av beskattningen av gränsöverskridande leveranser. Rådet bekräftade därefter slutsatserna i handlingsplanen och konstaterade bland att annat att det anser att principen om beskattning i ursprungsmedlemsstaten som planeras för det slutgiltiga mervärdesskattesystemet bör ersättas av principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten (2).

| (3) | Kommissionen anger i sin handlingsplan för mervärdesskatt (1) de ändringar av mervärdesskattesystemet som krävs för att utveckla ett sådant destinationsbaserat system för unionsintern handel med hjälp av beskattningen av gränsöverskridande leveranser. Rådet bekräftade därefter slutsatserna i handlingsplanen och konstaterade bland att annat att det anser att principen om beskattning i ursprungsmedlemsstaten som planeras för det slutgiltiga mervärdesskattesystemet bör ersättas av principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten (2).
  Denna ändring bör bidra till att minska mervärdesskatterelaterade gränsöverskridande bedrägerier med uppskattningsvis 50 miljarder EUR årligen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen anger i sin handlingsplan för mervärdesskatt (1) de ändringar av mervärdesskattesystemet som krävs för att utveckla ett sådant destinationsbaserat system för unionsintern handel med hjälp av beskattningen av gränsöverskridande leveranser. Rådet bekräftade därefter slutsatserna i handlingsplanen och konstaterade bland att annat att det anser att principen om beskattning i ursprungsmedlemsstaten som planeras för det slutgiltiga mervärdesskattesystemet bör ersättas av principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten (2).
  Denna ändring bör bidra till att minska mervärdesskatterelaterade gränsöverskridande bedrägerier med uppskattningsvis 50 miljarder EUR årligen.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att säkra ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna bör kommissionen garantera systemets transparens, särskilt genom det obligatoriska offentliggörandet på årsbasis av bedrägerier som begåtts i varje medlemsstat. Transparensen är även viktig för att förstå bedrägeriernas omfattning, öka allmänhetens medvetenhet och sätta press på medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att säkra ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna bör kommissionen garantera systemets transparens, särskilt genom det obligatoriska offentliggörandet på årsbasis av bedrägerier som begåtts i varje medlemsstat. Transparensen är även viktig för att förstå bedrägeriernas omfattning, öka allmänhetens medvetenhet och sätta press på medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas Europaparlamentets ståndpunkter som antagits i dess lagstiftningsresolutioner av den 3 oktober 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG för harmonisering och förenkling av vissa regler i mervärdesskattesystemet och om införande av ett slutgiltigt system för beskattning av handel mellan medlemsstaterna (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) och om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) och i dess lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)). |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas Europaparlamentets ståndpunkter som antagits i dess lagstiftningsresolutioner av den 3 oktober 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG för harmonisering och förenkling av vissa regler i mervärdesskattesystemet och om införande av ett slutgiltigt system för beskattning av handel mellan medlemsstaterna (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) och om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) och i dess lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)).

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Den allmänna regeln för leveranser av varor, även unionsinterna leveranser av varor, och för tillhandahållanden av tjänster bör vara att leverantören är betalningsskyldig för mervärdesskatten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Den allmänna regeln för leveranser av varor, även unionsinterna leveranser av varor, och för tillhandahållanden av tjänster bör vara att leverantören är betalningsskyldig för mervärdesskatten.

| (13) | Den allmänna regeln för leveranser av varor, även unionsinterna leveranser av varor, och för tillhandahållanden av tjänster bör vara att leverantören är betalningsskyldig för mervärdesskatten.
  Dessa nya principer kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att bättre bekämpa mervärdesskattebedrägerier, i synnerhet gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag, vilket beräknas uppgå till minst 50 miljarder EUR per år. |
| --- | --- |

(13)

Den allmänna regeln för leveranser av varor, även unionsinterna leveranser av varor, och för tillhandahållanden av tjänster bör vara att leverantören är betalningsskyldig för mervärdesskatten.
  Dessa nya principer kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att bättre bekämpa mervärdesskattebedrägerier, i synnerhet gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag, vilket beräknas uppgå till minst 50 miljarder EUR per år.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Strikta kriterier, som alla medlemsstater tillämpar på ett harmoniserat sätt, behöver införas för att fastställa vilka företag som kan inneha status som certifierad beskattningsbar person. Det bör införas gemensamma regler och bestämmelser som leder till böter och andra påföljder för dem som inte följer dessa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Strikta kriterier, som alla medlemsstater tillämpar på ett harmoniserat sätt, behöver införas för att fastställa vilka företag som kan inneha status som certifierad beskattningsbar person. Det bör införas gemensamma regler och bestämmelser som leder till böter och andra påföljder för dem som inte följer dessa.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Kommissionen bör ha ansvaret för att lägga fram ytterligare riktlinjer och kontrollera att medlemsstaterna tillämpar dessa harmoniserade kriterier korrekt i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

Kommissionen bör ha ansvaret för att lägga fram ytterligare riktlinjer och kontrollera att medlemsstaterna tillämpar dessa harmoniserade kriterier korrekt i hela unionen.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Bestämmelserna om tillfällig tillämpning av metoden för omvänd skattskyldighet för lös egendom bör ses över i syfte att säkerställa deras samstämmighet med införandet av de nya bestämmelserna om den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt på unionsinterna leveranser av varor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Bestämmelserna om tillfällig tillämpning av metoden för omvänd skattskyldighet för lös egendom bör ses över i syfte att säkerställa deras samstämmighet med införandet av de nya bestämmelserna om den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt på unionsinterna leveranser av varor.

| (15) | Bestämmelserna om tillfällig tillämpning av metoden för omvänd skattskyldighet för lös egendom bör ses över i syfte att säkerställa deras samstämmighet med införandet av de nya bestämmelserna om den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt på unionsinterna leveranser av varor.
  Genomförandet av detta direktiv skulle kunna medföra att den tillfälliga tillämpningen av omvänd betalningsskyldighet inte längre krävs. Kommissionen bör därför i ett senare skede analysera behovet av att upphäva förslaget om en tillfällig tillämpning av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet. |
| --- | --- |

(15)

Bestämmelserna om tillfällig tillämpning av metoden för omvänd skattskyldighet för lös egendom bör ses över i syfte att säkerställa deras samstämmighet med införandet av de nya bestämmelserna om den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt på unionsinterna leveranser av varor.
  Genomförandet av detta direktiv skulle kunna medföra att den tillfälliga tillämpningen av omvänd betalningsskyldighet inte längre krävs. Kommissionen bör därför i ett senare skede analysera behovet av att upphäva förslaget om en tillfällig tillämpning av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | I syfte att säkerställa samstämmighet i de skyldigheter att rapportera mervärdesskatt som gäller för stora företag, bör frekvensen för inlämning av mervärdesskattedeklarationer enligt denna särskilda ordning ses över genom att lägga till att beskattningsbara personer som utnyttjar ordningen ska lämna in månatliga mervärdesskattedeklarationer enligt ordningen när deras årliga omsättning i unionen överstiger 2 500 000  EUR. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

I syfte att säkerställa samstämmighet i de skyldigheter att rapportera mervärdesskatt som gäller för stora företag, bör frekvensen för inlämning av mervärdesskattedeklarationer enligt denna särskilda ordning ses över genom att lägga till att beskattningsbara personer som utnyttjar ordningen ska lämna in månatliga mervärdesskattedeklarationer enligt ordningen när deras årliga omsättning i unionen överstiger 2 500 000  EUR.

| (23) | I syfte att säkerställa samstämmighet i de skyldigheter att rapportera mervärdesskatt som gäller för stora företag, bör frekvensen för inlämning av mervärdesskattedeklarationer enligt denna särskilda ordning ses över genom att lägga till att beskattningsbara personer som utnyttjar ordningen ska lämna in månatliga mervärdesskattedeklarationer enligt ordningen när deras årliga omsättning
  avseende mervärdesskatt
  i unionen överstiger 2 500 000  EUR. |
| --- | --- |

(23)

I syfte att säkerställa samstämmighet i de skyldigheter att rapportera mervärdesskatt som gäller för stora företag, bör frekvensen för inlämning av mervärdesskattedeklarationer enligt denna särskilda ordning ses över genom att lägga till att beskattningsbara personer som utnyttjar ordningen ska lämna in månatliga mervärdesskattedeklarationer enligt ordningen när deras årliga omsättning
  avseende mervärdesskatt
  i unionen överstiger 2 500 000  EUR.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | En hög grad av bristande efterlevnad ger inte bara ekonomiska förluster för beskattningsbara personer som uppfyller kraven utan hotar även skattesystemets sammanhållning och samstämmighet och skapar en generell känsla av orättvisa genom snedvridning av konkurrensen. Ett effektivt och begripligt system är avgörande för att generera offentliga intäkter och för egenansvar från både medborgares och företags sida. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

En hög grad av bristande efterlevnad ger inte bara ekonomiska förluster för beskattningsbara personer som uppfyller kraven utan hotar även skattesystemets sammanhållning och samstämmighet och skapar en generell känsla av orättvisa genom snedvridning av konkurrensen. Ett effektivt och begripligt system är avgörande för att generera offentliga intäkter och för egenansvar från både medborgares och företags sida.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Statistik visar att bedragare drar nytta av systemets svaghet och följer ekonomins utveckling samt den dynamiska efterfrågeökningen för vissa tillgångar. Det är därför nödvändigt att inrätta ett system som är tillräckligt dynamiskt för att hantera skadliga aktiviteter och minska graden av både avsiktligt bristande efterlevnad (bedrägeri) och oavsiktligt bristande efterlevnad. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Statistik visar att bedragare drar nytta av systemets svaghet och följer ekonomins utveckling samt den dynamiska efterfrågeökningen för vissa tillgångar. Det är därför nödvändigt att inrätta ett system som är tillräckligt dynamiskt för att hantera skadliga aktiviteter och minska graden av både avsiktligt bristande efterlevnad (bedrägeri) och oavsiktligt bristande efterlevnad.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 26b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | Med särskilt fokus på behoven hos de små och medelstora företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom unionen och för att underlätta handeln och öka rättssäkerheten på den inre marknaden bör kommissionen i samarbete med medlemsstaterna inrätta en omfattande och offentligt tillgänglig unionswebbportal med information till företag om mervärdesskatt. Denna flerspråkiga webbportal bör ge snabb, aktuell och korrekt tillgång till relevant information om genomförandet av systemet för mervärdesskatt i de olika medlemsstaterna, särskilt om de korrekta mervärdesskattesatserna för olika varor och tjänster i de olika medlemsstaterna samt villkoren för nollskattesatser. En sådan portal skulle också kunna bidra till att åtgärda det nuvarande mervärdesskattegapet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26b)

Med särskilt fokus på behoven hos de små och medelstora företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom unionen och för att underlätta handeln och öka rättssäkerheten på den inre marknaden bör kommissionen i samarbete med medlemsstaterna inrätta en omfattande och offentligt tillgänglig unionswebbportal med information till företag om mervärdesskatt. Denna flerspråkiga webbportal bör ge snabb, aktuell och korrekt tillgång till relevant information om genomförandet av systemet för mervärdesskatt i de olika medlemsstaterna, särskilt om de korrekta mervärdesskattesatserna för olika varor och tjänster i de olika medlemsstaterna samt villkoren för nollskattesatser. En sådan portal skulle också kunna bidra till att åtgärda det nuvarande mervärdesskattegapet.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 26c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26c) | Den gemensamma kontaktpunkten (One Stop Shop) är en central del i det nya destinationsbaserade systemet, utan vilket mervärdesskattesystemets komplexitet och den administrativa bördan skulle öka betydligt. För att säkerställa driftskompatibilitet, användarvänlighet och framtida bedrägerisäkring, bör gemensamma kontaktpunkter (One Stop Shops) för företag använda ett harmoniserat gränsöverskridande it-system som grundar sig på gemensamma standarder och som möjliggör automatisk hämtning och inmatning av uppgifter, exempelvis genom användning av enhetliga standardblanketter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26c)

Den gemensamma kontaktpunkten (One Stop Shop) är en central del i det nya destinationsbaserade systemet, utan vilket mervärdesskattesystemets komplexitet och den administrativa bördan skulle öka betydligt. För att säkerställa driftskompatibilitet, användarvänlighet och framtida bedrägerisäkring, bör gemensamma kontaktpunkter (One Stop Shops) för företag använda ett harmoniserat gränsöverskridande it-system som grundar sig på gemensamma standarder och som möjliggör automatisk hämtning och inmatning av uppgifter, exempelvis genom användning av enhetliga standardblanketter.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Till följd av införandet av unionsintern leverans av varor som ett nytt koncept är det lämpligt att ersätta termen ”gemenskapen” med ”unionen” för att säkerställa en uppdaterad och konsekvent användning av termen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Till följd av införandet av unionsintern leverans av varor som ett nytt koncept är det lämpligt att ersätta termen ”gemenskapen” med ”unionen” för att säkerställa en uppdaterad och konsekvent användning av termen.

| (28) | Till följd av införandet av unionsintern leverans av varor som ett nytt koncept är det lämpligt att ersätta termen ”gemenskapen” med ”unionen”
  i hela direktivet
  för att säkerställa en uppdaterad och konsekvent användning av termen. |
| --- | --- |

(28)

Till följd av införandet av unionsintern leverans av varor som ett nytt koncept är det lämpligt att ersätta termen ”gemenskapen” med ”unionen”
  i hela direktivet
  för att säkerställa en uppdaterad och konsekvent användning av termen.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Lagstiftningsåtgärder för att reformera mervärdesskattesystemet, bekämpa mervärdesskattebedrägeri och minska mervärdesskattegapet kan lyckas endast om medlemsstaternas skattemyndigheter har ett närmare samarbete i en anda av ömsesidig tillit och utbyter relevant information för uppgifternas utförande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Lagstiftningsåtgärder för att reformera mervärdesskattesystemet, bekämpa mervärdesskattebedrägeri och minska mervärdesskattegapet kan lyckas endast om medlemsstaternas skattemyndigheter har ett närmare samarbete i en anda av ömsesidig tillit och utbyter relevant information för uppgifternas utförande.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 8

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Artikel 8 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(4a)

Artikel 8

”Artikel 8

Om kommissionen finner att bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 inte längre har något berättigande, särskilt med avseende på konkurrensneutralitet eller egna medel, skall den lägga fram lämpliga förslag för rådet.

Om kommissionen finner att bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 inte längre har något berättigande, särskilt med avseende på konkurrensneutralitet eller egna medel, skall den lägga fram lämpliga förslag för
  Europaparlamentet och
  rådet.”

Ändring 19

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om sökanden är en beskattningsbar person som har beviljats status som godkänd ekonomisk verksamhetsutövare för tulländamål, ska kriterierna i punkt 2 anses vara uppfyllda. | Om sökanden är en beskattningsbar person som har beviljats status som godkänd ekonomisk verksamhetsutövare för tulländamål, ska kriterierna i punkt 2 anses vara uppfyllda
  vid tillämpningen av detta direktiv
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Om sökanden är en beskattningsbar person som har beviljats status som godkänd ekonomisk verksamhetsutövare för tulländamål, ska kriterierna i punkt 2 anses vara uppfyllda.

Om sökanden är en beskattningsbar person som har beviljats status som godkänd ekonomisk verksamhetsutövare för tulländamål, ska kriterierna i punkt 2 anses vara uppfyllda
  vid tillämpningen av detta direktiv
  .

Ändring 20

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Frånvaro av alla former av allvarliga brott i samband med sökandens ekonomiska verksamhet, exempelvis men inte uteslutande










  (i) | penningtvätt, |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Frånvaro av alla former av allvarliga brott i samband med sökandens ekonomiska verksamhet, exempelvis men inte uteslutande

(i)

penningtvätt,

| (ii) | skatteundandragande och skatteflykt, |
| --- | --- |

(ii)

skatteundandragande och skatteflykt,

| (iii) | missbruk av unionens fonder och program, |
| --- | --- |

(iii)

missbruk av unionens fonder och program,

| (iv) | konkurs- eller insolvensbedrägeri, |
| --- | --- |

(iv)

konkurs- eller insolvensbedrägeri,

| (v) | försäkringsbedrägeri eller annat ekonomiskt bedrägeri, |
| --- | --- |

(v)

försäkringsbedrägeri eller annat ekonomiskt bedrägeri,

| (vi) | mutor och/eller korruption, |
| --- | --- |

(vi)

mutor och/eller korruption,

| (vii) | it-brottslighet, |
| --- | --- |

(vii)

it-brottslighet,

| (viii) | deltagande i en kriminell organisation, |
| --- | --- |

(viii)

deltagande i en kriminell organisation,

| (ix) | brott på det konkurrensrättsliga området, |
| --- | --- |

(ix)

brott på det konkurrensrättsliga området,

| (x) | direkt eller indirekt inblandning i terroristverksamhet. |
| --- | --- |

(x)

direkt eller indirekt inblandning i terroristverksamhet.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bevis på att sökanden är ekonomiskt solvent,
  som
  ska anses ha bevisats om den sökande har en god ekonomisk ställning som innebär att han eller hon kan fullfölja sina åtaganden, med vederbörlig hänsyn tagen till särdragen hos den typ av affärsverksamhet som berörs eller genom garantier som lämnats av försäkringsföretag eller andra finansinstitut eller genom andra ekonomiskt tillförlitliga tredje parter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Bevis på att sökanden är ekonomiskt solvent,
  som
  ska anses ha bevisats om den sökande har en god ekonomisk ställning som innebär att han eller hon kan fullfölja sina åtaganden, med vederbörlig hänsyn tagen till särdragen hos den typ av affärsverksamhet som berörs eller genom garantier som lämnats av försäkringsföretag eller andra finansinstitut eller genom andra ekonomiskt tillförlitliga tredje parter.

| (c) | Bevis på att sökanden är ekonomiskt solvent
  sedan tre år tillbaka
  ,
  vilket
  ska anses ha bevisats om den sökande har en god ekonomisk ställning som innebär att han eller hon kan fullfölja sina åtaganden, med vederbörlig hänsyn tagen till särdragen hos den typ av affärsverksamhet som berörs eller genom garantier som lämnats av försäkringsföretag eller andra finansinstitut eller genom andra ekonomiskt tillförlitliga tredje parter.
  Sökanden måste ha ett bankkonto hos ett finansinstitut som är etablerat i unionen. |
| --- | --- |

(c)

Bevis på att sökanden är ekonomiskt solvent
  sedan tre år tillbaka
  ,
  vilket
  ska anses ha bevisats om den sökande har en god ekonomisk ställning som innebär att han eller hon kan fullfölja sina åtaganden, med vederbörlig hänsyn tagen till särdragen hos den typ av affärsverksamhet som berörs eller genom garantier som lämnats av försäkringsföretag eller andra finansinstitut eller genom andra ekonomiskt tillförlitliga tredje parter.
  Sökanden måste ha ett bankkonto hos ett finansinstitut som är etablerat i unionen.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  För att säkerställa en harmoniserad tolkning i fråga om beviljande av status som certifierad beskattningsbar person, ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ytterligare vägledning för medlemsstaterna för bedömning av dessa kriterier, med giltighet i hela unionen. Den första genomförandeakten ska antas senast en månad efter att detta direktiv har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  För att säkerställa en harmoniserad tolkning i fråga om beviljande av status som certifierad beskattningsbar person, ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ytterligare vägledning för medlemsstaterna för bedömning av dessa kriterier, med giltighet i hela unionen. Den första genomförandeakten ska antas senast en månad efter att detta direktiv har trätt i kraft.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  För att uppmuntra ansökningar om status som certifierad beskattningsbar person ska kommissionen införa ett skräddarsytt förfarande för små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  För att uppmuntra ansökningar om status som certifierad beskattningsbar person ska kommissionen införa ett skräddarsytt förfarande för små och medelstora företag.

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En beskattningsbar person som ansöker om status som certifierad beskattningsbar person ska tillhandahålla alla uppgifter som krävs av skattemyndigheterna för att de ska kunna fatta ett beslut. | En beskattningsbar person som ansöker om status som certifierad beskattningsbar person ska tillhandahålla alla
  relevanta
  uppgifter som krävs av skattemyndigheterna för att de ska kunna fatta ett beslut.
  Skattemyndigheterna ska behandla ansökan utan dröjsmål och bör vara föremål för harmoniserade kriterier mellan medlemsstaterna när det gäller tillhandahållandet av information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En beskattningsbar person som ansöker om status som certifierad beskattningsbar person ska tillhandahålla alla uppgifter som krävs av skattemyndigheterna för att de ska kunna fatta ett beslut.

En beskattningsbar person som ansöker om status som certifierad beskattningsbar person ska tillhandahålla alla
  relevanta
  uppgifter som krävs av skattemyndigheterna för att de ska kunna fatta ett beslut.
  Skattemyndigheterna ska behandla ansökan utan dröjsmål och bör vara föremål för harmoniserade kriterier mellan medlemsstaterna när det gäller tillhandahållandet av information.

relevanta

Skattemyndigheterna ska behandla ansökan utan dröjsmål och bör vara föremål för harmoniserade kriterier mellan medlemsstaterna när det gäller tillhandahållandet av information.

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  När status som certifierad beskattningsbar person beviljas ska denna information göras tillgänglig via systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES). Ändringar av denna status ska uppdateras i systemet utan dröjsmål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  När status som certifierad beskattningsbar person beviljas ska denna information göras tillgänglig via systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES). Ändringar av denna status ska uppdateras i systemet utan dröjsmål.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om ansökan avslås ska skattemyndigheten underrätta sökanden om grunderna till avslaget tillsammans med beslutet. Medlemsstaterna ska säkerställa att sökanden ges rätt att överklaga beslut om att avslå en ansökan. | 5.   Om ansökan avslås ska skattemyndigheten
  utan dröjsmål
  underrätta sökanden om grunderna till avslaget tillsammans med beslutet
  , där grunderna till avslag tydligt anges
  . Medlemsstaterna ska säkerställa att sökanden ges rätt att
  inom en rimlig tidsperiod
  överklaga beslut om att avslå en ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om ansökan avslås ska skattemyndigheten underrätta sökanden om grunderna till avslaget tillsammans med beslutet. Medlemsstaterna ska säkerställa att sökanden ges rätt att överklaga beslut om att avslå en ansökan.

5.   Om ansökan avslås ska skattemyndigheten
  utan dröjsmål
  underrätta sökanden om grunderna till avslaget tillsammans med beslutet
  , där grunderna till avslag tydligt anges
  . Medlemsstaterna ska säkerställa att sökanden ges rätt att
  inom en rimlig tidsperiod
  överklaga beslut om att avslå en ansökan.

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Där ansökan avslås ska beslutet samt skälen till avslaget meddelas skattemyndigheterna i andra medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Där ansökan avslås ska beslutet samt skälen till avslaget meddelas skattemyndigheterna i andra medlemsstater.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Den beskattningsbara person som har beviljats status som certifierad beskattningsbar person ska
  utan dröjsmål
  underrätta skattemyndigheterna om alla händelser som inträffar efter det att beslutet fattades och som kan påverka fortsättningen av denna status. Skattemyndigheten ska dra in skattestatusen om de kriterier som anges i punkt 2 inte längre är uppfyllda. | 6.   Den beskattningsbara person som har beviljats status som certifierad beskattningsbar person ska
  inom en månad
  underrätta skattemyndigheterna om alla händelser som inträffar efter det att beslutet fattades och som kan påverka fortsättningen av denna status. Skattemyndigheten ska dra in skattestatusen om de kriterier som anges i punkt 2 inte längre är uppfyllda.
  Skattemyndigheterna i de medlemsstater som har beviljat status som certifierad beskattningsbar person ska se över detta beslut, minst vartannat år, för att säkerställa att villkoren ännu är uppfyllda. Om den beskattningsbara personen har underlåtit att informera skattemyndigheterna om någon faktor som skulle kunna påverka statusen som certifierad beskattningsbar person såsom den anges i genomförandeakten eller avsiktligt har dolt någon sådan faktor, ska denne vara föremål för proportionerliga, effektiva och avskräckande sanktioner, inklusive förlust av statusen som certifierad beskattningsbar person. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Den beskattningsbara person som har beviljats status som certifierad beskattningsbar person ska
  utan dröjsmål
  underrätta skattemyndigheterna om alla händelser som inträffar efter det att beslutet fattades och som kan påverka fortsättningen av denna status. Skattemyndigheten ska dra in skattestatusen om de kriterier som anges i punkt 2 inte längre är uppfyllda.

6.   Den beskattningsbara person som har beviljats status som certifierad beskattningsbar person ska
  inom en månad
  underrätta skattemyndigheterna om alla händelser som inträffar efter det att beslutet fattades och som kan påverka fortsättningen av denna status. Skattemyndigheten ska dra in skattestatusen om de kriterier som anges i punkt 2 inte längre är uppfyllda.
  Skattemyndigheterna i de medlemsstater som har beviljat status som certifierad beskattningsbar person ska se över detta beslut, minst vartannat år, för att säkerställa att villkoren ännu är uppfyllda. Om den beskattningsbara personen har underlåtit att informera skattemyndigheterna om någon faktor som skulle kunna påverka statusen som certifierad beskattningsbar person såsom den anges i genomförandeakten eller avsiktligt har dolt någon sådan faktor, ska denne vara föremål för proportionerliga, effektiva och avskräckande sanktioner, inklusive förlust av statusen som certifierad beskattningsbar person.

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  En beskattningsbar person som har nekats status som certifierad beskattningsbar person eller som på eget initiativ har meddelat skattemyndigheten att han eller hon inte längre uppfyller de kriterier som anges i punkt 2, får tidigast sex månader från dagen för avslaget gällande denna status eller återkallandet av denna på nytt ansöka om status som certifierad beskattningsbar person, under förutsättning att alla relevanta villkor är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  En beskattningsbar person som har nekats status som certifierad beskattningsbar person eller som på eget initiativ har meddelat skattemyndigheten att han eller hon inte längre uppfyller de kriterier som anges i punkt 2, får tidigast sex månader från dagen för avslaget gällande denna status eller återkallandet av denna på nytt ansöka om status som certifierad beskattningsbar person, under förutsättning att alla relevanta villkor är uppfyllda.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Kommissionen ska anta relevanta riktlinjer för att säkerställa enhetliga standarder för övervakning av fortsatt behörighet för status som certifierad beskattningsbar person och återkallandet av skattestatusen inom och mellan medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  Kommissionen ska anta relevanta riktlinjer för att säkerställa enhetliga standarder för övervakning av fortsatt behörighet för status som certifierad beskattningsbar person och återkallandet av skattestatusen inom och mellan medlemsstater.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 6c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  Om den sökande har förvägrats status som godkänd ekonomisk aktör i enlighet med unionens tullkodex under de senaste tre åren ska den sökande inte beviljas status som certifierad beskattningsbar person. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6c.
     
  Om den sökande har förvägrats status som godkänd ekonomisk aktör i enlighet med unionens tullkodex under de senaste tre åren ska den sökande inte beviljas status som certifierad beskattningsbar person.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 13a – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Status som certifierad beskattningsbar person i en medlemsstat ska erkännas av skattemyndigheterna i alla medlemsstater.” | 7.   Status som certifierad beskattningsbar person i en medlemsstat ska erkännas av skattemyndigheterna i alla medlemsstater.
  Nationella mekanismer kommer att fortsatt gälla för interna mervärdesskattetvister mellan den skattskyldige och den nationella skattemyndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Status som certifierad beskattningsbar person i en medlemsstat ska erkännas av skattemyndigheterna i alla medlemsstater.”

7.   Status som certifierad beskattningsbar person i en medlemsstat ska erkännas av skattemyndigheterna i alla medlemsstater.
  Nationella mekanismer kommer att fortsatt gälla för interna mervärdesskattetvister mellan den skattskyldige och den nationella skattemyndigheten.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 56a (nytt)

Artikel 1 – led 56a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 145 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (56a) | I artikel 145 ska punkt 1 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(56a)

(56a)

I artikel 145 ska punkt 1 ersättas med följande:

1.   Kommissionen skall vid behov och så snart som möjligt lämna förslag till rådet i syfte att precisera tillämpningsområdet för undantagen i artiklarna 143 och 144 och anta närmare regler för deras genomförande.

”1.   Kommissionen skall vid behov och så snart som möjligt lämna förslag till
  Europaparlamentet och
  rådet i syfte att precisera tillämpningsområdet för undantagen i artiklarna 143 och 144 och anta närmare regler för deras genomförande.”

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 59a (nytt)

Artikel 1 – led 59a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 150 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (59a) | I artikel 150 ska punkt 1 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(59a)

(59a)

I artikel 150 ska punkt 1 ersättas med följande:

1.   Kommissionen skall vid behov och så snart som möjligt lämna förslag till rådet i syfte att precisera tillämpningsområdet för undantagen i artikel 148 och anta närmare regler för deras genomförande.

”1.   Kommissionen skall vid behov och så snart som möjligt lämna förslag till
  Europaparlamentet och
  rådet i syfte att precisera tillämpningsområdet för undantagen i artikel 148 och anta närmare regler för deras genomförande.”

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 68a (nytt)

Artikel 1 – led 68a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 166

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (68a) | Artikel 166 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(68a)

(68a)

Artikel 166 ska ersättas med följande:

Artikel 166

Artikel 166

Kommissionen skall vid behov och så snart som möjligt lämna förslag till rådet om gemensamma regler för tillämpning av mervärdesskatt på de transaktioner som avses i avsnitten 1 och 2.

”Kommissionen skall vid behov och så snart som möjligt lämna förslag till
  Europaparlamentet och
  rådet om gemensamma regler för tillämpning av mervärdesskatt på de transaktioner som avses i avsnitten 1 och 2.”

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 123a (nytt)

Artikel 1 – led 123a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 293 – punkt 1 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (123a) | I artikel 293.1 ska inledningen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(123a)

(123a)

I artikel 293.1 ska inledningen ersättas med följande:

Vart fjärde år från och med antagandet av detta direktiv skall kommissionen på grundval av uppgifter som inhämtats från medlemsstaterna lämna en rapport till rådet om tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel, när det är lämpligt och med beaktande av nödvändigheten av att på sikt uppnå överensstämmelse mellan de nationella lagstiftningarna, tillsammans med förslag rörande

”Vart fjärde år från och med antagandet av detta direktiv skall kommissionen på grundval av uppgifter som inhämtats från medlemsstaterna lämna en rapport till
  Europaparlamentet och
  rådet om tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel, när det är lämpligt och med beaktande av nödvändigheten av att på sikt uppnå överensstämmelse mellan de nationella lagstiftningarna, tillsammans med förslag rörande”

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 166a (nytt)

Artikel 1 – led 166a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 395 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (166a) | I artikel 395 ska punkt 3 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(166a)

(166a)

I artikel 395 ska punkt 3 ersättas med följande:

3.   Kommissionen skall inom tre månader efter översändandet av den underrättelse som avses i punkt 2 andra stycket för rådet lägga fram ett förslag till lämpliga åtgärder eller, om kommissionen har invändningar mot ansökan om avvikelse, ett meddelande där den redovisar sina invändningar.

”3.   Kommissionen skall inom tre månader efter översändandet av den underrättelse som avses i punkt 2 andra stycket för
  Europaparlamentet och
  rådet lägga fram ett förslag till lämpliga åtgärder eller, om kommissionen har invändningar mot ansökan om avvikelse, ett meddelande där den redovisar sina invändningar.”

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 166b (nytt)

Artikel 1 – led 166b (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 396 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (166b) | I artikel 396 ska punkt 3 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(166b)

(166b)

I artikel 396 ska punkt 3 ersättas med följande:

3.   Kommissionen skall inom tre månader efter översändandet av den underrättelse som avses i punkt 2 andra stycket för rådet lägga fram ett förslag till lämpliga åtgärder eller, om kommissionen har invändningar mot ansökan om avvikelse, ett meddelande där den redovisar sina invändningar.

”3.   Kommissionen skall inom tre månader efter översändandet av den underrättelse som avses i punkt 2 andra stycket för
  Europaparlamentet och
  rådet lägga fram ett förslag till lämpliga åtgärder eller, om kommissionen har invändningar mot ansökan om avvikelse, ett meddelande där den redovisar sina invändningar.”

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 169a (nytt)

Artikel 1 – led 169a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 404a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (169a) | Följande nya artikel ska införas efter artikel 404: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(169a)

(169a)

Följande nya artikel ska införas efter artikel 404:

”Artikel 404a

Inom fyra år från antagandet av rådets direktiv (EU) .../...

   (*1)
   (+)

  , ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram, på grundval av uppgifter som erhållits från medlemsstaterna, en rapport om genomförandet och tillämpningen av de nya bestämmelserna i detta direktiv, när det är lämpligt [och med beaktande av behovet av att på sikt uppnå överensstämmelse mellan de nationella lagstiftningarna], tillsammans med förslag.”

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 169b (nytt)

Artikel 1 – led 169b (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 404b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (169b) | Efter artikel 404a infogas följande nya artikel: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(169b)

(169b)

Efter artikel 404a infogas följande nya artikel:

”Artikel 404b

Inom två år från antagandet av rådets direktiv (EU) .../...

   (*2)
   (+)

  , ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om effektiviteten i utbytet av relevant information mellan medlemsstaternas skattemyndigheter, givet betydelsen av ömsesidig tillit för att ett slutgiltigt mervärdesskattesystem ska kunna fungera.”

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 173a (nytt)

Artikel 1 – led 173a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 411a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (173a) | Följande artikel ska införas som artikel 411a: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(173a)

(173a)

Följande artikel ska införas som artikel 411a:

”Artikel 411a

Senast den 1 juni 2020 ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna inrätta en omfattande, flerspråkig och offentligt tillgänglig EU-webbportal med information om mervärdesskatt där företag och konsumenter snabbt och effektivt kan få korrekt information om mervärdesskattesatser – särskilt om vilka varor och tjänster som omfattas av reducerade skattesatser eller undantag – och all relevant information om genomförandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet i de olika medlemsstaterna.

Som komplement till portalen ska en automatisk informationsmekanism inrättas. Denna mekanism ska säkerställa att skattebetalarna automatiskt meddelas om förändringar och uppdateringar av medlemsstaternas mervärdesskattesatser. Sådana automatiska meddelanden ska aktiveras innan ändringen börjar tillämpas och senast fem dagar efter det att beslutet har fattats.”

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a (ny)

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 34 och artikel 49a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a |
| | Ändring av förordning (EU) nr 904/2010 |
| | Förordning (EU) nr 904/2010 ska ändras på följande sätt: |
| | (1) | Artikel 34 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Artikel 1a

Artikel 1a

Ändring av förordning (EU) nr 904/2010

Ändring av förordning (EU) nr 904/2010

Förordning (EU) nr 904/2010 ska ändras på följande sätt:

Förordning (EU) nr 904/2010 ska ändras på följande sätt:

(1)

(1)

Artikel 34 ska ersättas med följande:

Artikel 34

| | ”Artikel 34 |
| --- | --- |

”Artikel 34

1.   
  Medlemsstaterna ska själva välja i vilka av Eurofiscs verksamhetsområden som de vill delta och får också besluta att avsluta sitt deltagande i något av dessa verksamhetsområden
  .

| | 1
  .
     
  Eurofisc ska få nödvändigt tekniskt och logistiskt stöd från kommissionen
  .
  Kommissionen ska ha tillgång till den information enligt artikel 1 som kan utbytas inom Eurofisc, under de omständigheter som anges i artikel 55.2. |
| --- | --- |

1
  .
     
  Eurofisc ska få nödvändigt tekniskt och logistiskt stöd från kommissionen
  .
  Kommissionen ska ha tillgång till den information enligt artikel 1 som kan utbytas inom Eurofisc, under de omständigheter som anges i artikel 55.2.

2.   
  De medlemsstater som har valt att delta i ett verksamhetsområde inom Eurofisc
  ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet av
  riktad
  information
  mellan samtliga deltagande medlemsstater
  .

| | 2.   
  Medlemsstaterna ska delta i verksamhetsområdena inom Eurofisc och
  ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet av information. |
| --- | --- |

2.   
  Medlemsstaterna ska delta i verksamhetsområdena inom Eurofisc och
  ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet av information.

3.   
  Informationsutbytet ska omfattas av sekretess i enlighet med artikel 55
  .

| | 3.   
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc får, på eget initiativ eller på begäran, vidarebefordra relevant information om de mest allvarliga gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerierna till Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  . |
| --- | --- |

3.   
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc får, på eget initiativ eller på begäran, vidarebefordra relevant information om de mest allvarliga gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerierna till Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  .

| | 3a.
     
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc får begära relevant information från Europol och Olaf. Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc ska göra den information som tas emot från Europol och Olaf tillgänglig för de andra deltagande sambandstjänstemännen för Eurofisc. Denna information ska utbytas på elektronisk väg”. |
| --- | --- |

3a.
     
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc får begära relevant information från Europol och Olaf. Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc ska göra den information som tas emot från Europol och Olaf tillgänglig för de andra deltagande sambandstjänstemännen för Eurofisc. Denna information ska utbytas på elektronisk väg”.

| (2) | Följande artikel ska införas som artikel 49a: |
| --- | --- |

(2)

(2)

Följande artikel ska införas som artikel 49a:

| | ”Artikel 49a




  Medlemsstaterna och kommissionen ska inrätta ett gemensamt system för insamling av statistik om momsbedrägerier inom gemenskapen samt oavsiktlig bristande efterlevnad och ska på årsbasis offentliggöra nationella uppskattningar av mervärdesskatteförluster på grund av dessa bedrägerier samt uppskattningar för unionen som helhet. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta de praktiska förfarandena för ett sådant statistiskt system. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.” |
| --- | --- |

”Artikel 49a

Medlemsstaterna och kommissionen ska inrätta ett gemensamt system för insamling av statistik om momsbedrägerier inom gemenskapen samt oavsiktlig bristande efterlevnad och ska på årsbasis offentliggöra nationella uppskattningar av mervärdesskatteförluster på grund av dessa bedrägerier samt uppskattningar för unionen som helhet. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta de praktiska förfarandena för ett sådant statistiskt system. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.”

---

(1)  Rådets första direktiv 67/227/EEG av den 11 april 1967 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om omsättningsskatter (EGT 71, 14.4.1967, s. 1301).

1

(2)  Rådets andra direktiv 67/228/EEG av den 11 april 1967 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – struktur och tillämpningsföreskrifter för det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EGT 71, 14.4.1967, s. 1303).

2

(3)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

3

(1)  Rådets första direktiv 67/227/EEG av den 11 april 1967 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om omsättningsskatter (EGT 71, 14.4.1967, s. 1301).

1

(2)  Rådets andra direktiv 67/228/EEG av den 11 april 1967 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – struktur och tillämpningsföreskrifter för det gemensamma systemet för mervärdesskatt (EGT 71, 14.4.1967, s. 1303).

2

(3)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

3

(1)  Europaparlamentets resolution av den 13 oktober 2011 om mervärdesskattens framtid (P7_TA(2011)0436) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2011-0436

1

(2)  Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 juli 2011 om ”Grönbok om mervärdesskattens framtid – Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem” http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52011AE1168

2

(3)  Rådets slutsatser om mervärdesskattens framtid – 3167:e mötet i rådet (ekonomiska och finansiella frågor), Bryssel den 15 maj 2012 (se särskilt punkt B 4) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf Handlingsplanen för mervärdesskatt:

3

(1)  Europaparlamentets resolution av den 13 oktober 2011 om mervärdesskattens framtid (P7_TA(2011)0436) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2011-0436

1

(2)  Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 juli 2011 om ”Grönbok om mervärdesskattens framtid – Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem” http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52011AE1168

2

(3)  Rådets slutsatser om mervärdesskattens framtid – 3167:e mötet i rådet (ekonomiska och finansiella frågor), Bryssel den 15 maj 2012 (se särskilt punkt B 4) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf Handlingsplanen för mervärdesskatt:

3

(3a)  
  Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser, COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

3a

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser, COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

(1)  Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut (COM(2016)0148, 7.4.2016)

1

(2)  För mer information, läs dessa OECD-rapporter: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

2

(1)  Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut (COM(2016)0148, 7.4.2016)

1

(2)  För mer information, läs dessa OECD-rapporter: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

2

---

Onsdagen den 13 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/316 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/316

---

P8_TA(2019)0084

Europeiska fiskerikontrollbyrån ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fiskerikontrollbyrån (kodifiering) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2020/C 449/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0499), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0499),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0313/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0037/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0037/2019), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0263

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om Europeiska fiskerikontrollbyrån (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/473.)

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/317 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/317

---

P8_TA(2019)0085

Datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor ***I

Europaparlamentets beslut av den 13 februari 2019 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 449/40)

---

(1)  Beslut antaget enligt artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0010/2019).

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/318 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/318

---

P8_TA(2019)0086

Tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0096), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0096),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 81.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0109/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 81.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0109/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 18 juli 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 18 juli 2018 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0261/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0261/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 303, 29.8.2018, s. 2.

(2)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 50.

---

P8_TC1-COD(2018)0044

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen har satt sig som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. I syfte att gradvis upprätta ett sådant område ska unionen besluta om åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor som har gränsöverskridande följder, särskilt när det är nödvändigt för att den inre marknaden ska fungera väl. |
| --- | --- |

(1)

Unionen har satt sig som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. I syfte att gradvis upprätta ett sådant område ska unionen besluta om åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor som har gränsöverskridande följder, särskilt när det är nödvändigt för att den inre marknaden ska fungera väl.

| (2) | Enligt artikel 81 i fördraget ska dessa åtgärder omfatta åtgärder för att säkerställa förenlighet mellan tillämpliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 81 i fördraget ska dessa åtgärder omfatta åtgärder för att säkerställa förenlighet mellan tillämpliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter.

| (3) | I syfte att förbättra möjligheten att förutse resultatet av en tvist,
  den rättsliga
  säkerheten ifråga om vilken lag som är tillämplig och

  samt
  den fria rörligheten för
  och erkännandet av
  domar, krävs för att den inre marknaden ska kunna fungera väl att medlemsstaternas lagvalsregler anvisar samma nationella lag som tillämplig lag oavsett vid vilken medlemsstats domstol talan har väckts. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

I syfte att förbättra möjligheten att förutse resultatet av en tvist,
  den rättsliga
  säkerheten ifråga om vilken lag som är tillämplig och

  samt
  den fria rörligheten för
  och erkännandet av
  domar, krävs för att den inre marknaden ska kunna fungera väl att medlemsstaternas lagvalsregler anvisar samma nationella lag som tillämplig lag oavsett vid vilken medlemsstats domstol talan har väckts. [Ändr. 1]

| (4) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (4) omfattar inte frågor om rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Enligt artikel 27.2 i den förordningen skulle kommissionen dock för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en rapport om effektiviteten hos en överlåtelse eller subrogation av en fordran gentemot tredje man och den överlåtna eller subrogerade fordrans företräde framför en annan persons rättighet, vilken i förekommande fall skulle åtföljas av förslag till ändring av förordningen och en konsekvensbedömning av de bestämmelser som skulle införas. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (4) omfattar inte frågor om rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Enligt artikel 27.2 i den förordningen skulle kommissionen dock för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en rapport om effektiviteten hos en överlåtelse eller subrogation av en fordran gentemot tredje man och den överlåtna eller subrogerade fordrans företräde framför en annan persons rättighet, vilken i förekommande fall skulle åtföljas av förslag till ändring av förordningen och en konsekvensbedömning av de bestämmelser som skulle införas.

| (5) | Den 18 februari 2015 antog kommissionen grönboken Att bygga en kapitalmarknadsunion, i vilken det angavs att en viktig aspekt på framväxten av en alleuropeisk marknad för värdepapperisering och finansiella säkerheter, och också på andra verksamheter som faktorisering, handlar om att åstadkomma större juridisk säkerhet när det gäller gränsöverskridande överföringar av fordringar och deras prioritetsordning, särskilt med avseende på konkursförfaranden. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 februari 2015 antog kommissionen grönboken Att bygga en kapitalmarknadsunion, i vilken det angavs att en viktig aspekt på framväxten av en alleuropeisk marknad för värdepapperisering och finansiella säkerheter, och också på andra verksamheter som faktorisering, handlar om att åstadkomma större juridisk säkerhet när det gäller gränsöverskridande överföringar av fordringar och deras prioritetsordning, särskilt med avseende på konkursförfaranden.

| (6) | Den 30 september 2015 antog kommissionen ett meddelande med en Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion. I handlingsplanen noterades att skillnader i nationell behandling vad gäller rättsverkan i förhållande till tredje man i samband med överlåtelser av lånefordringar gör det mer komplicerat att använda dessa instrument som säkerheter över gränserna, och slutsatsen drogs att detta är en rättslig osäkerhet som hämmar ekonomiskt betydande finansiella transaktioner, såsom värdepapperiseringar. I handlingsplanen aviserades att kommissionen skulle föreslå enhetliga regler för att med juridisk säkerhet fastställa vilken nationell rätt som skulle tillämpas när det gäller rättsverkan i förhållande till tredje man i samband med överlåtelser av fordringar. |
| --- | --- |

(6)

Den 30 september 2015 antog kommissionen ett meddelande med en Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion. I handlingsplanen noterades att skillnader i nationell behandling vad gäller rättsverkan i förhållande till tredje man i samband med överlåtelser av lånefordringar gör det mer komplicerat att använda dessa instrument som säkerheter över gränserna, och slutsatsen drogs att detta är en rättslig osäkerhet som hämmar ekonomiskt betydande finansiella transaktioner, såsom värdepapperiseringar. I handlingsplanen aviserades att kommissionen skulle föreslå enhetliga regler för att med juridisk säkerhet fastställa vilken nationell rätt som skulle tillämpas när det gäller rättsverkan i förhållande till tredje man i samband med överlåtelser av fordringar.

| (7) | Den 29 juni 2016 antog kommissionen en rapport om lämpligheten av artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG (5) om ställande av finansiell säkerhet, som var inriktad på frågan om huruvida det direktivet fungerar på ett verkningsfullt och effektivt sätt vad gäller de formella handlingar som krävs för att ställa kreditfordringar som säkerhet. I rapporten konstateras att ett förslag om enhetliga regler i fråga om rättsverkningar i förhållande till tredje man i samband med överlåtelser av fordringar skulle göra det möjligt att med rättslig säkerhet fastställa vilken nationell lag som ska gälla för giltigheten gentemot tredje part när det gäller överlåtelse av fordringar, vilket skulle bidra till större rättssäkerhet även när det gäller gränsöverskridande överföringar av kreditfordringar som säkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Den 29 juni 2016 antog kommissionen en rapport om lämpligheten av artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG (5) om ställande av finansiell säkerhet, som var inriktad på frågan om huruvida det direktivet fungerar på ett verkningsfullt och effektivt sätt vad gäller de formella handlingar som krävs för att ställa kreditfordringar som säkerhet. I rapporten konstateras att ett förslag om enhetliga regler i fråga om rättsverkningar i förhållande till tredje man i samband med överlåtelser av fordringar skulle göra det möjligt att med rättslig säkerhet fastställa vilken nationell lag som ska gälla för giltigheten gentemot tredje part när det gäller överlåtelse av fordringar, vilket skulle bidra till större rättssäkerhet även när det gäller gränsöverskridande överföringar av kreditfordringar som säkerhet.

| (8) | Den 29 september 2016 antog kommissionen en rapport om effektiviteten hos en överlåtelse eller subrogation av en fordran gentemot tredje man och den överlåtna eller subrogerade fordrans företräde framför en annan persons rättighet. I rapporten drogs slutsatsen att enhetliga lagvalsregler om effektiviteten hos överlåtelser gentemot tredje man samt frågor om företräde mellan konkurrerande förvärvare eller mellan förvärvare och andra rättsinnehavare skulle ge ökad rättssäkerhet och en minskning av praktiska problem samtidigt som de rättsliga kostnader som följer av den nuvarande mångfalden av strategier i medlemsstaterna skulle minska. |
| --- | --- |

(8)

Den 29 september 2016 antog kommissionen en rapport om effektiviteten hos en överlåtelse eller subrogation av en fordran gentemot tredje man och den överlåtna eller subrogerade fordrans företräde framför en annan persons rättighet. I rapporten drogs slutsatsen att enhetliga lagvalsregler om effektiviteten hos överlåtelser gentemot tredje man samt frågor om företräde mellan konkurrerande förvärvare eller mellan förvärvare och andra rättsinnehavare skulle ge ökad rättssäkerhet och en minskning av praktiska problem samtidigt som de rättsliga kostnader som följer av den nuvarande mångfalden av strategier i medlemsstaterna skulle minska.

| (9) | Denna förordnings materiella tillämpningsområde och bestämmelser bör överensstämma med Europaparlamenttes och rådets förordning (EG) nr 864/2007 (6), förordning (EG) nr 593/2008, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1215/2012 (7) och (EU) 2015/848 (8). Vid tolkningen av denna förordning bör i största möjliga utsträckning regleringsluckor mellan dessa instrument undvikas. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordnings materiella tillämpningsområde och bestämmelser bör överensstämma med Europaparlamenttes och rådets förordning (EG) nr 864/2007 (6), förordning (EG) nr 593/2008, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1215/2012 (7) och (EU) 2015/848 (8). Vid tolkningen av denna förordning bör i största möjliga utsträckning regleringsluckor mellan dessa instrument undvikas.

| (10) | Denna förordning genomför handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen. Den uppfyller också kravet i artikel 27.2 i Rom I-förordningen om att kommissionen bör lägga fram en rapport och, i förekommande fall, ett förslag om effektiviteten hos en överlåtelse av en fordran gentemot tredje man och den överlåtna fordrans företräde framför en annan persons rättighet. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning genomför handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen. Den uppfyller också kravet i artikel 27.2 i Rom I-förordningen om att kommissionen bör lägga fram en rapport och, i förekommande fall, ett förslag om effektiviteten hos en överlåtelse av en fordran gentemot tredje man och den överlåtna fordrans företräde framför en annan persons rättighet.

| (11) | Inga harmoniserade
  lagvalsregler som reglerar rättsverkningarna (eller de egendomsrättsliga verkningarna) gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar finns för närvarande inte på unionsnivå. Dessa lagvalsregler föreskrivs på medlemsstatsnivå, men de skiljer sig åt mellan länderna

  är inkonsekventa – eftersom de bygger på olika anknytningskriterier för att fastställa tillämplig lag –
  och är ofta

  därför
  otydliga
  , särskilt i de länder där sådana regler inte regleras genom särskilda rättsregler
  . Vid gränsöverskridande överlåtelser av fordringar leder
  de
  inkonsekventa nationella lagvalsregler

  lagvalsreglerna
  till rättslig osäkerhet om vilken lag som är tillämplig på överlåtelsernas rättsverkan gentemot tredje man. Bristen på rättslig förutsägbarhet skapar en rättslig risk vid gränsöverskridande överlåtelser av fordringar som inte finns vid inhemska överlåtelser, eftersom olika nationella materiella regler kan tillämpas beroende på vilken medlemsstats domstolar eller myndigheter som bedömer en tvist rörande äganderätten till fordringarna.
  Som en följd av detta kommer resultatet av en prioritetskonflikt om vem som äger fordran till en gränsöverskridande överlåtelse att variera, beroende på den nationella lag som tillämpas. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(11)

Inga harmoniserade
  lagvalsregler som reglerar rättsverkningarna (eller de egendomsrättsliga verkningarna) gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar finns för närvarande inte på unionsnivå. Dessa lagvalsregler föreskrivs på medlemsstatsnivå, men de skiljer sig åt mellan länderna

  är inkonsekventa – eftersom de bygger på olika anknytningskriterier för att fastställa tillämplig lag –
  och är ofta

  därför
  otydliga
  , särskilt i de länder där sådana regler inte regleras genom särskilda rättsregler
  . Vid gränsöverskridande överlåtelser av fordringar leder
  de
  inkonsekventa nationella lagvalsregler

  lagvalsreglerna
  till rättslig osäkerhet om vilken lag som är tillämplig på överlåtelsernas rättsverkan gentemot tredje man. Bristen på rättslig förutsägbarhet skapar en rättslig risk vid gränsöverskridande överlåtelser av fordringar som inte finns vid inhemska överlåtelser, eftersom olika nationella materiella regler kan tillämpas beroende på vilken medlemsstats domstolar eller myndigheter som bedömer en tvist rörande äganderätten till fordringarna.
  Som en följd av detta kommer resultatet av en prioritetskonflikt om vem som äger fordran till en gränsöverskridande överlåtelse att variera, beroende på den nationella lag som tillämpas. [Ändr. 2]

| (12) | Om förvärvare inte känner till den rättsliga risken eller väljer att bortse från den, kan de drabbas av oförutsedda ekonomiska förluster. Osäkerhet kring vem som har äganderätten till fordringar som har överlåtits på gränsöverskridande nivå kan få följdeffekter och fördjupa och förlänga effekterna av en finanskris. Om förvärvare beslutar att minska den rättsliga risken genom att söka särskild rättslig rådgivning, kommer de att ådra sig högre transaktionskostnader som inte uppkommer vid inhemska överlåtelser. Om förvärvare avskräcks av den rättsliga risken och väljer att undvika den, kan de gå miste om affärsmöjligheter och marknadsintegrationen kan minska.
  [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(12)

Om förvärvare inte känner till den rättsliga risken eller väljer att bortse från den, kan de drabbas av oförutsedda ekonomiska förluster. Osäkerhet kring vem som har äganderätten till fordringar som har överlåtits på gränsöverskridande nivå kan få följdeffekter och fördjupa och förlänga effekterna av en finanskris. Om förvärvare beslutar att minska den rättsliga risken genom att söka särskild rättslig rådgivning, kommer de att ådra sig högre transaktionskostnader som inte uppkommer vid inhemska överlåtelser. Om förvärvare avskräcks av den rättsliga risken och väljer att undvika den, kan de gå miste om affärsmöjligheter och marknadsintegrationen kan minska.
  [Ändr. 3]

| (12a) | Denna rättsliga risk kan också ha en avskräckande effekt. Förvärvare och överlåtare kan välja att undvika den och på så sätt gå miste om affärsmöjligheter. Denna otydlighet verkar därför inte överensstämma med målet om marknadsintegration och principen om fri rörlighet för kapital, som fastställs i artiklarna 63–66 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(12a)

Denna rättsliga risk kan också ha en avskräckande effekt. Förvärvare och överlåtare kan välja att undvika den och på så sätt gå miste om affärsmöjligheter. Denna otydlighet verkar därför inte överensstämma med målet om marknadsintegration och principen om fri rörlighet för kapital, som fastställs i artiklarna 63–66 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. [Ändr. 4]

| (13) | Syftet med denna förordning är att ge rättslig förutsägbarhet genom att föreskriva enhetliga lagvalsregler som anvisar vilken nationell lag som är tillämplig på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar
  , för att öka antalet gränsöverskridande fordringstransaktioner och därigenom uppmuntra gränsöverskridande investeringar i unionen och underlätta tillgången till finansiering för företag – inbegripet små och medelstora företag – och konsumenter
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(13)

Syftet med denna förordning är att ge rättslig förutsägbarhet genom att föreskriva enhetliga lagvalsregler som anvisar vilken nationell lag som är tillämplig på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar
  , för att öka antalet gränsöverskridande fordringstransaktioner och därigenom uppmuntra gränsöverskridande investeringar i unionen och underlätta tillgången till finansiering för företag – inbegripet små och medelstora företag – och konsumenter
  . [Ändr. 5]

| (14) | En fordran ger en borgenär en rätt till betalning i form av en summa pengar eller uppfyllande av en förpliktelse av gäldenären. Överlåtelse av en fordran ger borgenären (överlåtaren) möjlighet att överföra sin rätt till en fordran mot en gäldenär till en annan person (förvärvare). De lagar som reglerar avtalsförhållandet mellan borgenären och gäldenären, mellan överlåtaren och förvärvaren och mellan förvärvaren och gäldenären anvisas genom lagvalsreglerna i Rom I-förordningen. |
| --- | --- |

(14)

En fordran ger en borgenär en rätt till betalning i form av en summa pengar eller uppfyllande av en förpliktelse av gäldenären. Överlåtelse av en fordran ger borgenären (överlåtaren) möjlighet att överföra sin rätt till en fordran mot en gäldenär till en annan person (förvärvare). De lagar som reglerar avtalsförhållandet mellan borgenären och gäldenären, mellan överlåtaren och förvärvaren och mellan förvärvaren och gäldenären anvisas genom lagvalsreglerna i Rom I-förordningen.

| (14a) | Denna förordning är inte avsedd att ändra bestämmelserna i förordning (EG) nr 593/2008 avseende de egendomsrättsliga verkningarna av en frivillig överlåtelse mellan överlåtaren och förvärvaren eller mellan förvärvaren och gäldenären. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(14a)

Denna förordning är inte avsedd att ändra bestämmelserna i förordning (EG) nr 593/2008 avseende de egendomsrättsliga verkningarna av en frivillig överlåtelse mellan överlåtaren och förvärvaren eller mellan förvärvaren och gäldenären. [Ändr. 6]

| (15) | Lagvalsreglerna i denna förordning bör reglera de egendomsrättsliga verkningarna av överlåtelser av fordringar mellan alla parter som är inblandade i överlåtelsen (det vill säga mellan överlåtaren och förvärvaren och mellan förvärvaren och gäldenären) liksom i förhållande till tredje man, (till exempel en borgenär till överlåtaren)
  , med undantag för gäldenären
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(15)

Lagvalsreglerna i denna förordning bör reglera de egendomsrättsliga verkningarna av överlåtelser av fordringar mellan alla parter som är inblandade i överlåtelsen (det vill säga mellan överlåtaren och förvärvaren och mellan förvärvaren och gäldenären) liksom i förhållande till tredje man, (till exempel en borgenär till överlåtaren)
  , med undantag för gäldenären
  . [Ändr. 7]

| (16) | De fordringar som omfattas av denna förordning är

  inkluderar
  kundfordringar, fordringar som härrör från finansiella instrument enligt definitionen i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2014/65/EU (9) och kontanter som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut. Finansiella instrument enligt definitionen i direktiv 2014/65/EU omfattar värdepapper och derivat som handlas på finansiella marknader. Medan värdepapper är tillgångar, är derivat kontrakt som omfattar rättigheter (eller fordringar) och skyldigheter för båda parter i kontraktet. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(16)

De fordringar som omfattas av denna förordning är

  inkluderar
  kundfordringar, fordringar som härrör från finansiella instrument enligt definitionen i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2014/65/EU (9) och kontanter som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut. Finansiella instrument enligt definitionen i direktiv 2014/65/EU omfattar värdepapper och derivat som handlas på finansiella marknader. Medan värdepapper är tillgångar, är derivat kontrakt som omfattar rättigheter (eller fordringar) och skyldigheter för båda parter i kontraktet. [Ändr. 8]

| (17) | Denna förordning avser rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Den omfattar inte

  i synnerhet
  överföring av avtalen (t.ex. derivatkontrakt), i vilka både rättigheter (eller fordringar) och skyldigheter ingår, och novation av avtal som innefattar sådana rättigheter och skyldigheter. Eftersom denna förordning inte omfattar överföring eller novation av avtal, kommer handel med finansiella instrument, liksom clearing och avveckling av sådana instrument, även i fortsättningen att regleras av tillämplig lag för avtalsförpliktelser, enligt vad som föreskrivs i Rom I-förordningen. Denna lag väljs vanligen av avtalsparterna eller anvisas genom icke-skönsmässiga regler som gäller för finansmarknaderna.
  [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning avser rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Den omfattar inte

  i synnerhet
  överföring av avtalen (t.ex. derivatkontrakt), i vilka både rättigheter (eller fordringar) och skyldigheter ingår, och novation av avtal som innefattar sådana rättigheter och skyldigheter. Eftersom denna förordning inte omfattar överföring eller novation av avtal, kommer handel med finansiella instrument, liksom clearing och avveckling av sådana instrument, även i fortsättningen att regleras av tillämplig lag för avtalsförpliktelser, enligt vad som föreskrivs i Rom I-förordningen. Denna lag väljs vanligen av avtalsparterna eller anvisas genom icke-skönsmässiga regler som gäller för finansmarknaderna.
  [Ändr. 9]

| (18) | Frågor som regleras av direktivet om ställande av finansiell säkerhet

  direktiv 2002/47/EG
  , direktivet om slutgiltig avveckling

  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG
   (10), likvidationsdirektivet

  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG
   (11) och registerförordningen

  kommissionens förordning (EU) nr 389/2013
   (12) bör inte påverkas av denna förordning
  , eftersom tillämpningsområdet för lagvalsreglerna i denna förordning och tillämpningsområdet för lagvalsreglerna i de tre direktiven inte överlappar varandra
  . [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(18)

Frågor som regleras av direktivet om ställande av finansiell säkerhet

  direktiv 2002/47/EG
  , direktivet om slutgiltig avveckling

  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG
   (10), likvidationsdirektivet

  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG
   (11) och registerförordningen

  kommissionens förordning (EU) nr 389/2013
   (12) bör inte påverkas av denna förordning
  , eftersom tillämpningsområdet för lagvalsreglerna i denna förordning och tillämpningsområdet för lagvalsreglerna i de tre direktiven inte överlappar varandra
  . [Ändr. 10]

| (19) | Denna förordning bör vara universell: den lag som anvisas genom denna förordning bör tillämpas även om den inte är lagen i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(19)

Denna förordning bör vara universell: den lag som anvisas genom denna förordning bör tillämpas även om den inte är lagen i en medlemsstat.

| (20) | Förutsägbarhet är av avgörande betydelse för tredje män som är intresserade av att förvärva äganderätt till den överlåtna fordran. Att tillämpa lagen i det land där överlåtaren har hemvist på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar gör det möjligt för berörda tredje män att utan svårighet på förhand veta vilken nationell lag som kommer att reglera deras rättigheter. Lagen i det land där överlåtaren har hemvist bör således som regel tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Denna regel bör särskilt tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar vid factoring, ställande av säkerhet och, om parterna inte har valt lagen för den överlåtna fordran, värdepapperisering. |
| --- | --- |

(20)

Förutsägbarhet är av avgörande betydelse för tredje män som är intresserade av att förvärva äganderätt till den överlåtna fordran. Att tillämpa lagen i det land där överlåtaren har hemvist på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar gör det möjligt för berörda tredje män att utan svårighet på förhand veta vilken nationell lag som kommer att reglera deras rättigheter. Lagen i det land där överlåtaren har hemvist bör således som regel tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Denna regel bör särskilt tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar vid factoring, ställande av säkerhet och, om parterna inte har valt lagen för den överlåtna fordran, värdepapperisering.

| (21) | Den lag som valts att som generell regel tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar bör göra det möjligt att fastställa tillämplig lag i fall där framtida fordringar överlåts, vilket är ett vanligt förfaringssätt vid överlåtelse av flera fordringar samtidigt, till exempel vid factoring. Tillämpningen av lagen i det land där överlåtaren har hemvist gör det möjligt att fastställa tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelsen av framtida fordringar. |
| --- | --- |

(21)

Den lag som valts att som generell regel tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar bör göra det möjligt att fastställa tillämplig lag i fall där framtida fordringar överlåts, vilket är ett vanligt förfaringssätt vid överlåtelse av flera fordringar samtidigt, till exempel vid factoring. Tillämpningen av lagen i det land där överlåtaren har hemvist gör det möjligt att fastställa tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelsen av framtida fordringar.

| (22) | Behovet av att fastställa vem som har äganderätt till en överlåten fordran uppstår ofta när det är fråga om att fastställa vad som ingår i insolvensboet om överlåtaren blir insolvent. Det är därför önskvärt att det råder samstämmighet mellan lagvalsreglerna i denna förordning och de som anges i förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden. Sådan samstämmighet bör uppnås genom att man som generell regel tillämpar lagen i det land där överlåtaren har hemvist på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar, eftersom användningen av överlåtarens hemvist som anknytningskriterium sammanfaller med gäldenärens plats för de huvudsakliga intressena, som används som anknytningskriterium i insolvenssammanhang. |
| --- | --- |

(22)

Behovet av att fastställa vem som har äganderätt till en överlåten fordran uppstår ofta när det är fråga om att fastställa vad som ingår i insolvensboet om överlåtaren blir insolvent. Det är därför önskvärt att det råder samstämmighet mellan lagvalsreglerna i denna förordning och de som anges i förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden. Sådan samstämmighet bör uppnås genom att man som generell regel tillämpar lagen i det land där överlåtaren har hemvist på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar, eftersom användningen av överlåtarens hemvist som anknytningskriterium sammanfaller med gäldenärens plats för de huvudsakliga intressena, som används som anknytningskriterium i insolvenssammanhang.

| (23) | I Förenta nationernas konvention om överlåtelse av fordringar inom internationell handel från 2001 anges att lagen i den stat där överlåtaren är lokaliserad reglerar frågan om företräde för en förvärvares rättighet till den överlåtna fordran framför en konkurrerande parts rättighet. Att de lagvalsregler på unionsnivå som föreskrivs i denna förordning och den lösning som valts på internationell nivå i konventionen är förenliga bör underlätta lösningen av internationella tvister. |
| --- | --- |

(23)

I Förenta nationernas konvention om överlåtelse av fordringar inom internationell handel från 2001 anges att lagen i den stat där överlåtaren är lokaliserad reglerar frågan om företräde för en förvärvares rättighet till den överlåtna fordran framför en konkurrerande parts rättighet. Att de lagvalsregler på unionsnivå som föreskrivs i denna förordning och den lösning som valts på internationell nivå i konventionen är förenliga bör underlätta lösningen av internationella tvister.

| (24) | Om överlåtaren ändrar hemvist mellan flera överlåtelser av samma fordran, bör den tillämpliga lagen vara lagen i det land där överlåtaren har hemvist vid den tidpunkt då en av förvärvarna först ser till att dennes överlåtelse får rättsverkan gentemot tredje man genom att fullgöra kraven enligt den lag som är tillämplig på grundval av överlåtarens hemvist vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(24)

Om överlåtaren ändrar hemvist mellan flera överlåtelser av samma fordran, bör den tillämpliga lagen vara lagen i det land där överlåtaren har hemvist vid den tidpunkt då en av förvärvarna först ser till att dennes överlåtelse får rättsverkan gentemot tredje man genom att fullgöra kraven enligt den lag som är tillämplig på grundval av överlåtarens hemvist vid den tidpunkten.

| (25) | I enlighet med marknadspraxis och för att tillgodose marknadsaktörernas behov bör rättsverkan gentemot tredje man av vissa överlåtelser av fordringar som ett undantag regleras av lagen för den överlåtna fordran, det vill säga den lag som reglerar det ursprungliga avtal mellan borgenären och gäldenären som gett

  ger
  upphov till fordran. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med marknadspraxis och för att tillgodose marknadsaktörernas behov bör rättsverkan gentemot tredje man av vissa överlåtelser av fordringar som ett undantag regleras av lagen för den överlåtna fordran, det vill säga den lag som reglerar det ursprungliga avtal mellan borgenären och gäldenären som gett

  ger
  upphov till fordran. [Ändr. 11]

| (26) | Lagen för den överlåtna fordran bör reglera rättsverkan gentemot tredje man av en kontoinnehavares överlåtelse av kontanter som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut, där kontoinnehavaren är borgenären/överlåtaren och kreditinstitutet är gäldenären. Det ger större förutsägbarhet för tredje män, såsom överlåtarens borgenärer och konkurrerande förvärvare, om lagen för den överlåtna fordran är tillämplig på dessa överlåtelsers rättsverkan gentemot tredje man, eftersom det generellt antas att den fordran som en kontoinnehavare har på kontanter som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut regleras av lagen i det land där kreditinstitutet är beläget (snarare än lagen i det land där kontoinnehaveren/överlåtaren har hemvist). Denna lag väljs vanligen i kontoavtalet mellan kontoinnehavaren och kreditinstitutet. |
| --- | --- |

(26)

Lagen för den överlåtna fordran bör reglera rättsverkan gentemot tredje man av en kontoinnehavares överlåtelse av kontanter som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut, där kontoinnehavaren är borgenären/överlåtaren och kreditinstitutet är gäldenären. Det ger större förutsägbarhet för tredje män, såsom överlåtarens borgenärer och konkurrerande förvärvare, om lagen för den överlåtna fordran är tillämplig på dessa överlåtelsers rättsverkan gentemot tredje man, eftersom det generellt antas att den fordran som en kontoinnehavare har på kontanter som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut regleras av lagen i det land där kreditinstitutet är beläget (snarare än lagen i det land där kontoinnehaveren/överlåtaren har hemvist). Denna lag väljs vanligen i kontoavtalet mellan kontoinnehavaren och kreditinstitutet.

| (27) | Rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar som härrör från finansiella instrument bör också omfattas av den lag som reglerar den överlåtna fordran, dvs. den lag som reglerar det avtal som gett upphov till fordran (såsom ett derivatkontrakt). Att låta rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar som härrör från finansiella instrument omfattas av lagen för den överlåtna fordran i stället för lagen i det land där överlåtaren har hemvist är viktigt för att bevara stabila och smidigt fungerande finansmarknader. Detta kan ske eftersom den lag som reglerar det finansiella instrument som ligger till grund för fordran är den lag som avtalsparterna har valt eller den lag som fastställts i enlighet med icke-skönsmässiga regler som gäller för finansmarknaderna. |
| --- | --- |

(27)

Rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar som härrör från finansiella instrument bör också omfattas av den lag som reglerar den överlåtna fordran, dvs. den lag som reglerar det avtal som gett upphov till fordran (såsom ett derivatkontrakt). Att låta rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar som härrör från finansiella instrument omfattas av lagen för den överlåtna fordran i stället för lagen i det land där överlåtaren har hemvist är viktigt för att bevara stabila och smidigt fungerande finansmarknader. Detta kan ske eftersom den lag som reglerar det finansiella instrument som ligger till grund för fordran är den lag som avtalsparterna har valt eller den lag som fastställts i enlighet med icke-skönsmässiga regler som gäller för finansmarknaderna.

| (28) | Det bör föreskrivas en viss flexibilitet i fastställandet av tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar i samband med värdepapperisering, för att tillgodose behoven för alla parter som deltar i värdepapperisering och underlätta utvidgningen av den gränsöverskridande värdepapperiseringsmarknaden till att även omfatta mindre aktörer. Även om lagen i det land där överlåtaren har hemvist bör gälla som generell regel för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar i samband med värdepapperisering, bör överlåtaren (originatorn) och förvärvaren (specialföretaget) kunna välja att lagen för den överlåtna fordran bör tillämpas på fordringsöverlåtelsens rättsverkan gentemot tredje man. Överlåtaren och förvärvaren bör själva kunna besluta om de ska låta rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelsen av fordringar i samband med en värdepapperisering omfattas av den generella regeln om överlåtarens hemvist, eller välja lagen för den överlåtna fordran, beroende på transaktionens struktur och egenskaper, till exempel antal originatorer och var de är lokaliserade, och antal lagar som reglerar de överlåtna fordringarna.
  [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(28)

Det bör föreskrivas en viss flexibilitet i fastställandet av tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar i samband med värdepapperisering, för att tillgodose behoven för alla parter som deltar i värdepapperisering och underlätta utvidgningen av den gränsöverskridande värdepapperiseringsmarknaden till att även omfatta mindre aktörer. Även om lagen i det land där överlåtaren har hemvist bör gälla som generell regel för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar i samband med värdepapperisering, bör överlåtaren (originatorn) och förvärvaren (specialföretaget) kunna välja att lagen för den överlåtna fordran bör tillämpas på fordringsöverlåtelsens rättsverkan gentemot tredje man. Överlåtaren och förvärvaren bör själva kunna besluta om de ska låta rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelsen av fordringar i samband med en värdepapperisering omfattas av den generella regeln om överlåtarens hemvist, eller välja lagen för den överlåtna fordran, beroende på transaktionens struktur och egenskaper, till exempel antal originatorer och var de är lokaliserade, och antal lagar som reglerar de överlåtna fordringarna.
  [Ändr. 12]

| (29) | Prioritetskonflikter mellan förvärvare av samma fordran kan uppstå om överlåtelsens rättsverkan gentemot tredje man har varit föremål för lagen i det land där överlåtaren har hemvist vid en överlåtelse och för lagen för den överlåtna fordran vid en annan överlåtelse. I sådana fall bör tillämplig lag för att lösa prioritetskonflikten vara den lag som är tillämplig på rättsverkan gentemot tredje man av den överlåtelse av fordran som först fick verkan gentemot tredje man enligt dess tillämpliga lag.
  Om båda överlåtelserna har fått rättsverkan gentemot tredje man samtidigt, bör lagen i det land där överlåtaren har hemvist gälla. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(29)

Prioritetskonflikter mellan förvärvare av samma fordran kan uppstå om överlåtelsens rättsverkan gentemot tredje man har varit föremål för lagen i det land där överlåtaren har hemvist vid en överlåtelse och för lagen för den överlåtna fordran vid en annan överlåtelse. I sådana fall bör tillämplig lag för att lösa prioritetskonflikten vara den lag som är tillämplig på rättsverkan gentemot tredje man av den överlåtelse av fordran som först fick verkan gentemot tredje man enligt dess tillämpliga lag.
  Om båda överlåtelserna har fått rättsverkan gentemot tredje man samtidigt, bör lagen i det land där överlåtaren har hemvist gälla. [Ändr. 13]

| (30) | Räckvidden för den nationella lag som anvisas genom denna förordning som den lag som ska vara tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelsen av fordringar bör vara enhetlig. Den nationella lag som anvisas som tillämplig lag bör särskilt reglera i) överlåtelsensrättsverkan gentemot tredje man, dvs. de åtgärder som förvärvaren behöver vidta
  och de förfaranden som förvärvaren behöver följa
  för att säkerställa att denne förvärvar äganderätt till den överlåtna fordran (till exempel att registrera överlåtelsen hos en offentlig myndighet eller i ett offentligt register eller att underrätta gäldenären skriftligen om överlåtelsen), och ii) frågor om företräde, dvs. vid

  lösning av
  konflikter mellan flera parter som hävdar äganderätt till fordran
  i samband med en gränsöverskridande överlåtelse
  (till exempel mellan två förvärvare om samma fordran har överlåtits två gånger, eller mellan en förvärvare och en borgenär till överlåtaren). [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(30)

Räckvidden för den nationella lag som anvisas genom denna förordning som den lag som ska vara tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelsen av fordringar bör vara enhetlig. Den nationella lag som anvisas som tillämplig lag bör särskilt reglera i) överlåtelsensrättsverkan gentemot tredje man, dvs. de åtgärder som förvärvaren behöver vidta
  och de förfaranden som förvärvaren behöver följa
  för att säkerställa att denne förvärvar äganderätt till den överlåtna fordran (till exempel att registrera överlåtelsen hos en offentlig myndighet eller i ett offentligt register eller att underrätta gäldenären skriftligen om överlåtelsen), och ii) frågor om företräde, dvs. vid

  lösning av
  konflikter mellan flera parter som hävdar äganderätt till fordran
  i samband med en gränsöverskridande överlåtelse
  (till exempel mellan två förvärvare om samma fordran har överlåtits två gånger, eller mellan en förvärvare och en borgenär till överlåtaren). [Ändr. 14]

| (31) | Med hänsyn till denna förordnings universella karaktär kan lagar i länder med olika rättstradition anvisas som tillämplig lag. Om det avtal som gett upphov till en fordran överförs efter det att fordran har överlåtits, bör den lag som genom denna förordning anvisats som tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av fordringsöverlåtelsen också reglera en prioritetskonflikt mellan förvärvaren av fordran och den nya rättighetshavaren till samma fordran efter överföringen av det avtal som gett upphov till fordran. Av samma skäl bör den lag som genom denna förordning anvisats som tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av en fordringsöverlåtelse också tillämpas om novation används som en funktionell motsvarighet till en överföring av ett avtal, för att lösa en prioritetskonflikt mellan en förvärvare av fordran och den nya rättighetshavaren till den funktionellt likvärdiga fordran efter novationen av det avtal som gett upphov till fordran. |
| --- | --- |

(31)

Med hänsyn till denna förordnings universella karaktär kan lagar i länder med olika rättstradition anvisas som tillämplig lag. Om det avtal som gett upphov till en fordran överförs efter det att fordran har överlåtits, bör den lag som genom denna förordning anvisats som tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av fordringsöverlåtelsen också reglera en prioritetskonflikt mellan förvärvaren av fordran och den nya rättighetshavaren till samma fordran efter överföringen av det avtal som gett upphov till fordran. Av samma skäl bör den lag som genom denna förordning anvisats som tillämplig lag på rättsverkan gentemot tredje man av en fordringsöverlåtelse också tillämpas om novation används som en funktionell motsvarighet till en överföring av ett avtal, för att lösa en prioritetskonflikt mellan en förvärvare av fordran och den nya rättighetshavaren till den funktionellt likvärdiga fordran efter novationen av det avtal som gett upphov till fordran.

| (32) | Allmänintresset motiverar att medlemsstaternas domstolar i vissa undantagsfall bör få möjlighet att tillämpa undantag genom att åberopa grunderna för rättsordningen (”ordre public”) och överordnade tvingande regler. Sådana undantag bör tolkas restriktivt. |
| --- | --- |

(32)

Allmänintresset motiverar att medlemsstaternas domstolar i vissa undantagsfall bör få möjlighet att tillämpa undantag genom att åberopa grunderna för rättsordningen (”ordre public”) och överordnade tvingande regler. Sådana undantag bör tolkas restriktivt.

| (33) | Respekten för medlemsstaternas internationella åtaganden innebär att denna förordning inte bör påverka internationella konventioner som en eller flera medlemsstater är anslutna till vid den tidpunkt då denna förordning antas. För att göra reglerna mer tillgängliga bör kommissionen, på grundval av uppgifter från medlemsstaterna, offentliggöra en förteckning över de relevanta konventionerna i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(33)

Respekten för medlemsstaternas internationella åtaganden innebär att denna förordning inte bör påverka internationella konventioner som en eller flera medlemsstater är anslutna till vid den tidpunkt då denna förordning antas. För att göra reglerna mer tillgängliga bör kommissionen, på grundval av uppgifter från medlemsstaterna, offentliggöra en förteckning över de relevanta konventionerna i Europeiska unionens officiella tidning.

| (34) | Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordning syftar särskilt till att främja tillämpningen av artiklarna 17 och 47 om rätt till egendom och om rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol
  samt artikel 16 om näringsfrihet
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(34)

Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordning syftar särskilt till att främja tillämpningen av artiklarna 17 och 47 om rätt till egendom och om rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol
  samt artikel 16 om näringsfrihet
  . [Ändr. 15]

| (35) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av förordningens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Den eftersträvade enhetligheten i lagvalsreglerna om rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar kan endast uppnås genom en förordning, eftersom endast en förordning säkerställer en helt enhetlig tolkning och tillämpning av reglerna. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av förordningens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Den eftersträvade enhetligheten i lagvalsreglerna om rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar kan endast uppnås genom en förordning, eftersom endast en förordning säkerställer en helt enhetlig tolkning och tillämpning av reglerna. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (36) | I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [har [Förenade kungariket] [och] [Irland] meddelat att de/det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning] [deltar [Förenade kungariket] [och] [Irland] inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på [Förenade kungariket] [och] [Irland]]. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [har [Förenade kungariket] [och] [Irland] meddelat att de/det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning] [deltar [Förenade kungariket] [och] [Irland] inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på [Förenade kungariket] [och] [Irland]].

| (37) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska, i situationer som innebär lagkonflikt, tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar på privaträttens område
  , med undantag för rättsverkan gentemot tredje man för gäldenären för den överlåtna fordran
  . [Ändr. 16]

Den ska, i synnerhet, inte tillämpas på skattefrågor, tullfrågor och förvaltningsrättsliga frågor.

1a.
     
  Denna förordning påverkar inte unionsrättsliga och nationella bestämmelser om konsumentskydd. [Ändr. 17]

2.   Följande ska vara undantaget från denna förordnings tillämpningsområde:

| a) | Överlåtelser av fordringar som härrör från familjeförhållanden och förhållanden som enligt den lag som är tillämplig på sådana förhållanden har jämförbar verkan, inbegripet underhållsskyldighet. |
| --- | --- |

a)

Överlåtelser av fordringar som härrör från familjeförhållanden och förhållanden som enligt den lag som är tillämplig på sådana förhållanden har jämförbar verkan, inbegripet underhållsskyldighet.

| b) | Överlåtelser av fordringar som härrör från makars förmögenhetsförhållanden, förmögenhetsförhållanden i förhållanden som enligt den lag som är tillämplig på sådana förhållanden har jämförbar verkan med äktenskap samt

  , inbegripet registrerade partnerskap,
  arv och testamente. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

b)

Överlåtelser av fordringar som härrör från makars förmögenhetsförhållanden, förmögenhetsförhållanden i förhållanden som enligt den lag som är tillämplig på sådana förhållanden har jämförbar verkan med äktenskap samt

  , inbegripet registrerade partnerskap,
  arv och testamente. [Ändr. 18]

| c) | Överlåtelser av fordringar som härrör från växlar, checkar, löpande skuldebrev och andra negotiabla värdepapper, i den utsträckning som förpliktelserna enligt sådana andra värdepapper följer av deras negotiabla karaktär. |
| --- | --- |

c)

Överlåtelser av fordringar som härrör från växlar, checkar, löpande skuldebrev och andra negotiabla värdepapper, i den utsträckning som förpliktelserna enligt sådana andra värdepapper följer av deras negotiabla karaktär.

| d) | Överlåtelser av fordringar som härrör från frågor som underkastas lagreglerna om bolag, föreningar och andra juridiska personer, såsom frågor om deras upprättande genom registrering eller på annat sätt, deras rättskapacitet, interna organisation eller upplösning samt om personligt ansvar för delägare eller medlemmar och organ i denna egenskap för bolagets, föreningens eller den juridiska personens förpliktelser. |
| --- | --- |

d)

Överlåtelser av fordringar som härrör från frågor som underkastas lagreglerna om bolag, föreningar och andra juridiska personer, såsom frågor om deras upprättande genom registrering eller på annat sätt, deras rättskapacitet, interna organisation eller upplösning samt om personligt ansvar för delägare eller medlemmar och organ i denna egenskap för bolagets, föreningens eller den juridiska personens förpliktelser.

| e) | Överlåtelser av fordringar som härrör från bildande av truster och förhållandet mellan instiftare, trustförvaltare och förmånstagare. |
| --- | --- |

e)

Överlåtelser av fordringar som härrör från bildande av truster och förhållandet mellan instiftare, trustförvaltare och förmånstagare.

| f) | Överlåtelser av fordringar som härrör från livförsäkringsavtal som uppstår genom verksamhet som bedrivs av andra organisationer än företag som avses i artikel 2.1 och 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (13) och som har till ändamål att tillhandahålla förmåner för anställda eller självständiga näringsidkare, som är knutna till ett företag eller grupp av företag eller till en viss bransch eller grupp av branscher, i händelse av dödsfall eller överlevnad eller vid nedläggning eller inskränkning av verksamhetskällan, eller vid arbetsrelaterad sjukdom eller arbetsolyckor. |
| --- | --- |

f)

Överlåtelser av fordringar som härrör från livförsäkringsavtal som uppstår genom verksamhet som bedrivs av andra organisationer än företag som avses i artikel 2.1 och 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (13) och som har till ändamål att tillhandahålla förmåner för anställda eller självständiga näringsidkare, som är knutna till ett företag eller grupp av företag eller till en viss bransch eller grupp av branscher, i händelse av dödsfall eller överlevnad eller vid nedläggning eller inskränkning av verksamhetskällan, eller vid arbetsrelaterad sjukdom eller arbetsolyckor.

| fa) | Överlåtelser av fordringar vid kollektiva förfaranden enligt förordning (EU) 2015/848. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

fa)

Överlåtelser av fordringar vid kollektiva förfaranden enligt förordning (EU) 2015/848. [Ändr. 19]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | överlåtare: en person som överför sin rätt att göra gällande en fordran mot en gäldenär till en annan person. |
| --- | --- |

a)

överlåtare: en person som överför sin rätt att göra gällande en fordran mot en gäldenär till en annan person.

| b) | förvärvare: en person som erhåller rätten att göra gällande en fordran mot en gäldenär från en annan person. |
| --- | --- |

b)

förvärvare: en person som erhåller rätten att göra gällande en fordran mot en gäldenär från en annan person.

| c) | överlåtelse: en frivillig överföring av en rätt att göra gällande en fordran mot en gäldenär; begreppet inbegriper fullständiga överföringar av fordringar, avtalsenlig subrogation, överföringar av fordringar som säkerhet samt pant eller andra säkerhetsrättigheter i samband med fordringar. |
| --- | --- |

c)

överlåtelse: en frivillig överföring av en rätt att göra gällande en fordran mot en gäldenär; begreppet inbegriper fullständiga överföringar av fordringar, avtalsenlig subrogation, överföringar av fordringar som säkerhet samt pant eller andra säkerhetsrättigheter i samband med fordringar.

| d) | fordran: rätten att göra gällande en fordran, oavsett av vilket slag, monetär eller icke-monetär, och oavsett om den härrör från en avtalsförpliktelse eller en utomobligatorisk förpliktelse. |
| --- | --- |

d)

fordran: rätten att göra gällande en fordran, oavsett av vilket slag, monetär eller icke-monetär, och oavsett om den härrör från en avtalsförpliktelse eller en utomobligatorisk förpliktelse.

| e) | rättsverkan gentemot tredje man: egendomsrättsliga verkningar, dvs. rätten för förvärvaren att säkerställa äganderätt till en fordran som överlåtits till denne gentemot andra förvärvare eller rättighetshavare till samma fordran, eller en funktionellt likvärdig fordran, och gentemot överlåtarens borgenärer och andra tredje män
  , med undantag för gäldenären
  . [Ändr. 20] |
| --- | --- |

e)

rättsverkan gentemot tredje man: egendomsrättsliga verkningar, dvs. rätten för förvärvaren att säkerställa äganderätt till en fordran som överlåtits till denne gentemot andra förvärvare eller rättighetshavare till samma fordran, eller en funktionellt likvärdig fordran, och gentemot överlåtarens borgenärer och andra tredje män
  , med undantag för gäldenären
  . [Ändr. 20]

| f) | hemvist: för bolag, föreningar och andra juridiska personer, vare sig de har bolagsform eller annan form, den plats där huvudkontoret är beläget; för en fysisk person i samband med dennes näringsverksamhet, dennes huvudsakliga driftställe. |
| --- | --- |

f)

hemvist: för bolag, föreningar och andra juridiska personer, vare sig de har bolagsform eller annan form, den plats där huvudkontoret är beläget; för en fysisk person i samband med dennes näringsverksamhet, dennes huvudsakliga driftställe.

| g) | kreditinstitut: ett företag enligt definitionen i artikel 4.1 led 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (14), inbegripet filialer, i den mening som avses i artikel 4.1 led 17 i den förordningen, till kreditinstitut som har sitt huvudkontor inom eller, i enlighet med artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (15), utanför unionen, om sådana filialer är belägna i unionen. |
| --- | --- |

g)

kreditinstitut: ett företag enligt definitionen i artikel 4.1 led 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (14), inbegripet filialer, i den mening som avses i artikel 4.1 led 17 i den förordningen, till kreditinstitut som har sitt huvudkontor inom eller, i enlighet med artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (15), utanför unionen, om sådana filialer är belägna i unionen.

| h) | kontanter

  : pengar som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut, oavsett valutaslag.
  [Ändr. 21] |
| --- | --- |

h)

kontanter

  : pengar som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut, oavsett valutaslag.
  [Ändr. 21]

| i) | finansiellt instrument: de instrument som anges i avsnitt C i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (16). |
| --- | --- |

i)

finansiellt instrument: de instrument som anges i avsnitt C i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (16).

KAPITEL II

ENHETLIGA REGLER

Artikel 3

Universell tillämpning

Varje lag som anvisas genom denna förordning ska tillämpas oberoende av om det är en medlemsstats lag eller inte.

Artikel 4

Tillämplig lag

1.   Om inte annat föreskrivs i denna artikel ska rättsverkan gentemot tredje man av en överlåtelse av fordringar regleras av lagen i det land där överlåtaren har hemvist vid den relevanta tidpunkten
  för tecknandet av överlåtelseavtalet
  .

Om överlåtarens hemvist har ändrats mellan två överlåtelser av samma fordran till olika förvärvare, ska företrädet för en förvärvares rättighet framför en annan förvärvares rättighet regleras av lagen i det land där överlåtaren har hemvist vid tidpunkten för den överlåtelse som först fick verkan gentemot tredje man

  andra trejde män
  enligt den lag som anvisats som tillämplig i enlighet med första stycket.

2.   
  Trots vad som sägs i punkt 1 i denna artikel ska
  den lag som är tillämplig på den överlåtna fordran ska reglera rättsverkan gentemot tredje man av en överlåtelse av

| a) | kontanter

  pengar
  som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut, |
| --- | --- |

a)

kontanter

  pengar
  som har krediterats ett konto i ett kreditinstitut,

| b) | fordringar som härrör från ett finansiellt

  finansiella
  instrument. |
| --- | --- |

b)

fordringar som härrör från ett finansiellt

  finansiella
  instrument.

3.   Överlåtaren och förvärvaren får välja att den lag som är tillämplig på den överlåtna fordran ska vara tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av en överlåtelse av fordringar med avseende på en värdepapperisering.

Lagvalet ska göras uttryckligen i överlåtelseavtalet eller i ett särskilt avtal. Den valda lagen ska reglera den materiella och formella giltigheten av den handling i vilken lagvalet görs.

4.   En prioritetskonflikt mellan förvärvare av samma fordran, där rättsverkan gentemot tredje man av en av överlåtelserna regleras av lagen i det land där överlåtaren har hemvist och rättsverkan gentemot tredje man av andra överlåtelser regleras av lagen för den överlåtna fordran ska regleras av den lag som är tillämplig på rättsverkan gentemot tredje man av den överlåtelse av fordran som först fick verkan gentemot tredje man enligt dess tillämpliga lag.
  Om båda överlåtelserna får rättsverkan gentemot tredje man samtidigt, ska lagen i det land där överlåtaren har hemvist gälla. [Ändr. 22]

Artikel 5

Den tillämpliga lagens räckvidd

Den tillämpliga lagen för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar ska särskilt reglera följande:

| a) | Kraven för att säkerställa att överlåtelsen får rättsverkan gentemot andra tredje män än gäldenären, såsom formkrav i fråga om registrering eller offentliggörande. |
| --- | --- |

a)

Kraven för att säkerställa att överlåtelsen får rättsverkan gentemot andra tredje män än gäldenären, såsom formkrav i fråga om registrering eller offentliggörande.

| b) | Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för en annan förvärvare av samma fordran. |
| --- | --- |

b)

Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för en annan förvärvare av samma fordran.

| c) | Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för överlåtarens borgenärer. |
| --- | --- |

c)

Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för överlåtarens borgenärer.

| d) | Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för rättighetshavaren vid en överföring av ett avtal avseende samma fordran. |
| --- | --- |

d)

Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för rättighetshavaren vid en överföring av ett avtal avseende samma fordran.

| e) | Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för rättighetshavaren, gentemot gäldenären, vid en novation av ett avtal avseende den likvärdiga fordran. |
| --- | --- |

e)

Företräde för förvärvarens rättigheter framför rättigheterna för rättighetshavaren, gentemot gäldenären, vid en novation av ett avtal avseende den likvärdiga fordran.

Artikel 6

Överordnade tvingande bestämmelser

1.   Ingenting i denna förordning ska begränsa tillämpningen av överordnade tvingande regler i domstolslandet.

2.   Överordnade tvingande regler är regler som en medlemsstat anser vara så avgörande för att skydda sina allmänintressen, såsom sin politiska, sociala och ekonomiska struktur, att staten kräver att de är tillämpliga vid alla situationer inom deras tillämpningsområde, oavsett vilken lag som annars ska tillämpas på rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar enligt denna förordning.

2a.
     
  De överordnade tvingande reglerna i lagen i den medlemsstat där överlåtelsen ska genomföras eller har genomförts ska tillerkännas verkan om dessa överordnade tvingande regler gör att överlåtelseavtalet blir olagligt att genomföra. [Ändr. 23]

KAPITEL III

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 7

Grunderna för domstolslandets rättsordning (ordre public)

Tillämpningen av en bestämmelse i den lag i ett visst land som anvisas genom denna förordning får vägras endast om en sådan tillämpning är uppenbart oförenlig med grunderna för domstolslandets rättsordning (ordre public).

Artikel 8

Uteslutande av återförvisning

När denna förordning föreskriver att lagen i en viss stat ska tillämpas, avses gällande rättsregler i den staten, med undantag för statens internationella privaträtt.

Artikel 9

Stater med fler än en rättsordning

1.   Om en stat omfattar flera territoriella enheter som var och en har egna rättsregler avseende rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar, ska varje sådan enhet betraktas som en stat vid fastställandet av tillämplig lag enligt denna förordning.

2.   En medlemsstat som omfattar flera territoriella enheter som var och en har egna rättsregler avseende rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar ska inte vara skyldig att tillämpa denna förordning vid lagkonflikter enbart mellan lagarna i sådana enheter.

Artikel 10

Förhållande till andra bestämmelser i unionsrätten

Denna förordning ska inte inverka på tillämpningen av unionsrättsliga bestämmelser som på särskilda områden fastställer lagvalsregler för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar.

Artikel 11

Förhållandet till gällande internationella konventioner

1.   Denna förordning ska inte inverka på tillämpningen av internationella konventioner som en eller flera medlemsstater har tillträtt när denna förordning antas och som fastställer lagvalsregler för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar.

2.   Denna förordning ska emellertid mellan medlemsstater ha företräde framför konventioner som ingåtts uteslutande mellan två eller flera av dem i den mån konventionerna gäller frågor som regleras av denna förordning.

Artikel 12

Förteckning över konventioner

1.   Senast den [tillämpningsdatum] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om de konventioner som avses i artikel 11.1. Efter detta datum ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om alla uppsägningar av sådana konventioner.

2.   Inom sex månader från mottagandet av de underrättelser som avses i punkt 1 ska kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra

| a) | en förteckning över de konventioner som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

en förteckning över de konventioner som avses i punkt 1,

| b) | de uppsägningar som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

de uppsägningar som avses i punkt 1.

Artikel 13

Översynsklausul

Senast den ... [fem år efter tillämpningsdatum] ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Om det är lämpligt ska rapporten åtföljas av förslag till ändring av förordningen.

Artikel 14

Tillämpningsperiod

1.   Denna förordning ska tillämpas på överlåtelser av fordringar som ingås från och med den ... [tillämpningsdatum].

2.   Tillämplig lag i enlighet med denna förordning ska fastställa huruvida rättigheterna för en tredje man med avseende på en fordran som överlåtits efter den dag då denna förordning började

  börjar
  tillämpas har företräde framför rättigheterna för en annan tredje man vilka förvärvats

  förvärvades
  innan denna förordning blev tillämplig.
  När det gäller konkurrerande fordringar som bygger på överlåtelser ska tillämplig lag i enlighet med denna förordning fastställa rättigheterna för respektive förvärvare enbart när det gäller överlåtelser som genomförs efter den ... [den dag då denna förordning börjar tillämpas]. [Ändr. 24]

Artikel 15

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ... [18 månader från ikraftträdandet].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 303, 29.8.2018, s. 2.

1

(2)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 50.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 februari 2019.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) (EUT L 177, 4.7.2008, s. 6.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (EUT L 168, 27.6.2002, s. 43).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 864/2007 av den 11 juli 2007 om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) (EUT L 199, 31.7.2007, s. 40).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EUT L 351, 20.12.2012, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/848 av den 20 maj 2015 om insolvensförfaranden (EUT L 141, 5.6.2015, s. 19).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut (EGT L 125, 5.5.2001, s. 15).

11

(12)  Kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 av den 2 maj 2013 om upprättande av ett unionsregister i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG och nr 406/2009/EG samt om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 920/2010 och (EU) nr 1193/2011 (EUT L 122, 3.5.2013, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

16

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/329 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/329

---

P8_TA(2019)0087

Utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0369),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 133 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 133 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0240/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0069/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0069/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0194

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om inrättande av ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning under perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 133,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen och medlemsstaterna har som målsättning att vidta de åtgärder som är nödvändiga för användningen av euron som gemensam valuta. Häri ingår att skydda euron mot förfalskning och bedrägerier i samband med förfalskning i syfte att stärka

  för
  att
  säkerställa
  effektiviteten i unionens ekonomi och säkerställa

  säkra
  hållbara offentliga finanser. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Unionen och medlemsstaterna har som målsättning att vidta de åtgärder som är nödvändiga för användningen av euron som gemensam valuta. Häri ingår att skydda euron mot förfalskning och bedrägerier i samband med förfalskning i syfte att stärka

  för
  att
  säkerställa
  effektiviteten i unionens ekonomi och säkerställa

  säkra
  hållbara offentliga finanser. [Ändr. 1]

| (2) | Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 (3) föreskriver utbyte av information, samarbete och ömsesidigt bistånd och fastställer därmed en harmoniserad ram för skyddet av euron. För att ge euron ett likvärdigt skydd inom hela unionen har verkningarna av denna förordning genom rådets förordning (EG) nr 1339/2001 (4) utvidgats till att även omfatta de medlemsstater som inte antagit euron som sin gemensamma valuta. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 (3) föreskriver utbyte av information, samarbete och ömsesidigt bistånd och fastställer därmed en harmoniserad ram för skyddet av euron. För att ge euron ett likvärdigt skydd inom hela unionen har verkningarna av denna förordning genom rådets förordning (EG) nr 1339/2001 (4) utvidgats till att även omfatta de medlemsstater som inte antagit euron som sin gemensamma valuta.

| (3) | Åtgärder för att främja utbyten av information och personal, tekniskt och vetenskapligt stöd och specialutbildning bidrar väsentligt till att skydda unionens gemensamma valuta mot förfalskning och bedrägerier i samband med förfalskning och därmed till ett starkt och likvärdigt skydd inom hela unionen, samtidigt som de visar unionens förmåga att angripa grov organiserad brottslighet.
  Sådana åtgärder hjälper också till att hantera de gemensamma utmaningarna och kopplingarna till penningtvätt och organiserad brottslighet. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Åtgärder för att främja utbyten av information och personal, tekniskt och vetenskapligt stöd och specialutbildning bidrar väsentligt till att skydda unionens gemensamma valuta mot förfalskning och bedrägerier i samband med förfalskning och därmed till ett starkt och likvärdigt skydd inom hela unionen, samtidigt som de visar unionens förmåga att angripa grov organiserad brottslighet.
  Sådana åtgärder hjälper också till att hantera de gemensamma utmaningarna och kopplingarna till penningtvätt och organiserad brottslighet. [Ändr. 2]

| (4) | Ett program för att skydda euron mot förfalskning ökar medvetenheten hos unionens medborgare och
  ökar deras förtroende för denna valuta samt
  förbättrar skyddet av euron, framför allt genom kontinuerlig spridning av resultaten av de åtgärder som får stöd genom programmet. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Ett program för att skydda euron mot förfalskning ökar medvetenheten hos unionens medborgare och
  ökar deras förtroende för denna valuta samt
  förbättrar skyddet av euron, framför allt genom kontinuerlig spridning av resultaten av de åtgärder som får stöd genom programmet. [Ändr. 3]

| (4a) | Ett stabilt skydd av euron mot förfalskningar är en viktig del i arbetet med att se till att EU:s ekonomi är säker och konkurrenskraftig, och detta är direkt kopplat till EU:s mål att få den ekonomiska och monetära unionen att fungera mer effektivt. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Ett stabilt skydd av euron mot förfalskningar är en viktig del i arbetet med att se till att EU:s ekonomi är säker och konkurrenskraftig, och detta är direkt kopplat till EU:s mål att få den ekonomiska och monetära unionen att fungera mer effektivt. [Ändr. 4]

| (5) | Tidigare stöd till sådana åtgärder, genom rådets beslut 2001/923/EG (5) och 2001/924/EG (6), som senare ändrades och förlängdes genom rådets beslut 2006/75/EG (7), 2006/76/EG (8), 2006/849/EG (9), 2006/850/EG (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (11), har gjort det möjligt att stärka unionens och medlemsstaternas åtgärder för att skydda euron mot förfalskning. Målen för programmet för att skydda euron mot förfalskning (nedan kallat Periklesprogrammet) för perioderna 2002–2006, 2007–2013 och 2014 fram till 2017 (12) har uppnåtts. |
| --- | --- |

(5)

Tidigare stöd till sådana åtgärder, genom rådets beslut 2001/923/EG (5) och 2001/924/EG (6), som senare ändrades och förlängdes genom rådets beslut 2006/75/EG (7), 2006/76/EG (8), 2006/849/EG (9), 2006/850/EG (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 (11), har gjort det möjligt att stärka unionens och medlemsstaternas åtgärder för att skydda euron mot förfalskning. Målen för programmet för att skydda euron mot förfalskning (nedan kallat Periklesprogrammet) för perioderna 2002–2006, 2007–2013 och 2014 fram till 2017 (12) har uppnåtts.

| (6) | I strid med standardförfarandet har det inte gjorts någon separat konsekvensbedömning av programmet. Detta kan delvis förklaras av att kommissionen 2017 genomförde en halvtidsöversyn av programmet med stöd av en oberoende rapport
   (13)

  . Även om rapporten generellt sett är positiv till programmet uttrycks i den oro över det begränsade antal behöriga myndigheter som deltar i programmets verksamhet och kvaliteten på de nyckelindikatorer som används för att mäta programmets resultat.
  I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet om halvtidsöversynen av Periklesprogrammet 2020
  och i sin förhandsbedömning i form av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljde förlaget (COM(2018)0369),
  slog kommissionen fast att Periklesprogrammet 2020

  programmet
  bör få fortsatt stöd även efter 2020 med tanke på dess mervärde för EU

  unionen
  , programmets långsiktiga effekter och för att fortsätta programåtgärderna

  liksom programåtgärdernas hållbarhet
  och
  deras bidrag till bekämpningen av organiserad brottslighet. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(6)

I strid med standardförfarandet har det inte gjorts någon separat konsekvensbedömning av programmet. Detta kan delvis förklaras av att kommissionen 2017 genomförde en halvtidsöversyn av programmet med stöd av en oberoende rapport
   (13)

  . Även om rapporten generellt sett är positiv till programmet uttrycks i den oro över det begränsade antal behöriga myndigheter som deltar i programmets verksamhet och kvaliteten på de nyckelindikatorer som används för att mäta programmets resultat.
  I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet om halvtidsöversynen av Periklesprogrammet 2020
  och i sin förhandsbedömning i form av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljde förlaget (COM(2018)0369),
  slog kommissionen fast att Periklesprogrammet 2020

  programmet
  bör få fortsatt stöd även efter 2020 med tanke på dess mervärde för EU

  unionen
  , programmets långsiktiga effekter och för att fortsätta programåtgärderna

  liksom programåtgärdernas hållbarhet
  och
  deras bidrag till bekämpningen av organiserad brottslighet. [Ändr. 5]

| (7) | I halvtidsöversynen rekommenderades att de åtgärder som finansieras genom Periklesprogrammet 2020 bör fortsätta, samtidigt som hänsyn ska tas till möjligheterna

  de måste ta itu med behovet
  att förenkla ansökningsförfaranden, att uppmuntra en större mångfald bland bidragsmottagare
  och se till att högsta möjliga antal behöriga myndigheter från olika länder deltar i programmets verksamhet
  , att även framöver fokusera på nya och återkommande förfalskningshot samt att effektivisera de viktigaste prestationsindikatorerna. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(7)

I halvtidsöversynen rekommenderades att de åtgärder som finansieras genom Periklesprogrammet 2020 bör fortsätta, samtidigt som hänsyn ska tas till möjligheterna

  de måste ta itu med behovet
  att förenkla ansökningsförfaranden, att uppmuntra en större mångfald bland bidragsmottagare
  och se till att högsta möjliga antal behöriga myndigheter från olika länder deltar i programmets verksamhet
  , att även framöver fokusera på nya och återkommande förfalskningshot samt att effektivisera de viktigaste prestationsindikatorerna. [Ändr. 6]

| (7a) | Så kallade hotspots för penningförfalskning har upptäckts i tredjeländer och euroförfalskningen får en allt större internationell dimension. Kapacitetsuppbyggnad och utbildningsverksamhet som inbegriper de behöriga myndigheterna i tredjeländer bör därför anses vara avgörande för att få till stånd ett effektivt skydd av unionens gemensamma valuta och bör uppmuntras ytterligare inom ramen för programmet. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Så kallade hotspots för penningförfalskning har upptäckts i tredjeländer och euroförfalskningen får en allt större internationell dimension. Kapacitetsuppbyggnad och utbildningsverksamhet som inbegriper de behöriga myndigheterna i tredjeländer bör därför anses vara avgörande för att få till stånd ett effektivt skydd av unionens gemensamma valuta och bör uppmuntras ytterligare inom ramen för programmet. [Ändr. 7]

| (8) | Ett nytt program för perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) bör därför antas. Det bör säkerställas att Perikles IV-programmet är förenligt med, och kompletterar, andra relevanta program och åtgärder. Kommissionen bör därför genomföra alla nödvändiga samråd med berörda huvudaktörer (i synnerhet de behöriga nationella myndigheter som medlemsstaterna utsett, Europeiska centralbanken och Europol) i den kommitté som avses i förordning (EG) nr 1338/2001 för att kartlägga behoven i samband med skyddet av euron, särskilt när det gäller utbyten, stöd och fortbildning under tillämpningen av Perikles IV-programmet.
  Dessutom bör kommissionen dra nytta av Europeiska centralbankens gedigna erfarenhet i fråga om att genomföra utbildningar och tillhandahålla information om förfalskade eurosedlar vid genomförandet av programmet. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Ett nytt program för perioden 2021–2027 (Perikles IV-programmet) bör därför antas. Det bör säkerställas att Perikles IV-programmet är förenligt med, och kompletterar, andra relevanta program och åtgärder. Kommissionen bör därför genomföra alla nödvändiga samråd med berörda huvudaktörer (i synnerhet de behöriga nationella myndigheter som medlemsstaterna utsett, Europeiska centralbanken och Europol) i den kommitté som avses i förordning (EG) nr 1338/2001 för att kartlägga behoven i samband med skyddet av euron, särskilt när det gäller utbyten, stöd och fortbildning under tillämpningen av Perikles IV-programmet.
  Dessutom bör kommissionen dra nytta av Europeiska centralbankens gedigna erfarenhet i fråga om att genomföra utbildningar och tillhandahålla information om förfalskade eurosedlar vid genomförandet av programmet. [Ändr. 8]

| (9) | Övergripande finansiella regler som antagits av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget gäller även skyddet av unionens budget vid allmänna brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en effektiv EU-finansiering. |
| --- | --- |

(9)

Övergripande finansiella regler som antagits av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget gäller även skyddet av unionens budget vid allmänna brister när det gäller rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, eftersom respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en effektiv EU-finansiering.

| (10) | Denna förordning är förenlig med mervärdes- och proportionalitetsprinciperna. Perikles IV-programmet bör, utan att inkräkta på medlemsstaternas ansvarsområden, underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan kommissionen och medlemsstaterna för att skydda euron mot förfalskning och uppnå ett effektivare resursutnyttjande än vad som är möjligt på nationell nivå. Åtgärder på unionsnivå behövs och är motiverade eftersom de uppenbart hjälper medlemsstaterna att gemensamt skydda euron och uppmuntrar utnyttjande av unionens gemensamma strukturer för att öka samarbete och
  rättidigt och omfattande
  informationsutbyte mellan behöriga myndigheter. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning är förenlig med mervärdes- och proportionalitetsprinciperna. Perikles IV-programmet bör, utan att inkräkta på medlemsstaternas ansvarsområden, underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan kommissionen och medlemsstaterna för att skydda euron mot förfalskning och uppnå ett effektivare resursutnyttjande än vad som är möjligt på nationell nivå. Åtgärder på unionsnivå behövs och är motiverade eftersom de uppenbart hjälper medlemsstaterna att gemensamt skydda euron och uppmuntrar utnyttjande av unionens gemensamma strukturer för att öka samarbete och
  rättidigt och omfattande
  informationsutbyte mellan behöriga myndigheter. [Ändr. 9]

| (11) | Perikles IV-programmet bör genomföras i enlighet med den fleråriga budgetram som fastställs i ... [hänvisning till nya MFF-förordningen (för tiden efter 2020), rådets förordning (EU, Euratom) .../2018]. |
| --- | --- |

(11)

Perikles IV-programmet bör genomföras i enlighet med den fleråriga budgetram som fastställs i ... [hänvisning till nya MFF-förordningen (för tiden efter 2020), rådets förordning (EU, Euratom) .../2018].

| (12) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av Perikles IV-programmet

  I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till

  bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter.

  med avseende på arbetsprogrammen enligt artikel 10 och indikatorerna enligt artikel 12 samt bilagan.
  Kommissionen bör anta årliga arbetsprogram som anger prioriteringar, budgetfördelning och utvärderingskriterier för beviljande av bidrag till olika åtgärder. Särskilda och vederbörligen motiverade fall, då det är nödvändigt att öka samfinansieringen för att ge medlemsstaterna större ekonomisk flexibilitet så att de på ett tillfredsställande sätt kan genomföra och slutföra projekt för att skydda euron, bör ingå i de årliga arbetsprogrammen.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (14)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av Perikles IV-programmet

  I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till

  bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter.

  med avseende på arbetsprogrammen enligt artikel 10 och indikatorerna enligt artikel 12 samt bilagan.
  Kommissionen bör anta årliga arbetsprogram som anger prioriteringar, budgetfördelning och utvärderingskriterier för beviljande av bidrag till olika åtgärder. Särskilda och vederbörligen motiverade fall, då det är nödvändigt att öka samfinansieringen för att ge medlemsstaterna större ekonomisk flexibilitet så att de på ett tillfredsställande sätt kan genomföra och slutföra projekt för att skydda euron, bör ingå i de årliga arbetsprogrammen.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (14)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter. [Ändr. 10]

| (13) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för Perikles IV-programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras i enlighet med det nya interinstitutionella avtalet punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(13)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för Perikles IV-programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras i enlighet med det nya interinstitutionella avtalet punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (14) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (16) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (17) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i synnerhet utföra utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen på det sätt som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (18). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullt ut för att skydda unionens ekonomiska intressen och bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten nödvändiga rättigheter och tillgång. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (16) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (17) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i synnerhet utföra utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen på det sätt som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (18). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullt ut för att skydda unionens ekonomiska intressen och bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten nödvändiga rättigheter och tillgång.

| (15) | Kommissionen bör efter halva programperioden lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Perikles IV-programmet och en slutlig utvärderingsrapport om hur målen uppfyllts. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör efter halva programperioden lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Perikles IV-programmet och en slutlig utvärderingsrapport om hur målen uppfyllts.

| (16) | Förordning (EU) nr 331/2014 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(16)

Förordning (EU) nr 331/2014 bör därför upphävas.

| (17) | Det bör säkerställas att övergången mellan Periklesprogrammet 2020 och Perikles IV-programmet blir friktionsfri och inte medför några avbrott samt att Perikles IV-programmets löptid anpassas till rådets förordning (EU, Euratom) .../... [som fastställer den fleråriga budgetramen 2021–2027]. Perikles IV-programmet bör därför bli tillämpligt den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(17)

Det bör säkerställas att övergången mellan Periklesprogrammet 2020 och Perikles IV-programmet blir friktionsfri och inte medför några avbrott samt att Perikles IV-programmets löptid anpassas till rådets förordning (EU, Euratom) .../... [som fastställer den fleråriga budgetramen 2021–2027]. Perikles IV-programmet bör därför bli tillämpligt den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas Perikles IV-programmet som ett program för utbyte, stöd och utbildning för att skydda euron mot förfalskning (nedan kallat programmet).

Här fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 1 januari 2021–31 december 2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Programmets mål

1.   Programmet har följande allmänna mål:

Att förebygga och bekämpa penningförfalskning och bedrägerier i samband med penningförfalskning och därmed stärka EU-ekonomins konkurrenskraft och säkerställa

  bevara eurosedlarnas och euromyntens integritet, vilket stärker det förtroende som medborgare och näringsliv har för eurosedlars och euromynts äkthet, stärker förtroendet för unionens ekonomi och säkerställer samtidigt
  hållbara offentliga finanser. [Ändr. 11]

2.   Programmet har följande särskilda mål:

Att skydda eurosedlar och euromynt mot förfalskning och bedrägerier i samband med förfalskning genom att stödja och komplettera medlemsstaternas egna åtgärder, samt bistå medlemsstaternas och unionens behöriga myndigheter i deras ansträngningar att etablera ett nära och regelbundet samarbete och ett utbyte av bästa praxis med varandra och med kommissionen, samt i förekommande fall med tredjeländer och internationella organisationer.

Artikel 3

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 7 700 000 EUR (19) (i löpande priser). [Ändr. 12]

2.   De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet inom gränserna för den fleråriga budgetramen.

3.   Det belopp som avses i punkt 1 får användas för administrativt och tekniskt stöd till genomförandet av programmet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive centrala informationstekniska system.

Artikel 4

Genomförande av och former för EU-finansiering

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med [senaste versionen av budgetförordningen, förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (20)].

2.   Programmet ska genomföras av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna genom regelbundna samråd i olika skeden av programmets genomförande, varvid hänsyn ska tas till

  och samtidigt säkerställa samstämmighet med och undvika onödigt dubbelarbete i fråga om
  relevanta åtgärder som vidtas av andra behöriga enheter, i synnerhet Europeiska centralbanken och Europol.
  För detta ändamål ska kommissionen, när den utarbetar arbetsprogrammen i enlighet med artikel 10, beakta ECB:s och Europols befintliga och planerade verksamhet mot förfalskning och bedrägerier som rör eurosedlar och euromynt. [Ändr. 13]

3.   Ekonomiskt stöd från programmet till de stödberättigande åtgärder som förtecknas i artikel 6 ska ges genom

bidrag, eller

offentlig upphandling.

Artikel 5

Gemensamma åtgärder

1.   Åtgärder inom ramen för programmet får organiseras gemensamt av kommissionen och andra samarbetspartner med lämplig sakkunskap, till exempel följande:

| a) | Nationella centralbanker och Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

a)

Nationella centralbanker och Europeiska centralbanken (ECB).

| b) | Nationella analyscentrum och nationella centrum för myntanalys. |
| --- | --- |

b)

Nationella analyscentrum och nationella centrum för myntanalys.

| c) | Europeiska tekniska och vetenskapliga centrumet (ETSC) och myntverken. |
| --- | --- |

c)

Europeiska tekniska och vetenskapliga centrumet (ETSC) och myntverken.

| d) | Europol, Eurojust och Interpol. |
| --- | --- |

d)

Europol, Eurojust och Interpol.

| e) | De nationella centralbyråer för bekämpning av penningförfalskning som föreskrivs i artikel 12 i den internationella konvention för bekämpande av penningförfalskning som undertecknades i Genève den 20 april 1929 (21) samt andra organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och bekämpa penningförfalskning. |
| --- | --- |

e)

De nationella centralbyråer för bekämpning av penningförfalskning som föreskrivs i artikel 12 i den internationella konvention för bekämpande av penningförfalskning som undertecknades i Genève den 20 april 1929 (21) samt andra organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och bekämpa penningförfalskning.

| f) | Specialiserade enheter som arbetar med reprografisk teknik och äkthetskontroll, tryckerier och gravyrföretag. |
| --- | --- |

f)

Specialiserade enheter som arbetar med reprografisk teknik och äkthetskontroll, tryckerier och gravyrföretag.

| g) | Andra organ än de som avses i leden a–f som besitter särskild sakkunskap, vilket i förekommande fall ska innefatta sådana organ från tredjeland och särskilt från anslutande stater och kandidatländer. |
| --- | --- |

g)

Andra organ än de som avses i leden a–f som besitter särskild sakkunskap, vilket i förekommande fall ska innefatta sådana organ från tredjeland och särskilt från anslutande stater och kandidatländer.

| h) | Privata enheter som har utvecklat och kan dokumentera tekniska kunskaper samt team som är specialiserade på att upptäcka förfalskade sedlar och mynt. |
| --- | --- |

h)

Privata enheter som har utvecklat och kan dokumentera tekniska kunskaper samt team som är specialiserade på att upptäcka förfalskade sedlar och mynt.

2.   När stödberättigande åtgärder organiseras gemensamt av kommissionen och ECB, Eurojust, Europol eller Interpol ska kostnaderna fördelas mellan dessa parter. Varje part ska under alla omständigheter bära kostnaderna för resor och logi för sina egna gästföreläsare.

KAPITEL II

STÖDBERÄTTIGANDE

Artikel 6

Stödberättigande åtgärder

1.   Programmet ska, på de villkor som anges i de årliga arbetsprogram som avses i artikel 10, ge ekonomiskt stöd till följande åtgärder:

| a) | Utbyte och spridning av information, i synnerhet genom workshoppar, möten och seminarier, inbegripet utbildning, särskilda praktikplatser och personalutbyte mellan behöriga nationella myndigheter samt liknande åtgärder. Informationsutbytet ska bland annat inriktas på följande:






  — | Bästa praxis för att förhindra penningförfalskning och bedrägerier som rör euron. [Ändr. 14] |
| --- | --- | --- |

a)

Utbyte och spridning av information, i synnerhet genom workshoppar, möten och seminarier, inbegripet utbildning, särskilda praktikplatser och personalutbyte mellan behöriga nationella myndigheter samt liknande åtgärder. Informationsutbytet ska bland annat inriktas på följande:

—

Bästa praxis för att förhindra penningförfalskning och bedrägerier som rör euron. [Ändr. 14]

| — | för att övervaka och analysera de ekonomiska och finansiella konsekvenserna av penningförfalskning. |
| --- | --- |

—

för att övervaka och analysera de ekonomiska och finansiella konsekvenserna av penningförfalskning.

| — | Databaser och system för tidig varning. |
| --- | --- |

—

Databaser och system för tidig varning.

| — | Användning av datorstödda instrument för att upptäcka penningförfalskningar.

  Detekteringsinstrument
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

—

Användning av datorstödda instrument för att upptäcka penningförfalskningar.

  Detekteringsinstrument
  . [Ändr. 15]

| — | Utrednings- och undersökningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Utrednings- och undersökningsmetoder.

| — | Vetenskapligt stöd, inbegripet övervakning av den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Vetenskapligt stöd, inbegripet övervakning av den senaste utvecklingen.

| — | Skydd av euron utanför unionen. |
| --- | --- |

—

Skydd av euron utanför unionen.

| — | Forskning. |
| --- | --- |

—

Forskning.

| — | Tillhandahållande av särskild operativ expertis. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av särskild operativ expertis.

| b) | Tekniskt, vetenskapligt och operativt stöd som framstår som nödvändigt som en del av programmet, i synnerhet






  — | lämpliga åtgärder som gör det möjligt att på unionsnivå utforma pedagogiska verktyg, såsom en handbok om unionslagstiftning, informationsbrev, praktiska handledningar, ordböcker och lexikon, databaser, i synnerhet när det gäller vetenskapligt stöd och teknikbevakning, eller datorbaserade applikationer, t.ex. programvara, |
| --- | --- | --- |

b)

Tekniskt, vetenskapligt och operativt stöd som framstår som nödvändigt som en del av programmet, i synnerhet

—

lämpliga åtgärder som gör det möjligt att på unionsnivå utforma pedagogiska verktyg, såsom en handbok om unionslagstiftning, informationsbrev, praktiska handledningar, ordböcker och lexikon, databaser, i synnerhet när det gäller vetenskapligt stöd och teknikbevakning, eller datorbaserade applikationer, t.ex. programvara,

| — | relevanta undersökningar med en tvärvetenskaplig och transnationell dimension, inbegripet forskning om innovativa säkerhetsdetaljer, |
| --- | --- |

—

relevanta undersökningar med en tvärvetenskaplig och transnationell dimension, inbegripet forskning om innovativa säkerhetsdetaljer,

| — | utveckling av tekniska stödinstrument och metoder för att göra det lättare att upptäcka penningförfalskningar på unionsnivå, |
| --- | --- |

—

utveckling av tekniska stödinstrument och metoder för att göra det lättare att upptäcka penningförfalskningar på unionsnivå,

| — | ekonomiskt stöd till samarbete kring insatser i vilka minst två stater deltar, om sådant stöd inte kan fås

  göras tillgängligt
  från andra europeiska institutioners och organs program, [Ändr. 16] |
| --- | --- |

—

ekonomiskt stöd till samarbete kring insatser i vilka minst två stater deltar, om sådant stöd inte kan fås

  göras tillgängligt
  från andra europeiska institutioners och organs program, [Ändr. 16]

| c) | inköp av utrustning som ska användas av tredjeländers myndigheter som bekämpar penningförfalskningar i syfte att skydda euron, i överensstämmelse med artikel 10.3. |
| --- | --- |

c)

inköp av utrustning som ska användas av tredjeländers myndigheter som bekämpar penningförfalskningar i syfte att skydda euron, i överensstämmelse med artikel 10.3.

2.   Programmet ska ta hänsyn till transnationella och tvärvetenskapliga aspekter av bekämpningen av penningförfalskningar genom att särskilt fokusera på deltagare från följande grupper:

| a) | Personal på organ som arbetar med att upptäcka och bekämpa penningförfalskningar, i synnerhet polis-, tull- och skattemyndigheter, beroende på deras särskilda uppdrag på nationell nivå. |
| --- | --- |

a)

Personal på organ som arbetar med att upptäcka och bekämpa penningförfalskningar, i synnerhet polis-, tull- och skattemyndigheter, beroende på deras särskilda uppdrag på nationell nivå.

| b) | Personal vid underrättelsetjänster. |
| --- | --- |

b)

Personal vid underrättelsetjänster.

| c) | Företrädare för nationella centralbanker, myntverk, affärsbanker och andra finansiella mellanhänder, särskilt vad gäller finansinstituts skyldigheter. |
| --- | --- |

c)

Företrädare för nationella centralbanker, myntverk, affärsbanker och andra finansiella mellanhänder, särskilt vad gäller finansinstituts skyldigheter.

| d) | Domare, jurister och andra anställda inom rättsväsendet som är specialiserade på detta område. |
| --- | --- |

d)

Domare, jurister och andra anställda inom rättsväsendet som är specialiserade på detta område.

| e) | Andra berörda grupper av specialister, t.ex. handelskamrar och näringslivsorganisationer eller liknande sammanslutningar som kan nå ut till små och medelstora företag, återförsäljare och värdetransportföretag. |
| --- | --- |

e)

Andra berörda grupper av specialister, t.ex. handelskamrar och näringslivsorganisationer eller liknande sammanslutningar som kan nå ut till små och medelstora företag, återförsäljare och värdetransportföretag.

3.   De grupper som avses i punkt 2
  i denna artikel
  kan innefatta deltagare från tredjeländer om detta är viktigt för att uppnå målen i artikel 2. [Ändr. 17]

KAPITEL III

BIDRAG

Artikel 7

Bidrag

Bidrag från programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

När det gäller åtgärder som genomförs genom bidrag måste bidragsavtalet omfatta mer än inköp av utrustning.

Artikel 8

Samfinansieringssatser

Samfinansieringssatsen för bidrag som ges genom programmet får inte överstiga 75 % av de stödberättigande kostnaderna. I särskilda och vederbörligen motiverade fall som anges i de årliga arbetsprogram som avses i artikel 10 får samfinansieringssatsen inte överstiga 90 % av de stödberättigande kostnaderna.

Artikel 9

Stödberättigande enheter

Stödberättigade enheter enligt programmet ska vara de behöriga nationella myndigheter som definieras i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLLER

Artikel 10

Arbetsprogram

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av

  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 11 för att anta
  sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. [Ändr. 18]

2.   När det gäller bidrag ska arbetsprogrammet, förutom kraven i artikel 108 i budgetförordningen, närmare ange grundläggande urvals- och tilldelningskriterier samt högsta möjliga samfinansieringssats.

Artikel 11

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel

  artiklarna 10.1 och
  12.2 ska ges till kommissionen från och med den 1 januari 2021 och gälla fram till och med den 31 december 2027. [Ändr. 19]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel

  artiklarna 10.1 och
  12.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 20]

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
  , samt med företrädare för ECB och Europol
  . [Ändr. 21]

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 12.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av tre månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med tre månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 12

Övervakning

1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av det särskilda målet i artikel 2 anges i bilagan till detta förslag.

2.   För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg mot att uppnå sina mål ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 11 för att utarbeta föreskrifter om en ram för övervakning och utvärdering, inbegripet genom ändringar av bilagan för att se över och komplettera indikatorerna när så krävs.

3.   Kommissionen ska varje år informera Europaparlamentet, och rådet,
  Europeiska centralbanken, Europol, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten
  om programmets resultat och i detta sammanhang ta hänsyn till de kvantitativa och kvalitativa indikatorer som anges i bilagan till detta förslag. [Ändr. 22]

4.   Deltagande länder och andra bidragsmottagare ska ge kommissionen alla uppgifter och all information som behövs för att övervaka och utvärdera programmet.

Artikel 13

Utvärdering

1.   En halvtidsutvärdering av programmet ska göras när det väl föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock senast fyra år efter det att programmet började genomföras.

2.   I slutet av programgenomförandet, dock senast fyra år efter den period som anges i artikel 1, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av programmet.

3.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, och Europeiska centralbanken,
  Europol, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten
  . [Ändr. 23]

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Information, kommunikation och offentliggörande

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess
  transparens och
  synlighet (i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. [Ändr. 24]

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 2.

Artikel 15

Upphävande

Förordning (EU) nr 331/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 16

Övergångsbestämmelser

Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna enligt förordning (EU) nr 331/2014, som ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 378, 19.10.2018, s. 2.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 februari 2019.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EGT L 181, 4.7.2001, s. 6).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1339/2001 av den 28 juni 2001 om att låta verkningarna av förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning även omfatta de medlemsstater som inte har antagit euron som gemensam valuta (EGT L 181, 4.7.2001, s. 11).

4

(5)  Rådets beslut 2001/923/EG av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (EGT L 339, 21.12.2001, s. 50).

5

(6)  Rådets beslut 2001/924/EG av den 17 december 2001 om att låta verkningarna av beslutet om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) även omfatta de medlemsstater som inte har antagit euron som gemensam valuta (EGT L 339, 21.12.2001, s. 55).

6

(7)  Rådets beslut 2006/75/EG av den 30 januari 2006 om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (EUT L 36, 8.2.2006, s. 40).

7

(8)  Rådets beslut 2006/76/EG av den 30 januari 2006 om att utsträcka tillämpningen av beslut 2006/75/EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) till att även omfatta icke-deltagande medlemsstater (EUT L 36, 8.2.2006, s. 42).

8

(9)  Rådets beslut 2006/849/EG av den 20 november 2006 om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (EUT L 330, 28.11.2006, s. 28).

9

(10)  Rådets beslut 2006/850/EG av den 20 november 2006 om att utsträcka tillämpningen av beslut 2006/849/EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) till att även omfatta icke-deltagande medlemsstater (EUT L 330, 28.11.2006, s. 30).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet 2020) och om upphävande av rådets beslut 2001/923/EG, 2001/924/EG, 2006/75/EG, 2006/76/EG, 2006/849/EG och 2006/850/EG (EUT L 103, 5.4.2014, s. 1).

11

(12)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om halvtidsöversyn av handlingsprogrammet för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles 2020-programmet), 6.12.2017 (COM(2017)0741).

12

(13)  
  SWD(2017)0444 och Ares(2917)3289297 av den 30.6.2017.

13

SWD(2017)0444 och Ares(2917)3289297 av den 30.6.2017.

(14)  
  (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

14

(EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

(15)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

15

(16)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

16

(17)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

18

(19)  
  Endast ett vägledande belopp, beroende av den övergripande fleråriga budgetramen.

19

Endast ett vägledande belopp, beroende av den övergripande fleråriga budgetramen.

(20)  Europaparlamentets och Rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

20

(21)  Nationernas förbund, traktatsamling nr 2623 (1931), s. 372.

21

BILAGA

INDIKATORER FÖR UTVÄRDERING AV PROGRAMMET

Programmet kommer att noggrant övervakas på grundval av en uppsättning indikatorer för att
  till minimala administrativa bördor och kostnader
  mäta i vilken grad de allmänna och särskilda målen har uppnåtts. och för att minimera administrativa bördor och kostnader. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer: [Ändr. 25]

| a) | Antal falska eurosedlar och euromynt som har upptäckts.
  Antalet medlemsstater och tredjeländer, vars behöriga nationella myndigheter har deltagit i programmets verksamhet. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

a)

Antal falska eurosedlar och euromynt som har upptäckts.
  Antalet medlemsstater och tredjeländer, vars behöriga nationella myndigheter har deltagit i programmets verksamhet. [Ändr. 26]

| b) | Antal förfalskningsverkstäder som har stängts.

  Antalet deltagare och deras grad av tillfredsställelse samt all annan återkoppling som de kan ha gett om hur användbar programmets verksamhet är. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

b)

Antal förfalskningsverkstäder som har stängts.

  Antalet deltagare och deras grad av tillfredsställelse samt all annan återkoppling som de kan ha gett om hur användbar programmets verksamhet är. [Ändr. 27]

| c) | Återkoppling

  Information
  från deltagare i de åtgärder

  nationella behöriga myndigheter om antalet falska eurosedlar och euromynt
  som finansieras

  har upptäckts och antalet förfalskningsverkstäder som har stängts som en direkt följd av förbättrat samarbete
  genom programmet. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

c)

Återkoppling

  Information
  från deltagare i de åtgärder

  nationella behöriga myndigheter om antalet falska eurosedlar och euromynt
  som finansieras

  har upptäckts och antalet förfalskningsverkstäder som har stängts som en direkt följd av förbättrat samarbete
  genom programmet. [Ändr. 28]

De uppgifter och den information som ligger till grund för nyckelindikatorerna ska årligen samlas in av följande aktörer:

  kommissionen och programmets bidragsmottagare: [Ändr. 29]

| — | Kommissionen ska samla in uppgifter om antal falska euromynt och eurosedlar. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska samla in uppgifter om antal falska euromynt och eurosedlar.

| — | Kommissionen ska samla in uppgifter om antal förfalskningsverkstäder som har stängts. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska samla in uppgifter om antal förfalskningsverkstäder som har stängts.

| — | Kommissionen och programmets stödmottagare ska samla in återkoppling från deltagare i de åtgärder som finansieras genom programmet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen och programmets stödmottagare ska samla in återkoppling från deltagare i de åtgärder som finansieras genom programmet.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/340 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/340

---

P8_TA(2019)0088

Frihandelsavtalet mellan EU och Singapore ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07971/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07971/2018),

| — | med beaktande av utkastet till frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07972/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07972/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0446/2018),

| — | med beaktande av yttrandet av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (1),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 (2) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 (2) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0053/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0053/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Singapore. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens yttrande av den 16 maj 2017, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0089.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/341 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/341

---

P8_TA(2019)0089

Frihandelsavtalet mellan EU och Singapore (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

(2020/C 449/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07971/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07971/2018),

| — | med beaktande av den föreslagna texten till ett frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore som i stort återspeglar det avtal som paraferades den 20 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den föreslagna texten till ett frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Singapore som i stort återspeglar det avtal som paraferades den 20 september 2013,

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (COM(2018)0194), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (COM(2018)0194),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4, 218.6 andra stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207.4, 218.6 andra stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0446/2018),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore, som ska undertecknas den 19 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore, som ska undertecknas den 19 oktober 2018,

| — | med beaktande av det yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från domstolen, i enlighet med artikel 218.11 i EUF-fördraget, som begärdes av kommissionen den 10 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från domstolen, i enlighet med artikel 218.11 i EUF-fördraget, som begärdes av kommissionen den 10 juli 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2016 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster (TiSA) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2016 med Europaparlamentets rekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster (TiSA) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 22 december 2009 om att föra bilaterala förhandlingar om ett frihandelsavtal med enskilda medlemsstater i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), och att börja med Singapore, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 22 december 2009 om att föra bilaterala förhandlingar om ett frihandelsavtal med enskilda medlemsstater i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), och att börja med Singapore,

| — | med beaktande av förhandlingsdirektiven av den 23 april 2007 för ett mellanregionalt frihandelsavtal med medlemsstaterna i Asean, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsdirektiven av den 23 april 2007 för ett mellanregionalt frihandelsavtal med medlemsstaterna i Asean,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt avdelning V om unionens yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt avdelning V om unionens yttre åtgärder,

| — | med beaktande av EUF-fördraget, i synnerhet artiklarna 91, 100, 168 och 207 jämförda med artikel 218.6 a v, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EUF-fördraget, i synnerhet artiklarna 91, 100, 168 och 207 jämförda med artikel 218.6 a v,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 (3) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 (3) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0048/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0048/2019), och av följande skäl:

| A. | EU och Singapore delar viktiga värderingar, däribland demokrati, rättsstatlighet, respekt för de mänskliga rättigheterna, kulturell och språklig mångfald och ett starkt åtagande till förmån för öppen och regelbaserad handel och det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

A.

EU och Singapore delar viktiga värderingar, däribland demokrati, rättsstatlighet, respekt för de mänskliga rättigheterna, kulturell och språklig mångfald och ett starkt åtagande till förmån för öppen och regelbaserad handel och det multilaterala handelssystemet.

| B. | Detta är det första bilaterala handelsavtal som slutits mellan EU och en medlemsstat i Asean och en viktig språngbräda mot ett slutmål i form av ett mellanregionalt frihandelsavtal. Avtalet kommer även att fungera som riktmärke för de avtal som EU för närvarande förhandlar med de övriga större ekonomierna i Asean. |
| --- | --- |

B.

Detta är det första bilaterala handelsavtal som slutits mellan EU och en medlemsstat i Asean och en viktig språngbräda mot ett slutmål i form av ett mellanregionalt frihandelsavtal. Avtalet kommer även att fungera som riktmärke för de avtal som EU för närvarande förhandlar med de övriga större ekonomierna i Asean.

| C. | Inom Aseanregionen är Singapore EU:s i särklass största handelspartner, och svarar för knappt en tredjedel av handeln med varor och tjänster mellan EU och Asean, och ungefär två tredjedelar av investeringarna mellan de båda regionerna. |
| --- | --- |

C.

Inom Aseanregionen är Singapore EU:s i särklass största handelspartner, och svarar för knappt en tredjedel av handeln med varor och tjänster mellan EU och Asean, och ungefär två tredjedelar av investeringarna mellan de båda regionerna.

| D. | Handeln mellan EU och Singapore uppgår till över 50 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

D.

Handeln mellan EU och Singapore uppgår till över 50 miljarder euro per år.

| E. | 90 % av den framtida tillväxten i världsekonomin förutspås skapas utanför EU, och framför allt i Asien. |
| --- | --- |

E.

90 % av den framtida tillväxten i världsekonomin förutspås skapas utanför EU, och framför allt i Asien.

| F. | Singapore är part i det övergripande och progressiva avtalet för Stillahavspartnerskap (CPTPP) och i de pågående förhandlingarna om det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet (RCEP). |
| --- | --- |

F.

Singapore är part i det övergripande och progressiva avtalet för Stillahavspartnerskap (CPTPP) och i de pågående förhandlingarna om det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet (RCEP).

| G. | Singapore är en höginkomstekonomi med en bruttonationalinkomst på 52 600 US-dollar per capita år 2017. Dess ekonomiska tillväxt har varit bland de högsta i världen, med ett årligt genomsnitt på 7,7 % sedan självständigheten. |
| --- | --- |

G.

Singapore är en höginkomstekonomi med en bruttonationalinkomst på 52 600 US-dollar per capita år 2017. Dess ekonomiska tillväxt har varit bland de högsta i världen, med ett årligt genomsnitt på 7,7 % sedan självständigheten.

| H. | Singapore rankas bland de länder i världen som det är enklast att göra affärer med, landet är en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier och ett av de minst korrupta länderna i världen. |
| --- | --- |

H.

Singapore rankas bland de länder i världen som det är enklast att göra affärer med, landet är en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier och ett av de minst korrupta länderna i världen.

| I. | Tillverkningssektorn, särskilt inom elektronik och precisionsmekanik, samt tjänstesektorn är fortfarande de två pelarna i Singapores ekonomi som präglas av ett högt mervärde. |
| --- | --- |

I.

Tillverkningssektorn, särskilt inom elektronik och precisionsmekanik, samt tjänstesektorn är fortfarande de två pelarna i Singapores ekonomi som präglas av ett högt mervärde.

| J. | Singapore är en global aktör inom finansiella tjänster och försäkringstjänster. |
| --- | --- |

J.

Singapore är en global aktör inom finansiella tjänster och försäkringstjänster.

| K. | Över 10 000 europeiska företag har egna regionala kontor i Singapore och verkar i en miljö med juridisk trygghet och säkerhet. Omkring 50 000 europeiska företag exporterar till Singapore, varav 83 % är små och medelstora företag. |
| --- | --- |

K.

Över 10 000 europeiska företag har egna regionala kontor i Singapore och verkar i en miljö med juridisk trygghet och säkerhet. Omkring 50 000 europeiska företag exporterar till Singapore, varav 83 % är små och medelstora företag.

| L. | Frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Singapore (EUSFTA) kommer sannolikt att få en mycket positiv effekt på handels- och investeringsflödena mellan EU och Singapore. I en studie från 2018 som sammanställts för Europaparlamentet uppskattade det att handelsvolymerna mellan EU och Singapore under de första fem åren skulle öka med 10 %. |
| --- | --- |

L.

Frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Singapore (EUSFTA) kommer sannolikt att få en mycket positiv effekt på handels- och investeringsflödena mellan EU och Singapore. I en studie från 2018 som sammanställts för Europaparlamentet uppskattade det att handelsvolymerna mellan EU och Singapore under de första fem åren skulle öka med 10 %.

| M. | Andra stora ekonomier såsom Japan, Förenta staterna och Kina har redan ingått frihandelsavtal med Singapore, något som gör att Europeiska unionen missgynnas konkurrensmässigt. |
| --- | --- |

M.

Andra stora ekonomier såsom Japan, Förenta staterna och Kina har redan ingått frihandelsavtal med Singapore, något som gör att Europeiska unionen missgynnas konkurrensmässigt.

| N. | I konsekvensbedömningen avseende handel och hållbarhet för 2009 års frihandelsavtal mellan EU och Asean konstaterades att detta bilaterala frihandelsavtal skulle vara ömsesidigt fördelaktigt när det gäller nationalinkomst, BNP och sysselsättning. Det har inte gjorts någon konsekvensbedömning avseende handel och hållbarhet som specifikt skulle avse handelsförbindelserna mellan EU och Singapore och en mer aktuell period. |
| --- | --- |

N.

I konsekvensbedömningen avseende handel och hållbarhet för 2009 års frihandelsavtal mellan EU och Asean konstaterades att detta bilaterala frihandelsavtal skulle vara ömsesidigt fördelaktigt när det gäller nationalinkomst, BNP och sysselsättning. Det har inte gjorts någon konsekvensbedömning avseende handel och hållbarhet som specifikt skulle avse handelsförbindelserna mellan EU och Singapore och en mer aktuell period.

| O. | I den ekonomiska konsekvensanalysen för frihandelsavtalet mellan EU och Singapore som utfördes av Europeiska kommissionen 2013, fastställdes det att Singapores BNP skulle kunna öka med 0,94 % eller 2,7 miljarder euro och EU:s BNP med 550 miljoner euro. |
| --- | --- |

O.

I den ekonomiska konsekvensanalysen för frihandelsavtalet mellan EU och Singapore som utfördes av Europeiska kommissionen 2013, fastställdes det att Singapores BNP skulle kunna öka med 0,94 % eller 2,7 miljarder euro och EU:s BNP med 550 miljoner euro.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av frihandelsavtalet i Bryssel den 19 oktober 2018. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att förhandlingarna ursprungligen slutfördes 2012, och grundade sig på de förhandlingsdirektiv för ett frihandelsavtal mellan EU och Asean som rådet hade antagit i april 2007. Europaparlamentet beklagar den långa förseningen när det gäller ratificeringen av avtalet, vilket bland annat berodde på kommissionens begäran om ett yttrande från Europeiska unionens domstol, i syfte att klargöra huruvida frågor som omfattas av avtalet omfattas av EU:s exklusiva befogenhet eller av delad befogenhet. Parlamentet välkomnar den juridiska tydlighet som Europeiska unionens domstol har gett i sitt yttrande, och anser att detta har stärkt Europaparlamentets demokratiskt legitima roll och klarlagt EU:s befogenheter för handelspolitiken. Parlamentet välkomnar Singapores fortsatta engagemang trots denna försening och begär att avtalet ska träda i kraft snabbt, så snart det har ratificerats av parlamentet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EU fortsätter att gå i spetsen för ett öppet och regelbaserat handelssystem, och välkomnar att frihandelsavtalet mellan EU och Singapore nu, tio år efter det att förhandlingarna inleddes, är en viktig del av detta. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att aktivt nå ut till andra globala partner i en fortsatt strävan efter en ambitiös, global, rättvis och öppen handelsagenda och dra lärdom av och bygga vidare på frihandelsavtalet med Singapore. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar detta avtals ekonomiska och strategiska betydelse, eftersom Singapore är ett centrum i hela Aseanregionen. Parlamentet anser att detta avtal är ett viktigt steg mot, och kommer att märka ut riktningen för, handels- och investeringsavtal med andra medlemsstater i Asean, och att det är en språngbräda för ett framtida mellanregionalt handelsavtal. Parlamentet betonar också att detta avtal kommer att göra så att exportörer i EU inte får någon konkurrensnackdel gentemot företag från de övriga CPTPP- och RCEP-länderna. Parlamentet välkomnar att ingåendet av detta avtal, som en del av EU:s globala agenda för rättvis och öppen handel, inte bara kommer att medföra stora fördelar för konsumenter, utan även för arbetstagare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Singapore redan hade tagit bort de flesta av sina tullavgifter på produkter från EU, och att detta avtal kommer att undanröja det fåtal som kvarstår från och med dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att Singapore kommer att upphöra med vissa åtgärder som skulle kunna utgöra handelshinder, t.ex. dubbla säkerhetstester i bilar och bildelar och elektronik, vilket kommer att förenkla exporten av varor från företag i EU till Singapore. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att avtalet kommer att ge företag från EU bättre tillgång till marknaden för tjänster i Singapore, t.ex. finansiella tjänster, telekomtjänster, ingenjörstjänster, arkitekttjänster, sjöfarts- och posttjänster, och att en sådan liberalisering sker enligt positivlistor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner när det gäller liberalisering av finansiella tjänster om att avtalet innehåller en försiktighetsklausul där parterna tillåts att anta eller behålla åtgärder av försiktighetsskäl och särskilt att skydda insättare och investerare, och säkerställa integriteten och stabiliteten för parternas finansiella system. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att Singapore den 21 juni 2017 undertecknade det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter om genomförandet av den globala standarden för automatiskt utbyte av information för skatteändamål, och landets anmälan till OECD den 30 juni 2017 av sin avsikt att aktivera automatiska utbyten inom ramen för detta avtal med alla EU-medlemsstater för vilka det saknades ett bilateralt avtal för samma ändamål. Parlamentet konstaterar att Singapore varken finns med på ”svarta listan” eller på bevakningslistan (watchlist) i den förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet som upprättats av EU:s uppförandekodgrupp, trots att landet har kritiserats av vissa icke-statliga organisationer för att erbjuda skattelättnader för företag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar den förbättrade tillgången enligt detta avtal till Singapores marknad för offentlig upphandling, jämfört med bestämmelserna i avtalet om offentlig upphandling. Parlamentet betonar att sociala och miljömässiga kriterier även bör tas i beaktande när offentliga upphandlingskontrakt tilldelas. Parlamentet framhäver att den offentliga upphandlingen i både EU och Singapore även i fortsättningen måste tjäna medborgarnas intressen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att Singapore gick med på att inrätta ett system för geografiska beteckningar, vilket kommer att skydda omkring 190 av EU:s geografiska beteckningar, med möjligheten att lägga till fler i ett senare skede. Parlamentet påminner om att EU år 2016 exporterade jordbruksprodukter för 2,2 miljarder euro till Singapore, och konstaterar att Singapore är Asiens femte största marknad för EU:s export av livsmedel och drycker, vilket ger betydande möjligheter för EU:s jordbrukare och jordbruksbaserade livsmedelsföretag. Parlamentet välkomnar därför Singapores åtaganden i detta avtal att behålla nolltullsatser för jordbruksbaserade livsmedel och att inrätta ett system för certifiering av köttproducerande anläggningar i EU som vill exportera till Singapore. Parlamentet beklagar emellertid att avtalet inte ger ett automatiskt skydd för de 196 geografiska beteckningar i EU som finns med i bilagan till kapitlet om immaterialrätt, eftersom alla geografiska beteckningar, oavsett ursprung, kommer att behöva genomgå granskning och offentliggörande (och eventuellt bli föremål för invändningar), i enlighet med registreringsförfarandet i Singapore, för att kunna skyddas. Parlamentet understryker att genomförandelagstiftningen för geografiska beteckningar, genom vilken Singapores register över geografiska beteckningar och registreringsförfarandet för geografiska beteckningar inrättas, kommer att träda i kraft efter det att parlamentet ratificerat avtalet. Parlamentet uppmanar de singaporianska myndigheterna att omedelbart inleda arbetet med registreringsförfarandet och att snarast upprätta registret och se till att det träder i kraft efter parlamentets ratificering av avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbeta intensivt med de singaporianska myndigheterna för att säkerställa att alla EU:s geografiska beteckningar, utan undantag eller begränsningar, skyddas i enlighet med de skyddsvillkor som fastställs i frihandelsavtalet (inbegripet bilagor eller fotnoter). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att avtalet erkänner rätten hos medlemsstater på alla nivåer att definiera och tillhandahålla offentliga tjänster och hindrar inte regeringar från att återföra någon privatiserad tjänst tillbaka till den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att avtalet skyddar EU:s rätt att behålla och tillämpa sina egna standarder på alla varor och tjänster som säljs i EU, och att all import från Singapore därför måste ske under iakttagande av EU:s standarder. Parlamentet betonar att EU:s standarder aldrig bör betraktas som handelshinder, och betonar vikten av att främja dessa standarder på global nivå. Parlamentet betonar att ingenting i avtalet förhindrar tillämpningen av försiktighetsprincipen, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar betydelsen av en värdebaserad och ansvarsfull handelspolitik och behovet av att främja hållbar utveckling. Parlamentet välkomnar därför att båda parterna i kapitlet om handel och hållbar utveckling åtagit sig att säkerställa en hög nivå på miljö- och arbetarskyddet, och att detta avtal därmed kan betraktas som ett progressivt handelsavtal. Parlamentet noterar att avtalet även innehåller ett kapitel om icke-tariffära hinder för handel med produktion av förnybar energi. Parlamentet påpekar att avtalet mellan EU och Singapore skulle kunna vara ett instrument för att bekämpa klimatförändringarna och påskynda och intensifiera de åtgärder och investeringar som krävs för en hållbar framtid med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar EU och Singapore att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att parterna har åtagit sig att göra fortlöpande insatser för att ratificera och på ett effektivt sätt genomföra ILO:s grundläggande konventioner. Parlamentet noterar den information som Singapores regering hittills lämnat med avseende på landets efterlevnad av tre återstående grundläggande ILO-konventioner, närmare bestämt konventionerna om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, om diskriminering och om tvångsarbete, och uppmanar Singapore att fördjupa dialogen med ILO i syfte att göra framsteg mot en fullständig anpassning till innehållet i dessa konventioner och i slutändan eftersträva att de ratificeras inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet att på ett effektivt sätt genomföra sådana multilaterala miljöavtal som Parisavtalet om klimatförändringar och åtagandet till förmån för en hållbar förvaltning av skogar och fiske. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att regleringssamarbetet är frivilligt och bör inte på något sätt begränsa rätten att reglera, |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar parterna att dra full nytta av bestämmelserna om samarbete rörande djurskydd och att, så snart som möjligt efter att frihandelsavtalet trätt i kraft, upprätta en gemensam arbetsgrupp som kan komma överens om en åtgärdsplan som riktar sig till sådana relevanta sektorer, såsom fiskens välbefinnande inom vattenbruket. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det civila samhällets och arbetsmarknadens parters deltagande i övervakningen av avtalets genomförande har en avgörande betydelse, och efterlyser att det snabbt inrättas inhemska rådgivargrupper efter att avtalet trätt i kraft, och begär även att det civila samhället ska vara företrätt i dessa på ett balanserat sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att anslå tillräcklig finansiering för att dessa mekanismer ska kunna fungera effektivt, och att ge stöd för att se till att det civila samhället deltar på ett konstruktivt sätt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att det i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore planeras för möjligheten för EU att avbryta tillämpningen av frihandelsavtalet i händelse av att Singapore kränker de grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt utnyttja avtalets allmänna översynsklausul för att stärka arbets- och miljöbestämmelsernas verkställbarhet, inbegripet som en sista utväg, genom en sanktionsbaserad mekanism. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Republiken Singapores regering och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(2)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 21.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2019)0088.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/346 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/346

---

P8_TA(2019)0090

Avtalet om investeringsskydd mellan EU och Singapore ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07979/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07979/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07980/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07980/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 och 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 och 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0447/2018),

| — | med beaktande av yttrandet av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (1),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 (2) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 (2) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0054/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0054/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Singapore. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens yttrande av den 16 maj 2017, 2/15, ECLI:EU:C: 2017:376.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0091.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/347 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/347

---

P8_TA(2019)0091

Avtalet om investeringsskydd mellan EU och Singapore (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

(2020/C 449/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07979/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07979/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07980/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (07980/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 och 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (C8–0447/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 och 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (C8–0447/2018),

| — | med beaktande av förhandlingsdirektiven av den 23 april 2007 för ett frihandelsavtal med medlemsstaterna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsdirektiven av den 23 april 2007 för ett frihandelsavtal med medlemsstaterna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 22 december 2009 att föra bilaterala förhandlingar om frihandelsavtal med enskilda medlemsstater i Asean, till att börja med Singapore, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 22 december 2009 att föra bilaterala förhandlingar om frihandelsavtal med enskilda medlemsstater i Asean, till att börja med Singapore,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (1),

| — | med beaktande av ändringarna av den 12 september 2011 av de ursprungliga förhandlingsdirektiven för att bemyndiga kommissionen att förhandla om investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringarna av den 12 september 2011 av de ursprungliga förhandlingsdirektiven för att bemyndiga kommissionen att förhandla om investeringar,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1219/2012 av den 12 december 2012 om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1219/2012 av den 12 december 2012 om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeland (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (3),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av yttrandet från domstolen av den 16 maj 2017 i förfarande 2/15 (4), som begärdes av kommissionen den 10 juli 2015, i enlighet med artikel 218.11 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från domstolen av den 16 maj 2017 i förfarande 2/15 (4), som begärdes av kommissionen den 10 juli 2015, i enlighet med artikel 218.11 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2018 om EU:s bidrag till ett bindande FN-instrument för transnationella bolag och andra affärsrörelser med transnationella drag med avseende på mänskliga rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2018 om EU:s bidrag till ett bindande FN-instrument för transnationella bolag och andra affärsrörelser med transnationella drag med avseende på mänskliga rättigheter (5),

| — | med beaktande av bestämmelserna om öppenhet i fördragsbaserade skiljeförfaranden mellan investerare och stat från FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna om öppenhet i fördragsbaserade skiljeförfaranden mellan investerare och stat från FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt avdelning V om unionens yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt avdelning V om unionens yttre åtgärder,

| — | med beaktande av EUF-fördraget, särskilt femte delen, avdelningarna I, II och V och särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.6 a v, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EUF-fördraget, särskilt femte delen, avdelningarna I, II och V och särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.6 a v,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 (6) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 (6) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0049/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A8-0049/2019), och av följande skäl:

| A. | Singapore och EU delar samma grundläggande värderingar, bland annat demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter, kulturell och språklig mångfald samt ett starkt engagemang för regelbaserad handel inom ramen för det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

A.

Singapore och EU delar samma grundläggande värderingar, bland annat demokrati, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter, kulturell och språklig mångfald samt ett starkt engagemang för regelbaserad handel inom ramen för det multilaterala handelssystemet.

| B. | EU är den största mottagaren av och källan till utländska direktinvesteringar världen över. |
| --- | --- |

B.

EU är den största mottagaren av och källan till utländska direktinvesteringar världen över.

| C. | Singapore är den åttonde största destinationen för EU:s utländska direktinvesteringar och den största i Asean-regionen. |
| --- | --- |

C.

Singapore är den åttonde största destinationen för EU:s utländska direktinvesteringar och den största i Asean-regionen.

| D. | Singapore är EU:s i särklass största handelspartner i Sydostasien och står för nästan en tredjedel av handeln med varor och tjänster mellan EU och Asean och ungefär två tredjedelar av alla investeringar mellan de båda regionerna. Över 10 000 europeiska företag har egna regionala kontor i Singapore och verkar generellt i en miljö med juridisk trygghet och säkerhet. |
| --- | --- |

D.

Singapore är EU:s i särklass största handelspartner i Sydostasien och står för nästan en tredjedel av handeln med varor och tjänster mellan EU och Asean och ungefär två tredjedelar av alla investeringar mellan de båda regionerna. Över 10 000 europeiska företag har egna regionala kontor i Singapore och verkar generellt i en miljö med juridisk trygghet och säkerhet.

| E. | Singapore är det land i Asien där EU investerar mest, och de bilaterala investeringarna uppgick 2016 till 256 miljarder euro. |
| --- | --- |

E.

Singapore är det land i Asien där EU investerar mest, och de bilaterala investeringarna uppgick 2016 till 256 miljarder euro.

| F. | Det finns för närvarande fler än 3 000 internationella investeringsavtal i kraft och EU:s medlemsstater är part i ca 1 400. |
| --- | --- |

F.

Det finns för närvarande fler än 3 000 internationella investeringsavtal i kraft och EU:s medlemsstater är part i ca 1 400.

| G. | Detta är det första avtalet uteslutande om investeringsskydd som ingås mellan EU och ett tredjeland efter diskussioner mellan institutionerna om den nya strukturen i EU:s frihandelsavtal på grundval av domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017. |
| --- | --- |

G.

Detta är det första avtalet uteslutande om investeringsskydd som ingås mellan EU och ett tredjeland efter diskussioner mellan institutionerna om den nya strukturen i EU:s frihandelsavtal på grundval av domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017.

| H. | Mot bakgrund av EU:s nya strategi för investeringsskydd och dess efterlevnadsmekanism, investeringsdomstolssystemet (ICS), gick Singapore 2017 med på att se över de bestämmelser om investeringsskydd som förhandlades fram 2014, och således på nytt öppna ett ingånget avtal. |
| --- | --- |

H.

Mot bakgrund av EU:s nya strategi för investeringsskydd och dess efterlevnadsmekanism, investeringsdomstolssystemet (ICS), gick Singapore 2017 med på att se över de bestämmelser om investeringsskydd som förhandlades fram 2014, och således på nytt öppna ett ingånget avtal.

| I. | Avtalet bygger på de bestämmelser om investeringsskydd som ingår i det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta), som ratificerades av parlamentet den 15 februari 2017. |
| --- | --- |

I.

Avtalet bygger på de bestämmelser om investeringsskydd som ingår i det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta), som ratificerades av parlamentet den 15 februari 2017.

| J. | Den 6 september 2017 begärde Belgien ett yttrande från domstolen om ICS-bestämmelserna i Ceta är förenliga med EU-fördragen. |
| --- | --- |

J.

Den 6 september 2017 begärde Belgien ett yttrande från domstolen om ICS-bestämmelserna i Ceta är förenliga med EU-fördragen.

| K. | Utvecklade ekonomier med fungerande rättsväsenden gör att det inte är lika viktigt att införa mekanismer för tvistlösning mellan investerare och stat, även om dessa mekanismer kan säkerställa en snabbare lösning av tvister. Inrättandet av en oberoende multilateral investeringsdomstol skulle icke desto mindre öka tilliten och rättssäkerheten. |
| --- | --- |

K.

Utvecklade ekonomier med fungerande rättsväsenden gör att det inte är lika viktigt att införa mekanismer för tvistlösning mellan investerare och stat, även om dessa mekanismer kan säkerställa en snabbare lösning av tvister. Inrättandet av en oberoende multilateral investeringsdomstol skulle icke desto mindre öka tilliten och rättssäkerheten.

| L. | Avtalet kommer att ersätta de befintliga bilaterala investeringsavtalen mellan 13 EU-medlemsstater och Singapore, som inte innehåller EU:s nya strategi för investeringsskydd och dess efterlevnadsmekanism (ICS). |
| --- | --- |

L.

Avtalet kommer att ersätta de befintliga bilaterala investeringsavtalen mellan 13 EU-medlemsstater och Singapore, som inte innehåller EU:s nya strategi för investeringsskydd och dess efterlevnadsmekanism (ICS).

| M. | Parterna har åtagit sig att söka nå en multilateral investeringsdomstol, ett initiativ som fått starkt stöd av parlamentet. |
| --- | --- |

M.

Parterna har åtagit sig att söka nå en multilateral investeringsdomstol, ett initiativ som fått starkt stöd av parlamentet.

| N. | Den 20 mars 2018 antog rådet förhandlingsdirektiven som bemyndigar kommissionen att förhandla på EU:s vägnar om en konvention om inrättande av en multilateral investeringsdomstol. Förhandlingsdirektiven har offentliggjorts. |
| --- | --- |

N.

Den 20 mars 2018 antog rådet förhandlingsdirektiven som bemyndigar kommissionen att förhandla på EU:s vägnar om en konvention om inrättande av en multilateral investeringsdomstol. Förhandlingsdirektiven har offentliggjorts.

| O. | EU har ingått ett liknande avtal om investeringsskydd med Vietnam, vilket antogs av kommissionen den 17 oktober 2018. |
| --- | --- |

O.

EU har ingått ett liknande avtal om investeringsskydd med Vietnam, vilket antogs av kommissionen den 17 oktober 2018.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s nya strategi för investeringsskydd och dess efterlevnadsmekanism (ICS), som ersätter såväl den kontroversiella tvistlösningen mellan investerare och stat (ISDS) och åtgärdar vissa av dess förfarandebrister, som de enskilda strategier som EU-medlemsstaterna följt i befintliga bilaterala investeringsavtal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att avtalet säkrar en hög nivå av investeringsskydd, öppenhet och ansvarsskyldighet samtidigt som båda parternas rätt att reglera på alla myndighetsnivåer och söka nå legitima mål för den offentliga politiken, såsom folkhälsa och miljöskydd, garanteras. Parlamentet framhåller att om en part skulle reglera på ett sätt som inverkar negativt på en investering eller på en investerares förväntningar om vinst skulle detta inte i sig innebära en överträdelse av investeringsskyddsstandarderna och därmed inte leda till någon form av kompensation. Parlamentet framhåller att avtalet inte på något sätt får begränsa arbetsmarknadsparternas självständighet eller fackföreningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att avtalet säkerställer att EU-investerare i Singapore inte diskrimineras i förhållande till singaporianska investerare och skyddar dem väl från olaglig expropriering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att investeringsdomstolssystemet innebär inrättande av en ständig investeringstribunal och en överprövningstribunal, vars ledamöter ska ha motsvarande kvalifikationer som domarna i Internationella domstolen, inbegripet dokumenterad erfarenhet inom internationell rätt och inte endast handelsrätt, och ska uppfylla strikta krav på oberoende, integritet och etiskt uppträdande genom en bindande uppförandekod, som är utformad för att förhindra intressekonflikter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de öppenhetsregler som ska tillämpas på förfarandena inför tribunalerna, att ärendehandlingarna kommer att vara tillgängliga för allmänheten och att utfrågningarna kommer att ske offentligt. Ökad transparens kommer att bidra till allmänhetens förtroende för systemet. Parlamentet välkomnar också att det tydligt framgår på vilka grunder en investerare kan begära en överprövning, vilket säkrar ytterligare insyn och rättvisa i förfarandet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att tredje parter, exempelvis arbets- och miljöorganisationer, inte har någon rättslig status inför tribunalerna och därför inte kan delta som berörda parter för att genomdriva investerarnas skyldigheter, men kan bidra till ICS-förfaranden i egenskap av sakkunniga (amicus curiae). Parlamentet framhåller att investeringsdomstolen fortfarande är ett separat system som enbart gäller utländska investerare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att forumshopping inte ska vara möjlig och att flera och parallella förfaranden ska undvikas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att avtalet i hög grad bygger på bestämmelserna om investeringsskydd i Ceta, eftersom det innehåller bestämmelser om skyldigheter för tidigare domare, en uppförandekod för att förhindra intressekonflikter och en fullt fungerande överprövningstribunal när avtalet ingås. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Singapores engagemang i inrättandet av den multilaterala investeringsdomstolen, en offentlig och oberoende internationell domstol som kommer att ha behörighet att avgöra tvister om investeringar mellan investerare och stater, som har accepterat dess jurisdiktion över deras bilaterala investeringsavtal, och vars slutliga mål ska vara att reformera och ersätta den nuvarande obalanserade, kostsamma och fragmenterade investeringsskyddsordningen. Parlamentet anser att avtalet är viktigt steg på vägen mot detta mål, och uppmuntrar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att nå ut till tredjeländer så att den multilaterala investeringsdomstolen kan inrättas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att offentliggöra förhandlingsdirektivet av den 20 mars 2018 för den multilaterala investeringsdomstolen och uppmanar rådet att offentliggöra alla tidigare och framtida förhandlingsdirektiv för handels- och investeringsavtal omedelbart efter att de har antagits i syfte att öka insynen och den offentliga granskningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att avtalet kommer att ersätta de befintliga bilaterala investeringsavtalen mellan 13 EU-medlemsstater och Singapore, och därmed skapa större samstämmighet jämfört med de bilaterala investeringsavtalen som bygger på föråldrade bestämmelser om investeringsskydd och innehåller tvistlösningen mellan investerare och stat. Avtalet kommer också att skapa nya rättigheter för investerares fordringar i de återstående 15 medlemsstaterna. Fungerande nationella domstolar är förstahandsvalet för att lösa investerartvister, men avtalet är ett viktigt steg för en reform av de globala reglerna om investeringsskydd och tvistlösning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar bristen på bestämmelser om investerarnas ansvar, och framhåller i detta sammanhang vikten av företagens sociala ansvar. Kommissionen uppmanas att överväga liknande lagstiftning som för konfliktmineraler och timmer, t.ex. för beklädnadsindustrin. Parlamentet framhåller vikten av OECD:s riktlinjer för multinationella företag och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det inte finns någon global strategi för företagens efterlevnad av människorättslagstiftningen eller någon tillgång till mekanismer för korrigerande åtgärder. Parlamentet noterar det arbete om inrättande av ett bindande FN-instrument med avseende på mänskliga rättigheter som inletts i FN i den mellanstatliga arbetsgruppen om transnationella bolag och andra affärsrörelser som har ett öppet mandat. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och EU:s medlemsstater att på ett konstruktivt sätt delta i detta initiativ. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att göra investeringsdomstolssystemet mer tillgängligt, i synnerhet för små och medelstora företag och mindre företag. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och Singapore att komma överens om strängare påföljder ifall en medlem av tribunalerna inte följer uppförandekoden, och att se till att de införs så snart detta avtal träder i kraft. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att godkännandet av detta avtal kommer att ge EU större möjligheter att förhandla liknande avtal med övriga Aseanländer i syfte att införa liknande regler om investeringsskydd i hela regionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Singapores regering och parlament. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(2)  EUT L 351, 20.12.2012, s. 40.

(3)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(4)  Domstolens yttrande av den 16 maj 2017, 2/15, ECLI:EU:C: 2017:376.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0382.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2019)0090.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/351 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/351

---

P8_TA(2019)0092

Avtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Singapore ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/47)

Europaparlamentet antar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15375/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15375/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (08224/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (08224/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0026/2019),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0020/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0020/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Singapore. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0093.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/352 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/352

---

P8_TA(2019)0093

Avtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Singapore (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

(2020/C 449/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15375/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15375/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och republiken Singapore, å andra sidan (08224/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och republiken Singapore, å andra sidan (08224/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 jämförd med artikel 218.6 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 212 jämförd med artikel 218.6 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0026/2019),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore, som undertecknades i Bryssel den 19 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore, som undertecknades i Bryssel den 19 oktober 2018,

| — | med beaktande av frihandelsavtalet och avtalet om investeringsskydd mellan EU och Singapore, som undertecknades i Bryssel den 19 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet och avtalet om investeringsskydd mellan EU och Singapore, som undertecknades i Bryssel den 19 oktober 2018,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Asean och EEG, som undertecknades i mars 1980 och som utgör den rättsliga ramen för förbindelserna mellan EU och Asean (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Asean och EEG, som undertecknades i mars 1980 och som utgör den rättsliga ramen för förbindelserna mellan EU och Asean (1),

| — | med beaktande av det tolfte Asien–Europa-toppmötet, som hölls i Bryssel den 18–19 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tolfte Asien–Europa-toppmötet, som hölls i Bryssel den 18–19 oktober 2018,

| — | med beaktande av det tionde interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Singapore, som hölls i Singapore den 23 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tionde interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Singapore, som hölls i Singapore den 23 maj 2017,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik i juni 2016,

| — | med beaktande av riktlinjerna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i Ostasien, som godkändes av rådet den 15 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i Ostasien, som godkändes av rådet den 15 juni 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2018 om förstärkning av EU:s säkerhetssamarbete i och med Asien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2018 om förstärkning av EU:s säkerhetssamarbete i och med Asien,

| — | med beaktande av EU:s strategi för förbindelserna mellan Europa och Asien, som baseras på begreppet hållbar konnektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för förbindelserna mellan Europa och Asien, som baseras på begreppet hållbar konnektivitet,

| — | med beaktande av sina resolutioner från den senaste tiden om Asean, särskilt resolutionerna av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (2) och av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner från den senaste tiden om Asean, särskilt resolutionerna av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (2) och av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (3),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 (4) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 (4) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0023/2019), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0023/2019), och av följande skäl:

| A. | Förbindelserna mellan EU och Singapore går tillbaka flera årtionden och bygger på en lång historia av vänskap och nära historiska, politiska och ekonomiska förbindelser. Det bilaterala partnerskapet grundas på gemensamma värderingar och ett åtagande till en fredlig och välmående värld. |
| --- | --- |

A.

Förbindelserna mellan EU och Singapore går tillbaka flera årtionden och bygger på en lång historia av vänskap och nära historiska, politiska och ekonomiska förbindelser. Det bilaterala partnerskapet grundas på gemensamma värderingar och ett åtagande till en fredlig och välmående värld.

| B. | Båda parterna i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore bekräftar sin respekt för demokratiska principer, rättsstaten, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, såsom dessa fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra tillämpliga internationella människorättsinstrument. |
| --- | --- |

B.

Båda parterna i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore bekräftar sin respekt för demokratiska principer, rättsstaten, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, såsom dessa fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra tillämpliga internationella människorättsinstrument.

| C. | Singapore är en grundande medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), som firade sin 40-årsdag 2017. |
| --- | --- |

C.

Singapore är en grundande medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), som firade sin 40-årsdag 2017.

| D. | Under sitt ordförandeskap för Asean under 2018, vars slogan var ”motståndskraftigt och innovativt”, var Singapore värdland för två Asean-toppmöten, främjade enhet, säkerhet och ekonomiskt samarbete inom Asean och lanserade initiativ såsom Asean Youth Fellowship. |
| --- | --- |

D.

Under sitt ordförandeskap för Asean under 2018, vars slogan var ”motståndskraftigt och innovativt”, var Singapore värdland för två Asean-toppmöten, främjade enhet, säkerhet och ekonomiskt samarbete inom Asean och lanserade initiativ såsom Asean Youth Fellowship.

| E. | Singapore är en nära allierad till Förenta staterna, som landet slöt ett frihandelsavtal med 2003 och betraktar som oumbärligt för säkerhet, stabilitet och balans i Asien och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

E.

Singapore är en nära allierad till Förenta staterna, som landet slöt ett frihandelsavtal med 2003 och betraktar som oumbärligt för säkerhet, stabilitet och balans i Asien och Stillahavsområdet.

| F. | Singapore rankades som nummer 9 på indexet för mänsklig utveckling inom FN:s utvecklingsprogram 2017. |
| --- | --- |

F.

Singapore rankades som nummer 9 på indexet för mänsklig utveckling inom FN:s utvecklingsprogram 2017.

| G. | Singapore rankades som nummer 6 på Transparency Internationals korruptionsindex 2017, vilket gör det till ett av världens minst korrumperade länder. |
| --- | --- |

G.

Singapore rankades som nummer 6 på Transparency Internationals korruptionsindex 2017, vilket gör det till ett av världens minst korrumperade länder.

| H. | Det första forumet för unga ledare mellan EU och Asean hölls i februari 2018. |
| --- | --- |

H.

Det första forumet för unga ledare mellan EU och Asean hölls i februari 2018.

| I. | Singapore drabbades av rekordhöga luftföroreningsnivåer till följd av skogsbränder i närliggande länder, vilka i stor utsträckning berodde på avsiktligt eldande för att röja mark för odling av palmolja samt timmerplantager. |
| --- | --- |

I.

Singapore drabbades av rekordhöga luftföroreningsnivåer till följd av skogsbränder i närliggande länder, vilka i stor utsträckning berodde på avsiktligt eldande för att röja mark för odling av palmolja samt timmerplantager.

| J. | Singapores konstitution garanterar rättigheterna till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet, vilka dock är kraftigt begränsade med hänvisning till säkerhet, skydd av den allmänna ordningen, moral, parlamentariska privilegier och goda relationer mellan raser och religioner. Singapore hade plats 151 av 180 i 2018 års internationella pressfrihetsindex (World Press Freedom Index). Singapores lagar gällande förakt, uppvigling och ärekränkning används för att undertrycka kritiska röster bland aktivister, bloggare och medier. |
| --- | --- |

J.

Singapores konstitution garanterar rättigheterna till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet, vilka dock är kraftigt begränsade med hänvisning till säkerhet, skydd av den allmänna ordningen, moral, parlamentariska privilegier och goda relationer mellan raser och religioner. Singapore hade plats 151 av 180 i 2018 års internationella pressfrihetsindex (World Press Freedom Index). Singapores lagar gällande förakt, uppvigling och ärekränkning används för att undertrycka kritiska röster bland aktivister, bloggare och medier.

| K. | Singapore tillämpar fortfarande dödsstraff. Efter en kort period utan avrättningar har antalet avrättningar varit på uppgång sedan 2014. |
| --- | --- |

K.

Singapore tillämpar fortfarande dödsstraff. Efter en kort period utan avrättningar har antalet avrättningar varit på uppgång sedan 2014.

| L. | Rättigheterna för Singapores hbti-personer är föremål för allvarliga begränsningar. En sexuell relation i samtycke mellan två män är olaglig och straffbelagd med upp till två års fängelse. Samkönade relationer är inte erkända enligt lag i Singapore. |
| --- | --- |

L.

Rättigheterna för Singapores hbti-personer är föremål för allvarliga begränsningar. En sexuell relation i samtycke mellan två män är olaglig och straffbelagd med upp till två års fängelse. Samkönade relationer är inte erkända enligt lag i Singapore.

| M. | Singapore har ännu inte ratificerat två grundläggande ILO-konventioner, närmare bestämt konventionen om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och konventionen om diskriminering. |
| --- | --- |

M.

Singapore har ännu inte ratificerat två grundläggande ILO-konventioner, närmare bestämt konventionen om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och konventionen om diskriminering.

Avtalet om partnerskap och samarbete mellan EU och Singapore

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet, vilket är av strategisk betydelse och kommer att tillhandahålla en rättslig ram för de långvariga bilaterala förbindelserna och åtagandena om att stärka och utvidga samarbetet i regionala och internationella forum, samt på områden såsom miljöskydd, internationell stabilitet, rättvisa, säkerhet och utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet belyser de möjligheter som partnerskaps- och samarbetsavtalet erbjuder för nya samarbetsområden, såsom mänskliga rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet och icke-spridning av kärnvapen, samt för vetenskapligt och tekniskt samarbete på områden såsom energi, miljö, bekämpning av klimatförändringar, skydd av naturresurser och transport, särskilt sjöfart och luftfart. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar samarbete gällande kontakter mellan människor, informationssamhället, det audiovisuella området och medieområdet, utbildning och kulturutbyte, sysselsättning och sociala frågor, hälsa samt statistik för att utvärdera framstegen med avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att partnerskaps- och samarbetsavtalet såsom ramavtal är politiskt nära knutet till och kompletterar frihandelsavtalet och instrumentet för stöd inför anslutningen. Parlamentet påminner om att artikel 44 i partnerskaps- och samarbetsavtalet möjliggör icke-verkställande av avtalen i fall av systematisk och allvarlig överträdelse av väsentliga delar, inklusive demokratiska principer, rättsstaten och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar Singapores undertecknande den 21 juni 2017 av det multilaterala avtalet om behöriga myndigheter för genomförande av den globala standarden för automatiskt utbyte av information för skatteändamål. Parlamentet välkomnar även Singapores tillkännagivande till OECD den 30 juni 2017 av landets avsikt att aktivera automatiska utbyten inom ramen för detta avtal med alla EU-medlemsstater som saknade bilaterala avtal för samma ändamål. Parterna uppmuntras att till fullo utnyttja partnerskaps- och samarbetsavtalets bestämmelser om skattesamarbete. |
| --- | --- |

5.

Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 6. | Europaparlamentet bekräftar det nödvändiga åtagandet och engagemanget när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, inklusive sociala rättigheter, demokrati, grundläggande friheter, god förvaltning och rättsstaten, och när det gäller samarbete i detta avseende. Parlamentet påminner om att mänskliga rättigheter har en central plats i EU:s förbindelser med tredjeländer. Singapores myndigheter uppmanas att under alla omständigheter garantera respekten för internationell rätt, demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, i enlighet med FN-stadgan och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att EU bör fortsätta tillhandahålla stöd till Singapore för social inkludering, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstaten, och för främjandet av fred, säkerhet och reform av rättsväsendet. Parlamentet välkomnar den öppna offentliga debatten om översynen av den icke-tillämpade lagen om straff av sexuella relationer i samtycke mellan personer av samma kön och uppmanar Singapores regering att till fullo skydda hbti-personers rättigheter. Parlamentet insisterar på att Singapores regering avskaffar de lagar som kriminaliserar sexuella relationer mellan personer av samma kön. Parlamentet framhåller behovet av ytterligare samarbete när det gäller kvinnors rättigheter och uppmanar Singapores regering att underlätta antagandet av lagstiftning som förbjuder alla former av diskriminering mot kvinnor och diskriminering på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att inleda en dialog med Singapores regering med syfte att införa ett omedelbart moratorium för dödsstraff som ett steg mot avskaffandet av dödsstraffet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Singapores regering att skydda yttrande- och mötesfriheten, eftersom dessa är nyckelfaktorer i en välfungerande demokrati. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att föra en dialog med Singapores myndigheter för att underlätta landets ratificering av de människorättsliga instrumenten och grundläggande ILO-konventioner. Parlamentet konstaterar att Singapore ännu inte har ratificerat konventionerna om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och om diskriminering och att landet har sagt upp konventionen om tvångsarbete. Parlamentet förväntar sig att Singapore fortsätter samverkan med ILO i syfte att gå vidare mot fullständig anpassning till innehållet i dessa konventioner och slutligen ratifikationen av dessa. |
| --- | --- |

9.

Förbindelserna mellan EU och Singapore

| 10. | Europaparlamentet betonar att ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet ger ett starkt incitament till större engagemang mellan EU, Singapore och regionen Sydostasien generellt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller det politiska värdet av starka handels- och investeringsförbindelser mellan Singapore och EU. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker EU:s särskilda erfarenhet av institutionsuppbyggnad, den inre marknaden, regelkonvergens, krishantering, humanitärt bistånd och katastrofhjälp samt mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet betonar att EU bör intensifiera de politiska dialogerna och samarbetet i frågor såsom grundläggande rättigheter och i frågor av gemensamt intresse, inklusive rättsstaten, säkerhet och skydd av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att partnerskaps- och samarbetsavtalet stöder utbyten mellan människor, såsom akademisk rörlighet inom Erasmus Mundus-programmet, och underlättar vidareutveckling av kulturutbyten för att öka den ömsesidiga förståelsen och kännedomen om respektive kulturer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker den roll som den Singaporebaserade Asien–Europa-stiftelsen har som det huvudsakliga instrumentet för kulturutbyten mellan Asien och Europa. Parlamentet välkomnar dess roll när det gäller att inkludera angelägenheter för civilsamhället som en viktig del av överläggningarna vid Asem-toppmötet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar att European Union Centre i Singapore, vilket inrättades 2009 i partnerskap med National University of Singapore och Nanyang Technological University, verkar för kunskap och förståelse om EU och dess politik och är en del av det globala nätverket av EU:s kompetenscentrum. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar forskare i Singapore att genomföra gemensamma forsknings- och innovationsprojekt med enheter inom EU inom ramen för EU:s forskningsinitiativ, såsom programmet Horisont 2020, och att ta itu med gemensamma globala utmaningar i samband med klimatförändringar, miljö, bioteknik, hälsa, åldrande befolkningar, energi, naturresurser och tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

16.

Regionalt och internationellt samarbete

| 17. | Europaparlamentet anser att Singapore är en nyckelpartner när det gäller att reagera på humanitära katastrofer i Sydostasien och en viktig aktör för hela regionens politiska stabilitet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är bekymrat över att klimatförändringarna kommer att påverka Singapore och Asean-regionen i stor utsträckning. Parlamentet välkomnar Singapores positiva bidrag till millennieutvecklingsmålen och målen för hållbar utveckling. Parlamentet välkomnar även Singapores ratificering av Parisavtalet den 21 september 2016 och förväntar sig att Singapore uppnår de planerade utsläppsminskningsmålen senast 2030. Parlamentet har som målsättning att arbeta tillsammans med Singapore och Asean för att påskynda genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar. Parlamentet framhåller behovet av stöd till Singapore och övriga Asean-länder för att förbättra skyddet och det hållbara utnyttjandet av den biologiska mångfalden, i synnerhet korallrev, och för ett systematiskt återställande av skogens ekosystem. Parlamentet välkomnar Singapores roll i den regionala frågan om att minska avskogningen. Parlamentet uppmanar till ytterligare samarbete mellan EU och Singapore för att effektivt motverka skogsbränder och anta mer miljövänlig teknik för transport och byggnader. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att det finns utrymme för, intresse för och behov av ett samarbete mellan EU och Asean för att tillsammans utarbeta en gemensam strategi för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av forumet för unga ledare inom EU-Asean, vilket kommer att möjliggöra för unga ledare från länder inom EU och Asean att utbyta idéer och knyta kontakter för att stödja förbindelserna mellan EU och Asean. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att göra det möjligt för EU att stärka sitt bidrag till genomförandet av gemensamma mål i området kring Indiska oceanen och Stilla havet. Parlamentet efterfrågar stärkta gemensamma insatser för frihet och öppenhet i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar till samarbete med Singapore i strävan efter gemensamma intressen i samband med genomförandet av Aseans och EU:s konnektivitetspolitik. Parlamentet betonar behovet av samarbete när det gäller initiativet ”Ett bälte, en väg” för att verka för genomförandet av de mål och kriterier för konnektivitet som man enades om under det nyligen genomförda toppmötet mellan EU och Kina. Parlamentet upprepar behovet av att främja multilateral styrning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att Singapore har förespråkat regional multilateralism i Sydostasien. Parlamentet noterar Singapores roll i de interregionala diplomatiska, ekonomiska och institutionella dialogerna mellan EU och Asean och framhåller Singapores stöd för regional integration i Sydostasien. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att Singapore har ett strategiskt läge. Parlamentet beaktar Singapores bidrag till regional och global säkerhet. Parlamentet välkomnar det årliga säkerhetstoppmötet för Asien, även känt som Shangri-la-dialogen, vilket har hållits på hotellet Shangri-La i Singapore sedan 2002. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de växande spänningarna i Sydkinesiska havet. Parlamentet uppmanar Asean att påskynda samråden om en uppförandekod för fredlig lösning av tvister och kontroverser i detta område och efterfrågar EU:s stöd för denna process. Parlamentet framhåller att frågan bör lösas i enlighet med internationell rätt enligt FN:s havsrättskonvention (Unclos). Parlamentet är tillfreds med att Singapore, i egenskap av land utan anspråk, har uppmanat parterna att hantera skiljaktigheterna på fredligt sätt och i enlighet med internationell rätt, inklusive Unclos. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet efterfrågar, jämte Singapore, fri navigering och överflygning i området och betonar att EU har ett starkt intresse av att främja stabilitet i Sydostasien. Parlamentet belyser den nyckelroll som Aseans regionala forum och det östasiatiska toppmötet spelar för att främja säkerhetsdialoger mellan regionen och de utomregionala makterna Kina och Förenta staterna.






  27. | Europaparlamentet välkomnar programmet för kapacitet på cyberområdet inom Asean, som lanserats på Singapores initiativ och som syftar till att hjälpa Asean-länderna med att identifiera och svara på cyberhot. Parlamentet förstår att Asean saknar ömsesidiga normer för cyberskydd, vilket skulle kunna hämma regionens samarbete inom it-säkerhet. Parlamentet uppmanar EU att dela med sig av sina erfarenheter gällande hanteringen av cyber- och hybridhot och att stödja Aseans kapacitetsuppbyggnad på detta område. |
| --- | --- | --- |

26.

27.

| 28. | Europaparlamentet berömmer Singapore för dess utstationering av styrkor och materiel för att stödja den multinationella koalitionen i Irak från 2003 till 2008 och dess efterföljande bidrag till insatserna mot IS i Irak och Syrien. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet erkänner Singapores beredskap att vara värd för och medorganisera toppmöten för att främja fred och förtroendeskapande åtgärder inom och utanför Asien. |
| --- | --- |

29.

Institutionell ram enligt partnerskaps- och samarbetsavtalet

| 30. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet av en gemensam kommitté bestående av representanter för båda sidor på lämplig nivå, för att se till att avtalet fungerar och genomförs korrekt, fastställa prioriteringar och ge rekommendationer för att främja avtalets mål. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser regelbundna utbyten mellan Europeiska utrikestjänsten och parlamentet så att parlamentet ges möjlighet att följa upp partnerskaps- och samarbetsavtalets genomförande och uppnåendet av dess mål. |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Singapore. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EGT L 144, 10.6.1980, s. 2.

(2)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 44.

(3)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 75.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2019)0092.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/357 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/357

---

P8_TA(2019)0094

Fördraget om upprättande av en transportgemenskap ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av fördraget om upprättande av en transportgemenskap (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13111/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13111/2018),

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av en transportgemenskap (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av en transportgemenskap (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91 och 100.2, jämförda med artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0473/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91 och 100.2, jämförda med artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0473/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0022/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0022/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt i Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (2), Montenegro och Republiken Serbien. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 278, 27.10.2017, s. 3.

(2)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/358 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/358

---

P8_TA(2019)0096

Gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och finansiella regler för dessa fonder ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/50)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förslag till | Förslag till |
| EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING | EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING |
| om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering | om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden
  , Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
  samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering |

Kommissionens förslag

Ändring

Förslag till

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden
  , Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
  samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna eller öarna, och att särskild uppmärksamhet ägnas landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar. Enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska unionen understödja strävandena att uppnå dessa mål genom åtgärder som den vidtar genom utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska investeringsbanken och andra instrument. Artikel 322 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för att anta finansiella regler som reglerar förfarandet för budgetens upprättande och genomförande och redovisningen och revisionen av räkenskaperna samt kontrollen av de ekonomiska aktörernas ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna eller öarna, och att särskild uppmärksamhet ägnas landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar. Enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska unionen understödja strävandena att uppnå dessa mål genom åtgärder som den vidtar genom utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska investeringsbanken och andra instrument. Artikel 322 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för att anta finansiella regler som reglerar förfarandet för budgetens upprättande och genomförande och redovisningen och revisionen av räkenskaperna samt kontrollen av de ekonomiska aktörernas ansvar.

| (1) | Enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna eller öarna, och att särskild uppmärksamhet ägnas landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar.
  Dessa regioner drar särskild nytta av sammanhållningspolitiken.
  Enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska unionen understödja strävandena att uppnå dessa mål genom åtgärder som den vidtar genom utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska investeringsbanken och andra instrument. Artikel 322 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för att anta finansiella regler som reglerar förfarandet för budgetens upprättande och genomförande och redovisningen och revisionen av räkenskaperna samt kontrollen av de ekonomiska aktörernas ansvar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna eller öarna, och att särskild uppmärksamhet ägnas landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar.
  Dessa regioner drar särskild nytta av sammanhållningspolitiken.
  Enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska unionen understödja strävandena att uppnå dessa mål genom åtgärder som den vidtar genom utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska investeringsbanken och andra instrument. Artikel 322 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för att anta finansiella regler som reglerar förfarandet för budgetens upprättande och genomförande och redovisningen och revisionen av räkenskaperna samt kontrollen av de ekonomiska aktörernas ansvar.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Det är viktigt för Europeiska unionen och dess invånare att sammanhållningspolitiken behålls som unionens viktigaste investeringspolitik, och att finansieringen för perioden 2021-2027 kvarstår på minst samma nivå som för programperioden 2014–2020. Nya medel till unionens övriga verksamhets- eller programområden bör inte tas från Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Det är viktigt för Europeiska unionen och dess invånare att sammanhållningspolitiken behålls som unionens viktigaste investeringspolitik, och att finansieringen för perioden 2021-2027 kvarstår på minst samma nivå som för programperioden 2014–2020. Nya medel till unionens övriga verksamhets- eller programområden bör inte tas från Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden.

Ändring 430

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I syfte att vidareutveckla ett samordnat och harmoniserat genomförande av unionens fonder med delad förvaltning, närmare bestämt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, åtgärder som finansieras med delade förvaltning enligt Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) och Instrumentet för gränsförvaltning och visering, bör finansiella regler fastställas med stöd av artikel 322 i EUF-fördraget för alla dessa fonder (nedan kallade fonderna), med tydligt angivande av tillämpningsområdet för de relevanta bestämmelserna. Dessutom bör
  gemensamma
  bestämmelser fastställas med stöd av artikel 177 i EUF-fördraget för att täcka specifika regler för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden
  och
  EHFF. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I syfte att vidareutveckla ett samordnat och harmoniserat genomförande av unionens fonder med delad förvaltning, närmare bestämt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, åtgärder som finansieras med delade förvaltning enligt Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) och Instrumentet för gränsförvaltning och visering, bör finansiella regler fastställas med stöd av artikel 322 i EUF-fördraget för alla dessa fonder (nedan kallade fonderna), med tydligt angivande av tillämpningsområdet för de relevanta bestämmelserna. Dessutom bör
  gemensamma
  bestämmelser fastställas med stöd av artikel 177 i EUF-fördraget för att täcka specifika regler för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden
  och
  EHFF.

| (2) | I syfte att vidareutveckla ett samordnat och harmoniserat genomförande av unionens fonder med delad förvaltning, närmare bestämt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, åtgärder som finansieras med delade förvaltning enligt Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) och Instrumentet för gränsförvaltning och visering, bör finansiella regler fastställas med stöd av artikel 322 i EUF-fördraget för alla dessa fonder (nedan kallade fonderna), med tydligt angivande av tillämpningsområdet för de relevanta bestämmelserna. Dessutom bör
  gemensamma
  bestämmelser fastställas med stöd av artikel 177 i EUF-fördraget för att täcka specifika regler för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden, EHFF
  och till en viss del Europeiska jordbruksfonden för landsbygdens utveckling (Ejflu)
  . |
| --- | --- |

(2)

I syfte att vidareutveckla ett samordnat och harmoniserat genomförande av unionens fonder med delad förvaltning, närmare bestämt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, åtgärder som finansieras med delade förvaltning enligt Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) och Instrumentet för gränsförvaltning och visering, bör finansiella regler fastställas med stöd av artikel 322 i EUF-fördraget för alla dessa fonder (nedan kallade fonderna), med tydligt angivande av tillämpningsområdet för de relevanta bestämmelserna. Dessutom bör
  gemensamma
  bestämmelser fastställas med stöd av artikel 177 i EUF-fördraget för att täcka specifika regler för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden, EHFF
  och till en viss del Europeiska jordbruksfonden för landsbygdens utveckling (Ejflu)
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | De yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena bör omfattas av särskilda åtgärder och erhålla ytterligare finansiering enligt artikel 349 i EUF-fördraget och artikel 2 i protokoll nr 6 fogat till 1994 års anslutningsakt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

De yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena bör omfattas av särskilda åtgärder och erhålla ytterligare finansiering enligt artikel 349 i EUF-fördraget och artikel 2 i protokoll nr 6 fogat till 1994 års anslutningsakt.

| (4) | De yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena bör omfattas av särskilda åtgärder och erhålla ytterligare finansiering enligt artikel 349 i EUF-fördraget och artikel 2 i protokoll nr 6 fogat till 1994 års anslutningsakt
  , för att kunna hantera de specifika nackdelar som deras geografiska plats medför
  . |
| --- | --- |

(4)

De yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena bör omfattas av särskilda åtgärder och erhålla ytterligare finansiering enligt artikel 349 i EUF-fördraget och artikel 2 i protokoll nr 6 fogat till 1994 års anslutningsakt
  , för att kunna hantera de specifika nackdelar som deras geografiska plats medför
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) och artikel 10 i EUF-fördraget, inbegripet principerna om subsidiaritet och proportionalitet i artikel 5 i EU-fördraget, bör iakttas när fonderna genomförs, med hänsyn tagen till unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Medlemsstaterna bör också iaktta skyldigheterna enligt Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i konventionen och i enlighet med unionslagstiftningen om harmoniserade tillgänglighetskrav för varor och tjänster. Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män och integrera ett genusperspektiv, samt bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Fonderna bör inte stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering. Målen för fonderna bör eftersträvas inom ramen för hållbar utveckling och unionens arbete för att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med hänsyn till principen att förorenaren betalar. I syfte att skydda den inre marknadens integritet, bör verksamhet som gynnar företag följa unionens regler om statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) och artikel 10 i EUF-fördraget, inbegripet principerna om subsidiaritet och proportionalitet i artikel 5 i EU-fördraget, bör iakttas när fonderna genomförs, med hänsyn tagen till unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Medlemsstaterna bör också iaktta skyldigheterna enligt Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i konventionen och i enlighet med unionslagstiftningen om harmoniserade tillgänglighetskrav för varor och tjänster. Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män och integrera ett genusperspektiv, samt bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Fonderna bör inte stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering. Målen för fonderna bör eftersträvas inom ramen för hållbar utveckling och unionens arbete för att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med hänsyn till principen att förorenaren betalar. I syfte att skydda den inre marknadens integritet, bör verksamhet som gynnar företag följa unionens regler om statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget.

| (5) | De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) och artikel 10 i EUF-fördraget, inbegripet principerna om subsidiaritet och proportionalitet i artikel 5 i EU-fördraget, bör iakttas när fonderna genomförs, med hänsyn tagen till unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Medlemsstaterna bör också iaktta skyldigheterna enligt Förenta nationernas konvention om
  barnets rättigheter och Förenta nationernas konvention om
  rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i konventionen och i enlighet med unionslagstiftningen om harmoniserade tillgänglighetskrav för varor och tjänster
  . I detta sammanhang bör fonderna genomföras på ett sätt som främjar avinstitutionalisering och närvård
  . Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män och integrera ett genusperspektiv, samt bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Fonderna bör inte stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering
  eller uteslutning, eller infrastruktur som är otillgänglig för personer med funktionsnedsättning
  . Målen för fonderna bör eftersträvas inom ramen för hållbar utveckling och unionens arbete för att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med hänsyn till principen att förorenaren betalar
  , och med beaktande av de åtaganden som man har enats om under Parisavtalet
  . I syfte att skydda den inre marknadens integritet, bör verksamhet som gynnar företag följa unionens regler om statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget.
  Fattigdom är en av EU:s största utmaningar. Fonderna bör därför bidra till att utrota fattigdomen i unionen. De bör också bidra till att uppfylla unionens och dess medlemsstaters åtagande om att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(5)

De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget) och artikel 10 i EUF-fördraget, inbegripet principerna om subsidiaritet och proportionalitet i artikel 5 i EU-fördraget, bör iakttas när fonderna genomförs, med hänsyn tagen till unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Medlemsstaterna bör också iaktta skyldigheterna enligt Förenta nationernas konvention om
  barnets rättigheter och Förenta nationernas konvention om
  rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i konventionen och i enlighet med unionslagstiftningen om harmoniserade tillgänglighetskrav för varor och tjänster
  . I detta sammanhang bör fonderna genomföras på ett sätt som främjar avinstitutionalisering och närvård
  . Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män och integrera ett genusperspektiv, samt bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Fonderna bör inte stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering
  eller uteslutning, eller infrastruktur som är otillgänglig för personer med funktionsnedsättning
  . Målen för fonderna bör eftersträvas inom ramen för hållbar utveckling och unionens arbete för att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med hänsyn till principen att förorenaren betalar
  , och med beaktande av de åtaganden som man har enats om under Parisavtalet
  . I syfte att skydda den inre marknadens integritet, bör verksamhet som gynnar företag följa unionens regler om statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget.
  Fattigdom är en av EU:s största utmaningar. Fonderna bör därför bidra till att utrota fattigdomen i unionen. De bör också bidra till att uppfylla unionens och dess medlemsstaters åtagande om att uppnå målen för hållbar utveckling.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Med tanke på betydelsen av att motverka klimatförändringar i enlighet med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling bör fonderna bidra till att integrera klimatåtgärder i den normala verksamheten och nå det övergripande målet att
  25
   % av unionens budget ska anslås till stöd för klimatmålen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Med tanke på betydelsen av att motverka klimatförändringar i enlighet med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling bör fonderna bidra till att integrera klimatåtgärder i den normala verksamheten och nå det övergripande målet att
  25
   % av unionens budget ska anslås till stöd för klimatmålen.

| (9) | Med tanke på betydelsen av att motverka klimatförändringar i enlighet med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling bör fonderna bidra till att integrera klimatåtgärder i den normala verksamheten och nå det övergripande målet att
  30
   % av unionens budget ska anslås till stöd för klimatmålen.
  Klimatsäkring bör utgöra en integrerad del av programplanering och genomförande. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på betydelsen av att motverka klimatförändringar i enlighet med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling bör fonderna bidra till att integrera klimatåtgärder i den normala verksamheten och nå det övergripande målet att
  30
   % av unionens budget ska anslås till stöd för klimatmålen.
  Klimatsäkring bör utgöra en integrerad del av programplanering och genomförande.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Med tanke på effekterna av migrantströmmarna från tredjeländer bör sammanhållningspolitiken bidra till integrationsprocesserna, i synnerhet genom att ge infrastrukturstöd åt de städer och lokala och regionala myndigheter som utför primärkontroller och är mest engagerade i genomförandet av integrationspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Med tanke på effekterna av migrantströmmarna från tredjeländer bör sammanhållningspolitiken bidra till integrationsprocesserna, i synnerhet genom att ge infrastrukturstöd åt de städer och lokala och regionala myndigheter som utför primärkontroller och är mest engagerade i genomförandet av integrationspolitiken.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Den del av unionens budget som anslås till fonderna bör genomföras av kommissionen genom delad förvaltning med medlemsstaterna i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) [den nya budgetförordningen] (nedan kallad budgetförordningen) (12). Därför kommissionen och medlemsstaterna vid genomförandet av de fonder som omfattas av delad förvaltning iaktta principerna i budgetförordningen, såsom sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Den del av unionens budget som anslås till fonderna bör genomföras av kommissionen genom delad förvaltning med medlemsstaterna i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) [den nya budgetförordningen] (nedan kallad budgetförordningen) (12). Därför kommissionen och medlemsstaterna vid genomförandet av de fonder som omfattas av delad förvaltning iaktta principerna i budgetförordningen, såsom sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering.

| (10) | Den del av unionens budget som anslås till fonderna bör genomföras av kommissionen genom delad förvaltning med medlemsstaterna i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) [den nya budgetförordningen] (nedan kallad budgetförordningen) (12). Därför kommissionen och medlemsstaterna vid genomförandet av de fonder som omfattas av delad förvaltning iaktta principerna i budgetförordningen, såsom sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering.
  Medlemsstaterna bör ha ansvaret för förberedandet och genomförandet av sådana program. Detta bör ske på lämplig territoriell nivå och i överensstämmelse med sina institutionella, rättsliga och finansiella ramar av de organ som medlemsstaterna har utsett i detta syfte. Medlemsstaterna bör inte lägga till bestämmelser som gör det svårare för stödmottagaren att använda medlen. |
| --- | --- |

(10)

Den del av unionens budget som anslås till fonderna bör genomföras av kommissionen genom delad förvaltning med medlemsstaterna i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) [den nya budgetförordningen] (nedan kallad budgetförordningen) (12). Därför kommissionen och medlemsstaterna vid genomförandet av de fonder som omfattas av delad förvaltning iaktta principerna i budgetförordningen, såsom sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering.
  Medlemsstaterna bör ha ansvaret för förberedandet och genomförandet av sådana program. Detta bör ske på lämplig territoriell nivå och i överensstämmelse med sina institutionella, rättsliga och finansiella ramar av de organ som medlemsstaterna har utsett i detta syfte. Medlemsstaterna bör inte lägga till bestämmelser som gör det svårare för stödmottagaren att använda medlen.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Principen om partnerskap är en viktig del i genomförandet av fonderna, och bygger på flernivåstyre och det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas delaktighet. För att skapa kontinuitet i partnerskapens organisation bör kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (13)

  fortsätta att gälla
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Principen om partnerskap är en viktig del i genomförandet av fonderna, och bygger på flernivåstyre och det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas delaktighet. För att skapa kontinuitet i partnerskapens organisation bör kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (13)

  fortsätta att gälla
  .

| (11) | Principen om partnerskap är en viktig del i genomförandet av fonderna, och bygger på flernivåstyre och
  regionala, lokala och andra offentliga myndigheters,
  det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas delaktighet. För att skapa kontinuitet i partnerskapens organisation bör
  kommissionen ges befogenhet att ändra och anta
  kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (13). |
| --- | --- |

(11)

Principen om partnerskap är en viktig del i genomförandet av fonderna, och bygger på flernivåstyre och
  regionala, lokala och andra offentliga myndigheters,
  det civila samhällets och arbetsmarknadsparternas delaktighet. För att skapa kontinuitet i partnerskapens organisation bör
  kommissionen ges befogenhet att ändra och anta
  kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (13).

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken ramen för att utpeka nationella reformprioriteringar och övervaka genomförandet av dem. Medlemsstaterna tar fram sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör läggas fram samtidigt med de årliga nationella reformprogrammen för att ange och samordna de prioriterade investeringsprojekt som bör få stöd med nationell finansiering och unionsfinansiering. De bör också bidra till att unionsfinansieringen används på ett enhetligt sätt och maximera det finansiella stödets mervärde, särskilt vad gäller stöd från fonderna, den europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen och InvestEU. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken ramen för att utpeka nationella reformprioriteringar och övervaka genomförandet av dem. Medlemsstaterna tar fram sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier bör läggas fram samtidigt med de årliga nationella reformprogrammen för att ange och samordna de prioriterade investeringsprojekt som bör få stöd med nationell finansiering och unionsfinansiering. De bör också bidra till att unionsfinansieringen används på ett enhetligt sätt och maximera det finansiella stödets mervärde, särskilt vad gäller stöd från fonderna, den europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen och InvestEU.

utgår

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Medlemsstaterna bör
  fastställa
  hur landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget och rådsrekommendationer som antagits i enlighet med artikel 148.4 i EUF-fördraget (nedan kallade landsspecifika rekommendationer) beaktas när programdokumenten utarbetas. Under programperioden 2021–2027 (nedan kallad programperioden) bör medlemsstaterna regelbundet för övervakningskommittén och kommissionen rapportera om läget i programmen till stöd för de landsspecifika rekommendationerna. Under en halvtidsöversyn bör medlemsstaterna bland annat överväga behovet av ändringar av programmen för att ta hänsyn till relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits eller ändrats sedan början av programperioden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Medlemsstaterna bör
  fastställa
  hur landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget och rådsrekommendationer som antagits i enlighet med artikel 148.4 i EUF-fördraget (nedan kallade landsspecifika rekommendationer) beaktas när programdokumenten utarbetas. Under programperioden 2021–2027 (nedan kallad programperioden) bör medlemsstaterna regelbundet för övervakningskommittén och kommissionen rapportera om läget i programmen till stöd för de landsspecifika rekommendationerna. Under en halvtidsöversyn bör medlemsstaterna bland annat överväga behovet av ändringar av programmen för att ta hänsyn till relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits eller ändrats sedan början av programperioden.

| (13) | Medlemsstaterna bör
  beakta
  hur landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget och rådsrekommendationer som antagits i enlighet med artikel 148.4 i EUF-fördraget (nedan kallade landsspecifika rekommendationer) beaktas när programdokumenten utarbetas
  , där de följer programmets mål
  . Under programperioden 2021–2027 (nedan kallad programperioden) bör medlemsstaterna regelbundet för övervakningskommittén och kommissionen rapportera om läget i programmen till stöd för de landsspecifika rekommendationerna
  och den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . Under en halvtidsöversyn bör medlemsstaterna bland annat överväga behovet av ändringar av programmen för att ta hänsyn till relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits eller ändrats sedan början av programperioden. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör
  beakta
  hur landsspecifika rekommendationer som antagits i enlighet med artikel 121.2 i EUF-fördraget och rådsrekommendationer som antagits i enlighet med artikel 148.4 i EUF-fördraget (nedan kallade landsspecifika rekommendationer) beaktas när programdokumenten utarbetas
  , där de följer programmets mål
  . Under programperioden 2021–2027 (nedan kallad programperioden) bör medlemsstaterna regelbundet för övervakningskommittén och kommissionen rapportera om läget i programmen till stöd för de landsspecifika rekommendationerna
  och den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . Under en halvtidsöversyn bör medlemsstaterna bland annat överväga behovet av ändringar av programmen för att ta hänsyn till relevanta landsspecifika rekommendationer som antagits eller ändrats sedan början av programperioden.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Medlemsstaterna bör ta hänsyn till innehållet i sina utkast till nationella energi- och klimatplaner, som ska utarbetas enligt förordningen om styrningen av energiunionen (14), och resultatet av den process som leder till att unionen rekommendationer om dessa planer, program, liksom för de finansiella behoven för koldioxidsnåla investeringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Medlemsstaterna bör ta hänsyn till innehållet i sina utkast till nationella energi- och klimatplaner, som ska utarbetas enligt förordningen om styrningen av energiunionen (14), och resultatet av den process som leder till att unionen rekommendationer om dessa planer, program, liksom för de finansiella behoven för koldioxidsnåla investeringar.

| (14) | Medlemsstaterna bör ta hänsyn till innehållet i sina utkast till nationella energi- och klimatplaner, som ska utarbetas enligt förordningen om styrningen av energiunionen (14), och resultatet av den process som leder till att unionen rekommendationer om dessa planer, program,
  inklusive under halvtidsöversynen,
  liksom för de finansiella behoven för koldioxidsnåla investeringar. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör ta hänsyn till innehållet i sina utkast till nationella energi- och klimatplaner, som ska utarbetas enligt förordningen om styrningen av energiunionen (14), och resultatet av den process som leder till att unionen rekommendationer om dessa planer, program,
  inklusive under halvtidsöversynen,
  liksom för de finansiella behoven för koldioxidsnåla investeringar.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Partnerskapsavtalet, som utarbetas av varje medlemsstat, bör vara ett strategiskt dokument som ligger till grund för förhandlingarna mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten om programmens utformning. För att minska den administrativa bördan bör det inte vara nödvändigt att ändra partnerskapsavtalen under programperioden. För att underlätta planeringen och undvika överlappande innehåll i programdokumenten bör
  partnerskapsavtalen kunna ingås
  som en del av ett program. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Partnerskapsavtalet, som utarbetas av varje medlemsstat, bör vara ett strategiskt dokument som ligger till grund för förhandlingarna mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten om programmens utformning. För att minska den administrativa bördan bör det inte vara nödvändigt att ändra partnerskapsavtalen under programperioden. För att underlätta planeringen och undvika överlappande innehåll i programdokumenten bör
  partnerskapsavtalen kunna ingås
  som en del av ett program.

| (15) | Partnerskapsavtalet, som utarbetas av varje medlemsstat, bör vara ett strategiskt dokument som ligger till grund för förhandlingarna mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten om programmens utformning. För att minska den administrativa bördan bör det inte vara nödvändigt att ändra partnerskapsavtalen under programperioden. För att underlätta planeringen och undvika överlappande innehåll i programdokumenten bör
  det vara möjligt att inkludera partnerskapsavtalen
  som en del av ett program. |
| --- | --- |

(15)

Partnerskapsavtalet, som utarbetas av varje medlemsstat, bör vara ett strategiskt dokument som ligger till grund för förhandlingarna mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten om programmens utformning. För att minska den administrativa bördan bör det inte vara nödvändigt att ändra partnerskapsavtalen under programperioden. För att underlätta planeringen och undvika överlappande innehåll i programdokumenten bör
  det vara möjligt att inkludera partnerskapsavtalen
  som en del av ett program.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Varje medlemsstat
  bör ha flexibilitet att
  bidra till InvestEU för tillhandahållande av budgetgarantier för investeringar i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Varje medlemsstat
  bör ha flexibilitet att
  bidra till InvestEU för tillhandahållande av budgetgarantier för investeringar i den medlemsstaten.

| (16) | Varje medlemsstat
  kan
  bidra till InvestEU för tillhandahållande av budgetgarantier för investeringar i den medlemsstaten
  under de specifika villkor som anges i artikel 10 i denna förordning
  . |
| --- | --- |

(16)

Varje medlemsstat
  kan
  bidra till InvestEU för tillhandahållande av budgetgarantier för investeringar i den medlemsstaten
  under de specifika villkor som anges i artikel 10 i denna förordning
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | För att säkerställa att förutsättningarna föreligger för en ändamålsenlig och resurseffektiv användning av unionsstöd från fonderna, bör en begränsad förteckning över nödvändiga villkor samt en kortfattad och uttömmande uppsättning objektiva kriterier för bedömningen av dessa fastställas. Varje nödvändigt villkor bör vara kopplat till ett särskilt mål och bör vara automatiskt tillämpligt när det särskilda målet väljs ut för stöd. Om dessa villkor inte är uppfyllda bör utgifterna för insatser enligt de aktuella särskilda målen inte ingå i betalningsansökan. I syfte att upprätthålla en gynnsam investeringsmiljö bör det regelbundet övervakas att de nödvändiga villkoren fortsätter att vara uppfyllda. Det är också viktigt att se till att insatser som valts ut för stöd genomförs i överensstämmelse med de strategier och planeringsdokument som ligger till grund för de uppfyllda nödvändiga villkoren, och på så sätt säkerställa att alla medfinansierade insatser överensstämmer med unionens strategiska ram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

För att säkerställa att förutsättningarna föreligger för en ändamålsenlig och resurseffektiv användning av unionsstöd från fonderna, bör en begränsad förteckning över nödvändiga villkor samt en kortfattad och uttömmande uppsättning objektiva kriterier för bedömningen av dessa fastställas. Varje nödvändigt villkor bör vara kopplat till ett särskilt mål och bör vara automatiskt tillämpligt när det särskilda målet väljs ut för stöd. Om dessa villkor inte är uppfyllda bör utgifterna för insatser enligt de aktuella särskilda målen inte ingå i betalningsansökan. I syfte att upprätthålla en gynnsam investeringsmiljö bör det regelbundet övervakas att de nödvändiga villkoren fortsätter att vara uppfyllda. Det är också viktigt att se till att insatser som valts ut för stöd genomförs i överensstämmelse med de strategier och planeringsdokument som ligger till grund för de uppfyllda nödvändiga villkoren, och på så sätt säkerställa att alla medfinansierade insatser överensstämmer med unionens strategiska ram.

| (17) | För att säkerställa att förutsättningarna föreligger för en
  inkluderande, icke-diskriminerande
  ändamålsenlig och resurseffektiv användning av unionsstöd från fonderna, bör en begränsad förteckning över nödvändiga villkor samt en kortfattad och uttömmande uppsättning objektiva kriterier för bedömningen av dessa fastställas. Varje nödvändigt villkor bör vara kopplat till ett särskilt mål och bör vara automatiskt tillämpligt när det särskilda målet väljs ut för stöd. Om dessa villkor inte är uppfyllda bör utgifterna för insatser enligt de aktuella särskilda målen inte ingå i betalningsansökan. I syfte att upprätthålla en gynnsam investeringsmiljö bör det regelbundet övervakas att de nödvändiga villkoren fortsätter att vara uppfyllda. Det är också viktigt att se till att insatser som valts ut för stöd genomförs i överensstämmelse med de strategier och planeringsdokument som ligger till grund för de uppfyllda nödvändiga villkoren, och på så sätt säkerställa att alla medfinansierade insatser överensstämmer med unionens strategiska ram. |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa att förutsättningarna föreligger för en
  inkluderande, icke-diskriminerande
  ändamålsenlig och resurseffektiv användning av unionsstöd från fonderna, bör en begränsad förteckning över nödvändiga villkor samt en kortfattad och uttömmande uppsättning objektiva kriterier för bedömningen av dessa fastställas. Varje nödvändigt villkor bör vara kopplat till ett särskilt mål och bör vara automatiskt tillämpligt när det särskilda målet väljs ut för stöd. Om dessa villkor inte är uppfyllda bör utgifterna för insatser enligt de aktuella särskilda målen inte ingå i betalningsansökan. I syfte att upprätthålla en gynnsam investeringsmiljö bör det regelbundet övervakas att de nödvändiga villkoren fortsätter att vara uppfyllda. Det är också viktigt att se till att insatser som valts ut för stöd genomförs i överensstämmelse med de strategier och planeringsdokument som ligger till grund för de uppfyllda nödvändiga villkoren, och på så sätt säkerställa att alla medfinansierade insatser överensstämmer med unionens strategiska ram.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Medlemsstaterna bör inrätta en resultatram för varje operativt program som omfattar alla indikatorer, delmål och mål för att övervaka, rapportera om och utvärdera programmets resultat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Medlemsstaterna bör inrätta en resultatram för varje operativt program som omfattar alla indikatorer, delmål och mål för att övervaka, rapportera om och utvärdera programmets resultat.

| (18) | Medlemsstaterna bör inrätta en resultatram för varje operativt program som omfattar alla indikatorer, delmål och mål för att övervaka, rapportera om och utvärdera programmets resultat.
  Detta bör leda till att projekturvalet och utvärderingen blir resultatdrivna. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör inrätta en resultatram för varje operativt program som omfattar alla indikatorer, delmål och mål för att övervaka, rapportera om och utvärdera programmets resultat.
  Detta bör leda till att projekturvalet och utvärderingen blir resultatdrivna.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Medlemsstaterna bör genomföra en halvtidsöversyn av alla program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden. Denna översyn bör leda till en heltäckande anpassning av programmen, med utgångspunkt i programmens resultat, och samtidigt ge tillfälle att beakta nya utmaningar och relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdas 2024. Samtidigt bör kommissionen 2024 tillsammans med den tekniska justeringen för 2025 se över alla medlemsstaters totala anslag till det sammanhållningspolitiska målet Investering för tillväxt och sysselsättning för åren 2025, 2026 och 2027 och tillämpa den fördelningsmetod som fastställs i den
  relevant
  grundrättsakten. Denna översyn tillsammans med resultatet av halvtidsöversynen bör leda till programändringar som ändrar medelstilldelningen för åren 2025, 2026 och 2027. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Medlemsstaterna bör genomföra en halvtidsöversyn av alla program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden. Denna översyn bör leda till en heltäckande anpassning av programmen, med utgångspunkt i programmens resultat, och samtidigt ge tillfälle att beakta nya utmaningar och relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdas 2024. Samtidigt bör kommissionen 2024 tillsammans med den tekniska justeringen för 2025 se över alla medlemsstaters totala anslag till det sammanhållningspolitiska målet Investering för tillväxt och sysselsättning för åren 2025, 2026 och 2027 och tillämpa den fördelningsmetod som fastställs i den
  relevant
  grundrättsakten. Denna översyn tillsammans med resultatet av halvtidsöversynen bör leda till programändringar som ändrar medelstilldelningen för åren 2025, 2026 och 2027.

| (19) | Medlemsstaterna bör genomföra en halvtidsöversyn av alla program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden. Denna översyn bör leda till en heltäckande anpassning av programmen, med utgångspunkt i programmens resultat, och samtidigt ge tillfälle att beakta nya utmaningar och relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdas 2024
  , samt framsteg med de nationella energi- och klimatplanerna och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Demografiska utmaningar bör också beaktas
  . Samtidigt bör kommissionen 2024 tillsammans med den tekniska justeringen för 2025 se över alla medlemsstaters totala anslag till det sammanhållningspolitiska målet Investering för tillväxt och sysselsättning för åren 2025, 2026 och 2027 och tillämpa den fördelningsmetod som fastställs i den
  relevanta
  grundrättsakten. Denna översyn tillsammans med resultatet av halvtidsöversynen bör leda till programändringar som ändrar medelstilldelningen för åren 2025, 2026 och 2027. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör genomföra en halvtidsöversyn av alla program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden. Denna översyn bör leda till en heltäckande anpassning av programmen, med utgångspunkt i programmens resultat, och samtidigt ge tillfälle att beakta nya utmaningar och relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdas 2024
  , samt framsteg med de nationella energi- och klimatplanerna och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Demografiska utmaningar bör också beaktas
  . Samtidigt bör kommissionen 2024 tillsammans med den tekniska justeringen för 2025 se över alla medlemsstaters totala anslag till det sammanhållningspolitiska målet Investering för tillväxt och sysselsättning för åren 2025, 2026 och 2027 och tillämpa den fördelningsmetod som fastställs i den
  relevanta
  grundrättsakten. Denna översyn tillsammans med resultatet av halvtidsöversynen bör leda till programändringar som ändrar medelstilldelningen för åren 2025, 2026 och 2027.

Ändring ar 425rev, 444rev, 448 och 469

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Mekanismerna för att knyta unionens finansieringsstrategier närmare till unionens ekonomiska styrning bör förbättras ytterligare, så att kommissionen kan lägga fram ett förslag till rådet om att helt eller delvis hålla inne åtagandena till ett eller flera program i den berörda medlemsstaten, om medlemsstaten underlåter att vidta effektiva åtgärder beträffande den ekonomiska styrningen. För att säkerställa ett enhetligt genomförande och med hänsyn till omfattningen av de ekonomiska effekterna av åtgärder som ska genomföras, bör genomförandebefogenheter ges till rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. För att underlätta fattandet av beslut som är nödvändiga för att säkerställa effektiva åtgärder beträffande den ekonomiska styrningen bör omröstning med omvänd kvalificerad majoritet användas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Mekanismerna för att knyta unionens finansieringsstrategier närmare till unionens ekonomiska styrning bör förbättras ytterligare, så att kommissionen kan lägga fram ett förslag till rådet om att helt eller delvis hålla inne åtagandena till ett eller flera program i den berörda medlemsstaten, om medlemsstaten underlåter att vidta effektiva åtgärder beträffande den ekonomiska styrningen. För att säkerställa ett enhetligt genomförande och med hänsyn till omfattningen av de ekonomiska effekterna av åtgärder som ska genomföras, bör genomförandebefogenheter ges till rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. För att underlätta fattandet av beslut som är nödvändiga för att säkerställa effektiva åtgärder beträffande den ekonomiska styrningen bör omröstning med omvänd kvalificerad majoritet användas.

utgår

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Medlemsstaterna kan i vederbörligen motiverade fall lägga fram en begäran om flexibilitet inom den nuvarande ramen för stabilitets- och tillväxtpakten för offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder, som bekostas av den offentliga förvaltningen genom medfinansiering av investeringar som aktiveras som en del av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (”ESI-fonderna”). Kommissionen ska noggrant bedöma denna begäran vid fastställandet av den finanspolitiska korrigeringen inom ramen för antingen stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del eller för dess korrigerande del. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Medlemsstaterna kan i vederbörligen motiverade fall lägga fram en begäran om flexibilitet inom den nuvarande ramen för stabilitets- och tillväxtpakten för offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder, som bekostas av den offentliga förvaltningen genom medfinansiering av investeringar som aktiveras som en del av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (”ESI-fonderna”). Kommissionen ska noggrant bedöma denna begäran vid fastställandet av den finanspolitiska korrigeringen inom ramen för antingen stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del eller för dess korrigerande del.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Större projekt står för en stor del av unionens utgifter och de är ofta av strategisk betydelse för att genomföra unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Det är därför berättigat att insatser som överskrider vissa trösklar även i fortsättningen omfattas av särskilda godkännandeförfaranden i enlighet med denna förordning. Tröskeln bör fastställas i förhållande till sammanlagd stödberättigande kostnad, med hänsyn tagen till förväntade nettointäkter. För tydlighetens skull bör därför innehållet i större projektansökningar anges. Ansökan bör innehålla nödvändig information för att säkerställa att ekonomiska bidrag från fonderna inte leder till en betydande förlust av arbetstillfällen på befintliga orter inom unionen. Medlemsstaten bör lämna alla nödvändiga uppgifter, och kommissionen bör bedöma större projekt för att avgöra om ansökan om ekonomiskt bidrag är berättigat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Större projekt står för en stor del av unionens utgifter och de är ofta av strategisk betydelse för att genomföra unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Det är därför berättigat att insatser som överskrider vissa trösklar även i fortsättningen omfattas av särskilda godkännandeförfaranden i enlighet med denna förordning. Tröskeln bör fastställas i förhållande till sammanlagd stödberättigande kostnad, med hänsyn tagen till förväntade nettointäkter. För tydlighetens skull bör därför innehållet i större projektansökningar anges. Ansökan bör innehålla nödvändig information för att säkerställa att ekonomiska bidrag från fonderna inte leder till en betydande förlust av arbetstillfällen på befintliga orter inom unionen. Medlemsstaten bör lämna alla nödvändiga uppgifter, och kommissionen bör bedöma större projekt för att avgöra om ansökan om ekonomiskt bidrag är berättigat.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | För att stärka den integrerade strategin för territoriell utveckling, bör investeringar i form av territoriella instrument som integrerade territoriella investeringar (ITI) och lokalt ledd utveckling (LLU) och andra territoriella verktyg inom ramen för målet ”Ett Europa närmare medborgarna” till stöd för initiativ som utformats av medlemsstaten för investeringar inom Eruf grundas på regionala och lokala utvecklingsstrategier. Vid tillämpningen av integrerade territoriella investeringar och territoriella verktyg som utformats av medlemsstaterna bör vissa minimikrav fastställas för de territoriella strategiernas innehåll. Dessa territoriella strategier bör utarbetas och godkännas under de behöriga myndigheternas eller organens ansvar. För att säkerställa att de behöriga myndigheterna eller organen är delaktiga i genomförandet av de territoriella strategierna, bör myndigheterna eller organen vara ansvariga för urvalet av de insatser som ska få stöd, eller delta i detta urval. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

För att stärka den integrerade strategin för territoriell utveckling, bör investeringar i form av territoriella instrument som integrerade territoriella investeringar (ITI) och lokalt ledd utveckling (LLU) och andra territoriella verktyg inom ramen för målet ”Ett Europa närmare medborgarna” till stöd för initiativ som utformats av medlemsstaten för investeringar inom Eruf grundas på regionala och lokala utvecklingsstrategier. Vid tillämpningen av integrerade territoriella investeringar och territoriella verktyg som utformats av medlemsstaterna bör vissa minimikrav fastställas för de territoriella strategiernas innehåll. Dessa territoriella strategier bör utarbetas och godkännas under de behöriga myndigheternas eller organens ansvar. För att säkerställa att de behöriga myndigheterna eller organen är delaktiga i genomförandet av de territoriella strategierna, bör myndigheterna eller organen vara ansvariga för urvalet av de insatser som ska få stöd, eller delta i detta urval.

| (23) | För att stärka den integrerade strategin för territoriell utveckling, bör investeringar i form av territoriella instrument som integrerade territoriella investeringar (ITI) och lokalt ledd utveckling (LLU)
  (kallad ”Leader” i Ejflu)
  och andra territoriella verktyg inom ramen för målet ”Ett Europa närmare medborgarna” till stöd för initiativ som utformats av medlemsstaten för investeringar inom Eruf grundas på regionala och lokala utvecklingsstrategier
  . Samma sak bör gälla för närliggande initiativ, såsom smarta byar
  . Vid tillämpningen av integrerade territoriella investeringar och territoriella verktyg som utformats av medlemsstaterna bör vissa minimikrav fastställas för de territoriella strategiernas innehåll. Dessa territoriella strategier bör utarbetas och godkännas under de behöriga myndigheternas eller organens ansvar. För att säkerställa att de behöriga myndigheterna eller organen är delaktiga i genomförandet av de territoriella strategierna, bör myndigheterna eller organen vara ansvariga för urvalet av de insatser som ska få stöd, eller delta i detta urval. |
| --- | --- |

(23)

För att stärka den integrerade strategin för territoriell utveckling, bör investeringar i form av territoriella instrument som integrerade territoriella investeringar (ITI) och lokalt ledd utveckling (LLU)
  (kallad ”Leader” i Ejflu)
  och andra territoriella verktyg inom ramen för målet ”Ett Europa närmare medborgarna” till stöd för initiativ som utformats av medlemsstaten för investeringar inom Eruf grundas på regionala och lokala utvecklingsstrategier
  . Samma sak bör gälla för närliggande initiativ, såsom smarta byar
  . Vid tillämpningen av integrerade territoriella investeringar och territoriella verktyg som utformats av medlemsstaterna bör vissa minimikrav fastställas för de territoriella strategiernas innehåll. Dessa territoriella strategier bör utarbetas och godkännas under de behöriga myndigheternas eller organens ansvar. För att säkerställa att de behöriga myndigheterna eller organen är delaktiga i genomförandet av de territoriella strategierna, bör myndigheterna eller organen vara ansvariga för urvalet av de insatser som ska få stöd, eller delta i detta urval.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | För att bättre ta vara på den lokala potentialen är det nödvändigt att stärka och underlätta lokalt ledd utveckling. Därvidlag bör hänsyn tas till lokala behov och lokal potential, samt relevanta sociokulturella egenskaper, och strukturförändringar, stärkt lokal kapacitet och stimulans av innovation bör också ingå. Ett nära samarbete och en integrerad användning av fonderna för att genomföra strategier för
  lokala
  utveckling bör stärkas. Lokala aktionsgrupper som representerar lokalsamhällets intressen bör som grundläggande princip vara ansvariga för utformningen och genomförandet av lokalt ledda strategier för lokal utveckling. I syfte att underlätta ett samordnat stöd från olika fonder till lokalt ledda strategier för lokal utveckling och underlätta genomförandet av dem, bör modellen med en samordnande fond underlättas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

För att bättre ta vara på den lokala potentialen är det nödvändigt att stärka och underlätta lokalt ledd utveckling. Därvidlag bör hänsyn tas till lokala behov och lokal potential, samt relevanta sociokulturella egenskaper, och strukturförändringar, stärkt lokal kapacitet och stimulans av innovation bör också ingå. Ett nära samarbete och en integrerad användning av fonderna för att genomföra strategier för
  lokala
  utveckling bör stärkas. Lokala aktionsgrupper som representerar lokalsamhällets intressen bör som grundläggande princip vara ansvariga för utformningen och genomförandet av lokalt ledda strategier för lokal utveckling. I syfte att underlätta ett samordnat stöd från olika fonder till lokalt ledda strategier för lokal utveckling och underlätta genomförandet av dem, bör modellen med en samordnande fond underlättas.

| (24) | För att bättre ta vara på den lokala potentialen är det nödvändigt att stärka och underlätta lokalt ledd utveckling. Därvidlag bör hänsyn tas till lokala behov och lokal potential, samt relevanta sociokulturella egenskaper, och strukturförändringar, stärkt lokal
  och administrativ
  kapacitet och stimulans av innovation bör också ingå. Ett nära samarbete och en integrerad användning av fonderna för att genomföra strategier för
  lokal
  utveckling bör stärkas. Lokala aktionsgrupper som representerar lokalsamhällets intressen bör som grundläggande princip vara ansvariga för utformningen och genomförandet av lokalt ledda strategier för lokal utveckling. I syfte att underlätta ett samordnat stöd från olika fonder till lokalt ledda strategier för lokal utveckling och underlätta genomförandet av dem, bör modellen med en samordnande fond underlättas. |
| --- | --- |

(24)

För att bättre ta vara på den lokala potentialen är det nödvändigt att stärka och underlätta lokalt ledd utveckling. Därvidlag bör hänsyn tas till lokala behov och lokal potential, samt relevanta sociokulturella egenskaper, och strukturförändringar, stärkt lokal
  och administrativ
  kapacitet och stimulans av innovation bör också ingå. Ett nära samarbete och en integrerad användning av fonderna för att genomföra strategier för
  lokal
  utveckling bör stärkas. Lokala aktionsgrupper som representerar lokalsamhällets intressen bör som grundläggande princip vara ansvariga för utformningen och genomförandet av lokalt ledda strategier för lokal utveckling. I syfte att underlätta ett samordnat stöd från olika fonder till lokalt ledda strategier för lokal utveckling och underlätta genomförandet av dem, bör modellen med en samordnande fond underlättas.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | För att minska den administrativa bördan bör tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ genomföras enligt ett schablonbelopp baserat på framstegen i genomförandet av programmet. Sådant tekniskt stöd kan kompletteras med riktade åtgärder för administrativ kapacitetsuppbyggnad, där metoderna för ersättning inte är kostnadsbaserade. Åtgärder och resultat samt motsvarande unionsutbetalningar kan överenskommas i en färdplan och leda till betalningar för praktiska resultat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

För att minska den administrativa bördan bör tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ genomföras enligt ett schablonbelopp baserat på framstegen i genomförandet av programmet. Sådant tekniskt stöd kan kompletteras med riktade åtgärder för administrativ kapacitetsuppbyggnad, där metoderna för ersättning inte är kostnadsbaserade. Åtgärder och resultat samt motsvarande unionsutbetalningar kan överenskommas i en färdplan och leda till betalningar för praktiska resultat.

| (25) | För att minska den administrativa bördan bör tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ genomföras enligt ett schablonbelopp baserat på framstegen i genomförandet av programmet. Sådant tekniskt stöd kan kompletteras med riktade åtgärder för administrativ kapacitetsuppbyggnad,
  exempelvis en utvärdering av personalkompetensen,
  där metoderna för ersättning inte är kostnadsbaserade. Åtgärder och resultat samt motsvarande unionsutbetalningar kan överenskommas i en färdplan och leda till betalningar för praktiska resultat. |
| --- | --- |

(25)

För att minska den administrativa bördan bör tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ genomföras enligt ett schablonbelopp baserat på framstegen i genomförandet av programmet. Sådant tekniskt stöd kan kompletteras med riktade åtgärder för administrativ kapacitetsuppbyggnad,
  exempelvis en utvärdering av personalkompetensen,
  där metoderna för ersättning inte är kostnadsbaserade. Åtgärder och resultat samt motsvarande unionsutbetalningar kan överenskommas i en färdplan och leda till betalningar för praktiska resultat.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | För att granska programmens resultat bör medlemsstaterna inrätta övervakningskommittéer. För Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör de årliga genomföranderapporterna ersättas med en årlig strukturerad politisk dialog baserad på de senaste uppgifterna om genomförandet av programmet som medlemsstaten tillhandahåller. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

För att granska programmens resultat bör medlemsstaterna inrätta övervakningskommittéer. För Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör de årliga genomföranderapporterna ersättas med en årlig strukturerad politisk dialog baserad på de senaste uppgifterna om genomförandet av programmet som medlemsstaten tillhandahåller.

| (27) | För att granska programmens resultat bör medlemsstaterna inrätta övervakningskommittéer
  som även består av representanter för det civila samhället och arbetsmarknadens parter
  . För Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör de årliga genomföranderapporterna ersättas med en årlig strukturerad politisk dialog baserad på de senaste uppgifterna om genomförandet av programmet som medlemsstaten tillhandahåller. |
| --- | --- |

(27)

För att granska programmens resultat bör medlemsstaterna inrätta övervakningskommittéer
  som även består av representanter för det civila samhället och arbetsmarknadens parter
  . För Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör de årliga genomföranderapporterna ersättas med en årlig strukturerad politisk dialog baserad på de senaste uppgifterna om genomförandet av programmet som medlemsstaten tillhandahåller.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (16) finns det ett behov av att utvärdera fonderna på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av fondernas praktiska genomslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (16) finns det ett behov av att utvärdera fonderna på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av fondernas praktiska genomslag.

| (28) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (16) finns det ett behov av att utvärdera fonderna på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av fondernas praktiska genomslag.
  Indikatorer bör utvecklas på ett könsmedvetet sätt, om möjligt. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (16) finns det ett behov av att utvärdera fonderna på grundval av den information som samlats in till följd av specifika krav på övervakning och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av fondernas praktiska genomslag.
  Indikatorer bör utvecklas på ett könsmedvetet sätt, om möjligt.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | För att det ska finnas heltäckande och aktuell information om genomförandet av programmen att tillgå bör
  mer frekvent
  elektronisk rapportering av kvantitativa uppgifter fordras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

För att det ska finnas heltäckande och aktuell information om genomförandet av programmen att tillgå bör
  mer frekvent
  elektronisk rapportering av kvantitativa uppgifter fordras.

| (29) | För att det ska finnas heltäckande och aktuell information om genomförandet av programmen att tillgå bör
  en effektiv och snabb
  elektronisk rapportering av kvantitativa uppgifter fordras. |
| --- | --- |

(29)

För att det ska finnas heltäckande och aktuell information om genomförandet av programmen att tillgå bör
  en effektiv och snabb
  elektronisk rapportering av kvantitativa uppgifter fordras.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Till stöd för utarbetandet av relaterade program och verksamheter under nästa programperiod bör kommissionen genomföra en halvtidsutvärdering av fonderna. Vid slutet av programperioden bör kommissionen genomföra efterhandsutvärderingar av fonderna, som bör inriktas på fondernas genomslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Till stöd för utarbetandet av relaterade program och verksamheter under nästa programperiod bör kommissionen genomföra en halvtidsutvärdering av fonderna. Vid slutet av programperioden bör kommissionen genomföra efterhandsutvärderingar av fonderna, som bör inriktas på fondernas genomslag.

| (30) | Till stöd för utarbetandet av relaterade program och verksamheter under nästa programperiod bör kommissionen genomföra en halvtidsutvärdering av fonderna. Vid slutet av programperioden bör kommissionen genomföra efterhandsutvärderingar av fonderna, som bör inriktas på fondernas genomslag.
  Resultaten av dessa utvärderingar bör offentliggöras. |
| --- | --- |

(30)

Till stöd för utarbetandet av relaterade program och verksamheter under nästa programperiod bör kommissionen genomföra en halvtidsutvärdering av fonderna. Vid slutet av programperioden bör kommissionen genomföra efterhandsutvärderingar av fonderna, som bör inriktas på fondernas genomslag.
  Resultaten av dessa utvärderingar bör offentliggöras.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | För bidrag som ges till stödmottagare bör medlemsstaterna i ökad utsträckning använda sig av förenklade kostnadsalternativ. Tröskelvärdet för obligatorisk användning av förenklade kostnadsalternativ bör kopplas till insatsens totalkostnad, så att alla insatser under tröskelvärdet behandlas lika, oavsett om de är offentliga eller privata. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

För bidrag som ges till stödmottagare bör medlemsstaterna i ökad utsträckning använda sig av förenklade kostnadsalternativ. Tröskelvärdet för obligatorisk användning av förenklade kostnadsalternativ bör kopplas till insatsens totalkostnad, så att alla insatser under tröskelvärdet behandlas lika, oavsett om de är offentliga eller privata.

| (34) | För bidrag som ges till stödmottagare bör medlemsstaterna i ökad utsträckning använda sig av förenklade kostnadsalternativ. Tröskelvärdet för obligatorisk användning av förenklade kostnadsalternativ bör kopplas till insatsens totalkostnad, så att alla insatser under tröskelvärdet behandlas lika, oavsett om de är offentliga eller privata.
  Om en medlemsstat har för avsikt att föreslå ett förenklat konstandsalternativ, bör den samråda med övervakningskommittén. |
| --- | --- |

(34)

För bidrag som ges till stödmottagare bör medlemsstaterna i ökad utsträckning använda sig av förenklade kostnadsalternativ. Tröskelvärdet för obligatorisk användning av förenklade kostnadsalternativ bör kopplas till insatsens totalkostnad, så att alla insatser under tröskelvärdet behandlas lika, oavsett om de är offentliga eller privata.
  Om en medlemsstat har för avsikt att föreslå ett förenklat konstandsalternativ, bör den samråda med övervakningskommittén.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | I syfte att öka utnyttjandet av medfinansierade miljöinvesteringar bör synergier säkerställas med Life-programmet för miljö och klimatpolitik, särskilt genom Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

I syfte att öka utnyttjandet av medfinansierade miljöinvesteringar bör synergier säkerställas med Life-programmet för miljö och klimatpolitik, särskilt genom Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt.

| (36) | I syfte att öka utnyttjandet av medfinansierade miljöinvesteringar bör synergier säkerställas med Life-programmet för miljö och klimatpolitik, särskilt genom Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt
  , samt med projekt som finansieras genom Horisont Europa och andra unionsprogram
  . |
| --- | --- |

(36)

I syfte att öka utnyttjandet av medfinansierade miljöinvesteringar bör synergier säkerställas med Life-programmet för miljö och klimatpolitik, särskilt genom Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt
  , samt med projekt som finansieras genom Horisont Europa och andra unionsprogram
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | För att fonderna ska bli effektiva, rättvisa och leda till hållbara resultat, bör det finnas bestämmelser som garanterar att investeringar i infrastruktur eller produktiva investeringar har en lång livslängd och förhindrar att fonderna utnyttjas på ett otillbörligt sätt. De förvaltande myndigheterna bör fästa särskild uppmärksamhet vid att inte stödja utflyttning vid urvalet av insatser och att belopp som felaktigt utbetalats till insatser som inte uppfyller kravet på långsiktighet betraktas som oriktigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

För att fonderna ska bli effektiva, rättvisa och leda till hållbara resultat, bör det finnas bestämmelser som garanterar att investeringar i infrastruktur eller produktiva investeringar har en lång livslängd och förhindrar att fonderna utnyttjas på ett otillbörligt sätt. De förvaltande myndigheterna bör fästa särskild uppmärksamhet vid att inte stödja utflyttning vid urvalet av insatser och att belopp som felaktigt utbetalats till insatser som inte uppfyller kravet på långsiktighet betraktas som oriktigheter.

| (38) | För att fonderna ska bli
  inkluderande,
  effektiva, rättvisa och leda till hållbara resultat, bör det finnas bestämmelser som garanterar att investeringar i infrastruktur eller produktiva investeringar
  är icke-diskriminerande och
  har en lång livslängd och förhindrar att fonderna utnyttjas på ett otillbörligt sätt. De förvaltande myndigheterna bör fästa särskild uppmärksamhet vid att inte stödja utflyttning vid urvalet av insatser och att belopp som felaktigt utbetalats till insatser som inte uppfyller kravet på långsiktighet betraktas som oriktigheter. |
| --- | --- |

(38)

För att fonderna ska bli
  inkluderande,
  effektiva, rättvisa och leda till hållbara resultat, bör det finnas bestämmelser som garanterar att investeringar i infrastruktur eller produktiva investeringar
  är icke-diskriminerande och
  har en lång livslängd och förhindrar att fonderna utnyttjas på ett otillbörligt sätt. De förvaltande myndigheterna bör fästa särskild uppmärksamhet vid att inte stödja utflyttning vid urvalet av insatser och att belopp som felaktigt utbetalats till insatser som inte uppfyller kravet på långsiktighet betraktas som oriktigheter.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergieffekter eftersträvas framför allt mellan fonderna och direkt förvaltade instrument, däribland reformverktyget. Dessa synergieffekter bör uppnås med hjälp av viktiga mekanismer, närmare bestämt godkännande av schablonsatser för stödberättigande kostnader från Horisont Europa för liknande insatser och möjligheten att kombinera finansiering från olika unionsinstrument i samma insats så länge som dubbel finansiering undviks. Denna förordning bör därför innehålla regler om kompletterande finansiering från fonderna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergieffekter eftersträvas framför allt mellan fonderna och direkt förvaltade instrument, däribland reformverktyget. Dessa synergieffekter bör uppnås med hjälp av viktiga mekanismer, närmare bestämt godkännande av schablonsatser för stödberättigande kostnader från Horisont Europa för liknande insatser och möjligheten att kombinera finansiering från olika unionsinstrument i samma insats så länge som dubbel finansiering undviks. Denna förordning bör därför innehålla regler om kompletterande finansiering från fonderna.

| (40) | För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergieffekter eftersträvas framför allt mellan fonderna och direkt förvaltade instrument, däribland reformverktyget.
  Denna politiska samordning bör främja lättanvända mekanismer och flernivåstyre.
  Dessa synergieffekter bör uppnås med hjälp av viktiga mekanismer, närmare bestämt godkännande av schablonsatser för stödberättigande kostnader från Horisont Europa för liknande insatser och möjligheten att kombinera finansiering från olika unionsinstrument i samma insats så länge som dubbel finansiering undviks. Denna förordning bör därför innehålla regler om kompletterande finansiering från fonderna. |
| --- | --- |

(40)

För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergieffekter eftersträvas framför allt mellan fonderna och direkt förvaltade instrument, däribland reformverktyget.
  Denna politiska samordning bör främja lättanvända mekanismer och flernivåstyre.
  Dessa synergieffekter bör uppnås med hjälp av viktiga mekanismer, närmare bestämt godkännande av schablonsatser för stödberättigande kostnader från Horisont Europa för liknande insatser och möjligheten att kombinera finansiering från olika unionsinstrument i samma insats så länge som dubbel finansiering undviks. Denna förordning bör därför innehålla regler om kompletterande finansiering från fonderna.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 42a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (42a) | I fråga om finansieringsinstrument bör förvaltningsmyndigheterna ha möjlighet att genom direkt tilldelning av kontrakt låta genomförandeuppgifter skötas av EIB-gruppen, nationella utvecklingsbanker eller internationella finansinstitut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42a)

I fråga om finansieringsinstrument bör förvaltningsmyndigheterna ha möjlighet att genom direkt tilldelning av kontrakt låta genomförandeuppgifter skötas av EIB-gruppen, nationella utvecklingsbanker eller internationella finansinstitut.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Under
  fullständig
  hänsynstagande till de tillämpliga reglerna för statligt stöd och offentlig upphandling som klargjordes redan under programperioden 2014–2020 bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att besluta om de lämpligaste alternativen för genomförande av finansieringsinstrument, för att tillgodose regionernas särskilda behov. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Under
  fullständig
  hänsynstagande till de tillämpliga reglerna för statligt stöd och offentlig upphandling som klargjordes redan under programperioden 2014–2020 bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att besluta om de lämpligaste alternativen för genomförande av finansieringsinstrument, för att tillgodose regionernas särskilda behov.

| (44) | Under
  fullständigt
  hänsynstagande till de tillämpliga reglerna för statligt stöd och offentlig upphandling som klargjordes redan under programperioden 2014–2020 bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att besluta om de lämpligaste alternativen för genomförande av finansieringsinstrument, för att tillgodose regionernas särskilda behov.
  Inom denna ram bör kommissionen, i samarbete med Europeiska revisionsrätten, ge råd till revisorer, förvaltande myndigheter och stödmottagare för att bedöma efterlevnaden av system för statligt stöd och statligt utvecklingsstöd. |
| --- | --- |

(44)

Under
  fullständigt
  hänsynstagande till de tillämpliga reglerna för statligt stöd och offentlig upphandling som klargjordes redan under programperioden 2014–2020 bör de förvaltande myndigheterna ha möjlighet att besluta om de lämpligaste alternativen för genomförande av finansieringsinstrument, för att tillgodose regionernas särskilda behov.
  Inom denna ram bör kommissionen, i samarbete med Europeiska revisionsrätten, ge råd till revisorer, förvaltande myndigheter och stödmottagare för att bedöma efterlevnaden av system för statligt stöd och statligt utvecklingsstöd.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 45a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (45a) | För att öka graden av ansvarighet och öppenhet bör kommissionen införa ett system för behandling av klagomål, som bör vara tillgängligt för alla medborgare och intressenter under alla skeden av utarbetade och genomförande av program, inbegripet övervakning och utvärdering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45a)

För att öka graden av ansvarighet och öppenhet bör kommissionen införa ett system för behandling av klagomål, som bör vara tillgängligt för alla medborgare och intressenter under alla skeden av utarbetade och genomförande av program, inbegripet övervakning och utvärdering.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | För att programmen ska kunna börja genomföras snabbt bör det vara enkelt att ta över genomförandeformerna från den föregående programperioden. Det datoriserade system som redan inrättades för den föregående programperioden, anpassat vid behov, bör kunna fortsätta att användas, såvida inte ny teknik behövs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

För att programmen ska kunna börja genomföras snabbt bör det vara enkelt att ta över genomförandeformerna från den föregående programperioden. Det datoriserade system som redan inrättades för den föregående programperioden, anpassat vid behov, bör kunna fortsätta att användas, såvida inte ny teknik behövs.

| (46) | För att programmen ska kunna börja genomföras snabbt bör det vara enkelt att ta över genomförandeformerna
  , inklusive administrations- och IT-systemen,
  från den föregående programperioden
  , där så är möjligt
  . Det datoriserade system som redan inrättades för den föregående programperioden, anpassat vid behov, bör kunna fortsätta att användas, såvida inte ny teknik behövs. |
| --- | --- |

(46)

För att programmen ska kunna börja genomföras snabbt bör det vara enkelt att ta över genomförandeformerna
  , inklusive administrations- och IT-systemen,
  från den föregående programperioden
  , där så är möjligt
  . Det datoriserade system som redan inrättades för den föregående programperioden, anpassat vid behov, bör kunna fortsätta att användas, såvida inte ny teknik behövs.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 48a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (48a) | För att främja ändamålsenlig användning av fonderna bör EIB:s stöd vara tillgängligt för alla medlemsstater på deras begäran. Detta kan inbegripa kapacitetsuppbyggnad, stöd till identifiering, utformning och genomförande av projekt samt rådgivning om finansieringsinstrument och investeringsplattformar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48a)

För att främja ändamålsenlig användning av fonderna bör EIB:s stöd vara tillgängligt för alla medlemsstater på deras begäran. Detta kan inbegripa kapacitetsuppbyggnad, stöd till identifiering, utformning och genomförande av projekt samt rådgivning om finansieringsinstrument och investeringsplattformar.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | För att säkerställa en lämplig balans mellan ett ändamålsenligt och resurseffektivt genomförande av fonderna och de därmed sammanhängande administrativa kostnaderna och bördorna, bör förvaltningskontrollernas frekvens, omfattning och täckning baseras på en riskbedömning som tar hänsyn till faktorer såsom typen av insatser, stödmottagarna och den risknivå som konstaterats genom tidigare förvaltningskontroller och revisioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

För att säkerställa en lämplig balans mellan ett ändamålsenligt och resurseffektivt genomförande av fonderna och de därmed sammanhängande administrativa kostnaderna och bördorna, bör förvaltningskontrollernas frekvens, omfattning och täckning baseras på en riskbedömning som tar hänsyn till faktorer såsom typen av insatser, stödmottagarna och den risknivå som konstaterats genom tidigare förvaltningskontroller och revisioner.

| (50) | För att säkerställa en lämplig balans mellan ett ändamålsenligt och resurseffektivt genomförande av fonderna och de därmed sammanhängande administrativa kostnaderna och bördorna, bör förvaltningskontrollernas frekvens, omfattning och täckning baseras på en riskbedömning som tar hänsyn till faktorer såsom typen av insatser,
  insatsernas komplexitet och antal,
  stödmottagarna och den risknivå som konstaterats genom tidigare förvaltningskontroller och revisioner.
  Förvaltnings- och kontrollåtgärderna för fonderna bör stå i proportion till graden av risk för unionens budget. |
| --- | --- |

(50)

För att säkerställa en lämplig balans mellan ett ändamålsenligt och resurseffektivt genomförande av fonderna och de därmed sammanhängande administrativa kostnaderna och bördorna, bör förvaltningskontrollernas frekvens, omfattning och täckning baseras på en riskbedömning som tar hänsyn till faktorer såsom typen av insatser,
  insatsernas komplexitet och antal,
  stödmottagarna och den risknivå som konstaterats genom tidigare förvaltningskontroller och revisioner.
  Förvaltnings- och kontrollåtgärderna för fonderna bör stå i proportion till graden av risk för unionens budget.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (58) | Medlemsstaterna bör också förebygga, upptäcka och effektivt beivra eventuella oriktigheter, inklusive bedrägeri som begås av stödmottagarna. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (18) och förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 (19) och nr 2185/96 (20) får dessutom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 (21) får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (22) om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder så att alla personer eller enheter som tar emot medel från unionen samarbetar till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, beviljar kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör
  rapportera
  till kommissionen om upptäckta oriktigheter, inklusive bedrägerier, och om uppföljningen av dessa samt om uppföljningen av Olafs utredningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(58)

Medlemsstaterna bör också förebygga, upptäcka och effektivt beivra eventuella oriktigheter, inklusive bedrägeri som begås av stödmottagarna. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (18) och förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 (19) och nr 2185/96 (20) får dessutom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 (21) får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (22) om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder så att alla personer eller enheter som tar emot medel från unionen samarbetar till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, beviljar kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör
  rapportera
  till kommissionen om upptäckta oriktigheter, inklusive bedrägerier, och om uppföljningen av dessa samt om uppföljningen av Olafs utredningar.

| (58) | Medlemsstaterna bör också förebygga, upptäcka och effektivt beivra eventuella oriktigheter, inklusive bedrägeri som begås av stödmottagarna. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (18) och förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 (19) och nr 2185/96 (20) får dessutom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 (21) får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (22) om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder så att alla personer eller enheter som tar emot medel från unionen samarbetar till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, beviljar kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör
  ge en detaljerad rapport
  till kommissionen om upptäckta oriktigheter, inklusive bedrägerier, och om uppföljningen av dessa samt om uppföljningen av Olafs utredningar.
  Medlemsstater som inte deltar i det förstärkta EPPO-samarbetet bör rapportera till kommissionen om beslut som har fattats av de nationella åklagarmyndigheterna när oriktigheter påverkar unionens budget. |
| --- | --- |

(58)

Medlemsstaterna bör också förebygga, upptäcka och effektivt beivra eventuella oriktigheter, inklusive bedrägeri som begås av stödmottagarna. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (18) och förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 (19) och nr 2185/96 (20) får dessutom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 (21) får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (22) om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder så att alla personer eller enheter som tar emot medel från unionen samarbetar till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, beviljar kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör
  ge en detaljerad rapport
  till kommissionen om upptäckta oriktigheter, inklusive bedrägerier, och om uppföljningen av dessa samt om uppföljningen av Olafs utredningar.
  Medlemsstater som inte deltar i det förstärkta EPPO-samarbetet bör rapportera till kommissionen om beslut som har fattats av de nationella åklagarmyndigheterna när oriktigheter påverkar unionens budget.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 61

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (61) | Objektiva kriterier bör fastställas för att avgöra vilka regioner och områden som är berättigade till stöd från fonderna. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå bygga på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (23), i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr
  868
  /
  2014

   (24). |

Kommissionens förslag

Ändring

(61)

Objektiva kriterier bör fastställas för att avgöra vilka regioner och områden som är berättigade till stöd från fonderna. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå bygga på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (23), i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr
  868
  /
  2014

   (24).

| (61) | Objektiva kriterier bör fastställas för att avgöra vilka regioner och områden som är berättigade till stöd från fonderna. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå bygga på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (23), i dess
  senaste
  ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EU)
  2016
  /
  2066

   (24). |
| --- | --- |

(61)

Objektiva kriterier bör fastställas för att avgöra vilka regioner och områden som är berättigade till stöd från fonderna. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå bygga på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 (23), i dess
  senaste
  ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EU)
  2016
  /
  2066

   (24).

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 62

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (62) | För att fastställa en lämplig budgetram för Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden, bör kommissionen slå fast den årliga fördelningen av tillgängliga anslag efter medlemsstat inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt tillsammans med en förteckning över stödberättigade regioner, samt anslag för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). Eftersom medlemsstaternas nationella tilldelning bör fastställas på grundval av de statistiska uppgifter och prognoser som finns tillgängliga 2018 och eftersom prognosen är osäker, bör kommissionen se över samtliga medlemsstaters totala tilldelning 2024 på grundval av de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna då och, om det föreligger en sammanlagd avvikelse på mer än ± 5 %, justera tilldelningen för åren 2025–2027, så att resultatet av halvtidsöversynen och den tekniska justeringen avspeglas i programändringarna samtidigt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(62)

För att fastställa en lämplig budgetram för Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden, bör kommissionen slå fast den årliga fördelningen av tillgängliga anslag efter medlemsstat inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt tillsammans med en förteckning över stödberättigade regioner, samt anslag för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). Eftersom medlemsstaternas nationella tilldelning bör fastställas på grundval av de statistiska uppgifter och prognoser som finns tillgängliga 2018 och eftersom prognosen är osäker, bör kommissionen se över samtliga medlemsstaters totala tilldelning 2024 på grundval av de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna då och, om det föreligger en sammanlagd avvikelse på mer än ± 5 %, justera tilldelningen för åren 2025–2027, så att resultatet av halvtidsöversynen och den tekniska justeringen avspeglas i programändringarna samtidigt.

| (62) | För att fastställa en lämplig budgetram för Eruf, ESF+
  , EHFF
  och Sammanhållningsfonden, bör kommissionen slå fast den årliga fördelningen av tillgängliga anslag efter medlemsstat inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt tillsammans med en förteckning över stödberättigade regioner, samt anslag för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). Eftersom medlemsstaternas nationella tilldelning bör fastställas på grundval av de statistiska uppgifter och prognoser som finns tillgängliga 2018 och eftersom prognosen är osäker, bör kommissionen se över samtliga medlemsstaters totala tilldelning 2024 på grundval av de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna då och, om det föreligger en sammanlagd avvikelse på mer än ± 5 %, justera tilldelningen för åren 2025–2027, så att resultatet av halvtidsöversynen och den tekniska justeringen avspeglas i programändringarna samtidigt. |
| --- | --- |

(62)

För att fastställa en lämplig budgetram för Eruf, ESF+
  , EHFF
  och Sammanhållningsfonden, bör kommissionen slå fast den årliga fördelningen av tillgängliga anslag efter medlemsstat inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt tillsammans med en förteckning över stödberättigade regioner, samt anslag för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). Eftersom medlemsstaternas nationella tilldelning bör fastställas på grundval av de statistiska uppgifter och prognoser som finns tillgängliga 2018 och eftersom prognosen är osäker, bör kommissionen se över samtliga medlemsstaters totala tilldelning 2024 på grundval av de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna då och, om det föreligger en sammanlagd avvikelse på mer än ± 5 %, justera tilldelningen för åren 2025–2027, så att resultatet av halvtidsöversynen och den tekniska justeringen avspeglas i programändringarna samtidigt.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 63

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (63) | Projekt inom det transeuropeiska transportnätet i enlighet med förordning (EU) [nya FSE-förordningen] (25) kommer att fortsätta att finansieras av Sammanhållningsfonden, både genom delad förvaltning och genom direkt genomförande inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Som fortsättning på den framgångsrika strategin under programperioden 2014–2020 bör
  10 000 000 000
   euro överföras från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(63)

Projekt inom det transeuropeiska transportnätet i enlighet med förordning (EU) [nya FSE-förordningen] (25) kommer att fortsätta att finansieras av Sammanhållningsfonden, både genom delad förvaltning och genom direkt genomförande inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Som fortsättning på den framgångsrika strategin under programperioden 2014–2020 bör
  10 000 000 000
   euro överföras från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa för detta ändamål.

| (63) | Projekt inom det transeuropeiska transportnätet i enlighet med förordning (EU) [nya FSE-förordningen] (25) kommer att fortsätta att finansieras av Sammanhållningsfonden, både genom delad förvaltning och genom direkt genomförande inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Som fortsättning på den framgångsrika strategin under programperioden 2014–2020 bör
  4 000 000 000
   euro överföras från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa för detta ändamål. |
| --- | --- |

(63)

Projekt inom det transeuropeiska transportnätet i enlighet med förordning (EU) [nya FSE-förordningen] (25) kommer att fortsätta att finansieras av Sammanhållningsfonden, både genom delad förvaltning och genom direkt genomförande inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Som fortsättning på den framgångsrika strategin under programperioden 2014–2020 bör
  4 000 000 000
   euro överföras från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa för detta ändamål.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 64

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (64) | En viss del av medlen från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör anslås till Europeiska stadsinitiativet, som bör genomföras genom direkt eller indirekt förvaltning av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(64)

En viss del av medlen från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör anslås till Europeiska stadsinitiativet, som bör genomföras genom direkt eller indirekt förvaltning av kommissionen.

| (64) | En viss del av medlen från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör anslås till Europeiska stadsinitiativet, som bör genomföras genom direkt eller indirekt förvaltning av kommissionen.
  I framtiden bör man ytterligare reflektera över det specifika stöd som ges till missgynnade regioner och samhällen. |
| --- | --- |

(64)

En viss del av medlen från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden bör anslås till Europeiska stadsinitiativet, som bör genomföras genom direkt eller indirekt förvaltning av kommissionen.
  I framtiden bör man ytterligare reflektera över det specifika stöd som ges till missgynnade regioner och samhällen.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 65a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (65a) | I syfte att bemöta de utmaningar som medelinkomstregioner ställs inför, i enlighet med beskrivningen i den sjunde sammanhållningsrapporten

   (1 a)

  (låg tillväxt jämfört med mer utvecklade regioner, men även jämfört med mindre utvecklade regioner, vilket särskilt är ett problem för regioner vars BNP per capita är mellan 90 % och 100 % av genomsnittlig BNP i EU-27), bör ”övergångsregioner” få lämpligt stöd och betraktas som regioner vars BNP per capita är mellan 75 % och 100 % av genomsnittlig BNP i EU-27. |

Kommissionens förslag

Ändring

(65a)

I syfte att bemöta de utmaningar som medelinkomstregioner ställs inför, i enlighet med beskrivningen i den sjunde sammanhållningsrapporten

   (1 a)

  (låg tillväxt jämfört med mer utvecklade regioner, men även jämfört med mindre utvecklade regioner, vilket särskilt är ett problem för regioner vars BNP per capita är mellan 90 % och 100 % av genomsnittlig BNP i EU-27), bör ”övergångsregioner” få lämpligt stöd och betraktas som regioner vars BNP per capita är mellan 75 % och 100 % av genomsnittlig BNP i EU-27.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 66a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (66a) | När det gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen kommer vissa regioner och medlemsstater att påverkas mer än andra, på grund av deras geografi, karaktär och/eller omfattning på handelsförbindelser. Det är därför viktigt att finna praktiska lösningar för att även inom ramen för sammanhållningspolitiken möta de utmaningar som de berörda regionerna och medlemsstaterna kommer att ställas inför när Förenade kungariket väl har utträtt. Dessutom kommer man att behöva upprätta ett kontinuerligt samarbete som inkluderar utbyte av information och god praxis mellan de lokala och regionala myndigheter samt medlemsstater som påverkas mest. |

Kommissionens förslag

Ändring

(66a)

När det gäller Förenade kungarikets utträde ur unionen kommer vissa regioner och medlemsstater att påverkas mer än andra, på grund av deras geografi, karaktär och/eller omfattning på handelsförbindelser. Det är därför viktigt att finna praktiska lösningar för att även inom ramen för sammanhållningspolitiken möta de utmaningar som de berörda regionerna och medlemsstaterna kommer att ställas inför när Förenade kungariket väl har utträtt. Dessutom kommer man att behöva upprätta ett kontinuerligt samarbete som inkluderar utbyte av information och god praxis mellan de lokala och regionala myndigheter samt medlemsstater som påverkas mest.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 67

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (67) | Det är nödvändigt att fastställa sammanhållningspolitikens högsta medfinansieringsgrader per regionkategori, för att säkerställa att medfinansieringsprincipen följs genom en lämplig nivå på medlemsstaternas offentliga eller privata stöd. Dessa grader bör återspegla den ekonomiska utvecklingen i regionerna i fråga om BNP per capita i förhållande till genomsnittet för EU-27. |

Kommissionens förslag

Ändring

(67)

Det är nödvändigt att fastställa sammanhållningspolitikens högsta medfinansieringsgrader per regionkategori, för att säkerställa att medfinansieringsprincipen följs genom en lämplig nivå på medlemsstaternas offentliga eller privata stöd. Dessa grader bör återspegla den ekonomiska utvecklingen i regionerna i fråga om BNP per capita i förhållande till genomsnittet för EU-27.

| (67) | Det är nödvändigt att fastställa sammanhållningspolitikens högsta medfinansieringsgrader per regionkategori, för att säkerställa att medfinansieringsprincipen följs genom en lämplig nivå på medlemsstaternas offentliga eller privata stöd. Dessa grader bör återspegla den ekonomiska utvecklingen i regionerna i fråga om BNP per capita i förhållande till genomsnittet för EU-27
  , samtidigt som man ser till att inte försämra hanteringen på grund av att de tilldelas en ny kategori
  . |
| --- | --- |

(67)

Det är nödvändigt att fastställa sammanhållningspolitikens högsta medfinansieringsgrader per regionkategori, för att säkerställa att medfinansieringsprincipen följs genom en lämplig nivå på medlemsstaternas offentliga eller privata stöd. Dessa grader bör återspegla den ekonomiska utvecklingen i regionerna i fråga om BNP per capita i förhållande till genomsnittet för EU-27
  , samtidigt som man ser till att inte försämra hanteringen på grund av att de tilldelas en ny kategori
  .

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 69

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (69) | Dessutom bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av kriterierna för att avgöra vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras, fastställandet av enhetskostnader, enhetsbelopp, schablonbelopp och icke-kostnadsbaserad finansiering för alla medlemsstater samt fastställandet av standardiserade färdiga stickprovsmetoder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(69)

Dessutom bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av kriterierna för att avgöra vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras, fastställandet av enhetskostnader, enhetsbelopp, schablonbelopp och icke-kostnadsbaserad finansiering för alla medlemsstater samt fastställandet av standardiserade färdiga stickprovsmetoder.

| (69) | Dessutom bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  ändrandet av den europeiska uppförandekoden för partnerskap i syfte att anpassa koden till denna förordning,
  fastställandet av kriterierna för att avgöra vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras, fastställandet av enhetskostnader, enhetsbelopp, schablonbelopp och icke-kostnadsbaserad finansiering för alla medlemsstater samt fastställandet av standardiserade färdiga stickprovsmetoder. |
| --- | --- |

(69)

Dessutom bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på
  ändrandet av den europeiska uppförandekoden för partnerskap i syfte att anpassa koden till denna förordning,
  fastställandet av kriterierna för att avgöra vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras, fastställandet av enhetskostnader, enhetsbelopp, schablonbelopp och icke-kostnadsbaserad finansiering för alla medlemsstater samt fastställandet av standardiserade färdiga stickprovsmetoder.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 70

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (70) | Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(70)

Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (70) | Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga
  , öppna
  samråd
  med alla berörda parter
  under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(70)

Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga
  , öppna
  samråd
  med alla berörda parter
  under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 73

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (73) | Målen för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och att fastställa gemensamma finansiella regler för den del av unionens budget som genomförs genom delad förvaltning, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av dels skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna och
  eftersläpningen i
  de minst gynnade regionerna och de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, dels behovet av en enhetlig ram som omfattar flera unionsfonder under delad förvaltning. Eftersom dessa mål kan uppnås bättre på unionsnivå kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(73)

Målen för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och att fastställa gemensamma finansiella regler för den del av unionens budget som genomförs genom delad förvaltning, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av dels skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna och
  eftersläpningen i
  de minst gynnade regionerna och de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, dels behovet av en enhetlig ram som omfattar flera unionsfonder under delad förvaltning. Eftersom dessa mål kan uppnås bättre på unionsnivå kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (73) | Målen för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och att fastställa gemensamma finansiella regler för den del av unionens budget som genomförs genom delad förvaltning, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av dels skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna och
  de särskilda utmaningarna för
  de minst gynnade regionerna och de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, dels behovet av en enhetlig ram som omfattar flera unionsfonder under delad förvaltning. Eftersom dessa mål kan uppnås bättre på unionsnivå kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(73)

Målen för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och att fastställa gemensamma finansiella regler för den del av unionens budget som genomförs genom delad förvaltning, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av dels skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika regionerna och
  de särskilda utmaningarna för
  de minst gynnade regionerna och de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, dels behovet av en enhetlig ram som omfattar flera unionsfonder under delad förvaltning. Eftersom dessa mål kan uppnås bättre på unionsnivå kan unionen anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EUF-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Finansiella regler för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering (nedan kallade fonderna). |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Finansiella regler för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering (nedan kallade fonderna).

| a) | Finansiella regler för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Europeiska
  jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), Europeiska
  havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering (nedan kallade fonderna). |
| --- | --- |

a)

Finansiella regler för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Europeiska
  jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), Europeiska
  havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering (nedan kallade fonderna).

Ändring 431

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Gemensamma bestämmelser för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

Gemensamma bestämmelser för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF.

| b) | Gemensamma bestämmelser för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF
  , och för Ejflu i enlighet med de bestämmelser som anges i punkt 1a i denna artikel
  . |
| --- | --- |

b)

Gemensamma bestämmelser för Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF
  , och för Ejflu i enlighet med de bestämmelser som anges i punkt 1a i denna artikel
  .

Ändring 432

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Avdelning I kapitel I artikel 2 led 4 a, kapitel II artikel 5, avdelning III kapitel II artiklarna 22–28 och avdelning IV kapitel III avsnitt I artiklarna 41–43 ska tillämpas på de stödåtgärder som finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad Ejflu), och avdelning I kapitel I artikel 2 punkt 15–25 samt artikel V kapitel II avsnitt II artiklarna 52–56 ska tillämpas på de finansieringsinstrument som avses i artikel 74 i förordning (EU) nr [...] (förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och som får stöd från Ejflu. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Avdelning I kapitel I artikel 2 led 4 a, kapitel II artikel 5, avdelning III kapitel II artiklarna 22–28 och avdelning IV kapitel III avsnitt I artiklarna 41–43 ska tillämpas på de stödåtgärder som finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad Ejflu), och avdelning I kapitel I artikel 2 punkt 15–25 samt artikel V kapitel II avsnitt II artiklarna 52–56 ska tillämpas på de finansieringsinstrument som avses i artikel 74 i förordning (EU) nr [...] (förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och som får stöd från Ejflu.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1

Artikel 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | relevanta landsspecifika rekommendationer: rådets rekommendationer som antas i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4 i EUF-fördraget, om strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar inom tillämpningsområdet för fonderna såsom det anges i de fondspecifika förordningarna, samt relevanta rekommendationer som antas i enlighet med artikel [XX] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [number of the new Energy Union Governance Regulation]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

relevanta landsspecifika rekommendationer: rådets rekommendationer som antas i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4 i EUF-fördraget, om strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar inom tillämpningsområdet för fonderna såsom det anges i de fondspecifika förordningarna, samt relevanta rekommendationer som antas i enlighet med artikel [XX] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [number of the new Energy Union Governance Regulation].

| 1. | relevanta landsspecifika rekommendationer: rådets rekommendationer som antas i enlighet med artiklarna 121.2
  , 121.4
  och 148.4 i EUF-fördraget, om strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar inom tillämpningsområdet för fonderna såsom det anges i de fondspecifika förordningarna, samt relevanta rekommendationer som antas i enlighet med artikel [XX] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [number of the new Energy Union Governance Regulation]. |
| --- | --- |

1.

relevanta landsspecifika rekommendationer: rådets rekommendationer som antas i enlighet med artiklarna 121.2
  , 121.4
  och 148.4 i EUF-fördraget, om strukturella utmaningar som bör hanteras genom fleråriga investeringar inom tillämpningsområdet för fonderna såsom det anges i de fondspecifika förordningarna, samt relevanta rekommendationer som antas i enlighet med artikel [XX] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [number of the new Energy Union Governance Regulation].

, 121.4

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1a (nytt)

Artikel 2 – led 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | nödvändigt villkor: ett konkret och exakt definierat villkor som har ett verkligt samband med en direkt inverkan på det faktiska och effektiva uppnåendet av ett specifikt mål för programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

nödvändigt villkor: ett konkret och exakt definierat villkor som har ett verkligt samband med en direkt inverkan på det faktiska och effektiva uppnåendet av ett specifikt mål för programmet.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Artikel 2 – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | ”program”: när det gäller Ejflu avses de strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som omnämns i förordning (EU) [...] om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

”program”: när det gäller Ejflu avses de strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som omnämns i förordning (EU) [...] om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 8 – led c

Artikel 2 – led 8 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | när det gäller statliga stödordningar avses det företag som tar emot stödet, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

när det gäller statliga stödordningar avses det företag som tar emot stödet, och

| c) | när det gäller statliga stödordningar avses det
  organ respektive det
  företag som tar emot stödet
  , förutom i de fall där stödet per företag är högst 200 000 euro, då den berörda medlemsstaten får besluta att stödmottagaren är det organ som beviljar stödet, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens förordningar (EU) nr 1407/2013

   (1a)

  , (EU) nr 1408/2013

   (1b)

  och (EU) nr 717/2014

   (1c), och |
| --- | --- |

c)

när det gäller statliga stödordningar avses det
  organ respektive det
  företag som tar emot stödet
  , förutom i de fall där stödet per företag är högst 200 000 euro, då den berörda medlemsstaten får besluta att stödmottagaren är det organ som beviljar stödet, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens förordningar (EU) nr 1407/2013

   (1a)

  , (EU) nr 1408/2013

   (1b)

  och (EU) nr 717/2014

   (1c), och

organ respektive det

, förutom i de fall där stödet per företag är högst 200 000 euro, då den berörda medlemsstaten får besluta att stödmottagaren är det organ som beviljar stödet, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens förordningar (EU) nr 1407/2013

1a

, (EU) nr 1408/2013

1b

och (EU) nr 717/2014

1c

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 9

Artikel 2 – led 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9. | småprojektsfond: en insats inom ett Interregprogram för att välja ut och genomföra projekt av begränsad finansiell volym. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.

småprojektsfond: en insats inom ett Interregprogram för att välja ut och genomföra projekt av begränsad finansiell volym.

| 9. | småprojektsfond: en insats inom ett Interregprogram för att välja ut och genomföra projekt
  för bland annat kontakter mellan människor
  av begränsad finansiell volym. |
| --- | --- |

9.

småprojektsfond: en insats inom ett Interregprogram för att välja ut och genomföra projekt
  för bland annat kontakter mellan människor
  av begränsad finansiell volym.

för bland annat kontakter mellan människor

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 21

Artikel 2 – led 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 21. | särskild fond: en fond som inrättats av en förvaltande myndighet eller en holdingfond
  för att
  tillhandahålla finansiella produkter till slutmottagare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

21.

särskild fond: en fond som inrättats av en förvaltande myndighet eller en holdingfond
  för att
  tillhandahålla finansiella produkter till slutmottagare.

för att

| 21. | särskild fond: en fond som inrättats av en förvaltande myndighet eller en holdingfond
  genom vilken de kan
  tillhandahålla finansiella produkter till slutmottagare. |
| --- | --- |

21.

särskild fond: en fond som inrättats av en förvaltande myndighet eller en holdingfond
  genom vilken de kan
  tillhandahålla finansiella produkter till slutmottagare.

genom vilken de kan

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 36a (nytt)

Artikel 2 – led 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 36a. | energieffektivitet först: prioritering inom all energiplanering och energipolitik, och alla investeringsbeslut, av åtgärder för att efterfrågan på och utbudet av energi ska bli mer effektivt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

36a.

36a.

energieffektivitet först: prioritering inom all energiplanering och energipolitik, och alla investeringsbeslut, av åtgärder för att efterfrågan på och utbudet av energi ska bli mer effektivt.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 37

Artikel 2 – led 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 37. | klimatsäkring: ett förfarande för att säkerställa att infrastruktur tål negativa klimateffekter i enlighet med nationella bestämmelser och riktlinjer, om sådana finns,
  eller internationellt erkända standarder
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

37.

klimatsäkring: ett förfarande för att säkerställa att infrastruktur tål negativa klimateffekter i enlighet med nationella bestämmelser och riktlinjer, om sådana finns,
  eller internationellt erkända standarder
  .

eller internationellt erkända standarder

| 37. | klimatsäkring: ett förfarande för att säkerställa att infrastruktur tål negativa klimateffekter i enlighet med
  internationellt erkända standarder eller
  nationella bestämmelser och riktlinjer, om sådana finns,
  att investeringar i infrastruktur sker i enlighet med principen om energieffektivitet först och att man väljer specifika metoder för att minska utsläppen och fasa ut fossila bränslen
  . |
| --- | --- |

37.

klimatsäkring: ett förfarande för att säkerställa att infrastruktur tål negativa klimateffekter i enlighet med
  internationellt erkända standarder eller
  nationella bestämmelser och riktlinjer, om sådana finns,
  att investeringar i infrastruktur sker i enlighet med principen om energieffektivitet först och att man väljer specifika metoder för att minska utsläppen och fasa ut fossila bränslen
  .

internationellt erkända standarder eller

att investeringar i infrastruktur sker i enlighet med principen om energieffektivitet först och att man väljer specifika metoder för att minska utsläppen och fasa ut fossila bränslen

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 37a (nytt)

Artikel 2 – led 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 37a. | EIB: Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden eller dotterbolag till Europeiska investeringsbanken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

37a.

37a.

EIB: Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden eller dotterbolag till Europeiska investeringsbanken.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Ett smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Ett smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling.

| a) | Ett
  mer konkurrenskraftigt och
  smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling
  och stärkta små och medelstora företag
  . |
| --- | --- |

a)

Ett
  mer konkurrenskraftigt och
  smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling
  och stärkta små och medelstora företag
  .

mer konkurrenskraftigt och

och stärkta små och medelstora företag

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Ett
  grönare och
  koldioxidsnålare
  Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Ett
  grönare och
  koldioxidsnålare
  Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering.

Ett

koldioxidsnålare

| b) | En
  grönare
  , koldioxidsnål övergång på väg mot en ekonomi med noll nettoutsläpp
  och
  ett motståndskraftigare
  Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin
  , begräsning av klimatförändringar
  , klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering. |
| --- | --- |

b)

En
  grönare
  , koldioxidsnål övergång på väg mot en ekonomi med noll nettoutsläpp
  och
  ett motståndskraftigare
  Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin
  , begräsning av klimatförändringar
  , klimatanpassning, riskförebyggande och riskhantering.

En

, koldioxidsnål övergång på väg mot en ekonomi med noll nettoutsläpp

ett motståndskraftigare

, begräsning av klimatförändringar

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c

Artikel 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet och regional IKT-konnektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet och regional IKT-konnektivitet.

| c) | Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad
  rörlighet, inklusive smart och hållbar
  mobilitet, och regional IKT-konnektivitet. |
| --- | --- |

c)

Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad
  rörlighet, inklusive smart och hållbar
  mobilitet, och regional IKT-konnektivitet.

rörlighet, inklusive smart och hållbar

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d

Artikel 4 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Ett mer socialt Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Ett mer socialt Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| d) | Ett mer socialt
  och inkluderande
  Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

d)

Ett mer socialt
  och inkluderande
  Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

och inkluderande

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e

Artikel 4 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av
  stads-, landsbygds- och kustområden
  och lokala initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av
  stads-, landsbygds- och kustområden
  och lokala initiativ.

stads-, landsbygds- och kustområden

| e) | Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av
  alla regioner, områden
  och lokala initiativ. |
| --- | --- |

e)

Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av
  alla regioner, områden
  och lokala initiativ.

alla regioner, områden

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla information om stödet till miljö- och klimatmålen, med en metod som bygger på interventionstyperna för varje fond. Metoden innebär att stödet viktas för att avspegla i vilken omfattning det bidrar till miljö- och klimatmålen. När det gäller Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska viktningen knytas till dimensioner och koder för de interventionstyper som fastställs i bilaga I. | 3.   Medlemsstaterna ska
  säkerställa klimatsäkring inom relevanta insatser genom hela planerings- och genomförandeprocessen och
  tillhandahålla information om stödet till miljö- och klimatmålen, med en metod som bygger på interventionstyperna för varje fond. Metoden innebär att stödet viktas för att avspegla i vilken omfattning det bidrar till miljö- och klimatmålen. När det gäller Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska viktningen knytas till dimensioner och koder för de interventionstyper som fastställs i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla information om stödet till miljö- och klimatmålen, med en metod som bygger på interventionstyperna för varje fond. Metoden innebär att stödet viktas för att avspegla i vilken omfattning det bidrar till miljö- och klimatmålen. När det gäller Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska viktningen knytas till dimensioner och koder för de interventionstyper som fastställs i bilaga I.

3.   Medlemsstaterna ska
  säkerställa klimatsäkring inom relevanta insatser genom hela planerings- och genomförandeprocessen och
  tillhandahålla information om stödet till miljö- och klimatmålen, med en metod som bygger på interventionstyperna för varje fond. Metoden innebär att stödet viktas för att avspegla i vilken omfattning det bidrar till miljö- och klimatmålen. När det gäller Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska viktningen knytas till dimensioner och koder för de interventionstyper som fastställs i bilaga I.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   
  Medlemsstaterna
  och
  kommissionen
  ska säkerställa samordningen, komplementariteten och samstämmigheten mellan fonderna och andra unionsinstrument, t.ex. reformstödsprogrammet, inklusive reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd. De ska optimera samordningsmekanismer för de ansvariga,
  för
  att undvika dubbelarbete vid programplaneringen och genomförandet. | 4.   
  I enlighet med deras respektive ansvarsområden och i linje med subsidiaritetsprincipen
  och
  principen om flernivåstyre,
  ska
  medlemsstaterna och kommissionen
  säkerställa samordningen, komplementariteten och samstämmigheten mellan fonderna och andra unionsinstrument, t.ex. reformstödsprogrammet, inklusive reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd. De ska optimera samordningsmekanismer för de ansvariga,
  i syfte
  att undvika dubbelarbete vid programplaneringen och genomförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   
  Medlemsstaterna
  och
  kommissionen
  ska säkerställa samordningen, komplementariteten och samstämmigheten mellan fonderna och andra unionsinstrument, t.ex. reformstödsprogrammet, inklusive reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd. De ska optimera samordningsmekanismer för de ansvariga,
  för
  att undvika dubbelarbete vid programplaneringen och genomförandet.

4.   
  I enlighet med deras respektive ansvarsområden och i linje med subsidiaritetsprincipen
  och
  principen om flernivåstyre,
  ska
  medlemsstaterna och kommissionen
  säkerställa samordningen, komplementariteten och samstämmigheten mellan fonderna och andra unionsinstrument, t.ex. reformstödsprogrammet, inklusive reformverktyget och instrumentet för tekniskt stöd. De ska optimera samordningsmekanismer för de ansvariga,
  i syfte
  att undvika dubbelarbete vid programplaneringen och genomförandet.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att relevanta regler om statligt stöd följs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att relevanta regler om statligt stöd följs.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska genomföra den del av unionens budget som tilldelats fonderna inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel [63] i förordning (EU, Euratom) [number of the new financial regulation] (budgetförordningen). | 1.   Medlemsstaterna
  , i överensstämmelse med deras institutionella och rättsliga ram,
  och kommissionen ska genomföra den del av unionens budget som tilldelats fonderna inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel [63] i förordning (EU, Euratom) [number of the new financial regulation] (budgetförordningen). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna och kommissionen ska genomföra den del av unionens budget som tilldelats fonderna inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel [63] i förordning (EU, Euratom) [number of the new financial regulation] (budgetförordningen).

1.   Medlemsstaterna
  , i överensstämmelse med deras institutionella och rättsliga ram,
  och kommissionen ska genomföra den del av unionens budget som tilldelats fonderna inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel [63] i förordning (EU, Euratom) [number of the new financial regulation] (budgetförordningen).

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kommissionen
  ska
  dock
  använda de stödbelopp från Sammanhållningsfonden som förs över till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Europeiska stadsinitiativet och interregionala innovationsinvesteringar, de stödbelopp som förs över från ESF+ till transnationellt samarbete samt bidragsbelopp till InvestEU (37) och tekniskt stöd på kommissionens initiativ inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med [artikel 62.1 a och c] i budgetförordningen. | 2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1.2
  ska
  kommissionen
  använda de stödbelopp från Sammanhållningsfonden som förs över till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Europeiska stadsinitiativet och interregionala innovationsinvesteringar, de stödbelopp som förs över från ESF+ till transnationellt samarbete samt bidragsbelopp till InvestEU (37) och tekniskt stöd på kommissionens initiativ inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med [artikel 62.1 a och c] i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Kommissionen
  ska
  dock
  använda de stödbelopp från Sammanhållningsfonden som förs över till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Europeiska stadsinitiativet och interregionala innovationsinvesteringar, de stödbelopp som förs över från ESF+ till transnationellt samarbete samt bidragsbelopp till InvestEU (37) och tekniskt stöd på kommissionens initiativ inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med [artikel 62.1 a och c] i budgetförordningen.

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1.2
  ska
  kommissionen
  använda de stödbelopp från Sammanhållningsfonden som förs över till Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Europeiska stadsinitiativet och interregionala innovationsinvesteringar, de stödbelopp som förs över från ESF+ till transnationellt samarbete samt bidragsbelopp till InvestEU (37) och tekniskt stöd på kommissionens initiativ inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med [artikel 62.1 a och c] i budgetförordningen.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen får genomföra samarbetet mellan de yttersta randområdena inom målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) inom ramen för indirekt förvaltning. | 3.   Kommissionen får
  , efter godkännande av den berörda medlemsstaten och regionen,
  genomföra samarbetet mellan de yttersta randområdena inom målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) inom ramen för indirekt förvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen får genomföra samarbetet mellan de yttersta randområdena inom målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) inom ramen för indirekt förvaltning.

3.   Kommissionen får
  , efter godkännande av den berörda medlemsstaten och regionen,
  genomföra samarbetet mellan de yttersta randområdena inom målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) inom ramen för indirekt förvaltning.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

Artikel 6 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat
  ska få till stånd ett partnerskap
  med
  behöriga regionala
  och
  lokala myndigheter
  . Åtminstone följande parter ska ingå: | 1.   
  För partnerskapsöverenskommelsen och för varje program ska
  varje medlemsstat
  i enlighet med sin institutionella och rättsliga ram organisera ett fullständigt
  och
  effektivt partnerskap
  . Åtminstone följande parter ska ingå: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje medlemsstat
  ska få till stånd ett partnerskap
  med
  behöriga regionala
  och
  lokala myndigheter
  . Åtminstone följande parter ska ingå:

1.   
  För partnerskapsöverenskommelsen och för varje program ska
  varje medlemsstat
  i enlighet med sin institutionella och rättsliga ram organisera ett fullständigt
  och
  effektivt partnerskap
  . Åtminstone följande parter ska ingå:

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led a

Artikel 6 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | kommuner och andra myndigheter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

kommuner och andra myndigheter,

| a) | kommuner och
  regionala, lokala och
  andra myndigheter, |
| --- | --- |

a)

kommuner och
  regionala, lokala och
  andra myndigheter,

regionala, lokala och

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led c

Artikel 6 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | relevanta organ som företräder civilsamhället, miljöorganisationer samt organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, jämställdhet och icke-diskriminering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

relevanta organ som företräder civilsamhället, miljöorganisationer samt organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, jämställdhet och icke-diskriminering.

| c) | relevanta organ som företräder civilsamhället,
  t.ex.
  miljöorganisationer
  , icke-statliga organisationer
  samt organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, jämställdhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

c)

relevanta organ som företräder civilsamhället,
  t.ex.
  miljöorganisationer
  , icke-statliga organisationer
  samt organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, jämställdhet och icke-diskriminering.

t.ex.

, icke-statliga organisationer

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | forskningsinstitutioner och universitet, i tillämpliga fall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

forskningsinstitutioner och universitet, i tillämpliga fall.

forskningsinstitutioner och universitet, i tillämpliga fall.

Ändringar 78 och 459

Ändringar 78 och 459

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Enligt principen om flernivåstyre ska medlemsstaten låta de parterna delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelserna och vid utformningen och
  genomförandet
  av programmen, bland annat genom att delta i övervakningskommittéerna i enlighet med artikel 34. | 2.   Enligt principen om flernivåstyre
  och med en nedifrån och upp-strategi
  ska medlemsstaten låta de parterna delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelserna och vid utformningen
  , genomförandet
  och
  utvärderingen
  av programmen, bland annat genom att delta i övervakningskommittéerna i enlighet med artikel 34.
  I detta sammanhang ska medlemsstaterna avsätta en lämplig procentandel av medlen från fonden för uppbyggnad av administrativ kapacitet hos arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället. När det rör sig om gränsöverskridande program ska de berörda medlemsstaterna ta med parterna från samtliga deltagande medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Enligt principen om flernivåstyre ska medlemsstaten låta de parterna delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelserna och vid utformningen och
  genomförandet
  av programmen, bland annat genom att delta i övervakningskommittéerna i enlighet med artikel 34.

2.   Enligt principen om flernivåstyre
  och med en nedifrån och upp-strategi
  ska medlemsstaten låta de parterna delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelserna och vid utformningen
  , genomförandet
  och
  utvärderingen
  av programmen, bland annat genom att delta i övervakningskommittéerna i enlighet med artikel 34.
  I detta sammanhang ska medlemsstaterna avsätta en lämplig procentandel av medlen från fonden för uppbyggnad av administrativ kapacitet hos arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället. När det rör sig om gränsöverskridande program ska de berörda medlemsstaterna ta med parterna från samtliga deltagande medlemsstater.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Arbetet med att organisera och genomföra partnerskap ska utföras i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (38). | 3.   Arbetet med att organisera och genomföra partnerskap ska utföras i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (38).
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 107 med avseende på ändringar av delegerad förordning (EU) nr 240/2014 för att anpassa den delegerade förordningen till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Arbetet med att organisera och genomföra partnerskap ska utföras i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (38).

3.   Arbetet med att organisera och genomföra partnerskap ska utföras i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (38).
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 107 med avseende på ändringar av delegerad förordning (EU) nr 240/2014 för att anpassa den delegerade förordningen till denna förordning.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Minst en gång om året ska kommissionen samråda med de organisationer som företräder parterna på unionsnivå om genomförandet av programmen. | 4.   Minst en gång om året ska kommissionen samråda med de organisationer som företräder parterna på unionsnivå om genomförandet av programmen
  , och rapportera om resultatet till Europaparlamentet och rådet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Minst en gång om året ska kommissionen samråda med de organisationer som företräder parterna på unionsnivå om genomförandet av programmen.

4.   Minst en gång om året ska kommissionen samråda med de organisationer som företräder parterna på unionsnivå om genomförandet av programmen
  , och rapportera om resultatet till Europaparlamentet och rådet
  .

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a |
| | Övergripande principer |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa respekt för de grundläggande rättigheterna och efterlevnad av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna vid användningen av fonderna. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att jämställdhet mellan könen, jämställdhetsintegrering och integration av jämställdhetsperspektivet genomgående beaktas och främjas vid utformning och genomförande av program, inbegripet vad gäller övervakning, rapportering och utvärdering. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i samband med utformning, genomförande, övervakning, rapportering och utvärdering av programmen. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska särskilt beaktas under utformningen och genomförandet av programmen. |
| | 4.
     
  Målen för fonderna ska eftersträvas i linje med principen om hållbar utveckling och med unionens mål att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet och bekämpa klimatförändringarna med hänsyn tagen till principen om att förorenaren betalar i enlighet med artiklarna 191.1 och 191.2 i EUF-fördraget. |
| | Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att miljöskyddskrav, resurseffektivitet, principen om energieffektivitet först, en socialt rättvis energiövergång, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald, motståndskraft mot katastrofer samt riskförebyggande och riskhantering främjas i samband med utarbetande och genomförande av partnerskapsöverenskommelser och program. De ska ha som mål att undvika investeringar kopplade till produktion, bearbetning, distribution, lagring och förbränning av fossila bränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6a

Artikel 6a

Övergripande principer

Övergripande principer

1.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa respekt för de grundläggande rättigheterna och efterlevnad av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna vid användningen av fonderna.

2.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att jämställdhet mellan könen, jämställdhetsintegrering och integration av jämställdhetsperspektivet genomgående beaktas och främjas vid utformning och genomförande av program, inbegripet vad gäller övervakning, rapportering och utvärdering.

3.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i samband med utformning, genomförande, övervakning, rapportering och utvärdering av programmen. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska särskilt beaktas under utformningen och genomförandet av programmen.

4.
     
  Målen för fonderna ska eftersträvas i linje med principen om hållbar utveckling och med unionens mål att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet och bekämpa klimatförändringarna med hänsyn tagen till principen om att förorenaren betalar i enlighet med artiklarna 191.1 och 191.2 i EUF-fördraget.

Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att miljöskyddskrav, resurseffektivitet, principen om energieffektivitet först, en socialt rättvis energiövergång, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald, motståndskraft mot katastrofer samt riskförebyggande och riskhantering främjas i samband med utarbetande och genomförande av partnerskapsöverenskommelser och program. De ska ha som mål att undvika investeringar kopplade till produktion, bearbetning, distribution, lagring och förbränning av fossila bränslen.

Medlemsstaterna och kommissionen ska se till att miljöskyddskrav, resurseffektivitet, principen om energieffektivitet först, en socialt rättvis energiövergång, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald, motståndskraft mot katastrofer samt riskförebyggande och riskhantering främjas i samband med utarbetande och genomförande av partnerskapsöverenskommelser och program. De ska ha som mål att undvika investeringar kopplade till produktion, bearbetning, distribution, lagring och förbränning av fossila bränslen.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska utarbeta en partnerskapsöverenskommelse med arrangemang för hur fonderna ska kunna användas på ett effektivt sätt för perioden 1 januari 2021 till 31 december 2027. | 1.   Varje medlemsstat ska utarbeta en partnerskapsöverenskommelse med arrangemang för hur fonderna ska kunna användas på ett effektivt sätt för perioden 1 januari 2021 till 31 december 2027.
  Ett sådant partnerskapsavtal ska utarbetas i enlighet med den uppförandekod som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje medlemsstat ska utarbeta en partnerskapsöverenskommelse med arrangemang för hur fonderna ska kunna användas på ett effektivt sätt för perioden 1 januari 2021 till 31 december 2027.

1.   Varje medlemsstat ska utarbeta en partnerskapsöverenskommelse med arrangemang för hur fonderna ska kunna användas på ett effektivt sätt för perioden 1 januari 2021 till 31 december 2027.
  Ett sådant partnerskapsavtal ska utarbetas i enlighet med den uppförandekod som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaten ska lämna in partnerskapsöverenskommelse till kommissionen innan eller samtidigt som den lämnar in det första programmet. | 2.   Medlemsstaten ska lämna in partnerskapsöverenskommelse till kommissionen innan eller samtidigt som den lämnar in det första programmet
  , men senast den 30 april 2021
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaten ska lämna in partnerskapsöverenskommelse till kommissionen innan eller samtidigt som den lämnar in det första programmet.

2.   Medlemsstaten ska lämna in partnerskapsöverenskommelse till kommissionen innan eller samtidigt som den lämnar in det första programmet
  , men senast den 30 april 2021
  .

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

Artikel 7 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Partnerskapsöverenskommelsen får lämnas in tillsammans med relevant årligt nationellt reformprogram. | 3.   Partnerskapsöverenskommelsen får lämnas in tillsammans med relevant årligt nationellt reformprogram
  och den nationella energi- och klimatplanen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Partnerskapsöverenskommelsen får lämnas in tillsammans med relevant årligt nationellt reformprogram.

3.   Partnerskapsöverenskommelsen får lämnas in tillsammans med relevant årligt nationellt reformprogram
  och den nationella energi- och klimatplanen
  .

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led a

Artikel 8 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | De valda politiska målen, med uppgift om vilka fonder och program som ska användas för att uppnå dessa mål och en motivering för detta,
  samt i tillämpliga fall en motivering för varför man valt att använda InvestEU:s genomförandemodell, med beaktande
  av relevanta landsspecifika rekommendationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

De valda politiska målen, med uppgift om vilka fonder och program som ska användas för att uppnå dessa mål och en motivering för detta,
  samt i tillämpliga fall en motivering för varför man valt att använda InvestEU:s genomförandemodell, med beaktande
  av relevanta landsspecifika rekommendationer.

samt i tillämpliga fall en motivering för varför man valt att använda InvestEU:s genomförandemodell, med beaktande

| a) | De valda politiska målen, med uppgift om vilka fonder och program som ska användas för att uppnå dessa mål och en motivering för detta,
  med beaktande och uppräkning
  av relevanta landsspecifika rekommendationer
  samt regionala utmaningar
  . |
| --- | --- |

a)

De valda politiska målen, med uppgift om vilka fonder och program som ska användas för att uppnå dessa mål och en motivering för detta,
  med beaktande och uppräkning
  av relevanta landsspecifika rekommendationer
  samt regionala utmaningar
  .

med beaktande och uppräkning

samt regionala utmaningar

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led i

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | En sammanfattning av strategivalen och av de viktigaste resultaten som förväntas för var och en av fonderna
  , inklusive, i tillämpliga fall, genom användning av InvestEU
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

En sammanfattning av strategivalen och av de viktigaste resultaten som förväntas för var och en av fonderna
  , inklusive, i tillämpliga fall, genom användning av InvestEU
  .

, inklusive, i tillämpliga fall, genom användning av InvestEU

| i) | En sammanfattning av strategivalen och av de viktigaste resultaten som förväntas för var och en av fonderna. |
| --- | --- |

i)

En sammanfattning av strategivalen och av de viktigaste resultaten som förväntas för var och en av fonderna.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led ii

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Samordning, avgränsning och komplementaritet mellan fonderna och, om lämpligt, samordning mellan nationella och regionala program. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Samordning, avgränsning och komplementaritet mellan fonderna och, om lämpligt, samordning mellan nationella och regionala program.

| ii) | Samordning, avgränsning och komplementaritet mellan fonderna och, om lämpligt, samordning mellan nationella och regionala program
  , i synnerhet när det gäller de strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som omnämns i förordning (EU) [...] om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  . |
| --- | --- |

ii)

Samordning, avgränsning och komplementaritet mellan fonderna och, om lämpligt, samordning mellan nationella och regionala program
  , i synnerhet när det gäller de strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som omnämns i förordning (EU) [...] om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  .

, i synnerhet när det gäller de strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som omnämns i förordning (EU) [...] om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led iii

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Komplementaritet mellan fonderna och andra unionsinstrument, inklusive Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Komplementaritet mellan fonderna och andra unionsinstrument, inklusive Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt.

| iii) | Komplementaritet
  och synergieffekter
  mellan fonderna och andra unionsinstrument, inklusive Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt
  och, i tillämpliga fall, projekt som finansieras genom Horisont Europa
  . |
| --- | --- |

iii)

Komplementaritet
  och synergieffekter
  mellan fonderna och andra unionsinstrument, inklusive Lifes strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt
  och, i tillämpliga fall, projekt som finansieras genom Horisont Europa
  .

och synergieffekter

och, i tillämpliga fall, projekt som finansieras genom Horisont Europa

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led iiia (nytt)

Artikel 8 – stycke 1 – led b – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | Resultat i förhållande till mål, strategier och åtgärder inom ramen för de nationella energi- och klimatplanerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

Resultat i förhållande till mål, strategier och åtgärder inom ramen för de nationella energi- och klimatplanerna.

Resultat i förhållande till mål, strategier och åtgärder inom ramen för de nationella energi- och klimatplanerna.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led c

Artikel 8 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Det preliminära anslaget från var och en av fonderna, uppdelat per politiskt mål på nationell nivå, med beaktande av de fondspecifika bestämmelserna om tematisk koncentration. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Det preliminära anslaget från var och en av fonderna, uppdelat per politiskt mål på nationell nivå, med beaktande av de fondspecifika bestämmelserna om tematisk koncentration.

| c) | Det preliminära anslaget från var och en av fonderna, uppdelat per politiskt mål på nationell
  och i tillämpliga fall regional
  nivå, med beaktande av de fondspecifika bestämmelserna om tematisk koncentration |
| --- | --- |

c)

Det preliminära anslaget från var och en av fonderna, uppdelat per politiskt mål på nationell
  och i tillämpliga fall regional
  nivå, med beaktande av de fondspecifika bestämmelserna om tematisk koncentration

och i tillämpliga fall regional

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led d

Artikel 8 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | I relevanta fall,
  fördelningen av medel per regionkategori enligt artikel 102.2, och de anslagsbelopp som föreslås ska föras över mellan regionkategorierna i enlighet med artikel 105. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

I relevanta fall,
  fördelningen av medel per regionkategori enligt artikel 102.2, och de anslagsbelopp som föreslås ska föras över mellan regionkategorierna i enlighet med artikel 105.

I relevanta fall,

| d) | Fördelningen av medel per regionkategori enligt artikel 102.2, och de anslagsbelopp som föreslås ska föras över mellan regionkategorierna i enlighet med artikel 105. |
| --- | --- |

d)

Fördelningen av medel per regionkategori enligt artikel 102.2, och de anslagsbelopp som föreslås ska föras över mellan regionkategorierna i enlighet med artikel 105.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led e

Artikel 8 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU, per fond och per regionkategori. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

e)

De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU, per fond och per regionkategori.

De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU, per fond och per regionkategori.

utgår

utgår

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led g

Artikel 8 – stycke 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | En sammanfattning av de åtgärder som berörd medlemsstat ska vidta för att stärka sin administrativa kapacitet att genomföra fonderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

En sammanfattning av de åtgärder som berörd medlemsstat ska vidta för att stärka sin administrativa kapacitet att genomföra fonderna.

| g) | En sammanfattning av de åtgärder som berörd medlemsstat ska vidta för att stärka sin administrativa kapacitet att genomföra fonderna
  och dess förvaltning och kontrollsystem
  . |
| --- | --- |

g)

En sammanfattning av de åtgärder som berörd medlemsstat ska vidta för att stärka sin administrativa kapacitet att genomföra fonderna
  och dess förvaltning och kontrollsystem
  .

och dess förvaltning och kontrollsystem

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led ga (nytt)

Artikel 8 – stycke 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ga) | Där så är relevant, ett integrerat tillvägagångssätt för att ta itu med demografiska utmaningar och/eller särskilda behov i regioner och områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ga)

ga)

Där så är relevant, ett integrerat tillvägagångssätt för att ta itu med demografiska utmaningar och/eller särskilda behov i regioner och områden.

Där så är relevant, ett integrerat tillvägagångssätt för att ta itu med demografiska utmaningar och/eller särskilda behov i regioner och områden.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – led gb (nytt)

Artikel 8 – stycke 1 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gb) | En kommunikations- och synlighetsstrategi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

gb)

gb)

En kommunikations- och synlighetsstrategi.

En kommunikations- och synlighetsstrategi.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1a (nytt)

Artikel 8 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | EIB kan, på medlemsstaternas begäran, delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelsen samt i förberedelserna av insatserna, finansieringsinstrument och offentlig-privata partnerskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIB kan, på medlemsstaternas begäran, delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelsen samt i förberedelserna av insatserna, finansieringsinstrument och offentlig-privata partnerskap.

EIB kan, på medlemsstaternas begäran, delta i utarbetandet av partnerskapsöverenskommelsen samt i förberedelserna av insatserna, finansieringsinstrument och offentlig-privata partnerskap.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 2

Artikel 8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Avseende målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska partnerskapsöverenskommelsen endast innehålla en förteckning över planerade program. | Avseende målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska partnerskapsöverenskommelsen endast innehålla en förteckning över planerade program
  och gränsöverskridande investeringsbehov i den berörda medlemsstaten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Avseende målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska partnerskapsöverenskommelsen endast innehålla en förteckning över planerade program.

Avseende målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska partnerskapsöverenskommelsen endast innehålla en förteckning över planerade program
  och gränsöverskridande investeringsbehov i den berörda medlemsstaten
  .

och gränsöverskridande investeringsbehov i den berörda medlemsstaten

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska bedöma partnerskapsöverenskommelsen och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika bestämmelserna. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta relevanta landsspecifika rekommendationer. | 1.   Kommissionen ska bedöma partnerskapsöverenskommelsen och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika bestämmelserna. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta
  bestämmelserna i artikel 4 och 6 i
  relevanta landsspecifika rekommendationer
  , samt de åtgärder som är kopplade till integrerade nationella energi- och klimatplaner samt hur dessa hanteras
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska bedöma partnerskapsöverenskommelsen och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika bestämmelserna. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta relevanta landsspecifika rekommendationer.

1.   Kommissionen ska bedöma partnerskapsöverenskommelsen och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika bestämmelserna. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta
  bestämmelserna i artikel 4 och 6 i
  relevanta landsspecifika rekommendationer
  , samt de åtgärder som är kopplade till integrerade nationella energi- och klimatplaner samt hur dessa hanteras
  .

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  tre
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in partnerskapsöverenskommelsen. | 2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  två
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in partnerskapsöverenskommelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  tre
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in partnerskapsöverenskommelsen.

2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  två
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in partnerskapsöverenskommelsen.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaten ska se över partnerskapsöverenskommelsen med beaktande av kommissionens synpunkter. | 3.   Medlemsstaten ska se över partnerskapsöverenskommelsen med beaktande av kommissionens synpunkter
  inom en månad efter att de har lämnats in
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaten ska se över partnerskapsöverenskommelsen med beaktande av kommissionens synpunkter.

3.   Medlemsstaten ska se över partnerskapsöverenskommelsen med beaktande av kommissionens synpunkter
  inom en månad efter att de har lämnats in
  .

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4

Artikel 9 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av partnerskapsöverenskommelsen senast fyra månader efter den dag då den partnerskapsöverenskommelsen lämnades in av den berörda medlemsstaten. Partnerskapsöverenskommelsen ska inte ändras. | 4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av partnerskapsöverenskommelsen senast fyra månader efter den dag då den partnerskapsöverenskommelsen lämnades in av den berörda medlemsstaten
  för första gången
  . Partnerskapsöverenskommelsen ska inte ändras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av partnerskapsöverenskommelsen senast fyra månader efter den dag då den partnerskapsöverenskommelsen lämnades in av den berörda medlemsstaten. Partnerskapsöverenskommelsen ska inte ändras.

4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av partnerskapsöverenskommelsen senast fyra månader efter den dag då den partnerskapsöverenskommelsen lämnades in av den berörda medlemsstaten
  för första gången
  . Partnerskapsöverenskommelsen ska inte ändras.

Ändring 428

Ändring 428

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterna
  får,
  antingen i partnerskapsöverenskommelsen eller
  i en begäran om ändring av ett program, anslå det belopp från Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF som ska ges i bidrag till InvestEU och genomföras i form av budgetgarantier.
  Det belopp som ska lämnas i bidrag
  till
  InvestEU får inte överstiga 5
  % av den totala tilldelningen för varje fond
  , utom i vederbörligen motiverade fall
  . Sådana bidrag ska
  inte utgöra överföring av medel
  i enlighet med artikel
  21
  . | 1.   
  Från den 1 januari 2023
  får
  medlemsstaterna
  ,
  efter godkännande av de berörda förvaltande myndigheterna och
  i en begäran om ändring av ett program, anslå det belopp
  på upp till 2 %
  från Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF som ska ges i bidrag till InvestEU och genomföras i form av budgetgarantier.
  Upp
  till
  3
   % av den totala tilldelningen för varje fond
  kan dessutom tilldelas InvestEU inom ramen för halvtidsöversynen
  . Sådana bidrag ska
  finnas tillgängliga för investeringar
  i enlighet med
  målen i sammanhållningspolitiken och inom samma regionkategori som de ursprungliga fonderna riktade sig till. När ett belopp från Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden anslås till InvestEU bör de nödvändiga villkor som beskrivs i artikel 11 och bilagorna III och IV i denna förordning gälla. Endast medel för de kommande kalenderåren får anslås
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Medlemsstaterna
  får,
  antingen i partnerskapsöverenskommelsen eller
  i en begäran om ändring av ett program, anslå det belopp från Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF som ska ges i bidrag till InvestEU och genomföras i form av budgetgarantier.
  Det belopp som ska lämnas i bidrag
  till
  InvestEU får inte överstiga 5
  % av den totala tilldelningen för varje fond
  , utom i vederbörligen motiverade fall
  . Sådana bidrag ska
  inte utgöra överföring av medel
  i enlighet med artikel
  21
  .

1.   
  Från den 1 januari 2023
  får
  medlemsstaterna
  ,
  efter godkännande av de berörda förvaltande myndigheterna och
  i en begäran om ändring av ett program, anslå det belopp
  på upp till 2 %
  från Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden och EHFF som ska ges i bidrag till InvestEU och genomföras i form av budgetgarantier.
  Upp
  till
  3
   % av den totala tilldelningen för varje fond
  kan dessutom tilldelas InvestEU inom ramen för halvtidsöversynen
  . Sådana bidrag ska
  finnas tillgängliga för investeringar
  i enlighet med
  målen i sammanhållningspolitiken och inom samma regionkategori som de ursprungliga fonderna riktade sig till. När ett belopp från Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden anslås till InvestEU bör de nödvändiga villkor som beskrivs i artikel 11 och bilagorna III och IV i denna förordning gälla. Endast medel för de kommande kalenderåren får anslås
  .

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  I partnerskapsöverenskommelsen får medel från innevarande och kommande kalender anslås. I en begäran om ändring av ett program får endast medel från kommande budgetår anslås. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  I partnerskapsöverenskommelsen får medel från innevarande och kommande kalender anslås. I en begäran om ändring av ett program får endast medel från kommande budgetår anslås.

utgår

utgår

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Det belopp som avses i punkt 1 ska avsättas för den del av EU-garantin som ingår i 
  medlemsstatens
  avdelning. | 3.   Det belopp som avses i punkt 1 ska avsättas för den del av EU-garantin som ingår i 
  respektive medlemsstats
  avdelning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Det belopp som avses i punkt 1 ska avsättas för den del av EU-garantin som ingår i 
  medlemsstatens
  avdelning.

3.   Det belopp som avses i punkt 1 ska avsättas för den del av EU-garantin som ingår i 
  respektive medlemsstats
  avdelning.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om en överenskommelse om medverkan enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts den 31 december
  2021
  för ett belopp som avses i punkt 1
  och som anslagits i partnerskapsöverenskommelsen
  ska medlemsstaten lämna in en ansökan om ändring av programmet eller programmen för att använda motsvarande belopp. | Om en överenskommelse om medverkan enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts den 31 december
  2023
  för ett belopp som avses i punkt 1 ska medlemsstaten lämna in en ansökan om ändring av programmet eller programmen för att använda motsvarande belopp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om en överenskommelse om medverkan enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts den 31 december
  2021
  för ett belopp som avses i punkt 1
  och som anslagits i partnerskapsöverenskommelsen
  ska medlemsstaten lämna in en ansökan om ändring av programmet eller programmen för att använda motsvarande belopp.

2021

och som anslagits i partnerskapsöverenskommelsen

Om en överenskommelse om medverkan enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts den 31 december
  2023
  för ett belopp som avses i punkt 1 ska medlemsstaten lämna in en ansökan om ändring av programmet eller programmen för att använda motsvarande belopp.

2023

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Överenskommelsen om medverkan för ett belopp som avses i punkt 1 och som anslagits i en ansökan om ändring av ett program ska ingås samtidigt som beslutet om ändring av programmet antas. | Överenskommelsen om medverkan för ett belopp som avses i punkt 1 och som anslagits i en ansökan om ändring av ett program ska ingås
  , eller ändras, beroende på omständigheterna,
  samtidigt som beslutet om ändring av programmet antas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Överenskommelsen om medverkan för ett belopp som avses i punkt 1 och som anslagits i en ansökan om ändring av ett program ska ingås samtidigt som beslutet om ändring av programmet antas.

Överenskommelsen om medverkan för ett belopp som avses i punkt 1 och som anslagits i en ansökan om ändring av ett program ska ingås
  , eller ändras, beroende på omständigheterna,
  samtidigt som beslutet om ändring av programmet antas.

, eller ändras, beroende på omständigheterna,

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om ett garantiavtal enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts inom nio månader efter det att överenskommelsen om medverkan har godkänts ska de belopp som betalats till den gemensamma avsättningsfonden föras tillbaka till
  programmet
  eller
  programmen
  och medlemsstaten ska ansöka om en motsvarande programändring. | 5.   Om ett garantiavtal enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts inom nio månader efter det att överenskommelsen om medverkan har godkänts ska de belopp som betalats till den gemensamma avsättningsfonden föras tillbaka till
  ursprungsprogrammet
  eller
  ursprungsprogrammen
  och medlemsstaten ska ansöka om en motsvarande programändring.
  I detta särskilda fall kan medel från de föregående kalenderåren ändras, under förutsättning att åtagandena ännu inte har genomförts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om ett garantiavtal enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts inom nio månader efter det att överenskommelsen om medverkan har godkänts ska de belopp som betalats till den gemensamma avsättningsfonden föras tillbaka till
  programmet
  eller
  programmen
  och medlemsstaten ska ansöka om en motsvarande programändring.

5.   Om ett garantiavtal enligt artikel [9] i [InvestEU-förordningen] inte har ingåtts inom nio månader efter det att överenskommelsen om medverkan har godkänts ska de belopp som betalats till den gemensamma avsättningsfonden föras tillbaka till
  ursprungsprogrammet
  eller
  ursprungsprogrammen
  och medlemsstaten ska ansöka om en motsvarande programändring.
  I detta särskilda fall kan medel från de föregående kalenderåren ändras, under förutsättning att åtagandena ännu inte har genomförts.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 7

Artikel 10 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medel som genererats av eller som kan härledas från belopp som anslagits till InvestEU och som genomförts i form av budgetgarantier ska göras tillgängliga för medlemsstaten och de ska användas till stöd inom samma mål i form av finansieringsinstrument. | 7.   Medel som genererats av eller som kan härledas från belopp som anslagits till InvestEU och som genomförts i form av budgetgarantier ska göras tillgängliga för medlemsstaten och
  den lokala eller regionala myndighet som berörs av anslaget, och
  de ska användas till stöd inom samma mål i form av finansieringsinstrument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Medel som genererats av eller som kan härledas från belopp som anslagits till InvestEU och som genomförts i form av budgetgarantier ska göras tillgängliga för medlemsstaten och de ska användas till stöd inom samma mål i form av finansieringsinstrument.

7.   Medel som genererats av eller som kan härledas från belopp som anslagits till InvestEU och som genomförts i form av budgetgarantier ska göras tillgängliga för medlemsstaten och
  den lokala eller regionala myndighet som berörs av anslaget, och
  de ska användas till stöd inom samma mål i form av finansieringsinstrument.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För varje särskilt mål fastställs i den här förordningen vilka förutsättningar som måste föreligga för att målet ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt (nedan kallade nödvändiga villkor). | För varje särskilt mål fastställs i den här förordningen vilka förutsättningar som måste föreligga för att målet ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt (nedan kallade nödvändiga villkor).
  Genomförandevillkoren ska gälla i den utsträckning som de bidrar till att nå programmets särskilda mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För varje särskilt mål fastställs i den här förordningen vilka förutsättningar som måste föreligga för att målet ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt (nedan kallade nödvändiga villkor).

För varje särskilt mål fastställs i den här förordningen vilka förutsättningar som måste föreligga för att målet ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt (nedan kallade nödvändiga villkor).
  Genomförandevillkoren ska gälla i den utsträckning som de bidrar till att nå programmets särskilda mål.

Genomförandevillkoren ska gälla i den utsträckning som de bidrar till att nå programmets särskilda mål.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När medlemsstaten utarbetar ett program eller inför ett nytt särskilt mål i samband med en ändring av ett program ska den bedöma om de nödvändiga villkoren som är kopplade till det särskilda målet är uppfyllda. Ett nödvändigt villkor är uppfyllt om alla relevanta kriterier är uppfyllda. Medlemsstaten ska i varje program eller ändring av program ange vilka nödvändiga villkor som är uppfyllda och vilka som inte är det, och när den anser att ett nödvändigt villkor är uppfyllt ska den också motivera varför. | 2.   När medlemsstaten utarbetar ett program eller inför ett nytt särskilt mål i samband med en ändring av ett program ska den bedöma om de nödvändiga villkoren som är kopplade till det särskilda målet är uppfyllda. Ett nödvändigt villkor är uppfyllt om alla relevanta kriterier är uppfyllda. Medlemsstaten ska i varje program eller ändring av program ange vilka nödvändiga villkor som är uppfyllda och vilka som inte är det, och när den anser att ett nödvändigt villkor är uppfyllt ska den också motivera varför.
  På begäran av medlemsstaten kan EIB bidra till bedömningen av vilka åtgärder som krävs för att uppfylla de nödvändiga villkoren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När medlemsstaten utarbetar ett program eller inför ett nytt särskilt mål i samband med en ändring av ett program ska den bedöma om de nödvändiga villkoren som är kopplade till det särskilda målet är uppfyllda. Ett nödvändigt villkor är uppfyllt om alla relevanta kriterier är uppfyllda. Medlemsstaten ska i varje program eller ändring av program ange vilka nödvändiga villkor som är uppfyllda och vilka som inte är det, och när den anser att ett nödvändigt villkor är uppfyllt ska den också motivera varför.

2.   När medlemsstaten utarbetar ett program eller inför ett nytt särskilt mål i samband med en ändring av ett program ska den bedöma om de nödvändiga villkoren som är kopplade till det särskilda målet är uppfyllda. Ett nödvändigt villkor är uppfyllt om alla relevanta kriterier är uppfyllda. Medlemsstaten ska i varje program eller ändring av program ange vilka nödvändiga villkor som är uppfyllda och vilka som inte är det, och när den anser att ett nödvändigt villkor är uppfyllt ska den också motivera varför.
  På begäran av medlemsstaten kan EIB bidra till bedömningen av vilka åtgärder som krävs för att uppfylla de nödvändiga villkoren.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 11 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska inom
  tre
  månader efter det att den mottagit den information som avses i punkt 3 göra en bedömning och informera medlemsstaten om den håller med om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt. | Kommissionen ska inom
  två
  månader efter det att den mottagit den information som avses i punkt 3 göra en bedömning och informera medlemsstaten om den håller med om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska inom
  tre
  månader efter det att den mottagit den information som avses i punkt 3 göra en bedömning och informera medlemsstaten om den håller med om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt.

tre

Kommissionen ska inom
  två
  månader efter det att den mottagit den information som avses i punkt 3 göra en bedömning och informera medlemsstaten om den håller med om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt.

två

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 11 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om kommissionen inte håller med om medlemsstatens bedömning ska den informera medlemsstaten om detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter inom
  en månad. | Om kommissionen inte håller med om medlemsstatens bedömning ska den informera medlemsstaten om detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter inom
  högst två månader |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om kommissionen inte håller med om medlemsstatens bedömning ska den informera medlemsstaten om detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter inom
  en månad.

en månad.

Om kommissionen inte håller med om medlemsstatens bedömning ska den informera medlemsstaten om detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter inom
  högst två månader

högst två månader

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 5 – stycke 1

Artikel 11 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utgifter för insatser som är kopplade till det särskilda målet
  kan inte
  tas med i betalningsansökningar
  förrän
  kommissionen har informerat medlemsstaten om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt enligt punkt 4. | Utgifter för insatser som är kopplade till det särskilda målet
  kan
  tas med i betalningsansökningar
  innan
  kommissionen har informerat medlemsstaten om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt enligt punkt 4
  , utan att det påverkar innehållandet av själva ersättningen fram till dess att villkoret är uppfyllt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utgifter för insatser som är kopplade till det särskilda målet
  kan inte
  tas med i betalningsansökningar
  förrän
  kommissionen har informerat medlemsstaten om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt enligt punkt 4.

kan inte

förrän

Utgifter för insatser som är kopplade till det särskilda målet
  kan
  tas med i betalningsansökningar
  innan
  kommissionen har informerat medlemsstaten om att det nödvändiga villkoret är uppfyllt enligt punkt 4
  , utan att det påverkar innehållandet av själva ersättningen fram till dess att villkoret är uppfyllt
  .

kan

innan

, utan att det påverkar innehållandet av själva ersättningen fram till dess att villkoret är uppfyllt

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska fastställa en prestationsram som gör det möjligt att övervaka, rapportera om och utvärdera programprestationerna under genomförandet och bidra till att mäta fondernas övergripande prestation. | Medlemsstaten ska
  , i tillämpliga fall i samarbete med lokala och regionala myndigheter,
  fastställa en prestationsram som gör det möjligt att övervaka, rapportera om och utvärdera programprestationerna under genomförandet och bidra till att mäta fondernas övergripande prestation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska fastställa en prestationsram som gör det möjligt att övervaka, rapportera om och utvärdera programprestationerna under genomförandet och bidra till att mäta fondernas övergripande prestation.

Medlemsstaten ska
  , i tillämpliga fall i samarbete med lokala och regionala myndigheter,
  fastställa en prestationsram som gör det möjligt att övervaka, rapportera om och utvärdera programprestationerna under genomförandet och bidra till att mäta fondernas övergripande prestation.

, i tillämpliga fall i samarbete med lokala och regionala myndigheter,

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Delmål och mål ska fastställas för varje särskilt mål inom ett program, med undantag för tekniskt stöd och för det särskilda målet för materiell fattigdom som fastställs i artikel [
  4 c vii]
  i ESF+-förordningen. | 2.   Delmål och mål ska fastställas för varje särskilt mål inom ett program, med undantag för tekniskt stöd och för det särskilda målet för materiell fattigdom som fastställs i artikel [
  4.1 (xi)]
  i ESF+-förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Delmål och mål ska fastställas för varje särskilt mål inom ett program, med undantag för tekniskt stöd och för det särskilda målet för materiell fattigdom som fastställs i artikel [
  4 c vii]
  i ESF+-förordningen.

2.   Delmål och mål ska fastställas för varje särskilt mål inom ett program, med undantag för tekniskt stöd och för det särskilda målet för materiell fattigdom som fastställs i artikel [
  4.1 (xi)]
  i ESF+-förordningen.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – inledningen

Artikel 14 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När det gäller program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska medlemsstaten se över varje program, med beaktande av följande: | 1.   När det gäller program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska medlemsstaten
  och relevanta förvaltande myndigheter
  se över varje program, med beaktande av följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När det gäller program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska medlemsstaten se över varje program, med beaktande av följande:

1.   När det gäller program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska medlemsstaten
  och relevanta förvaltande myndigheter
  se över varje program, med beaktande av följande:

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led a

Artikel 14 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | De
  utmaningar som identifieras i de relevanta landsspecifika rekommendationer som antas 2024. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

De
  utmaningar som identifieras i de relevanta landsspecifika rekommendationer som antas 2024.

De

| a) | Nya
  utmaningar som identifieras i de relevanta landsspecifika rekommendationer som antas 2024
  och i relevanta fall de mål som identifierats i genomförandet av de integrerade nationella klimat- och energiplanerna
  . |
| --- | --- |

a)

Nya
  utmaningar som identifieras i de relevanta landsspecifika rekommendationer som antas 2024
  och i relevanta fall de mål som identifierats i genomförandet av de integrerade nationella klimat- och energiplanerna
  .

Nya

och i relevanta fall de mål som identifierats i genomförandet av de integrerade nationella klimat- och energiplanerna

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led b

Artikel 14 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Den socioekonomiska situationen i berörd medlemsstat eller region. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Den socioekonomiska situationen i berörd medlemsstat eller region.

| b) | Den socioekonomiska situationen i berörd medlemsstat eller region
  , inklusive läget för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och territoriella behov i syfte att minska skillnader samt ekonomiska och sociala ojämlikheter
  . |
| --- | --- |

b)

Den socioekonomiska situationen i berörd medlemsstat eller region
  , inklusive läget för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och territoriella behov i syfte att minska skillnader samt ekonomiska och sociala ojämlikheter
  .

, inklusive läget för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och territoriella behov i syfte att minska skillnader samt ekonomiska och sociala ojämlikheter

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | Alla större finansiella, ekonomiska och sociala utvecklingar som kräver anpassning av programmen, däribland effekterna av symmetriska och asymmetriska chocker i medlemsstaterna och deras regioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

da)

da)

Alla större finansiella, ekonomiska och sociala utvecklingar som kräver anpassning av programmen, däribland effekterna av symmetriska och asymmetriska chocker i medlemsstaterna och deras regioner.

Alla större finansiella, ekonomiska och sociala utvecklingar som kräver anpassning av programmen, däribland effekterna av symmetriska och asymmetriska chocker i medlemsstaterna och deras regioner.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten
  ska senast den 31 mars 2025 lämna in en ansökan till kommissionen om ändring av varje program i enlighet med artikel 19.1. Medlemsstaten ska motivera ändringen på grundval av de element som anges i punkt 1. | I enlighet med resultatet av översynen
  ska
  medlemsstaten
  senast den 31 mars 2025 lämna in en ansökan till kommissionen om ändring av varje program i enlighet med artikel 19.1
  eller meddela att ingen ändring begärs
  . Medlemsstaten ska motivera ändringen på grundval av de element som anges i punkt 1
  eller, i tillämpliga fall, ange skäl för att inte begära någon ändring av programmet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten
  ska senast den 31 mars 2025 lämna in en ansökan till kommissionen om ändring av varje program i enlighet med artikel 19.1. Medlemsstaten ska motivera ändringen på grundval av de element som anges i punkt 1.

Medlemsstaten

I enlighet med resultatet av översynen
  ska
  medlemsstaten
  senast den 31 mars 2025 lämna in en ansökan till kommissionen om ändring av varje program i enlighet med artikel 19.1
  eller meddela att ingen ändring begärs
  . Medlemsstaten ska motivera ändringen på grundval av de element som anges i punkt 1
  eller, i tillämpliga fall, ange skäl för att inte begära någon ändring av programmet
  .

I enlighet med resultatet av översynen

medlemsstaten

eller meddela att ingen ändring begärs

eller, i tillämpliga fall, ange skäl för att inte begära någon ändring av programmet

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2 – led a

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Tilldelade medel
  per prioritering, inklusive beloppen för 2026 och 2027. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Tilldelade medel
  per prioritering, inklusive beloppen för 2026 och 2027.

Tilldelade medel

| a) | Reviderad ursprunglig tilldelning
  per prioritering, inklusive beloppen för 2026 och 2027. |
| --- | --- |

a)

Reviderad ursprunglig tilldelning
  per prioritering, inklusive beloppen för 2026 och 2027.

Reviderad ursprunglig tilldelning

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2 – led ba (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU per fond och per regionkategori, i tillämpliga fall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU per fond och per regionkategori, i tillämpliga fall.

De belopp som ska ges som bidrag till InvestEU per fond och per regionkategori, i tillämpliga fall.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3a (ny)

Artikel 14 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska, senast den 31 mars 2026, anta en rapport som innehåller en sammanfattning av resultaten av den översyn som avses i punkterna 1 och 2. Kommissionen ska delge rapporten till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska, senast den 31 mars 2026, anta en rapport som innehåller en sammanfattning av resultaten av den översyn som avses i punkterna 1 och 2. Kommissionen ska delge rapporten till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Ändringar 425/rev, 444/rev, 448 och 469

Ändringar 425/rev, 444/rev, 448 och 469

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utarbeta program för att genomföra fonderna under perioden 1 januari 2021–31 december 2027. | 1.   Medlemsstaterna ska
  i samarbete med de partner som avses i artikel 6
  utarbeta program för att genomföra fonderna under perioden 1 januari 2021-31 december 2027. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utarbeta program för att genomföra fonderna under perioden 1 januari 2021–31 december 2027.

1.   Medlemsstaterna ska
  i samarbete med de partner som avses i artikel 6
  utarbeta program för att genomföra fonderna under perioden 1 januari 2021-31 december 2027.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 17 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ett program ska bestå av prioriteringar. Varje program ska
  motsvara
  ett
  politiskt
  mål eller tekniskt stöd. En prioritering som motsvarar ett politiskt mål ska bestå av en eller flera särskilda mål. Flera prioriteringar kan motsvara samma politiska mål. | Ett program ska bestå av prioriteringar. Varje program ska
  motsvara
  ett
  eller flera politiska
  mål eller tekniskt stöd. En prioritering som motsvarar ett politiskt mål ska bestå av en eller flera särskilda mål. Flera prioriteringar kan motsvara samma politiska mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett program ska bestå av prioriteringar. Varje program ska
  motsvara
  ett
  politiskt
  mål eller tekniskt stöd. En prioritering som motsvarar ett politiskt mål ska bestå av en eller flera särskilda mål. Flera prioriteringar kan motsvara samma politiska mål.

motsvara

politiskt

Ett program ska bestå av prioriteringar. Varje program ska
  motsvara
  ett
  eller flera politiska
  mål eller tekniskt stöd. En prioritering som motsvarar ett politiskt mål ska bestå av en eller flera särskilda mål. Flera prioriteringar kan motsvara samma politiska mål.

motsvara

eller flera politiska

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led i

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | ekonomiska, sociala och territoriella skillnader, utom för program som får stöd från EHFF, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

ekonomiska, sociala och territoriella skillnader, utom för program som får stöd från EHFF,

| i) | ekonomiska, sociala och territoriella skillnader,
  samt ojämlikheter,
  utom för program som får stöd från EHFF, |
| --- | --- |

i)

ekonomiska, sociala och territoriella skillnader,
  samt ojämlikheter,
  utom för program som får stöd från EHFF,

samt ojämlikheter,

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led ii

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | marknadsmisslyckanden, investeringsbehov
  och
  komplementaritet med andra former av stöd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

marknadsmisslyckanden, investeringsbehov
  och
  komplementaritet med andra former av stöd,

och

| ii) | marknadsmisslyckanden, investeringsbehov, komplementaritet och
  synergieffekter
  med andra former av stöd, |
| --- | --- |

ii)

marknadsmisslyckanden, investeringsbehov, komplementaritet och
  synergieffekter
  med andra former av stöd,

synergieffekter

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led iii

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | utmaningar som identifieras i relevanta landsspecifika
  rekommendationer och andra
  relevanta
  rekommendationer från unionen till medlemsstaten
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

utmaningar som identifieras i relevanta landsspecifika
  rekommendationer och andra
  relevanta
  rekommendationer från unionen till medlemsstaten
  ,

rekommendationer och andra

rekommendationer från unionen till medlemsstaten

| iii) | utmaningar som identifieras i 
  de
  relevanta landsspecifika
  rekommendationerna
  , |
| --- | --- |

iii)

utmaningar som identifieras i 
  de
  relevanta landsspecifika
  rekommendationerna
  ,

de

rekommendationerna

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led iv

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv) | utmaningar i fråga om administrativ kapacitet och styrning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

utmaningar i fråga om administrativ kapacitet och styrning,

| iv) | utmaningar i fråga om administrativ kapacitet och styrning
  samt förenklingsåtgärder
  , |
| --- | --- |

iv)

utmaningar i fråga om administrativ kapacitet och styrning
  samt förenklingsåtgärder
  ,

samt förenklingsåtgärder

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led iva (nytt)

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led iva (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iva) | en integrerad strategi för att vid behov åtgärda demografiska utmaningar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iva)

iva)

en integrerad strategi för att vid behov åtgärda demografiska utmaningar,

en integrerad strategi för att vid behov åtgärda demografiska utmaningar,

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led via (nytt)

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led via (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | via) | utmaningar och relaterade mål som identifieras i nationella energi- och klimatplaner och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

via)

via)

utmaningar och relaterade mål som identifieras i nationella energi- och klimatplaner och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

utmaningar och relaterade mål som identifieras i nationella energi- och klimatplaner och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led vii

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led a – led vii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| vii) | för program som får stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering, framsteg när det gäller att genomföra relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

vii)

för program som får stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering, framsteg när det gäller att genomföra relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner.

| vii) | för program som får stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering, framsteg när det gäller att genomföra relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner
  samt fastställda brister
  . |
| --- | --- |

vii)

för program som får stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering, framsteg när det gäller att genomföra relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner
  samt fastställda brister
  .

samt fastställda brister

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led i

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | relaterade typer av åtgärder, inklusive en förteckning över planerade insatser av strategisk betydelse och deras förväntade bidrag till dessa särskilda mål och till de makroregionala strategierna och havsområdesstrategierna, i tillämpliga fall, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

relaterade typer av åtgärder, inklusive en förteckning över planerade insatser av strategisk betydelse och deras förväntade bidrag till dessa särskilda mål och till de makroregionala strategierna och havsområdesstrategierna, i tillämpliga fall,

| i) | relaterade typer av åtgärder, inklusive en
  vägledande
  förteckning
  och tidplan
  över planerade insatser av strategisk betydelse och deras förväntade bidrag till dessa särskilda mål och till de makroregionala strategierna och havsområdesstrategierna, i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

i)

relaterade typer av åtgärder, inklusive en
  vägledande
  förteckning
  och tidplan
  över planerade insatser av strategisk betydelse och deras förväntade bidrag till dessa särskilda mål och till de makroregionala strategierna och havsområdesstrategierna, i tillämpliga fall,

vägledande

och tidplan

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led iiia (nytt)

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | åtgärder för säkerställande av jämställdhet, inkludering och icke-diskriminering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

åtgärder för säkerställande av jämställdhet, inkludering och icke-diskriminering,

åtgärder för säkerställande av jämställdhet, inkludering och icke-diskriminering,

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led v

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led v

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| v) | interregionala och transnationella åtgärder, där stödmottagarna finns i minst en annan medlemsstat, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

v)

interregionala och transnationella åtgärder, där stödmottagarna finns i minst en annan medlemsstat,

| v) | interregionala
  , gränsöverskridande
  och transnationella åtgärder, där stödmottagarna finns i minst en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

v)

interregionala
  , gränsöverskridande
  och transnationella åtgärder, där stödmottagarna finns i minst en annan medlemsstat,

, gränsöverskridande

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led va (nytt)

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led va (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | va) | investeringarnas hållbarhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

va)

va)

investeringarnas hållbarhet,

investeringarnas hållbarhet,

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led viia (nytt)

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led d – led viia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | viia) | En beskrivning av hur komplementaritet och synergier med andra fonder och instrument kommer att eftersträvas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

viia)

viia)

En beskrivning av hur komplementaritet och synergier med andra fonder och instrument kommer att eftersträvas.

En beskrivning av hur komplementaritet och synergier med andra fonder och instrument kommer att eftersträvas.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led i

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Det tillvägagångssätt som planeras för att informera om och göra programmet synligt, genom att fastställa programmets mål, målgrupper, kommunikationskanaler, användning av sociala medier, planerad budget och relevanta indikatorer för övervakning och utvärdering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Det tillvägagångssätt som planeras för att informera om och göra programmet synligt, genom att fastställa programmets mål, målgrupper, kommunikationskanaler, användning av sociala medier, planerad budget och relevanta indikatorer för övervakning och utvärdering.

| i) | Det tillvägagångssätt som planeras för att informera om och göra programmet synligt, genom att fastställa programmets mål, målgrupper, kommunikationskanaler, användning av sociala medier
  där så är lämpligt samt en
  planerad budget och relevanta indikatorer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

i)

Det tillvägagångssätt som planeras för att informera om och göra programmet synligt, genom att fastställa programmets mål, målgrupper, kommunikationskanaler, användning av sociala medier
  där så är lämpligt samt en
  planerad budget och relevanta indikatorer för övervakning och utvärdering,

där så är lämpligt samt en

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led j

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| j) | Förvaltande myndighet, revisionsmyndighet och organ tar emot betalningar från kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

j)

Förvaltande myndighet, revisionsmyndighet och organ tar emot betalningar från kommissionen.

| j) | Förvaltande myndighet, revisionsmyndighet
  , den myndighet som ansvarar för redovisningsfunktionen enligt artikel 70
  och organ tar emot betalningar från kommissionen. |
| --- | --- |

j)

Förvaltande myndighet, revisionsmyndighet
  , den myndighet som ansvarar för redovisningsfunktionen enligt artikel 70
  och organ tar emot betalningar från kommissionen.

, den myndighet som ansvarar för redovisningsfunktionen enligt artikel 70

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Led c och d i den här punkten ska inte gälla för det särskilda mål som anges i artikel [
  4 c vii
  )] i ESF+-förordningen. | Led c och d i den här punkten ska inte gälla för det särskilda mål som anges i artikel [
  4.1 (xi
  )] i ESF+-förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Led c och d i den här punkten ska inte gälla för det särskilda mål som anges i artikel [
  4 c vii
  )] i ESF+-förordningen.

4 c vii

Led c och d i den här punkten ska inte gälla för det särskilda mål som anges i artikel [
  4.1 (xi
  )] i ESF+-förordningen.

4.1 (xi

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 2a (nytt)

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | En miljörapport som innehåller relevant information om miljöpåverkan i enlighet med direktiv 2001/42/EG ska bifogas programmet, med hänsyn tagen till att klimatförändringarna måste bekämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En miljörapport som innehåller relevant information om miljöpåverkan i enlighet med direktiv 2001/42/EG ska bifogas programmet, med hänsyn tagen till att klimatförändringarna måste bekämpas.

En miljörapport som innehåller relevant information om miljöpåverkan i enlighet med direktiv 2001/42/EG ska bifogas programmet, med hänsyn tagen till att klimatförändringarna måste bekämpas.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 6

Artikel 17 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   För de Eruf-, ESF+ och Sammanhållningsfondsprogram som lämnats in i enlighet med artikel 16 ska den tabell som avses i punkt 3 f ii innehålla beloppen
  endast
  för åren 2021–
  2025
  . | 6.   För de Eruf-, ESF+ och Sammanhållningsfondsprogram som lämnats in i enlighet med artikel 16 ska den tabell som avses i punkt 3 f ii innehålla beloppen för åren 2021–
  2027
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   För de Eruf-, ESF+ och Sammanhållningsfondsprogram som lämnats in i enlighet med artikel 16 ska den tabell som avses i punkt 3 f ii innehålla beloppen
  endast
  för åren 2021–
  2025
  .

6.   För de Eruf-, ESF+ och Sammanhållningsfondsprogram som lämnats in i enlighet med artikel 16 ska den tabell som avses i punkt 3 f ii innehålla beloppen för åren 2021–
  2027
  .

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska bedöma programmet och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika förordningarna, samt samstämmigheten med partnerskapsöverenskommelsen. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta relevanta landsspecifika rekommendationer. | 1.   Kommissionen ska bedöma programmet och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika förordningarna, samt samstämmigheten med partnerskapsöverenskommelsen. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta relevanta landsspecifika rekommendationer
  och relevanta utmaningar som konstateras vid genomförandet av de integrerade nationella klimat- och energiplanerna och inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter, samt hur dessa har hanterats
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska bedöma programmet och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika förordningarna, samt samstämmigheten med partnerskapsöverenskommelsen. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta relevanta landsspecifika rekommendationer.

1.   Kommissionen ska bedöma programmet och dess överensstämmelse med den här förordningen och med de fondspecifika förordningarna, samt samstämmigheten med partnerskapsöverenskommelsen. Vid sin bedömning ska kommissionen särskilt beakta relevanta landsspecifika rekommendationer
  och relevanta utmaningar som konstateras vid genomförandet av de integrerade nationella klimat- och energiplanerna och inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter, samt hur dessa har hanterats
  .

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2

Artikel 18 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  tre
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in programmet. | 2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  två
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  tre
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in programmet.

2.   Kommissionen får framföra sina synpunkter inom
  två
  månader efter det att medlemsstaten har lämnat in programmet.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaten ska se över programmet med beaktande av kommissionens synpunkter. | 3.   Medlemsstaten ska se över programmet med beaktande av kommissionens synpunkter
  inom två månader efter att de har lämnats in
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaten ska se över programmet med beaktande av kommissionens synpunkter.

3.   Medlemsstaten ska se över programmet med beaktande av kommissionens synpunkter
  inom två månader efter att de har lämnats in
  .

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4

Artikel 18 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av programmet senast
  sex
  månader efter den dag då programmet lämnades in av medlemsstaten. | 4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av programmet senast
  fem
  månader efter den dag då programmet lämnades in av medlemsstaten
  för första gången
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av programmet senast
  sex
  månader efter den dag då programmet lämnades in av medlemsstaten.

4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av programmet senast
  fem
  månader efter den dag då programmet lämnades in av medlemsstaten
  för första gången
  .

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska bedöma ändringen och hur den följer den här förordningen och de fondspecifika förordningarna, inklusive kraven på nationell nivå, och den får lämna synpunkter inom
  tre
  månader från inlämningen av det ändrade programmet. | 2.   Kommissionen ska bedöma ändringen och hur den följer den här förordningen och de fondspecifika förordningarna, inklusive kraven på nationell nivå, och den får lämna synpunkter inom
  två
  månader från inlämningen av det ändrade programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska bedöma ändringen och hur den följer den här förordningen och de fondspecifika förordningarna, inklusive kraven på nationell nivå, och den får lämna synpunkter inom
  tre
  månader från inlämningen av det ändrade programmet.

2.   Kommissionen ska bedöma ändringen och hur den följer den här förordningen och de fondspecifika förordningarna, inklusive kraven på nationell nivå, och den får lämna synpunkter inom
  två
  månader från inlämningen av det ändrade programmet.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3

Artikel 19 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaten ska se över det ändrade programmet med beaktande av kommissionens synpunkter. | 3.   Medlemsstaten ska se över det ändrade programmet med beaktande av kommissionens synpunkter
  inom två månader efter att de har lämnats in
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaten ska se över det ändrade programmet med beaktande av kommissionens synpunkter.

3.   Medlemsstaten ska se över det ändrade programmet med beaktande av kommissionens synpunkter
  inom två månader efter att de har lämnats in
  .

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska godkänna ändringen av programmet inom
  sex
  månader efter det att det lämnats in av medlemsstaten. | 4.   Kommissionen ska godkänna ändringen av programmet inom
  tre
  månader efter det att det lämnats in av medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska godkänna ändringen av programmet inom
  sex
  månader efter det att det lämnats in av medlemsstaten.

4.   Kommissionen ska godkänna ändringen av programmet inom
  tre
  månader efter det att det lämnats in av medlemsstaten.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 5 – stycke 1

Artikel 19 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten får under programperioden föra över högst
  5
   % av den ursprungliga tilldelningen för en prioritering, men inte mer än
  3
   % av programbudgeten, till en annan prioritering för samma fond inom samma program. För program som får stöd från Eruf och ESF+ får överföring göras endast av anslagen för samma regionkategori. | Medlemsstaten får under programperioden föra över högst
  7
   % av den ursprungliga tilldelningen för en prioritering, men inte mer än
  5
   % av programbudgeten, till en annan prioritering för samma fond inom samma program.
  När den gör detta ska medlemsstaten respektera den uppförandekod som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014.
  För program som får stöd från Eruf och ESF+ får överföring göras endast av anslagen för samma regionkategori. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten får under programperioden föra över högst
  5
   % av den ursprungliga tilldelningen för en prioritering, men inte mer än
  3
   % av programbudgeten, till en annan prioritering för samma fond inom samma program. För program som får stöd från Eruf och ESF+ får överföring göras endast av anslagen för samma regionkategori.

5

3

Medlemsstaten får under programperioden föra över högst
  7
   % av den ursprungliga tilldelningen för en prioritering, men inte mer än
  5
   % av programbudgeten, till en annan prioritering för samma fond inom samma program.
  När den gör detta ska medlemsstaten respektera den uppförandekod som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014.
  För program som får stöd från Eruf och ESF+ får överföring göras endast av anslagen för samma regionkategori.

7

5

När den gör detta ska medlemsstaten respektera den uppförandekod som infördes genom kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 6

Artikel 19 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionens godkännande ska inte krävas för rättelser som är rent tekniska eller redaktionella och som inte påverkar genomförandet av programmet. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser. | 6.   Kommissionens godkännande ska inte krävas för rättelser som är
  rena skrivfel eller
  rent tekniska eller redaktionella och som inte påverkar genomförandet av programmet. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionens godkännande ska inte krävas för rättelser som är rent tekniska eller redaktionella och som inte påverkar genomförandet av programmet. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser.

6.   Kommissionens godkännande ska inte krävas för rättelser som är
  rena skrivfel eller
  rent tekniska eller redaktionella och som inte påverkar genomförandet av programmet. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana rättelser.

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2

Artikel 20 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Eruf och ESF+ får komplettera varandra och inom en gräns på
  10
   % av stödet från de fonderna för varje prioritering inom ett program får de finansiera hela eller en del av en insats där kostnaderna berättigar till stöd från den andra fonden, enligt den fondens regler om stödberättigande, under förutsättning att kostnaderna är nödvändiga för att genomföra insatsen. | 2.   Eruf och ESF+ får komplettera varandra och inom en gräns på
  15
   % av stödet från de fonderna för varje prioritering inom ett program får de finansiera hela eller en del av en insats där kostnaderna berättigar till stöd från den andra fonden, enligt den fondens regler om stödberättigande, under förutsättning att kostnaderna är nödvändiga för att genomföra insatsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Eruf och ESF+ får komplettera varandra och inom en gräns på
  10
   % av stödet från de fonderna för varje prioritering inom ett program får de finansiera hela eller en del av en insats där kostnaderna berättigar till stöd från den andra fonden, enligt den fondens regler om stödberättigande, under förutsättning att kostnaderna är nödvändiga för att genomföra insatsen.

2.   Eruf och ESF+ får komplettera varandra och inom en gräns på
  15
   % av stödet från de fonderna för varje prioritering inom ett program får de finansiera hela eller en del av en insats där kostnaderna berättigar till stöd från den andra fonden, enligt den fondens regler om stödberättigande, under förutsättning att kostnaderna är nödvändiga för att genomföra insatsen.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

Artikel 21 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterna
  får begära en överföring av högst 5 % av ett programs anslag från vilken som helst av fonderna till
  en annan fond med delad förvaltning
  eller
  till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning
  . | 1.   
  I syfte att säkerställa flexibilitet
  får
  medlemsstaterna
  begära en överföring av högst 5 % av ett programs anslag från vilken som helst av fonderna till
  Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden
  eller
  Europeiska havs- och fiskerifonden, om övervakningskommittén för programmet godkänner detta
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Medlemsstaterna
  får begära en överföring av högst 5 % av ett programs anslag från vilken som helst av fonderna till
  en annan fond med delad förvaltning
  eller
  till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning
  .

1.   
  I syfte att säkerställa flexibilitet
  får
  medlemsstaterna
  begära en överföring av högst 5 % av ett programs anslag från vilken som helst av fonderna till
  Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden
  eller
  Europeiska havs- och fiskerifonden, om övervakningskommittén för programmet godkänner detta
  .

Ändringar 171 och 434

Ändringar 171 och 434

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Överförda medel ska användas i enlighet med reglerna för den fond eller det instrument till vilken medlen förs över
  och när det gäller överföringar till instrument med direkt eller indirekt förvaltning ska de användas till förmån för den berörda medlemsstaten
  . | 2.   Överförda medel ska användas i enlighet med reglerna för den fond eller det instrument till vilken medlen förs över. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Överförda medel ska användas i enlighet med reglerna för den fond eller det instrument till vilken medlen förs över
  och när det gäller överföringar till instrument med direkt eller indirekt förvaltning ska de användas till förmån för den berörda medlemsstaten
  .

2.   Överförda medel ska användas i enlighet med reglerna för den fond eller det instrument till vilken medlen förs över.

Ändringar 172, 433 och 434

Ändringar 172, 433 och 434

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3

Artikel 21 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   En begäran enligt punkt 1 ska innehålla det totala belopp som förs över för varje år per fond och per regionkategori i förekommande fall, den ska vara vederbörligen motiverad och den ska åtföljas av det eller de reviderade programmen från vilka medel förs över i enlighet med artikel 19, med uppgift om till vilken fond eller vilket instrument beloppen förs över. | 3.   En begäran enligt punkt 1 ska innehålla det totala belopp som förs över för varje år per fond och per regionkategori i förekommande fall, den ska vara vederbörligen motiverad
  sett till den komplementaritet och påverkan som ska uppnås,
  och den ska åtföljas av det eller de reviderade programmen från vilka medel förs över i enlighet med artikel 19, med uppgift om till vilken fond eller vilket instrument beloppen förs över. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   En begäran enligt punkt 1 ska innehålla det totala belopp som förs över för varje år per fond och per regionkategori i förekommande fall, den ska vara vederbörligen motiverad och den ska åtföljas av det eller de reviderade programmen från vilka medel förs över i enlighet med artikel 19, med uppgift om till vilken fond eller vilket instrument beloppen förs över.

3.   En begäran enligt punkt 1 ska innehålla det totala belopp som förs över för varje år per fond och per regionkategori i förekommande fall, den ska vara vederbörligen motiverad
  sett till den komplementaritet och påverkan som ska uppnås,
  och den ska åtföljas av det eller de reviderade programmen från vilka medel förs över i enlighet med artikel 19, med uppgift om till vilken fond eller vilket instrument beloppen förs över.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Avdelning 3 – kapitel 1a (nytt)

Avdelning 3 – kapitel 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | KAPITEL I a – Större projekt |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KAPITEL I a – Större projekt

KAPITEL I a – Större projekt

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21a (ny)

Artikel 21a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 21a




  Innehåll




  Som ett led i ett eller flera program får Eruf och Sammanhållningsfonden stödja insatser som omfattar en rad arbeten, verksamheter eller tjänster som syftar till att fullgöra en odelbar uppgift av en precis ekonomisk eller teknisk natur med tydligt fastställda mål och vars totala stödberättigande kostnad överstiger 100 000 000  euro (nedan kallat större projekt). Finansieringsinstrument ska inte betraktas som större projekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 21a

Innehåll

Som ett led i ett eller flera program får Eruf och Sammanhållningsfonden stödja insatser som omfattar en rad arbeten, verksamheter eller tjänster som syftar till att fullgöra en odelbar uppgift av en precis ekonomisk eller teknisk natur med tydligt fastställda mål och vars totala stödberättigande kostnad överstiger 100 000 000  euro (nedan kallat större projekt). Finansieringsinstrument ska inte betraktas som större projekt.

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21b (ny)

Artikel 21b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 21b |
| | Uppgifter som är nödvändiga för godkännande av större projekt |
| | Innan ett större projekt godkänns ska den förvaltande myndigheten se till att följande uppgifter är tillgängliga: |
| | a) | Uppgifter om det organ som ska ansvara för genomförandet av det större projektet och dess mandat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 21b

Artikel 21b

Uppgifter som är nödvändiga för godkännande av större projekt

Uppgifter som är nödvändiga för godkännande av större projekt

Innan ett större projekt godkänns ska den förvaltande myndigheten se till att följande uppgifter är tillgängliga:

Innan ett större projekt godkänns ska den förvaltande myndigheten se till att följande uppgifter är tillgängliga:

a)

a)

Uppgifter om det organ som ska ansvara för genomförandet av det större projektet och dess mandat.

Uppgifter om det organ som ska ansvara för genomförandet av det större projektet och dess mandat.

| b) | En beskrivning av investeringen och dess läge. |
| --- | --- |

b)

b)

En beskrivning av investeringen och dess läge.

En beskrivning av investeringen och dess läge.

| c) | Sammanlagd kostnad och sammanlagd stödberättigande kostnad. |
| --- | --- |

c)

c)

Sammanlagd kostnad och sammanlagd stödberättigande kostnad.

Sammanlagd kostnad och sammanlagd stödberättigande kostnad.

| d) | De genomförbarhetsstudier som genomförts, inklusive analys av alternativ och resultat. |
| --- | --- |

d)

d)

De genomförbarhetsstudier som genomförts, inklusive analys av alternativ och resultat.

De genomförbarhetsstudier som genomförts, inklusive analys av alternativ och resultat.

| e) | En kostnads-nyttoanalys, där det ingår en ekonomisk och finansiell analys, samt en riskbedömning. |
| --- | --- |

e)

e)

En kostnads-nyttoanalys, där det ingår en ekonomisk och finansiell analys, samt en riskbedömning.

En kostnads-nyttoanalys, där det ingår en ekonomisk och finansiell analys, samt en riskbedömning.

| f) | En miljökonsekvensbeskrivning där hänsyn tas till behovet av begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt motståndskraft mot katastrofer. |
| --- | --- |

f)

f)

En miljökonsekvensbeskrivning där hänsyn tas till behovet av begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt motståndskraft mot katastrofer.

En miljökonsekvensbeskrivning där hänsyn tas till behovet av begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt motståndskraft mot katastrofer.

| g) | En förklaring om på vilket sätt det större projektet överensstämmer med relevanta prioriteringar inom det eller de berörda programmen, och hur man förväntar sig att det kan bidra till att de specifika målen inom dessa prioriteringar kan uppnås samt det förväntade bidraget till socioekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

g)

g)

En förklaring om på vilket sätt det större projektet överensstämmer med relevanta prioriteringar inom det eller de berörda programmen, och hur man förväntar sig att det kan bidra till att de specifika målen inom dessa prioriteringar kan uppnås samt det förväntade bidraget till socioekonomisk utveckling.

En förklaring om på vilket sätt det större projektet överensstämmer med relevanta prioriteringar inom det eller de berörda programmen, och hur man förväntar sig att det kan bidra till att de specifika målen inom dessa prioriteringar kan uppnås samt det förväntade bidraget till socioekonomisk utveckling.

| h) | En finansieringsplan där det redogörs för de totala ekonomiska medel som planeras ingå och det planerade stödet från fonderna, EIB och andra finansieringskällor, tillsammans med fysiska och finansiella indikatorer för att övervaka framstegen med beaktande av de identifierade riskerna. |
| --- | --- |

h)

h)

En finansieringsplan där det redogörs för de totala ekonomiska medel som planeras ingå och det planerade stödet från fonderna, EIB och andra finansieringskällor, tillsammans med fysiska och finansiella indikatorer för att övervaka framstegen med beaktande av de identifierade riskerna.

En finansieringsplan där det redogörs för de totala ekonomiska medel som planeras ingå och det planerade stödet från fonderna, EIB och andra finansieringskällor, tillsammans med fysiska och finansiella indikatorer för att övervaka framstegen med beaktande av de identifierade riskerna.

| i) | En tidsplan för genomförandet av det större projektet och, om genomförandeperioden förväntas bli längre än programperioden, de olika etapper för vilka stöd från fonderna kommer att krävas under programperioden. |
| --- | --- |

i)

i)

En tidsplan för genomförandet av det större projektet och, om genomförandeperioden förväntas bli längre än programperioden, de olika etapper för vilka stöd från fonderna kommer att krävas under programperioden.

En tidsplan för genomförandet av det större projektet och, om genomförandeperioden förväntas bli längre än programperioden, de olika etapper för vilka stöd från fonderna kommer att krävas under programperioden.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21c (ny)

Artikel 21c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 21c |
| | Beslut om större projekt |
| | 1.
     
  Kommissionen ska bedöma ett större projekt på grundval av de uppgifter som avses i artikel 21b för att avgöra om ansökan om ekonomiskt bidrag till det större projekt som valts av den förvaltande myndigheten är berättigad. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av det ekonomiska bidraget till det valda större projektet senast tre månader efter det att de uppgifter som anges i artikel 21b lämnades in. |
| | 2.
     
  Kommissionens godkännande i enlighet med stycke 1 ska ha som villkor att det första kontraktet undertecknas inom tre år efter godkännandet eller, om det gäller strukturer för offentlig-privata partnerskap, att överenskommelser om sådana partnerskap undertecknas mellan det offentliga och det privata organet inom tre år efter godkännandet. |
| | 3.
     
  Om kommissionen inte godkänner det ekonomiska bidraget till det valda större projektet ska den i sitt beslut ange skälen till detta. |
| | 4.
     
  Större projekt som lämnas in för godkännande enligt punkt 1 ska ingå i förteckningen över större projekt i ett operativt program. |
| | 5.
     
  Utgifter som rör ett större projekt får tas med i en betalningsansökan efter det inlämnande för godkännande som avses i punkt 1. Om kommissionen inte godkänner det större projekt som den förvaltande myndigheten har valt ut ska den utgiftsdeklaration som görs efter det att medlemsstaten har dragit tillbaka ansökan eller efter antagandet av kommissionens beslut korrigeras i enlighet därmed.” |
| | (Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar i bilaga V). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 21c

Artikel 21c

Beslut om större projekt

Beslut om större projekt

1.
     
  Kommissionen ska bedöma ett större projekt på grundval av de uppgifter som avses i artikel 21b för att avgöra om ansökan om ekonomiskt bidrag till det större projekt som valts av den förvaltande myndigheten är berättigad. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett beslut om godkännande av det ekonomiska bidraget till det valda större projektet senast tre månader efter det att de uppgifter som anges i artikel 21b lämnades in.

2.
     
  Kommissionens godkännande i enlighet med stycke 1 ska ha som villkor att det första kontraktet undertecknas inom tre år efter godkännandet eller, om det gäller strukturer för offentlig-privata partnerskap, att överenskommelser om sådana partnerskap undertecknas mellan det offentliga och det privata organet inom tre år efter godkännandet.

3.
     
  Om kommissionen inte godkänner det ekonomiska bidraget till det valda större projektet ska den i sitt beslut ange skälen till detta.

4.
     
  Större projekt som lämnas in för godkännande enligt punkt 1 ska ingå i förteckningen över större projekt i ett operativt program.

5.
     
  Utgifter som rör ett större projekt får tas med i en betalningsansökan efter det inlämnande för godkännande som avses i punkt 1. Om kommissionen inte godkänner det större projekt som den förvaltande myndigheten har valt ut ska den utgiftsdeklaration som görs efter det att medlemsstaten har dragit tillbaka ansökan eller efter antagandet av kommissionens beslut korrigeras i enlighet därmed.”

(Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar i bilaga V).

(Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar i bilaga V).

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – stycke 1 – led c

Artikel 22 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Något annat territoriellt verktyg för att stödja initiativ som medlemsstaten utformar för att investeringar som planeras
  för Eruf
  inom det politiska mål som avses i artikel 4.1 e. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Något annat territoriellt verktyg för att stödja initiativ som medlemsstaten utformar för att investeringar som planeras
  för Eruf
  inom det politiska mål som avses i artikel 4.1 e.

för Eruf

| c) | Något annat territoriellt verktyg för att stödja initiativ som medlemsstaten utformar för att investeringar som planeras inom det politiska mål som avses i artikel 4.1 e. |
| --- | --- |

c)

Något annat territoriellt verktyg för att stödja initiativ som medlemsstaten utformar för att investeringar som planeras inom det politiska mål som avses i artikel 4.1 e.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – stycke 1a (nytt)

Artikel 22 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaten ska säkerställa samstämmighet och samordning när lokala utvecklingsstrategier finansieras av mer än en fond. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska säkerställa samstämmighet och samordning när lokala utvecklingsstrategier finansieras av mer än en fond.

Medlemsstaten ska säkerställa samstämmighet och samordning när lokala utvecklingsstrategier finansieras av mer än en fond.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Det geografiska område som omfattas av strategin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Det geografiska område som omfattas av strategin.

| a) | Det geografiska område som omfattas av strategin
  , däribland funktionella kopplingar av ekonomisk, social och miljömässig karaktär
  . |
| --- | --- |

a)

Det geografiska område som omfattas av strategin
  , däribland funktionella kopplingar av ekonomisk, social och miljömässig karaktär
  .

, däribland funktionella kopplingar av ekonomisk, social och miljömässig karaktär

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led d

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | En beskrivning av parternas deltagande
  i enlighet med
  artikel 6 när det gäller att utarbeta och genomföra strategin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

En beskrivning av parternas deltagande
  i enlighet med
  artikel 6 när det gäller att utarbeta och genomföra strategin.

i enlighet med

| d) | En beskrivning av parternas deltagande
  under
  artikel 6. när det gäller att utarbeta och genomföra strategin. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av parternas deltagande
  under
  artikel 6. när det gäller att utarbeta och genomföra strategin.

under

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2

Artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Relevanta
  myndigheter
  eller
  organ på stadsnivå, lokal nivå
  eller
  annan territoriell nivå ansvarar
  för att
  utarbeta
  de territoriella strategierna. | 2.   Relevanta
  regionala
  eller
  lokala myndigheter
  eller
  andra myndigheter ska ha ansvar
  för att
  förbereda och godkänna
  de territoriella strategierna.
  Befintliga strategidokument om de berörda territorierna kan uppdateras och användas som territoriella strategier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Relevanta
  myndigheter
  eller
  organ på stadsnivå, lokal nivå
  eller
  annan territoriell nivå ansvarar
  för att
  utarbeta
  de territoriella strategierna.

2.   Relevanta
  regionala
  eller
  lokala myndigheter
  eller
  andra myndigheter ska ha ansvar
  för att
  förbereda och godkänna
  de territoriella strategierna.
  Befintliga strategidokument om de berörda territorierna kan uppdateras och användas som territoriella strategier.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 23 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om det inte ingår en förteckning över insatser som ska stödjas i den territoriella strategin ska relevanta myndigheter eller organ på stadsnivå, lokal nivå eller annan territoriell nivå välja ut eller delta i urvalet av insatser. | Om det inte ingår en förteckning över insatser som ska stödjas i den territoriella strategin ska relevanta myndigheter eller organ på stadsnivå,
  regional eller
  lokal nivå eller annan territoriell nivå välja ut eller delta i urvalet av insatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om det inte ingår en förteckning över insatser som ska stödjas i den territoriella strategin ska relevanta myndigheter eller organ på stadsnivå, lokal nivå eller annan territoriell nivå välja ut eller delta i urvalet av insatser.

Om det inte ingår en förteckning över insatser som ska stödjas i den territoriella strategin ska relevanta myndigheter eller organ på stadsnivå,
  regional eller
  lokal nivå eller annan territoriell nivå välja ut eller delta i urvalet av insatser.

regional eller

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  När de territoriella strategierna utarbetas ska de myndigheter som avses i stycke 2 samarbeta med relevanta förvaltande myndigheter, för att fastställa omfattningen av den verksamhet som ska stödjas inom det berörda programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  När de territoriella strategierna utarbetas ska de myndigheter som avses i stycke 2 samarbeta med relevanta förvaltande myndigheter, för att fastställa omfattningen av den verksamhet som ska stödjas inom det berörda programmet.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 4

Artikel 23 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om en
  myndighet eller ett organ på stadsnivå
  , lokal
  nivå
  eller
  annan territoriell nivå
  utför andra arbetsuppgifter än urvalet av insatser som faller under den förvaltande myndighetens ansvar ska den förvaltande myndigheten ange att myndigheten är ett förmedlande organ. | 4.   Om en
  regional
  , lokal
  eller annan myndighet
  eller
  ett annat organ
  utför andra arbetsuppgifter än urvalet av insatser som faller under den förvaltande myndighetens ansvar ska den förvaltande myndigheten ange att myndigheten är ett förmedlande organ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om en
  myndighet eller ett organ på stadsnivå
  , lokal
  nivå
  eller
  annan territoriell nivå
  utför andra arbetsuppgifter än urvalet av insatser som faller under den förvaltande myndighetens ansvar ska den förvaltande myndigheten ange att myndigheten är ett förmedlande organ.

4.   Om en
  regional
  , lokal
  eller annan myndighet
  eller
  ett annat organ
  utför andra arbetsuppgifter än urvalet av insatser som faller under den förvaltande myndighetens ansvar ska den förvaltande myndigheten ange att myndigheten är ett förmedlande organ.

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 23 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | De utvalda insatserna får stödjas inom mer än en prioritering i samma program. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De utvalda insatserna får stödjas inom mer än en prioritering i samma program.

De utvalda insatserna får stödjas inom mer än en prioritering i samma program.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om en strategi som genomförs i enlighet med artikel 23 omfattar investeringar som får stöd från
  en eller flera fonder
  , från ett eller flera program eller från mer än en prioritering inom samma program får åtgärderna genomföras i form av en integrerad territoriell investering (nedan kallad ITI). | 1.   Om en strategi som genomförs i enlighet med artikel 23 omfattar investeringar som får stöd från
  mer än en fond
  , från ett eller flera program eller från mer än en prioritering inom samma program får åtgärderna genomföras i form av en integrerad territoriell investering (nedan kallad ITI).
  I lämpliga fall kan varje ITI kompletteras med ekonomiskt stöd från Ejflu. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om en strategi som genomförs i enlighet med artikel 23 omfattar investeringar som får stöd från
  en eller flera fonder
  , från ett eller flera program eller från mer än en prioritering inom samma program får åtgärderna genomföras i form av en integrerad territoriell investering (nedan kallad ITI).

1.   Om en strategi som genomförs i enlighet med artikel 23 omfattar investeringar som får stöd från
  mer än en fond
  , från ett eller flera program eller från mer än en prioritering inom samma program får åtgärderna genomföras i form av en integrerad territoriell investering (nedan kallad ITI).
  I lämpliga fall kan varje ITI kompletteras med ekonomiskt stöd från Ejflu.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2a (ny)

Artikel 24 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om det inte ingår en förteckning över insatser som ska stödjas i den territoriella strategin ska relevanta myndigheter på stadsnivå, regional eller lokal nivå eller andra myndigheter eller organ delta i urvalet av insatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Om det inte ingår en förteckning över insatser som ska stödjas i den territoriella strategin ska relevanta myndigheter på stadsnivå, regional eller lokal nivå eller andra myndigheter eller organ delta i urvalet av insatser.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1

Artikel 25 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Eruf, ESF+ och EHFF får stödja lokalt ledd utveckling. | 1.   Eruf, ESF+, EHFF och Ejflu ska stödja lokalt ledd utveckling.
  Inom ramen för Ejflu ska sådan utveckling betecknas som lokal utveckling inom Leaderprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Eruf, ESF+ och EHFF får stödja lokalt ledd utveckling.

1.   Eruf, ESF+, EHFF och Ejflu ska stödja lokalt ledd utveckling.
  Inom ramen för Ejflu ska sådan utveckling betecknas som lokal utveckling inom Leaderprogrammet.

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2 – led b

Artikel 25 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | leds av lokala aktionsgrupper som består av företrädare för offentliga och privata lokala socioekonomiska intressegrupper och där ingen enskild intressegrupp styr beslutsfattandet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

leds av lokala aktionsgrupper som består av företrädare för offentliga och privata lokala socioekonomiska intressegrupper och där ingen enskild intressegrupp styr beslutsfattandet,

| b) | leds av lokala aktionsgrupper som består av företrädare för offentliga och privata lokala socioekonomiska intressegrupper och där ingen enskild intressegrupp
  , inklusive den offentliga sektorn,
  styr beslutsfattandet, |
| --- | --- |

b)

leds av lokala aktionsgrupper som består av företrädare för offentliga och privata lokala socioekonomiska intressegrupper och där ingen enskild intressegrupp
  , inklusive den offentliga sektorn,
  styr beslutsfattandet,

, inklusive den offentliga sektorn,

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2 – led d

Artikel 25 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | stöder nätverksarbete, innovativa inslag i det lokala sammanhanget och, när så är lämpligt, samarbete med andra territoriella aktörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

stöder nätverksarbete, innovativa inslag i det lokala sammanhanget och, när så är lämpligt, samarbete med andra territoriella aktörer.

| d) | stöder nätverksarbete,
  nedifrån och upp-strategier, tillgänglighet,
  innovativa inslag i det lokala sammanhanget och, när så är lämpligt, samarbete med andra territoriella aktörer. |
| --- | --- |

d)

stöder nätverksarbete,
  nedifrån och upp-strategier, tillgänglighet,
  innovativa inslag i det lokala sammanhanget och, när så är lämpligt, samarbete med andra territoriella aktörer.

nedifrån och upp-strategier, tillgänglighet,

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 4

Artikel 25 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om genomförandet av en sådan strategi omfattar stöd från mer än en fond får relevant förvaltande myndighet utse en av fonderna till samordnande fond. | 4.   Om genomförandet av en sådan strategi omfattar stöd från mer än en fond får relevant förvaltande myndighet utse en av fonderna till samordnande fond.
  Den typ av åtgärder och insatser som ska finansieras av respektive berörd fond kan också specificeras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om genomförandet av en sådan strategi omfattar stöd från mer än en fond får relevant förvaltande myndighet utse en av fonderna till samordnande fond.

4.   Om genomförandet av en sådan strategi omfattar stöd från mer än en fond får relevant förvaltande myndighet utse en av fonderna till samordnande fond.
  Den typ av åtgärder och insatser som ska finansieras av respektive berörd fond kan också specificeras.

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – led d

Artikel 26 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Målen för strategin, inklusive mätbara mål för resultaten och relaterade planerade åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Målen för strategin, inklusive mätbara mål för resultaten och relaterade planerade åtgärder.

| d) | Målen för strategin, inklusive mätbara mål för resultaten och relaterade planerade åtgärder
  som ett svar på lokala behov såsom de identifieras av lokalsamhället
  . |
| --- | --- |

d)

Målen för strategin, inklusive mätbara mål för resultaten och relaterade planerade åtgärder
  som ett svar på lokala behov såsom de identifieras av lokalsamhället
  .

som ett svar på lokala behov såsom de identifieras av lokalsamhället

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – led f

Artikel 26 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | En finansieringsplan, inklusive det planerade anslaget från varje fond och program som berörs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

En finansieringsplan, inklusive det planerade anslaget från varje fond och program som berörs.

| f) | En finansieringsplan, inklusive det planerade anslaget från varje fond
  , inklusive i tillämpliga fall Ejflu
  och
  varje
  program som berörs. |
| --- | --- |

f)

En finansieringsplan, inklusive det planerade anslaget från varje fond
  , inklusive i tillämpliga fall Ejflu
  och
  varje
  program som berörs.

, inklusive i tillämpliga fall Ejflu

varje

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 4

Artikel 26 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Beslutet om godkännande av en strategi ska innehålla tilldelningen för varje fond och program som berörs samt ange ansvarsfördelningen för förvaltning och kontroll inom programmet eller programmen. | 4.   Beslutet om godkännande av en strategi ska innehålla tilldelningen för varje fond och program som berörs samt ange ansvarsfördelningen för förvaltning och kontroll inom programmet eller programmen.
  Motsvarande nationella offentliga bidrag ska garanteras i förväg för hela perioden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Beslutet om godkännande av en strategi ska innehålla tilldelningen för varje fond och program som berörs samt ange ansvarsfördelningen för förvaltning och kontroll inom programmet eller programmen.

4.   Beslutet om godkännande av en strategi ska innehålla tilldelningen för varje fond och program som berörs samt ange ansvarsfördelningen för förvaltning och kontroll inom programmet eller programmen.
  Motsvarande nationella offentliga bidrag ska garanteras i förväg för hela perioden.

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De förvaltande myndigheterna ska säkerställa att de lokala aktionsgrupperna antingen väljer en partner inom gruppen som samordnande partner i administrativa och ekonomiska frågor, eller att de tillsammans bildar en lagligt etablerad gemensam struktur. | 2.   De förvaltande myndigheterna ska säkerställa att de lokala aktionsgrupperna
  är inkluderande och
  antingen väljer en partner inom gruppen som samordnande partner i administrativa och ekonomiska frågor, eller att de tillsammans bildar en lagligt etablerad gemensam struktur
  för att utföra uppgifter inom den lokalt ledda utvecklingsstrategin
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De förvaltande myndigheterna ska säkerställa att de lokala aktionsgrupperna antingen väljer en partner inom gruppen som samordnande partner i administrativa och ekonomiska frågor, eller att de tillsammans bildar en lagligt etablerad gemensam struktur.

2.   De förvaltande myndigheterna ska säkerställa att de lokala aktionsgrupperna
  är inkluderande och
  antingen väljer en partner inom gruppen som samordnande partner i administrativa och ekonomiska frågor, eller att de tillsammans bildar en lagligt etablerad gemensam struktur
  för att utföra uppgifter inom den lokalt ledda utvecklingsstrategin
  .

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3 – led a

Artikel 27 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Främja de lokala aktörernas kapacitet att utveckla och genomföra insatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Främja de lokala aktörernas kapacitet att utveckla och genomföra insatser.

| a) | Främja de lokala aktörernas
  administrativa
  kapacitet att utveckla och genomföra insatser. |
| --- | --- |

a)

Främja de lokala aktörernas
  administrativa
  kapacitet att utveckla och genomföra insatser.

administrativa

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 5

Artikel 27 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Den lokala aktionsgruppen får vara stödmottagare och den får genomföra insatser i enlighet med strategin. | 5.   Den lokala aktionsgruppen får vara stödmottagare och den får genomföra insatser i enlighet med strategin
  samt främja åtskillnad av funktionerna inom den lokala aktionsgruppen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Den lokala aktionsgruppen får vara stödmottagare och den får genomföra insatser i enlighet med strategin.

5.   Den lokala aktionsgruppen får vara stödmottagare och den får genomföra insatser i enlighet med strategin
  samt främja åtskillnad av funktionerna inom den lokala aktionsgruppen
  .

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – inledningen

Artikel 28 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaten ska säkerställa att stöd från fonderna till lokalt ledd utveckling omfattar följande: | 1.   Medlemsstaten ska
  , i syfte att säkerställa komplementaritet och synergieffekter,
  säkerställa att stöd från fonderna till lokalt ledd utveckling omfattar följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaten ska säkerställa att stöd från fonderna till lokalt ledd utveckling omfattar följande:

1.   Medlemsstaten ska
  , i syfte att säkerställa komplementaritet och synergieffekter,
  säkerställa att stöd från fonderna till lokalt ledd utveckling omfattar följande:

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led a

Artikel 28 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Kapacitetsbyggande
  och förberedande åtgärder som stöder utformningen och det framtida genomförandet av strategierna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Kapacitetsbyggande
  och förberedande åtgärder som stöder utformningen och det framtida genomförandet av strategierna.

Kapacitetsbyggande

| a) | Administrativt kapacitetsbyggande
  och förberedande åtgärder som stöder utformningen och det framtida genomförandet av strategierna. |
| --- | --- |

a)

Administrativt kapacitetsbyggande
  och förberedande åtgärder som stöder utformningen och det framtida genomförandet av strategierna.

Administrativt kapacitetsbyggande

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 28 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Styrning av den lokalt ledda utvecklingsstrategin för att underlätta utbyte mellan berörda parter, förse dem med information och stödja potentiella stödmottagare i deras utarbetande av ansökningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Styrning av den lokalt ledda utvecklingsstrategin för att underlätta utbyte mellan berörda parter, förse dem med information och stödja potentiella stödmottagare i deras utarbetande av ansökningar.

Styrning av den lokalt ledda utvecklingsstrategin för att underlätta utbyte mellan berörda parter, förse dem med information och stödja potentiella stödmottagare i deras utarbetande av ansökningar.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1a (ny)

Artikel 29 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De insatser som avses i första stycket får särskilt omfatta: |
| | a) | Bistånd till projektens utformning och bedömning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De insatser som avses i första stycket får särskilt omfatta:

a)

a)

Bistånd till projektens utformning och bedömning.

Bistånd till projektens utformning och bedömning.

| b) | Stöd till en förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten för effektiv förvaltning av fonderna. |
| --- | --- |

b)

b)

Stöd till en förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten för effektiv förvaltning av fonderna.

Stöd till en förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten för effektiv förvaltning av fonderna.

| c) | Studier kopplade till kommissionens rapporter om fonderna och till sammanhållningsrapporten. |
| --- | --- |

c)

c)

Studier kopplade till kommissionens rapporter om fonderna och till sammanhållningsrapporten.

Studier kopplade till kommissionens rapporter om fonderna och till sammanhållningsrapporten.

| d) | Åtgärder som rör analys, förvaltning, övervakning, informationsutbyte och genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, liksom åtgärder rörande genomförandet av kontrollsystemen samt tekniskt och administrativt stöd. |
| --- | --- |

d)

d)

Åtgärder som rör analys, förvaltning, övervakning, informationsutbyte och genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, liksom åtgärder rörande genomförandet av kontrollsystemen samt tekniskt och administrativt stöd.

Åtgärder som rör analys, förvaltning, övervakning, informationsutbyte och genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, liksom åtgärder rörande genomförandet av kontrollsystemen samt tekniskt och administrativt stöd.

| e) | Utvärderingar, expertutlåtanden, statistik och studier, även av allmän art, som hänför sig till fondens nuvarande och framtida verksamhet. |
| --- | --- |

e)

e)

Utvärderingar, expertutlåtanden, statistik och studier, även av allmän art, som hänför sig till fondens nuvarande och framtida verksamhet.

Utvärderingar, expertutlåtanden, statistik och studier, även av allmän art, som hänför sig till fondens nuvarande och framtida verksamhet.

| f) | Åtgärder för att, i tillämpliga fall, sprida information, stödja nätverksarbete, utföra kommunikationsverksamhet med särskild uppmärksamhet på resultaten och mervärdet av stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, öka medvetenheten och främja samarbete och erfarenhetsutbyte, även med tredjeländer. |
| --- | --- |

f)

f)

Åtgärder för att, i tillämpliga fall, sprida information, stödja nätverksarbete, utföra kommunikationsverksamhet med särskild uppmärksamhet på resultaten och mervärdet av stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, öka medvetenheten och främja samarbete och erfarenhetsutbyte, även med tredjeländer.

Åtgärder för att, i tillämpliga fall, sprida information, stödja nätverksarbete, utföra kommunikationsverksamhet med särskild uppmärksamhet på resultaten och mervärdet av stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, öka medvetenheten och främja samarbete och erfarenhetsutbyte, även med tredjeländer.

| g) | Inrättande, drift och sammanlänkning av datasystem för förvaltning, övervakning, revision, kontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

g)

g)

Inrättande, drift och sammanlänkning av datasystem för förvaltning, övervakning, revision, kontroll och utvärdering.

Inrättande, drift och sammanlänkning av datasystem för förvaltning, övervakning, revision, kontroll och utvärdering.

| h) | Insatser för att förbättra utvärderingsmetoderna och informationsutbytet om utvärderingspraxis. |
| --- | --- |

h)

h)

Insatser för att förbättra utvärderingsmetoderna och informationsutbytet om utvärderingspraxis.

Insatser för att förbättra utvärderingsmetoderna och informationsutbytet om utvärderingspraxis.

| i) | Insatser rörande revision. |
| --- | --- |

i)

i)

Insatser rörande revision.

Insatser rörande revision.

| j) | Förstärkning av nationell och regional kapacitet när det gäller investeringsplanering, finansieringsbehov, förberedelser, utformning och genomförande av finansieringsinstrument, gemensamma handlingsplaner och större projekt. |
| --- | --- |

j)

j)

Förstärkning av nationell och regional kapacitet när det gäller investeringsplanering, finansieringsbehov, förberedelser, utformning och genomförande av finansieringsinstrument, gemensamma handlingsplaner och större projekt.

Förstärkning av nationell och regional kapacitet när det gäller investeringsplanering, finansieringsbehov, förberedelser, utformning och genomförande av finansieringsinstrument, gemensamma handlingsplaner och större projekt.

| k) | Spridning av god praxis för att hjälpa medlemsstaterna att stärka kapaciteten hos de relevanta parter som avses i artikel 6.1 och deras paraplyorganisationer. |
| --- | --- |

k)

k)

Spridning av god praxis för att hjälpa medlemsstaterna att stärka kapaciteten hos de relevanta parter som avses i artikel 6.1 och deras paraplyorganisationer.

Spridning av god praxis för att hjälpa medlemsstaterna att stärka kapaciteten hos de relevanta parter som avses i artikel 6.1 och deras paraplyorganisationer.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1b (ny)

Artikel 29 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kommissionen ska avsätta minst 15 % av medlen för tekniskt stöd i kommissionens initiativ till att göra kommunikationen med allmänheten effektivare och stärka synergieffekterna mellan de kommunikationsverksamheter som sker på kommissionens initiativ, genom att öka kunskapen om resultat, särskilt med hjälp av effektivare datainsamling och dataspridning, utvärderingar och rapporter, och särskilt genom att belysa hur fonderna bidrar till att förbättra människors liv och göra stödet från fonderna synligare samt öka medvetenheten om stödets resultat och mervärde. Informations-, kommunikations- och synlighetsåtgärder avseende resultaten och mervärdet av stödet från fonderna, med särskilt fokus på insatser, ska i förekommande fall fortsätta efter programmens slut. Sådana åtgärder ska också bidra till spridningen av information om unionens politiska prioriteringar i den mån de berör de allmänna målen i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Kommissionen ska avsätta minst 15 % av medlen för tekniskt stöd i kommissionens initiativ till att göra kommunikationen med allmänheten effektivare och stärka synergieffekterna mellan de kommunikationsverksamheter som sker på kommissionens initiativ, genom att öka kunskapen om resultat, särskilt med hjälp av effektivare datainsamling och dataspridning, utvärderingar och rapporter, och särskilt genom att belysa hur fonderna bidrar till att förbättra människors liv och göra stödet från fonderna synligare samt öka medvetenheten om stödets resultat och mervärde. Informations-, kommunikations- och synlighetsåtgärder avseende resultaten och mervärdet av stödet från fonderna, med särskilt fokus på insatser, ska i förekommande fall fortsätta efter programmens slut. Sådana åtgärder ska också bidra till spridningen av information om unionens politiska prioriteringar i den mån de berör de allmänna målen i denna förordning.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2

Artikel 29 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Sådana åtgärder får omfatta
  framtida
  och
  tidigare
  programperioder. | 2.   Sådana åtgärder får omfatta
  tidigare
  och
  framtida
  programperioder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Sådana åtgärder får omfatta
  framtida
  och
  tidigare
  programperioder.

2.   Sådana åtgärder får omfatta
  tidigare
  och
  framtida
  programperioder.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2a (ny)

Artikel 29 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  För att undvika situationer där betalningar hålls inne ska kommissionen se till att de medlemsstater och regioner som har svårt att säkerställa efterlevnaden på grund av bristande administrativ kapacitet får tillräckligt tekniskt stöd för att förbättra denna administrativa kapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  För att undvika situationer där betalningar hålls inne ska kommissionen se till att de medlemsstater och regioner som har svårt att säkerställa efterlevnaden på grund av bristande administrativ kapacitet får tillräckligt tekniskt stöd för att förbättra denna administrativa kapacitet.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   På en medlemsstats initiativ får fonderna stödja åtgärder, som kan omfatta tidigare och framtida programperioder, som är nödvändiga för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt. | 1.   På en medlemsstats initiativ får fonderna stödja åtgärder, som kan omfatta tidigare och framtida programperioder, som är nödvändiga för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt
  och för den kapacitetsuppbyggnad för parterna som avses i artikel 6, samt för att garantera funktioner såsom förberedelse, utbildning, förvaltning, övervakning, utvärdering, synlighet och kommunikation
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   På en medlemsstats initiativ får fonderna stödja åtgärder, som kan omfatta tidigare och framtida programperioder, som är nödvändiga för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt.

1.   På en medlemsstats initiativ får fonderna stödja åtgärder, som kan omfatta tidigare och framtida programperioder, som är nödvändiga för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt
  och för den kapacitetsuppbyggnad för parterna som avses i artikel 6, samt för att garantera funktioner såsom förberedelse, utbildning, förvaltning, övervakning, utvärdering, synlighet och kommunikation
  .

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 3

Artikel 30 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Inom varje program ska tekniskt stöd ges i form av en prioritering som gäller för en enda fond. | 3.   Inom varje program ska tekniskt stöd ges i form av en prioritering som gäller för
  antingen
  en enda fond
  eller flera fonder
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Inom varje program ska tekniskt stöd ges i form av en prioritering som gäller för en enda fond.

3.   Inom varje program ska tekniskt stöd ges i form av en prioritering som gäller för
  antingen
  en enda fond
  eller flera fonder
  .

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2 – inledningen

Artikel 31 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  De
  procentsatser som ersätts för tekniskt stöd
  genom fonderna ska vara
  följande: | 2.   
  Med utgångspunkt i en överenskommelse mellan kommissionen och medlemsstaterna samt med hänsyn till programmets finansieringsplan, får de maximala
  procentsatser som ersätts för tekniskt stöd
  uppgå till
  följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  De
  procentsatser som ersätts för tekniskt stöd
  genom fonderna ska vara
  följande:

2.   
  Med utgångspunkt i en överenskommelse mellan kommissionen och medlemsstaterna samt med hänsyn till programmets finansieringsplan, får de maximala
  procentsatser som ersätts för tekniskt stöd
  uppgå till
  följande:

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2 – led a

Artikel 31 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Stöd från Eruf inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt samt stöd från Sammanhållningsfonden:
  2,5
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Stöd från Eruf inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt samt stöd från Sammanhållningsfonden:
  2,5
  %.

2,5

| a) | Stöd från Eruf inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt samt stöd från Sammanhållningsfonden:
  3
   %. |
| --- | --- |

a)

Stöd från Eruf inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt samt stöd från Sammanhållningsfonden:
  3
   %.

3

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2 – led b

Artikel 31 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Stöd från ESF+:
  4
  %, program enligt artikel 4.1
  c vii
  i ESF+-förordningen:
  5
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Stöd från ESF+:
  4
  %, program enligt artikel 4.1
  c vii
  i ESF+-förordningen:
  5
  %.

4

c vii

5

| b) | Stöd från ESF+:
  5
  %, program enligt artikel 4.1 
  xi
  i ESF+-förordningen:
  6
   %. |
| --- | --- |

b)

Stöd från ESF+:
  5
  %, program enligt artikel 4.1 
  xi
  i ESF+-förordningen:
  6
   %.

5

xi

6

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2 – led d

Artikel 31 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering:
  6
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering:
  6
  %.

6

| d) | Stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering:
  7
  %. |
| --- | --- |

d)

Stöd från Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering:
  7
  %.

7

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 31 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För de yttersta randområdena ska procentsatsen under a, b och c vara upp till 1 procentenhet högre. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För de yttersta randområdena ska procentsatsen under a, b och c vara upp till 1 procentenhet högre.

För de yttersta randområdena ska procentsatsen under a, b och c vara upp till 1 procentenhet högre.

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – stycke 1

Artikel 32 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utöver vad som anges i artikel 31 får medlemsstaten föreslå att ytterligare tekniskt stöd ges för att stärka den
  kapacitet
  hos
  medlemsstatens myndigheter
  , stödmottagare och relevanta parter som behövs för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt. | Utöver vad som anges i artikel 31 får medlemsstaten föreslå att ytterligare tekniskt stöd ges för att stärka den
  institutionella kapaciteten och effektiviteten
  hos
  offentliga förvaltningar och tjänster
  , stödmottagare och relevanta parter som behövs för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utöver vad som anges i artikel 31 får medlemsstaten föreslå att ytterligare tekniskt stöd ges för att stärka den
  kapacitet
  hos
  medlemsstatens myndigheter
  , stödmottagare och relevanta parter som behövs för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt.

kapacitet

medlemsstatens myndigheter

Utöver vad som anges i artikel 31 får medlemsstaten föreslå att ytterligare tekniskt stöd ges för att stärka den
  institutionella kapaciteten och effektiviteten
  hos
  offentliga förvaltningar och tjänster
  , stödmottagare och relevanta parter som behövs för att fonderna ska kunna förvaltas och användas effektivt.

institutionella kapaciteten och effektiviteten

offentliga förvaltningar och tjänster

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – stycke 2

Artikel 32 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Stöd till sådana åtgärder ska genomföras med finansiering som inte är kopplad till kostnader i enlighet med artikel 89. | Stöd till sådana åtgärder ska genomföras med finansiering som inte är kopplad till kostnader i enlighet med artikel 89.
  Tekniskt stöd i form av ett frivilligt särskilt program får genomföras antingen genom finansiering som inte är kopplad till kostnaderna för tekniskt stöd eller genom återbetalning av de direkta kostnaderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Stöd till sådana åtgärder ska genomföras med finansiering som inte är kopplad till kostnader i enlighet med artikel 89.

Stöd till sådana åtgärder ska genomföras med finansiering som inte är kopplad till kostnader i enlighet med artikel 89.
  Tekniskt stöd i form av ett frivilligt särskilt program får genomföras antingen genom finansiering som inte är kopplad till kostnaderna för tekniskt stöd eller genom återbetalning av de direkta kostnaderna.

Tekniskt stöd i form av ett frivilligt särskilt program får genomföras antingen genom finansiering som inte är kopplad till kostnaderna för tekniskt stöd eller genom återbetalning av de direkta kostnaderna.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 33 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av programmet (nedan kallad övervakningskommitté) inom tre månader efter det att berörd medlemsstat underrättas om beslutet om godkännande av programmet. | Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av programmet (nedan kallad övervakningskommitté)
  , efter samråd med förvaltningsmyndigheten,
  inom tre månader efter det att berörd medlemsstat underrättas om beslutet om godkännande av programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av programmet (nedan kallad övervakningskommitté) inom tre månader efter det att berörd medlemsstat underrättas om beslutet om godkännande av programmet.

Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av programmet (nedan kallad övervakningskommitté)
  , efter samråd med förvaltningsmyndigheten,
  inom tre månader efter det att berörd medlemsstat underrättas om beslutet om godkännande av programmet.

, efter samråd med förvaltningsmyndigheten,

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 2

Artikel 33 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning. | 2.   Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning
  , och då beakta behovet av fullständig öppenhet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning.

2.   Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning
  , och då beakta behovet av fullständig öppenhet
  .

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 5

Artikel 33 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Punkterna 1–4 ska inte gälla för program enligt artikel [4
  c vi]
  i ESF+-förordningen och relaterat tekniskt stöd. | 5.   Punkterna 1–4 ska inte gälla för program enligt artikel [4
  .1 xi]
  i ESF+-förordningen och relaterat tekniskt stöd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Punkterna 1–4 ska inte gälla för program enligt artikel [4
  c vi]
  i ESF+-förordningen och relaterat tekniskt stöd.

5.   Punkterna 1–4 ska inte gälla för program enligt artikel [4
  .1 xi]
  i ESF+-förordningen och relaterat tekniskt stöd.

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 34 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska fastställa övervakningskommitténs sammansättning och ska säkerställa en balanserad representation av medlemsstatens relevanta myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 6. | Medlemsstaten ska fastställa övervakningskommitténs sammansättning och ska
  genom en öppen process
  säkerställa en balanserad representation av medlemsstatens relevanta myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska fastställa övervakningskommitténs sammansättning och ska säkerställa en balanserad representation av medlemsstatens relevanta myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 6.

Medlemsstaten ska fastställa övervakningskommitténs sammansättning och ska
  genom en öppen process
  säkerställa en balanserad representation av medlemsstatens relevanta myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 6.

genom en öppen process

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2

Artikel 34 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionens företrädare ska delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare. | 2.   Kommissionens företrädare ska delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av övervakare och rådgivare.
  Europeiska investeringsbankens företrädare får i relevanta fall bjudas in till att delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionens företrädare ska delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare.

2.   Kommissionens företrädare ska delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av övervakare och rådgivare.
  Europeiska investeringsbankens företrädare får i relevanta fall bjudas in till att delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare.

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2a (ny)

Artikel 34 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  För Amif, ISF och BMVI ska relevanta decentraliserade byråer delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  För Amif, ISF och BMVI ska relevanta decentraliserade byråer delta i övervakningskommitténs arbete i egenskap av rådgivare.

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 35 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | förslaget till möjliga förenklingsåtgärder för mottagarna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

förslaget till möjliga förenklingsåtgärder för mottagarna,

förslaget till möjliga förenklingsåtgärder för mottagarna,

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 1 – led b

Artikel 35 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | eventuella problem som påverkar programmets prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

eventuella problem som påverkar programmets prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem,

| b) | eventuella problem som påverkar programmets prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem,
  inklusive eventuella oegentligheter i vederbörliga fall, |
| --- | --- |

b)

eventuella problem som påverkar programmets prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem,
  inklusive eventuella oegentligheter i vederbörliga fall,

inklusive eventuella oegentligheter i vederbörliga fall,

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 1 – led i

Artikel 35 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | framstegen med att bygga upp administrativ kapacitet hos offentliga institutioner och stödmottagare, om det är relevant. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

framstegen med att bygga upp administrativ kapacitet hos offentliga institutioner och stödmottagare, om det är relevant.

| i) | framstegen med att bygga upp administrativ kapacitet hos offentliga institutioner
  , partner
  och stödmottagare, om det är relevant. |
| --- | --- |

i)

framstegen med att bygga upp administrativ kapacitet hos offentliga institutioner
  , partner
  och stödmottagare, om det är relevant.

, partner

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 2 – led b

Artikel 35 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | de årliga prestationsrapporterna för program som får stöd från Eruf, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering samt den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

de årliga prestationsrapporterna för program som får stöd från Eruf, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering samt den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden,

| b) | de årliga prestationsrapporterna för program som får stöd från Eruf, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering samt den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden, |
| --- | --- |

b)

de årliga prestationsrapporterna för program som får stöd från Eruf, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering samt den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden,

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 35 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | förändringar i den vägledande förteckning över planerade insatser av strategisk betydelse som avses i artikel 17.3, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

da)

da)

förändringar i den vägledande förteckning över planerade insatser av strategisk betydelse som avses i artikel 17.3,

förändringar i den vägledande förteckning över planerade insatser av strategisk betydelse som avses i artikel 17.3,

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 2a (ny)

Artikel 35 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Övervakningskommittén får för den förvaltande myndigheten föreslå ytterligare interventionsinsatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Övervakningskommittén får för den förvaltande myndigheten föreslå ytterligare interventionsinsatser.

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 36 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ett årligt översynsmöte för kommissionen och varje medlemsstat ska anordnas, för att de ska granska prestationen för varje program. | Ett årligt översynsmöte för kommissionen och varje medlemsstat ska anordnas, för att de ska granska prestationen för varje program.
  Förvaltande myndigheter ska vederbörligen delta i detta förfarande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett årligt översynsmöte för kommissionen och varje medlemsstat ska anordnas, för att de ska granska prestationen för varje program.

Ett årligt översynsmöte för kommissionen och varje medlemsstat ska anordnas, för att de ska granska prestationen för varje program.
  Förvaltande myndigheter ska vederbörligen delta i detta förfarande.

Förvaltande myndigheter ska vederbörligen delta i detta förfarande.

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 6

Artikel 36 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska medlemsstaten lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med de fondspecifika förordningarna. | 6.   För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska medlemsstaten lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med de fondspecifika förordningarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska medlemsstaten lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med de fondspecifika förordningarna.

6.   För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska medlemsstaten lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med de fondspecifika förordningarna.

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den första överföringen ska göras senast den
  31 januari
  2022 och den sista överföringen senast den
  31 januari
  2030. | Den första överföringen ska göras senast den
  28 februari
  2022 och den sista överföringen senast den
  28 februari
  2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den första överföringen ska göras senast den
  31 januari
  2022 och den sista överföringen senast den
  31 januari
  2030.

31 januari

31 januari

Den första överföringen ska göras senast den
  28 februari
  2022 och den sista överföringen senast den
  28 februari
  2030.

28 februari

28 februari

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För program enligt artikel 4.1
  c vii
  i ESF+-förordningen ska uppgifter föras över varje år senast den 30 november. | För program enligt artikel 4.1
  xi
  i ESF+-förordningen ska uppgifter föras över varje år senast den 30 november. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För program enligt artikel 4.1
  c vii
  i ESF+-förordningen ska uppgifter föras över varje år senast den 30 november.

c vii

För program enligt artikel 4.1
  xi
  i ESF+-förordningen ska uppgifter föras över varje år senast den 30 november.

xi

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 2 – led a

Artikel 37 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | antalet
  utvalda insatser, insatsernas totala stödberättigande kostnad, bidraget från fonderna och de totala stödberättigande utgifter som stödmottagarna redovisat för den förvaltande myndigheten, allt uppdelat per interventionstyp, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

antalet
  utvalda insatser, insatsernas totala stödberättigande kostnad, bidraget från fonderna och de totala stödberättigande utgifter som stödmottagarna redovisat för den förvaltande myndigheten, allt uppdelat per interventionstyp,

antalet

| a) | i de överföringar av uppgifter som ska göras senast den 31 januari, den 31 mars, den 31 maj, den 31 juli, den 30 september och den 30 november varje år: antalet
  utvalda insatser, insatsernas totala stödberättigande kostnad, bidraget från fonderna och de totala stödberättigande utgifter som stödmottagarna redovisat för den förvaltande myndigheten, allt uppdelat per interventionstyp, |
| --- | --- |

a)

i de överföringar av uppgifter som ska göras senast den 31 januari, den 31 mars, den 31 maj, den 31 juli, den 30 september och den 30 november varje år: antalet
  utvalda insatser, insatsernas totala stödberättigande kostnad, bidraget från fonderna och de totala stödberättigande utgifter som stödmottagarna redovisat för den förvaltande myndigheten, allt uppdelat per interventionstyp,

i de överföringar av uppgifter som ska göras senast den 31 januari, den 31 mars, den 31 maj, den 31 juli, den 30 september och den 30 november varje år: antalet

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 2 – led b

Artikel 37 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | värdena för output- och resultatindikatorer för de utvalda insatserna och värden som uppnåtts genom insatserna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

värdena för output- och resultatindikatorer för de utvalda insatserna och värden som uppnåtts genom insatserna.

| b) | endast i de överföringar av uppgifter som ska göras senast den 31 maj och den 30 november varje år:
  värdena för output- och resultatindikatorer för de utvalda insatserna och värden som uppnåtts genom insatserna. |
| --- | --- |

b)

endast i de överföringar av uppgifter som ska göras senast den 31 maj och den 30 november varje år:
  värdena för output- och resultatindikatorer för de utvalda insatserna och värden som uppnåtts genom insatserna.

endast i de överföringar av uppgifter som ska göras senast den 31 maj och den 30 november varje år:

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39 – punkt 1

Artikel 39 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den förvaltande myndigheten ska göra utvärderingar av programmet. Varje utvärdering ska innehålla en bedömning av programmets ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet och EU-mervärde med syftet att förbättra kvaliteten när det gäller utformning och genomförande av programmen. | 1.   Den förvaltande myndigheten ska göra utvärderingar av programmet. Varje utvärdering ska innehålla en bedömning av programmets
  inkluderingspotential, icke-diskriminerande beskaffenhet,
  ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet
  , synlighet
  och EU-mervärde med syftet att förbättra kvaliteten när det gäller utformning och genomförande av programmen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den förvaltande myndigheten ska göra utvärderingar av programmet. Varje utvärdering ska innehålla en bedömning av programmets ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet och EU-mervärde med syftet att förbättra kvaliteten när det gäller utformning och genomförande av programmen.

1.   Den förvaltande myndigheten ska göra utvärderingar av programmet. Varje utvärdering ska innehålla en bedömning av programmets
  inkluderingspotential, icke-diskriminerande beskaffenhet,
  ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet
  , synlighet
  och EU-mervärde med syftet att förbättra kvaliteten när det gäller utformning och genomförande av programmen.

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 2a (ny)

Artikel 40 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Den utvärdering som anges i punkt 2 ska inbegripa en utvärdering av den socioekonomiska effekten och finansieringsbehoven inom ramen för de politiska mål som beskrivs i artikel 4.1, inom och i de program som fokuserar på ett mer konkurrenskraftigt och smartare Europa genom främjande av innovativ och smart ekonomisk omvandling och ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet och regional IKT-konnektivitet. Kommissionen ska offentliggöra slutsatserna från dessa utvärderingar på sin webbplats och överlämna dem till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Den utvärdering som anges i punkt 2 ska inbegripa en utvärdering av den socioekonomiska effekten och finansieringsbehoven inom ramen för de politiska mål som beskrivs i artikel 4.1, inom och i de program som fokuserar på ett mer konkurrenskraftigt och smartare Europa genom främjande av innovativ och smart ekonomisk omvandling och ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet och regional IKT-konnektivitet. Kommissionen ska offentliggöra slutsatserna från dessa utvärderingar på sin webbplats och överlämna dem till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 43 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Andra relevanta partner och organ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Andra relevanta partner och organ.

| b) | Andra relevanta partner och organ
  , däribland regionala, lokala och andra myndigheter, samt näringslivets och arbetsmarknadens organisationer
  . |
| --- | --- |

b)

Andra relevanta partner och organ
  , däribland regionala, lokala och andra myndigheter, samt näringslivets och arbetsmarknadens organisationer
  .

, däribland regionala, lokala och andra myndigheter, samt näringslivets och arbetsmarknadens organisationer

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 1

Artikel 44 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den förvaltande myndigheten ska inom sex månader från godkännandet av programmet säkerställa att det finns en webbplats med information om de program som den ansvarar för, som omfattar programmets mål, verksamhet, tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat. | 1.   Den förvaltande myndigheten ska inom sex månader från godkännandet av programmet säkerställa att det finns en webbplats med information om de program som den ansvarar för, som omfattar programmets mål, verksamhet,
  preliminära tidsplan för ansökningsomgångar,
  tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den förvaltande myndigheten ska inom sex månader från godkännandet av programmet säkerställa att det finns en webbplats med information om de program som den ansvarar för, som omfattar programmets mål, verksamhet, tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat.

1.   Den förvaltande myndigheten ska inom sex månader från godkännandet av programmet säkerställa att det finns en webbplats med information om de program som den ansvarar för, som omfattar programmets mål, verksamhet,
  preliminära tidsplan för ansökningsomgångar,
  tillgängliga finansieringsmöjligheter och resultat.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 3 – stycke 1 – led a

Artikel 44 – punkt 3 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | För rättsliga enheter: stödmottagarens namn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

För rättsliga enheter: stödmottagarens namn.

| a) | För rättsliga enheter: stödmottagarens
  och uppdragstagarens
  namn. |
| --- | --- |

a)

För rättsliga enheter: stödmottagarens
  och uppdragstagarens
  namn.

och uppdragstagarens

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led a

Artikel 45 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | På stödmottagarens officiella webbplats
  eller
  sidor på sociala medier, om sådana finns, ska det finnas en kort beskrivning av insatsen, i proportion till stödnivån, inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

På stödmottagarens officiella webbplats
  eller
  sidor på sociala medier, om sådana finns, ska det finnas en kort beskrivning av insatsen, i proportion till stödnivån, inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs.

eller

| a) | På stödmottagarens officiella webbplats
  och
  sidor på sociala medier, om sådana finns, ska det finnas en kort beskrivning av insatsen, i proportion till stödnivån, inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs. |
| --- | --- |

a)

På stödmottagarens officiella webbplats
  och
  sidor på sociala medier, om sådana finns, ska det finnas en kort beskrivning av insatsen, i proportion till stödnivån, inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs.

och

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led c – inledningen

Artikel 45 – punkt 1 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | De ska sätta upp skyltar eller anslagstavlor på offentlig plats så snart det konkreta genomförandet av insatserna som innebär fysiska investeringar eller inköp av utrustning inleds, för |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

De ska sätta upp skyltar eller anslagstavlor på offentlig plats så snart det konkreta genomförandet av insatserna som innebär fysiska investeringar eller inköp av utrustning inleds, för

| c) | De ska sätta upp
  permanenta
  skyltar eller anslagstavlor
  som är tydligt synbara för allmänheten
  på offentlig plats så snart det konkreta genomförandet av insatserna som innebär fysiska investeringar eller inköp av utrustning inleds, för |
| --- | --- |

c)

De ska sätta upp
  permanenta
  skyltar eller anslagstavlor
  som är tydligt synbara för allmänheten
  på offentlig plats så snart det konkreta genomförandet av insatserna som innebär fysiska investeringar eller inköp av utrustning inleds, för

permanenta

som är tydligt synbara för allmänheten

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led d

Artikel 45 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | För insatser som inte omfattas av led c ska de
  offentligt
  anslå minst en tryckt affisch eller visa en elektronisk bildskärm i minst A3-format med information om insatsen, och där stödet från fonderna framhävs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

För insatser som inte omfattas av led c ska de
  offentligt
  anslå minst en tryckt affisch eller visa en elektronisk bildskärm i minst A3-format med information om insatsen, och där stödet från fonderna framhävs.

offentligt

| d) | För insatser som inte omfattas av led c ska de
  på en plats som är tydligt synbar för allmänheten
  anslå minst en tryckt affisch eller visa en elektronisk bildskärm i minst A3-format med information om insatsen, och där stödet från fonderna framhävs. |
| --- | --- |

d)

För insatser som inte omfattas av led c ska de
  på en plats som är tydligt synbar för allmänheten
  anslå minst en tryckt affisch eller visa en elektronisk bildskärm i minst A3-format med information om insatsen, och där stödet från fonderna framhävs.

på en plats som är tydligt synbar för allmänheten

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led ea (nytt)

Artikel 45 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | De ska offentligt och permanent, från tidpunkten för det fysiska genomförandet, anslå unionens emblem på ett sätt som är lätt synbart för allmänheten och i enlighet med de tekniska egenskaper som fastställs i bilaga VIII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

De ska offentligt och permanent, från tidpunkten för det fysiska genomförandet, anslå unionens emblem på ett sätt som är lätt synbart för allmänheten och i enlighet med de tekniska egenskaper som fastställs i bilaga VIII.

De ska offentligt och permanent, från tidpunkten för det fysiska genomförandet, anslå unionens emblem på ett sätt som är lätt synbart för allmänheten och i enlighet med de tekniska egenskaper som fastställs i bilaga VIII.

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 45 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta krav ska inte gälla insatser som får stöd inom det särskilda mål som fastställs i artikel 4.1 
  c vii
  i ESF+-förordningen. | Detta krav ska inte gälla insatser som får stöd inom det särskilda mål som fastställs i artikel 4.1 
  xi
  i ESF+-förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Detta krav ska inte gälla insatser som får stöd inom det särskilda mål som fastställs i artikel 4.1 
  c vii
  i ESF+-förordningen.

c vii

Detta krav ska inte gälla insatser som får stöd inom det särskilda mål som fastställs i artikel 4.1 
  xi
  i ESF+-förordningen.

xi

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47

Artikel 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska använda bidraget från fonderna för att tillhandahålla stöd till stödmottagarna i form av bidrag, finansieringsinstrument eller priser eller en kombination därav. | Medlemsstaterna ska använda bidraget från fonderna för att tillhandahålla stöd till stödmottagarna i form av bidrag,
  begränsad användning av
  finansieringsinstrument eller priser eller en kombination därav. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska använda bidraget från fonderna för att tillhandahålla stöd till stödmottagarna i form av bidrag, finansieringsinstrument eller priser eller en kombination därav.

Medlemsstaterna ska använda bidraget från fonderna för att tillhandahålla stöd till stödmottagarna i form av bidrag,
  begränsad användning av
  finansieringsinstrument eller priser eller en kombination därav.

begränsad användning av

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – stycke 1 – led c

Artikel 49 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | En schablonsats på upp till 25 % av stödberättigande direkta kostnader, om satsen beräknas i enlighet med artikel 48.2 a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

En schablonsats på upp till 25 % av stödberättigande direkta kostnader, om satsen beräknas i enlighet med artikel 48.2 a.

| c) | En schablonsats på upp till 25 % av stödberättigande direkta kostnader, om satsen beräknas i enlighet med artikel 48.2 a 
  eller 48.2 c
  . |
| --- | --- |

c)

En schablonsats på upp till 25 % av stödberättigande direkta kostnader, om satsen beräknas i enlighet med artikel 48.2 a 
  eller 48.2 c
  .

eller 48.2 c

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – punkt 2 – led a

Artikel 50 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | De senaste dokumenterade årliga bruttopersonalkostnaderna divideras med 1 720 timmar för personer som arbetar heltid, eller med motsvarande proportionell andel av 1 720 timmar, för personer som arbetar deltid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

De senaste dokumenterade årliga bruttopersonalkostnaderna divideras med 1 720 timmar för personer som arbetar heltid, eller med motsvarande proportionell andel av 1 720 timmar, för personer som arbetar deltid.

| a) | De senaste dokumenterade årliga bruttopersonalkostnaderna
  , med förväntade ytterligare kostnader för att beakta faktorer såsom ökningar av tariffer eller befordringar av personal,
  divideras med 1 720 timmar för personer som arbetar heltid, eller med motsvarande proportionell andel av 1 720 timmar, för personer som arbetar deltid. |
| --- | --- |

a)

De senaste dokumenterade årliga bruttopersonalkostnaderna
  , med förväntade ytterligare kostnader för att beakta faktorer såsom ökningar av tariffer eller befordringar av personal,
  divideras med 1 720 timmar för personer som arbetar heltid, eller med motsvarande proportionell andel av 1 720 timmar, för personer som arbetar deltid.

, med förväntade ytterligare kostnader för att beakta faktorer såsom ökningar av tariffer eller befordringar av personal,

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – punkt 2 – led b

Artikel 50 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | De senaste dokumenterade bruttopersonalkostnaderna per månad divideras med arbetstiden per månad för den berörda personen, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning som avses i anställningsavtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

De senaste dokumenterade bruttopersonalkostnaderna per månad divideras med arbetstiden per månad för den berörda personen, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning som avses i anställningsavtalet.

| b) | De senaste dokumenterade bruttopersonalkostnaderna per månad
  , med förväntade ytterligare kostnader för att beakta faktorer såsom ökningar av tariffer eller befordringar av personal,
  divideras med arbetstiden per månad för den berörda personen, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning som avses i anställningsavtalet. |
| --- | --- |

b)

De senaste dokumenterade bruttopersonalkostnaderna per månad
  , med förväntade ytterligare kostnader för att beakta faktorer såsom ökningar av tariffer eller befordringar av personal,
  divideras med arbetstiden per månad för den berörda personen, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning som avses i anställningsavtalet.

, med förväntade ytterligare kostnader för att beakta faktorer såsom ökningar av tariffer eller befordringar av personal,

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 2

Artikel 52 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Finansieringsinstrumenten ska ge stöd till slutmottagarna endast för nya investeringar som förväntas ha ekonomisk bärkraft, t.ex. genom att leda till inkomster eller besparingar, och som inte får tillräcklig finansiering från marknadskällor. | 2.   Finansieringsinstrumenten ska ge stöd till slutmottagarna endast för nya investeringar som förväntas ha ekonomisk bärkraft, t.ex. genom att leda till inkomster eller besparingar, och som inte får tillräcklig finansiering från marknadskällor.
  Sådant stöd kan inriktas på investeringar både i materiella och immateriella tillgångar såväl som rörelsekapital i enlighet med tillämpliga unionsregler för statligt stöd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Finansieringsinstrumenten ska ge stöd till slutmottagarna endast för nya investeringar som förväntas ha ekonomisk bärkraft, t.ex. genom att leda till inkomster eller besparingar, och som inte får tillräcklig finansiering från marknadskällor.

2.   Finansieringsinstrumenten ska ge stöd till slutmottagarna endast för nya investeringar som förväntas ha ekonomisk bärkraft, t.ex. genom att leda till inkomster eller besparingar, och som inte får tillräcklig finansiering från marknadskällor.
  Sådant stöd kan inriktas på investeringar både i materiella och immateriella tillgångar såväl som rörelsekapital i enlighet med tillämpliga unionsregler för statligt stöd.

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 3 – stycke 2 – led a

Artikel 52 – punkt 3 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Det belopp som finansieringsinstrumentet enligt förslaget ska få i programbidrag och den hävstångseffekt som förväntas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Det belopp som finansieringsinstrumentet enligt förslaget ska få i programbidrag och den hävstångseffekt som förväntas.

| a) | Det belopp som finansieringsinstrumentet enligt förslaget ska få i programbidrag och den hävstångseffekt som förväntas
  , tillsammans med relevanta bedömningar. |
| --- | --- |

a)

Det belopp som finansieringsinstrumentet enligt förslaget ska få i programbidrag och den hävstångseffekt som förväntas
  , tillsammans med relevanta bedömningar.

, tillsammans med relevanta bedömningar.

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 5

Artikel 52 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Finansieringsinstrument får kombineras med extra programstöd i form av bidrag i en insats med ett enda finansieringsinstrument, inom ett enda finansieringsavtal, där de båda separata formerna av stöd kommer från det organ som genomför finansieringsinstrumentet. I 
  sådana
  fall
  ska bestämmelser som gäller för finansieringsinstrument tillämpas på den insatsen med
  ett
  enda
  finansieringsinstrument. | 5.   Finansieringsinstrument får kombineras med extra programstöd i form av bidrag i en insats med ett enda finansieringsinstrument, inom ett enda finansieringsavtal, där de båda separata formerna av stöd kommer från det organ som genomför finansieringsinstrumentet. I 
  de
  fall
  beloppet för programstödet i form av ett bidrag understiger beloppet för programstöd i form av
  ett
  finansieringsinstrument ska de bestämmelser som gäller för
  finansieringsinstrument
  tillämpas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Finansieringsinstrument får kombineras med extra programstöd i form av bidrag i en insats med ett enda finansieringsinstrument, inom ett enda finansieringsavtal, där de båda separata formerna av stöd kommer från det organ som genomför finansieringsinstrumentet. I 
  sådana
  fall
  ska bestämmelser som gäller för finansieringsinstrument tillämpas på den insatsen med
  ett
  enda
  finansieringsinstrument.

5.   Finansieringsinstrument får kombineras med extra programstöd i form av bidrag i en insats med ett enda finansieringsinstrument, inom ett enda finansieringsavtal, där de båda separata formerna av stöd kommer från det organ som genomför finansieringsinstrumentet. I 
  de
  fall
  beloppet för programstödet i form av ett bidrag understiger beloppet för programstöd i form av
  ett
  finansieringsinstrument ska de bestämmelser som gäller för
  finansieringsinstrument
  tillämpas
  .

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den förvaltande myndigheten ska välja ut det organ som genomför
  finansieringsinstrumentet
  . | Den förvaltande myndigheten ska välja ut det organ som genomför ett
  finansieringsinstrument, vilket bör vara möjligt genom antingen direkt eller indirekt kontraktstilldelning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den förvaltande myndigheten ska välja ut det organ som genomför
  finansieringsinstrumentet
  .

finansieringsinstrumentet

Den förvaltande myndigheten ska välja ut det organ som genomför ett
  finansieringsinstrument, vilket bör vara möjligt genom antingen direkt eller indirekt kontraktstilldelning
  .

finansieringsinstrument, vilket bör vara möjligt genom antingen direkt eller indirekt kontraktstilldelning

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Den förvaltande myndigheten får anförtro genomförandeuppgifter genom direkt kontraktstilldelning till |
| | a) | EIB, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den förvaltande myndigheten får anförtro genomförandeuppgifter genom direkt kontraktstilldelning till

Den förvaltande myndigheten får anförtro genomförandeuppgifter genom direkt kontraktstilldelning till

a)

a)

EIB,

EIB,

| b) | ett internationellt finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, |
| --- | --- |

b)

b)

ett internationellt finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare,

ett internationellt finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare,

| c) | en statligt ägd bank eller ett statligt ägt institut, som etablerats som en rättslig enhet som bedriver finansiell verksamhet på yrkesmässig basis. |
| --- | --- |

c)

c)

en statligt ägd bank eller ett statligt ägt institut, som etablerats som en rättslig enhet som bedriver finansiell verksamhet på yrkesmässig basis.

en statligt ägd bank eller ett statligt ägt institut, som etablerats som en rättslig enhet som bedriver finansiell verksamhet på yrkesmässig basis.

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 7

Artikel 53 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Den förvaltande myndigheten, när den förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet med punkt 2, eller det organ som genomför finansieringsinstrumentet, när det förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet punkt 3, ska föra separata räkenskaper eller använda en redovisningskod per prioritering och en för varje regionkategori för varje programbidrag
  och
  separat för de medel som avses i artiklarna 54 respektive 56. | 7.   Den förvaltande myndigheten, när den förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet med punkt 2, eller det organ som genomför finansieringsinstrumentet, när det förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet punkt 3, ska föra separata räkenskaper eller använda en redovisningskod per prioritering och en för varje regionkategori
  eller en för varje interventionstyp när det gäller Ejflu,
  för varje programbidrag
  , samt
  separat för de medel som avses i artiklarna 54 respektive 56. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Den förvaltande myndigheten, när den förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet med punkt 2, eller det organ som genomför finansieringsinstrumentet, när det förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet punkt 3, ska föra separata räkenskaper eller använda en redovisningskod per prioritering och en för varje regionkategori för varje programbidrag
  och
  separat för de medel som avses i artiklarna 54 respektive 56.

7.   Den förvaltande myndigheten, när den förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet med punkt 2, eller det organ som genomför finansieringsinstrumentet, när det förvaltar finansieringsinstrumentet i enlighet punkt 3, ska föra separata räkenskaper eller använda en redovisningskod per prioritering och en för varje regionkategori
  eller en för varje interventionstyp när det gäller Ejflu,
  för varje programbidrag
  , samt
  separat för de medel som avses i artiklarna 54 respektive 56.

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 7a (ny)

Artikel 53 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Rapporteringskraven för de finansieringsinstrument som används för de avsedda syftena ska vara begränsade till förvaltningsmyndigheterna och till finansförmedlare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Rapporteringskraven för de finansieringsinstrument som används för de avsedda syftena ska vara begränsade till förvaltningsmyndigheterna och till finansförmedlare.

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 2

Artikel 54 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ränta och andra vinster som kan härledas från fondernas stöd till finansieringsinstrumenten ska användas inom samma mål som det ursprungliga stödet från fonderna, antingen inom samma finansieringsinstrument eller, om finansieringsinstrumentet har avvecklats, i andra finansieringsinstrument eller andra stödformer, fram till stödberättigandeperiodens slut. | 2.   Ränta och andra vinster som kan härledas från fondernas stöd till finansieringsinstrumenten ska användas inom samma mål som det ursprungliga stödet från fonderna, antingen inom samma finansieringsinstrument eller, om finansieringsinstrumentet har avvecklats, i andra finansieringsinstrument eller andra stödformer,
  för ytterligare investeringar i slutmottagarna. I tillämpliga fall, för att täcka de förluster i det nominella beloppet för bidraget från fonderna till finansieringsinstrumentet som är resultatet av negativ ränta, om sådana förluster uppkommer trots aktiv likviditetsförvaltning av de organ som genomför finansieringsinstrument,
  fram till stödberättigandeperiodens slut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ränta och andra vinster som kan härledas från fondernas stöd till finansieringsinstrumenten ska användas inom samma mål som det ursprungliga stödet från fonderna, antingen inom samma finansieringsinstrument eller, om finansieringsinstrumentet har avvecklats, i andra finansieringsinstrument eller andra stödformer, fram till stödberättigandeperiodens slut.

2.   Ränta och andra vinster som kan härledas från fondernas stöd till finansieringsinstrumenten ska användas inom samma mål som det ursprungliga stödet från fonderna, antingen inom samma finansieringsinstrument eller, om finansieringsinstrumentet har avvecklats, i andra finansieringsinstrument eller andra stödformer,
  för ytterligare investeringar i slutmottagarna. I tillämpliga fall, för att täcka de förluster i det nominella beloppet för bidraget från fonderna till finansieringsinstrumentet som är resultatet av negativ ränta, om sådana förluster uppkommer trots aktiv likviditetsförvaltning av de organ som genomför finansieringsinstrument,
  fram till stödberättigandeperiodens slut.

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1

Artikel 55 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Stöd från fonderna till finansieringsinstrument som investerats i slutmottagare samt andra inkomster från dessa investeringar som kan härledas från de fondernas stöd, får användas för differentierad behandling av investerare som verkar enligt principen om marknadsekonomi genom lämplig risk- och vinstdelning. | 1.   Stöd från fonderna till finansieringsinstrument som investerats i slutmottagare samt andra inkomster från dessa investeringar som kan härledas från de fondernas stöd, får användas för differentierad behandling av investerare som verkar enligt principen om marknadsekonomi
  eller för andra former av unionsstöd,
  genom lämplig risk- och vinstdelning
  med beaktande av principen om sund ekonomisk förvaltning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Stöd från fonderna till finansieringsinstrument som investerats i slutmottagare samt andra inkomster från dessa investeringar som kan härledas från de fondernas stöd, får användas för differentierad behandling av investerare som verkar enligt principen om marknadsekonomi genom lämplig risk- och vinstdelning.

1.   Stöd från fonderna till finansieringsinstrument som investerats i slutmottagare samt andra inkomster från dessa investeringar som kan härledas från de fondernas stöd, får användas för differentierad behandling av investerare som verkar enligt principen om marknadsekonomi
  eller för andra former av unionsstöd,
  genom lämplig risk- och vinstdelning
  med beaktande av principen om sund ekonomisk förvaltning
  .

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 2

Artikel 55 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Omfattningen av en sådan differentierad behandling får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att skapa incitament för att attrahera privata motpartsmedel, och den ska fastställas genom antingen ett konkurrensförfarande eller genom
  ett oberoende bedömningsförfarande
  . | 2.   Omfattningen av en sådan differentierad behandling får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att skapa incitament för att attrahera privata motpartsmedel, och den ska fastställas genom antingen ett konkurrensförfarande eller genom
  den förhandsbedömning som utförs i linje med artikel 52 i denna förordning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Omfattningen av en sådan differentierad behandling får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att skapa incitament för att attrahera privata motpartsmedel, och den ska fastställas genom antingen ett konkurrensförfarande eller genom
  ett oberoende bedömningsförfarande
  .

2.   Omfattningen av en sådan differentierad behandling får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att skapa incitament för att attrahera privata motpartsmedel, och den ska fastställas genom antingen ett konkurrensförfarande eller genom
  den förhandsbedömning som utförs i linje med artikel 52 i denna förordning
  .

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1

Artikel 56 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medel som före stödberättigandeperiodens slut betalas tillbaka till finansieringsinstrumenten från investeringar i slutmottagare eller från frisläppta medel som avsatts enligt garantiavtal, inklusive återbetalningar av kapital och vinster och andra genererade inkomster som kan härledas från fondernas stöd, ska återanvändas inom samma eller andra investeringsinstrument inom samma mål samt för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter i samband med sådana ytterligare investeringar. | 1.   Medel som före stödberättigandeperiodens slut betalas tillbaka till finansieringsinstrumenten från investeringar i slutmottagare eller från frisläppta medel som avsatts enligt garantiavtal, inklusive återbetalningar av kapital och vinster och andra genererade inkomster som kan härledas från fondernas stöd, ska återanvändas inom samma eller andra investeringsinstrument
  för ytterligare investeringar i slutmottagare
  inom samma mål samt för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter i samband med sådana ytterligare investeringar
  , med hänsyn tagen till principen om sund ekonomisk förvaltning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medel som före stödberättigandeperiodens slut betalas tillbaka till finansieringsinstrumenten från investeringar i slutmottagare eller från frisläppta medel som avsatts enligt garantiavtal, inklusive återbetalningar av kapital och vinster och andra genererade inkomster som kan härledas från fondernas stöd, ska återanvändas inom samma eller andra investeringsinstrument inom samma mål samt för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter i samband med sådana ytterligare investeringar.

1.   Medel som före stödberättigandeperiodens slut betalas tillbaka till finansieringsinstrumenten från investeringar i slutmottagare eller från frisläppta medel som avsatts enligt garantiavtal, inklusive återbetalningar av kapital och vinster och andra genererade inkomster som kan härledas från fondernas stöd, ska återanvändas inom samma eller andra investeringsinstrument
  för ytterligare investeringar i slutmottagare
  inom samma mål samt för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter i samband med sådana ytterligare investeringar
  , med hänsyn tagen till principen om sund ekonomisk förvaltning
  .

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 56 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Besparingar genom effektivare drift ska inte anses utgöra genererad inkomst i det avseende som avses i första stycket. I synnerhet ska kostnadsbesparingar från energieffektivitetsåtgärder inte leda till en motsvarande minskning av driftsstödet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Besparingar genom effektivare drift ska inte anses utgöra genererad inkomst i det avseende som avses i första stycket. I synnerhet ska kostnadsbesparingar från energieffektivitetsåtgärder inte leda till en motsvarande minskning av driftsstödet.

Besparingar genom effektivare drift ska inte anses utgöra genererad inkomst i det avseende som avses i första stycket. I synnerhet ska kostnadsbesparingar från energieffektivitetsåtgärder inte leda till en motsvarande minskning av driftsstödet.

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 57 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utgifter ska berättiga till bidrag från fonderna om de har belastat en stödmottagare eller en privat partner i en insats inom ett offentlig-privat partnerskap samt har betalats i samband med genomförandet av insatsen mellan den dag då programmet lämnades in till kommissionen eller den 1 januari 2021, beroende på vilken dag som infaller först, och den 31 december
  2029
  . | Utgifter ska berättiga till bidrag från fonderna om de har belastat en stödmottagare eller en privat partner i en insats inom ett offentlig-privat partnerskap samt har betalats i samband med genomförandet av insatsen mellan den dag då programmet lämnades in till kommissionen eller den 1 januari 2021, beroende på vilken dag som infaller först, och den 31 december
  2030
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utgifter ska berättiga till bidrag från fonderna om de har belastat en stödmottagare eller en privat partner i en insats inom ett offentlig-privat partnerskap samt har betalats i samband med genomförandet av insatsen mellan den dag då programmet lämnades in till kommissionen eller den 1 januari 2021, beroende på vilken dag som infaller först, och den 31 december
  2029
  .

2029

Utgifter ska berättiga till bidrag från fonderna om de har belastat en stödmottagare eller en privat partner i en insats inom ett offentlig-privat partnerskap samt har betalats i samband med genomförandet av insatsen mellan den dag då programmet lämnades in till kommissionen eller den 1 januari 2021, beroende på vilken dag som infaller först, och den 31 december
  2030
  .

2030

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 4

Artikel 57 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   En insats får helt eller delvis genomföras utanför en medlemsstat, och även utanför unionen, under förutsättning att insatsen bidrar till programmets mål. | 4.   En insats
  inom Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden
  får helt eller delvis genomföras utanför en medlemsstat, och även utanför unionen, under förutsättning att insatsen
  omfattas av en av de fem delarna i målet om Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) [...] (ETS-förordningen) och
  bidrar till programmets mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   En insats får helt eller delvis genomföras utanför en medlemsstat, och även utanför unionen, under förutsättning att insatsen bidrar till programmets mål.

4.   En insats
  inom Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden
  får helt eller delvis genomföras utanför en medlemsstat, och även utanför unionen, under förutsättning att insatsen
  omfattas av en av de fem delarna i målet om Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) [...] (ETS-förordningen) och
  bidrar till programmets mål.

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 6

Artikel 57 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Insatser ska inte väljas ut för stöd från fonderna om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom programmet lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade betalningar har gjorts. | 6.   Insatser ska inte väljas ut för stöd från fonderna om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom programmet lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade betalningar har gjorts.
  Denna punkt ska inte gälla för utgifter i samband med ersättning för extrakostnader i de yttersta randområdena inom ramen för EHFF eller för utgifter som finansieras genom särskilda extraanslag till de yttersta randområdena inom Eruf och ESF+. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Insatser ska inte väljas ut för stöd från fonderna om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom programmet lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade betalningar har gjorts.

6.   Insatser ska inte väljas ut för stöd från fonderna om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom programmet lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade betalningar har gjorts.
  Denna punkt ska inte gälla för utgifter i samband med ersättning för extrakostnader i de yttersta randområdena inom ramen för EHFF eller för utgifter som finansieras genom särskilda extraanslag till de yttersta randområdena inom Eruf och ESF+.

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter.

| a) | Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter
  , eller i samband med ekonomiska instrument som härrör från negativ ränta
  . |
| --- | --- |

a)

Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter
  , eller i samband med ekonomiska instrument som härrör från negativ ränta
  .

, eller i samband med ekonomiska instrument som härrör från negativ ränta

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 1 – led c

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Mervärdesskatt (nedan kallad moms), utom för insatser där den totala kostnaden understiger 5 000 000 euro. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

c)

Mervärdesskatt (nedan kallad moms), utom för insatser där den totala kostnaden understiger 5 000 000 euro.

Mervärdesskatt (nedan kallad moms), utom för insatser där den totala kostnaden understiger 5 000 000 euro.

utgår

utgår

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Behörighet för mervärdesskatt (nedan kallad moms) ska fastställas från fall till fall, utom för insatser där den totala kostnaden understiger 5 000 000 euro och för slutmottagares investeringar och utgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Behörighet för mervärdesskatt (nedan kallad moms) ska fastställas från fall till fall, utom för insatser där den totala kostnaden understiger 5 000 000 euro och för slutmottagares investeringar och utgifter.

Behörighet för mervärdesskatt (nedan kallad moms) ska fastställas från fall till fall, utom för insatser där den totala kostnaden understiger 5 000 000 euro och för slutmottagares investeringar och utgifter.

Ändring 268

Ändring 268

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 59 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten får förkorta tidsfristen i första stycket till tre år
  när det gäller upprätthållande av investeringar eller
  bevarande av arbetstillfällen som skapats av små och medelstora företag. | Medlemsstaten får förkorta tidsfristen i första stycket till tre år
  i de vederbörligen motiverade fall som avses i leden a, b och c när det gäller
  bevarande av arbetstillfällen som skapats av små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten får förkorta tidsfristen i första stycket till tre år
  när det gäller upprätthållande av investeringar eller
  bevarande av arbetstillfällen som skapats av små och medelstora företag.

när det gäller upprätthållande av investeringar eller

Medlemsstaten får förkorta tidsfristen i första stycket till tre år
  i de vederbörligen motiverade fall som avses i leden a, b och c när det gäller
  bevarande av arbetstillfällen som skapats av små och medelstora företag.

i de vederbörligen motiverade fall som avses i leden a, b och c när det gäller

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – punkt 3

Artikel 59 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Punkterna 1 och 2 ska inte gälla för en insats som berörs av ett upphörande av en produktionsverksamhet på grund av en konkurs där det inte rör sig om bedrägeri. | 3.   Punkterna 1 och 2 ska inte gälla för
  programbidrag till eller från finansieringsinstrument eller
  en insats som berörs av ett upphörande av en produktionsverksamhet på grund av en konkurs där det inte rör sig om bedrägeri. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte gälla för en insats som berörs av ett upphörande av en produktionsverksamhet på grund av en konkurs där det inte rör sig om bedrägeri.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte gälla för
  programbidrag till eller från finansieringsinstrument eller
  en insats som berörs av ett upphörande av en produktionsverksamhet på grund av en konkurs där det inte rör sig om bedrägeri.

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 62 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För punkt 1 d ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade. Om organ som genomför en holdingfond och/eller särskilda fonder i enlighet med artikel
  53.3
  väljs ut genom direkt kontraktstilldelning får de belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till organen och som kan deklareras som stödberättigande utgifter inte överstiga 5 % av de totala programbidrag som betalas ut till slutmottagarna i form av lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller som avsätts enligt garantiavtal. | För punkt 1 d ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade.
  Under de första tolv månaderna av finansieringsinstrumentets genomförande är grundläggande ersättning för förvaltningskostnader och avgifter stödberättigande.
  Om organ som genomför en holdingfond och/eller särskilda fonder i enlighet med artikel
  53.2
  väljs ut genom direkt kontraktstilldelning får de belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till organen och som kan deklareras som stödberättigande utgifter inte överstiga 5 % av de totala programbidrag som betalas ut till slutmottagarna i form av lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller som avsätts enligt garantiavtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För punkt 1 d ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade. Om organ som genomför en holdingfond och/eller särskilda fonder i enlighet med artikel
  53.3
  väljs ut genom direkt kontraktstilldelning får de belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till organen och som kan deklareras som stödberättigande utgifter inte överstiga 5 % av de totala programbidrag som betalas ut till slutmottagarna i form av lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller som avsätts enligt garantiavtal.

53.3

För punkt 1 d ska förvaltningsavgifterna vara prestationsbaserade.
  Under de första tolv månaderna av finansieringsinstrumentets genomförande är grundläggande ersättning för förvaltningskostnader och avgifter stödberättigande.
  Om organ som genomför en holdingfond och/eller särskilda fonder i enlighet med artikel
  53.2
  väljs ut genom direkt kontraktstilldelning får de belopp för förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter som betalas till organen och som kan deklareras som stödberättigande utgifter inte överstiga 5 % av de totala programbidrag som betalas ut till slutmottagarna i form av lån, kapitalinvesteringar eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital eller som avsätts enligt garantiavtal.

Under de första tolv månaderna av finansieringsinstrumentets genomförande är grundläggande ersättning för förvaltningskostnader och avgifter stödberättigande.

53.2

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 62 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det tröskelvärdet ska inte tillämpas
  om urvalet av organ som genomför finansieringsinstrument görs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig lagstiftning och om den konkurrensutsatta upphandlingen visar att det finns behov av högre förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter. | Om urvalet av organ som genomför finansieringsinstrument görs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig lagstiftning och om den konkurrensutsatta upphandlingen visar att det finns behov av högre förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter
  ska detta tröskelvärde vara prestationsbaserat
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det tröskelvärdet ska inte tillämpas
  om urvalet av organ som genomför finansieringsinstrument görs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig lagstiftning och om den konkurrensutsatta upphandlingen visar att det finns behov av högre förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter.

Det tröskelvärdet ska inte tillämpas

Om urvalet av organ som genomför finansieringsinstrument görs genom en konkurrensutsatt upphandling i enlighet med tillämplig lagstiftning och om den konkurrensutsatta upphandlingen visar att det finns behov av högre förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter
  ska detta tröskelvärde vara prestationsbaserat
  .

ska detta tröskelvärde vara prestationsbaserat

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 2

Artikel 63 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa lagligheten och korrektheten för de utgifter som ingår i de räkenskaper som lämnas in till kommissionen, och de ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera samt rapportera oriktigheter, inklusive bedrägerier. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa lagligheten och korrektheten för de utgifter som ingår i de räkenskaper som lämnas in till kommissionen, och de ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera samt rapportera oriktigheter, inklusive bedrägerier.
  Medlemsstaterna ska samarbeta fullt ut med Olaf. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa lagligheten och korrektheten för de utgifter som ingår i de räkenskaper som lämnas in till kommissionen, och de ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera samt rapportera oriktigheter, inklusive bedrägerier.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa lagligheten och korrektheten för de utgifter som ingår i de räkenskaper som lämnas in till kommissionen, och de ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera samt rapportera oriktigheter, inklusive bedrägerier.
  Medlemsstaterna ska samarbeta fullt ut med Olaf.

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 4

Artikel 63 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att övervakningssystemet och uppgifterna om indikatorerna är tillförlitliga och av god kvalitet. | 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att övervakningssystemet och uppgifterna om indikatorerna är
  oberoende,
  tillförlitliga och av god kvalitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att övervakningssystemet och uppgifterna om indikatorerna är tillförlitliga och av god kvalitet.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att övervakningssystemet och uppgifterna om indikatorerna är
  oberoende,
  tillförlitliga och av god kvalitet.

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 6 – stycke 1

Artikel 63 – punkt 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska införa rutiner för att säkerställa att klagomål som rör fonderna granskas effektivt. De ska på kommissionens begäran granska sådana klagomål som lämnats in till kommissionen och som faller inom tillämpningsområdet för deras program, samt informera kommissionen om resultaten av granskningarna. | Medlemsstaterna ska införa rutiner för att säkerställa att klagomål som rör fonderna granskas effektivt.
  Omfattningen av, samt reglerna och förfarandena för, sådana arrangemang ska vara medlemsstaternas ansvar i enlighet med deras institutionella och rättsliga ramar.
  De ska på kommissionens begäran granska sådana klagomål som lämnats in till kommissionen
  i enlighet med artikel 64.4a
  och som faller inom tillämpningsområdet för deras program, samt informera kommissionen om resultaten av granskningarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska införa rutiner för att säkerställa att klagomål som rör fonderna granskas effektivt. De ska på kommissionens begäran granska sådana klagomål som lämnats in till kommissionen och som faller inom tillämpningsområdet för deras program, samt informera kommissionen om resultaten av granskningarna.

Medlemsstaterna ska införa rutiner för att säkerställa att klagomål som rör fonderna granskas effektivt.
  Omfattningen av, samt reglerna och förfarandena för, sådana arrangemang ska vara medlemsstaternas ansvar i enlighet med deras institutionella och rättsliga ramar.
  De ska på kommissionens begäran granska sådana klagomål som lämnats in till kommissionen
  i enlighet med artikel 64.4a
  och som faller inom tillämpningsområdet för deras program, samt informera kommissionen om resultaten av granskningarna.

Omfattningen av, samt reglerna och förfarandena för, sådana arrangemang ska vara medlemsstaternas ansvar i enlighet med deras institutionella och rättsliga ramar.

i enlighet med artikel 64.4a

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 7 – stycke 1

Artikel 63 – punkt 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att allt informationsutbyte mellan stödmottagarna och programmyndigheterna sker genom elektroniska system för datautbyte i enlighet med bilaga XII. | Medlemsstaterna ska säkerställa att allt informationsutbyte mellan stödmottagarna och programmyndigheterna sker genom
  användarvänliga
  elektroniska system för datautbyte i enlighet med bilaga XII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att allt informationsutbyte mellan stödmottagarna och programmyndigheterna sker genom elektroniska system för datautbyte i enlighet med bilaga XII.

Medlemsstaterna ska säkerställa att allt informationsutbyte mellan stödmottagarna och programmyndigheterna sker genom
  användarvänliga
  elektroniska system för datautbyte i enlighet med bilaga XII.

användarvänliga

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 7 – stycke 2

Artikel 63 – punkt 7 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska det första stycket tillämpas från den 1 januari
  2023
  . | För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska det första stycket tillämpas från den 1 januari
  2022
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska det första stycket tillämpas från den 1 januari
  2023
  .

2023

För program som får stöd från EHFF, Amif, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering ska det första stycket tillämpas från den 1 januari
  2022
  .

2022

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 7 – stycke 3

Artikel 63 – punkt 7 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det första stycket ska inte gälla för program enligt artikel [4
  c vii]
  i ESF+-förordningen. | Det första stycket ska inte gälla för program enligt artikel [4
  .1 xi]
  i ESF+-förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det första stycket ska inte gälla för program enligt artikel [4
  c vii]
  i ESF+-förordningen.

c vii]

Det första stycket ska inte gälla för program enligt artikel [4
  .1 xi]
  i ESF+-förordningen.

.1 xi]

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 11

Artikel 63 – punkt 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 11.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som fastställer det format som ska användas vid rapporteringen av oriktigheter i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 109.2, för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här artikeln. | 11.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som fastställer det format som ska användas vid rapporteringen av oriktigheter i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 109.2, för att säkerställa enhetliga villkor
  och regler
  för genomförandet av den här artikeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som fastställer det format som ska användas vid rapporteringen av oriktigheter i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 109.2, för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här artikeln.

11.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt som fastställer det format som ska användas vid rapporteringen av oriktigheter i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 109.2, för att säkerställa enhetliga villkor
  och regler
  för genomförandet av den här artikeln.

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 64 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska försäkra sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som överensstämmer med den här förordningen och att dessa system fungerar effektivt under genomförandet av programmen. Kommissionen ska upprätta en revisionsstrategi och en revisionsplan som ska bygga på en riskbedömning. | Kommissionen ska försäkra sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som överensstämmer med den här förordningen och att dessa system fungerar effektivt
  och ändamålsenligt
  under genomförandet av programmen. Kommissionen ska upprätta en revisionsstrategi och en revisionsplan
  för medlemsstaterna
  som ska bygga på en riskbedömning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska försäkra sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som överensstämmer med den här förordningen och att dessa system fungerar effektivt under genomförandet av programmen. Kommissionen ska upprätta en revisionsstrategi och en revisionsplan som ska bygga på en riskbedömning.

Kommissionen ska försäkra sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som överensstämmer med den här förordningen och att dessa system fungerar effektivt
  och ändamålsenligt
  under genomförandet av programmen. Kommissionen ska upprätta en revisionsstrategi och en revisionsplan
  för medlemsstaterna
  som ska bygga på en riskbedömning.

och ändamålsenligt

för medlemsstaterna

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2

Artikel 64 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionens revisioner ska genomföras inom
  tre
  kalenderår efter det att de räkenskaper som innefattar de berörda utgifterna har godtagits. Tidsfristen ska inte gälla för insatser där det finns misstanke om bedrägerier. | 2.   Kommissionens revisioner ska genomföras inom
  två
  kalenderår efter det att de räkenskaper som innefattar de berörda utgifterna har godtagits. Tidsfristen ska inte gälla för insatser där det finns misstanke om bedrägerier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionens revisioner ska genomföras inom
  tre
  kalenderår efter det att de räkenskaper som innefattar de berörda utgifterna har godtagits. Tidsfristen ska inte gälla för insatser där det finns misstanke om bedrägerier.

2.   Kommissionens revisioner ska genomföras inom
  två
  kalenderår efter det att de räkenskaper som innefattar de berörda utgifterna har godtagits. Tidsfristen ska inte gälla för insatser där det finns misstanke om bedrägerier.

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 1 – led a

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Kommissionen ska informera den behöriga programmyndigheten om revisionen minst
  tolv
  arbetsdagar i förväg, utom i brådskande fall. Tjänstemän eller bemyndigade företrädare från medlemsstaten får delta i dessa revisioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Kommissionen ska informera den behöriga programmyndigheten om revisionen minst
  tolv
  arbetsdagar i förväg, utom i brådskande fall. Tjänstemän eller bemyndigade företrädare från medlemsstaten får delta i dessa revisioner.

tolv

| a) | Kommissionen ska informera den behöriga programmyndigheten om revisionen minst
  femton
  arbetsdagar i förväg, utom i brådskande fall. Tjänstemän eller bemyndigade företrädare från medlemsstaten får delta i dessa revisioner. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen ska informera den behöriga programmyndigheten om revisionen minst
  femton
  arbetsdagar i förväg, utom i brådskande fall. Tjänstemän eller bemyndigade företrädare från medlemsstaten får delta i dessa revisioner.

femton

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 1 – led c

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Kommissionen ska överlämna de preliminära granskningsresultaten till medlemsstatens behöriga myndighet, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  tre
  månader efter revisionens sista dag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Kommissionen ska överlämna de preliminära granskningsresultaten till medlemsstatens behöriga myndighet, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  tre
  månader efter revisionens sista dag.

tre

| c) | Kommissionen ska överlämna de preliminära granskningsresultaten till medlemsstatens behöriga myndighet, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  två
  månader efter revisionens sista dag. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen ska överlämna de preliminära granskningsresultaten till medlemsstatens behöriga myndighet, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  två
  månader efter revisionens sista dag.

två

Ändring 283

Ändring 283

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 1 – led d

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Kommissionen ska överlämna revisionsrapporten, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  tre
  månader efter att ha tagit emot ett fullständigt svar från medlemsstatens behöriga myndighet angående de preliminära granskningsresultaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Kommissionen ska överlämna revisionsrapporten, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  tre
  månader efter att ha tagit emot ett fullständigt svar från medlemsstatens behöriga myndighet angående de preliminära granskningsresultaten.

tre

| d) | Kommissionen ska överlämna revisionsrapporten, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  två
  månader efter att ha tagit emot ett fullständigt svar från medlemsstatens behöriga myndighet angående de preliminära granskningsresultaten.
  Medlemsstatens svar ska anses vara fullständigt om kommissionen inte har rapporterat att det saknas dokumentation inom två månader. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen ska överlämna revisionsrapporten, på minst ett av unionens officiella språk, inom
  två
  månader efter att ha tagit emot ett fullständigt svar från medlemsstatens behöriga myndighet angående de preliminära granskningsresultaten.
  Medlemsstatens svar ska anses vara fullständigt om kommissionen inte har rapporterat att det saknas dokumentation inom två månader.

två

Medlemsstatens svar ska anses vara fullständigt om kommissionen inte har rapporterat att det saknas dokumentation inom två månader.

Ändring 284

Ändring 284

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 64 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får förlänga de frister som avses i led c och d med ytterligare
  tre
  månader. | Kommissionen får
  i vederbörligen motiverade fall
  förlänga de frister som avses i led c och d med ytterligare
  två
  månader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får förlänga de frister som avses i led c och d med ytterligare
  tre
  månader.

tre

Kommissionen får
  i vederbörligen motiverade fall
  förlänga de frister som avses i led c och d med ytterligare
  två
  månader.

i vederbörligen motiverade fall

två

Ändring 285

Ändring 285

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 4a (ny)

Artikel 64 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 63.6 ska kommissionen införa ett system för hantering av klagomål som bör vara tillgängligt för medborgare och intressenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 63.6 ska kommissionen införa ett system för hantering av klagomål som bör vara tillgängligt för medborgare och intressenter.

Ändring 286

Ändring 286

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 2

Artikel 65 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Revisionsmyndigheten ska vara en offentlig myndighet som är funktionellt oberoende av
  revisionsobjekten
  . | 2.   Revisionsmyndigheten ska vara en offentlig
  eller privat
  myndighet som är funktionellt oberoende av
  den förvaltande myndigheten och de organ eller enheter till vilka funktioner har anförtrotts eller delegerats
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Revisionsmyndigheten ska vara en offentlig myndighet som är funktionellt oberoende av
  revisionsobjekten
  .

2.   Revisionsmyndigheten ska vara en offentlig
  eller privat
  myndighet som är funktionellt oberoende av
  den förvaltande myndigheten och de organ eller enheter till vilka funktioner har anförtrotts eller delegerats
  .

Ändring 287

Ändring 287

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 1 – led e

Artikel 66 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | I
  ett elektroniskt
  system registrera och lagra de uppgifter om varje insats som behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, samt säkerställa uppgifternas säkerhet, integritet och konfidentialitet och autentisering av användarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

I
  ett elektroniskt
  system registrera och lagra de uppgifter om varje insats som behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, samt säkerställa uppgifternas säkerhet, integritet och konfidentialitet och autentisering av användarna.

ett elektroniskt

| e) | I
  elektroniska
  system registrera och lagra de uppgifter om varje insats som behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, samt säkerställa uppgifternas säkerhet, integritet och konfidentialitet och autentisering av användarna. |
| --- | --- |

e)

I
  elektroniska
  system registrera och lagra de uppgifter om varje insats som behövs för övervakning, utvärdering, ekonomisk förvaltning, kontroller och revisioner, samt säkerställa uppgifternas säkerhet, integritet och konfidentialitet och autentisering av användarna.

elektroniska

Ändring 288

Ändring 288

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 67 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För urvalet av insatser ska den förvaltande myndigheten fastställa och tillämpa icke-diskriminerande och tydliga kriterier och förfaranden som säkerställer jämställdhet samt beaktar Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, principen om hållbar utveckling och unionens miljöpolitik i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget. | För urvalet av insatser ska den förvaltande myndigheten fastställa och tillämpa icke-diskriminerande och tydliga kriterier och förfaranden som säkerställer jämställdhet
  och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar
  samt beaktar Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, principen om hållbar utveckling och unionens miljöpolitik i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För urvalet av insatser ska den förvaltande myndigheten fastställa och tillämpa icke-diskriminerande och tydliga kriterier och förfaranden som säkerställer jämställdhet samt beaktar Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, principen om hållbar utveckling och unionens miljöpolitik i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget.

För urvalet av insatser ska den förvaltande myndigheten fastställa och tillämpa icke-diskriminerande och tydliga kriterier och förfaranden som säkerställer jämställdhet
  och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar
  samt beaktar Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, principen om hållbar utveckling och unionens miljöpolitik i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget.

och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar

Ändring 289

Ändring 289

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 3 – led a

Artikel 67 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | säkerställa att de utvalda insatserna är förenliga med programmet och faktiskt bidrar till att programmets särskilda mål uppnås, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

säkerställa att de utvalda insatserna är förenliga med programmet och faktiskt bidrar till att programmets särskilda mål uppnås,

| a) | säkerställa att de utvalda insatserna är
  hållbara,
  förenliga med programmet
  och de territoriella strategierna,
  och faktiskt bidrar till att programmets särskilda mål uppnås, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att de utvalda insatserna är
  hållbara,
  förenliga med programmet
  och de territoriella strategierna,
  och faktiskt bidrar till att programmets särskilda mål uppnås,

hållbara,

och de territoriella strategierna,

Ändring 290

Ändring 290

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 3 – led c

Artikel 67 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | säkerställa att de utvalda insatserna innebär
  det bästa förhållandet
  mellan stödbeloppet, den verksamhet som genomförs och förverkligandet av målen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

säkerställa att de utvalda insatserna innebär
  det bästa förhållandet
  mellan stödbeloppet, den verksamhet som genomförs och förverkligandet av målen,

det bästa förhållandet

| c) | säkerställa att de utvalda insatserna innebär
  ett lämpligt förhållande
  mellan stödbeloppet, den verksamhet som genomförs och förverkligandet av målen, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att de utvalda insatserna innebär
  ett lämpligt förhållande
  mellan stödbeloppet, den verksamhet som genomförs och förverkligandet av målen,

ett lämpligt förhållande

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 3 – led e

Artikel 67 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | säkerställa att de utvalda insatser som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (48) är föremål för en miljökonsekvensbedömning eller ett screeningförfarande på grundval av kraven i det direktivet, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (49), |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

säkerställa att de utvalda insatser som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (48) är föremål för en miljökonsekvensbedömning eller ett screeningförfarande på grundval av kraven i det direktivet, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (49),

48

49

| e) | säkerställa att de utvalda insatser som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (48) är föremål för en miljökonsekvensbedömning eller ett screeningförfarande
  och att bedömningen av alternativa lösningar samt ett heltäckande offentligt samråd vederbörligen har beaktats
  på grundval av kraven i det direktivet, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (49), |
| --- | --- |

e)

säkerställa att de utvalda insatser som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (48) är föremål för en miljökonsekvensbedömning eller ett screeningförfarande
  och att bedömningen av alternativa lösningar samt ett heltäckande offentligt samråd vederbörligen har beaktats
  på grundval av kraven i det direktivet, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (49),

48

och att bedömningen av alternativa lösningar samt ett heltäckande offentligt samråd vederbörligen har beaktats

49

Ändring 292

Ändring 292

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 3 – led f

Artikel 67 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | kontrollera
  att tillämplig lagstiftning har följts, om insatserna har påbörjats innan någon stödansökan har lämnats in till den förvaltande myndigheten, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

kontrollera
  att tillämplig lagstiftning har följts, om insatserna har påbörjats innan någon stödansökan har lämnats in till den förvaltande myndigheten,

kontrollera

| f) | säkerställa
  att tillämplig lagstiftning har följts, om insatserna har påbörjats innan någon stödansökan har lämnats in till den förvaltande myndigheten, |
| --- | --- |

f)

säkerställa
  att tillämplig lagstiftning har följts, om insatserna har påbörjats innan någon stödansökan har lämnats in till den förvaltande myndigheten,

säkerställa

Ändring 293

Ändring 293

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 3 – led j

Artikel 67 – punkt 3 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| j) | säkerställa klimatsäkring av investeringar i infrastruktur med en förväntad livslängd på minst fem år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

j)

säkerställa klimatsäkring av investeringar i infrastruktur med en förväntad livslängd på minst fem år.

| j) | säkerställa klimatsäkring
  , innan investeringsbeslut fattas,
  av investeringar i infrastruktur med en förväntad livslängd på minst fem år
  samt se till att man tillämpar principen om energieffektivitet först
  . |
| --- | --- |

j)

säkerställa klimatsäkring
  , innan investeringsbeslut fattas,
  av investeringar i infrastruktur med en förväntad livslängd på minst fem år
  samt se till att man tillämpar principen om energieffektivitet först
  .

, innan investeringsbeslut fattas,

samt se till att man tillämpar principen om energieffektivitet först

Ändring 294

Ändring 294

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 5a (ny)

Artikel 67 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Den förvaltande myndigheten får i vederbörligen motiverade fall besluta att bidra med upp till 5 % av ett programs ekonomiska anslag inom ramen för Eruf och ESF+ till specifika projekt inom den behöriga medlemsstaten i Horisont Europa, inklusive de som väljs ut i den andra fasen, förutsatt att dessa specifika projekt bidrar till programmålen i denna medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Den förvaltande myndigheten får i vederbörligen motiverade fall besluta att bidra med upp till 5 % av ett programs ekonomiska anslag inom ramen för Eruf och ESF+ till specifika projekt inom den behöriga medlemsstaten i Horisont Europa, inklusive de som väljs ut i den andra fasen, förutsatt att dessa specifika projekt bidrar till programmålen i denna medlemsstat.

Ändring 295

Ändring 295

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 6

Artikel 67 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   När den förvaltande myndigheten väljer ut
  en
  insats av strategisk betydelse ska den
  omedelbart
  informera kommissionen och förse kommissionen med all relevant information om insatsen. | 6.   När den förvaltande myndigheten väljer ut
  en
  insats av strategisk betydelse ska den
  inom en månad
  informera kommissionen och förse kommissionen med all relevant information om insatsen
  , inklusive en kostnads-nyttoanalys
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   När den förvaltande myndigheten väljer ut
  en
  insats av strategisk betydelse ska den
  omedelbart
  informera kommissionen och förse kommissionen med all relevant information om insatsen.

6.   När den förvaltande myndigheten väljer ut
  en
  insats av strategisk betydelse ska den
  inom en månad
  informera kommissionen och förse kommissionen med all relevant information om insatsen
  , inklusive en kostnads-nyttoanalys
  .

Ändring 296

Ändring 296

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1 – stycke 1 – led b

Artikel 68 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | säkerställa,
  om medel finns tillgängliga
  , att stödmottagaren får hela det
  förfallna
  beloppet inom
  90
  dagar från den dag då stödmottagaren lämnar in sin betalningsansökan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

säkerställa,
  om medel finns tillgängliga
  , att stödmottagaren får hela det
  förfallna
  beloppet inom
  90
  dagar från den dag då stödmottagaren lämnar in sin betalningsansökan,

om medel finns tillgängliga

förfallna

90

| b) | säkerställa,
  för förfinansiering och delutbetalningar
  , att stödmottagaren får hela det
  utestående
  beloppet
  för kontrollerade utgifter
  inom
  60
  dagar från den dag då stödmottagaren lämnar in sin betalningsansökan, |
| --- | --- |

b)

säkerställa,
  för förfinansiering och delutbetalningar
  , att stödmottagaren får hela det
  utestående
  beloppet
  för kontrollerade utgifter
  inom
  60
  dagar från den dag då stödmottagaren lämnar in sin betalningsansökan,

för förfinansiering och delutbetalningar

utestående

för kontrollerade utgifter

60

Ändring 297

Ändring 297

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 1 – led a

Artikel 70 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Utarbetande och inlämning av betalningsansökningar till kommissionen i enlighet med artiklarna 85 och 86. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Utarbetande och inlämning av betalningsansökningar till kommissionen i enlighet med artiklarna 85 och 86.

| a) | Utarbetande och inlämning av betalningsansökningar till kommissionen i enlighet med artiklarna 85 och 86
  och med beaktande av de revisioner som har utförts av, eller under överinseende av, revisionsmyndigheten
  . |
| --- | --- |

a)

Utarbetande och inlämning av betalningsansökningar till kommissionen i enlighet med artiklarna 85 och 86
  och med beaktande av de revisioner som har utförts av, eller under överinseende av, revisionsmyndigheten
  .

och med beaktande av de revisioner som har utförts av, eller under överinseende av, revisionsmyndigheten

Ändring 298

Ändring 298

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 1 – led b

Artikel 70 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Upprättande av räkenskaperna i enlighet med artikel 92 och registrering av alla delar av räkenskaperna i ett elektroniskt system. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Upprättande av räkenskaperna i enlighet med artikel 92 och registrering av alla delar av räkenskaperna i ett elektroniskt system.

| b) | Upprättande av
  och redogörelse för
  räkenskaperna
  , med bekräftelse av deras fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet,
  i enlighet med artikel 92 och registrering av alla delar av räkenskaperna i ett elektroniskt system. |
| --- | --- |

b)

Upprättande av
  och redogörelse för
  räkenskaperna
  , med bekräftelse av deras fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet,
  i enlighet med artikel 92 och registrering av alla delar av räkenskaperna i ett elektroniskt system.

och redogörelse för

, med bekräftelse av deras fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet,

Ändring 299

Ändring 299

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 6a (ny)

Artikel 71 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Revisionen ska utföras enligt den tillämpliga standarden vid den tidpunkt då den granskade insatsen överenskoms, om inte nya standarder är mer förmånliga för stödmottagaren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Revisionen ska utföras enligt den tillämpliga standarden vid den tidpunkt då den granskade insatsen överenskoms, om inte nya standarder är mer förmånliga för stödmottagaren.

Ändring 300

Ändring 300

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 6b (ny)

Artikel 71 – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Om oegentligheter som föranleder straffavgifter påvisas under revisionen av en insats får detta inte leda till att kontrollens omfattning eller de finansiella korrigeringarna utsträcks utöver de utgifter som omfattas av räkenskapsåret för den granskade utgiften. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  Om oegentligheter som föranleder straffavgifter påvisas under revisionen av en insats får detta inte leda till att kontrollens omfattning eller de finansiella korrigeringarna utsträcks utöver de utgifter som omfattas av räkenskapsåret för den granskade utgiften.

Ändring 301

Ändring 301

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 1

Artikel 72 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Revisionsmyndigheten ska utarbeta en revisionsstrategi som bygger på en riskbedömning, med beaktande av den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystem som föreskrivs i artikel 63.9, och som omfattar systemrevisioner och insatsrevisioner. Revisionsstrategin ska omfatta systemrevisioner av nyligen utsedda förvaltande myndigheter och myndigheter som sköter redovisningstjänsten inom nio månader efter deras första verksamhetsår. Revisionsstrategin ska utarbetas i enlighet med mallen i bilaga XVIII och den ska uppdateras årligen, efter den första årliga kontrollrapporten och revisionsuttalandet som lämnats till kommissionen. Den kan omfatta ett eller flera program. | 1.   Revisionsmyndigheten ska
  , efter samråd med den förvaltande myndigheten,
  utarbeta en revisionsstrategi som bygger på en riskbedömning, med beaktande av den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystem som föreskrivs i artikel 63.9, och som omfattar systemrevisioner och insatsrevisioner. Revisionsstrategin ska omfatta systemrevisioner av nyligen utsedda förvaltande myndigheter och myndigheter som sköter redovisningstjänsten
  . Revisionen ska utföras
  inom nio månader efter deras första verksamhetsår. Revisionsstrategin ska utarbetas i enlighet med mallen i bilaga XVIII och den ska uppdateras årligen, efter den första årliga kontrollrapporten och revisionsuttalandet som lämnats till kommissionen. Den kan omfatta ett eller flera program.
  I sin revisionsstrategi får revisionsmyndigheten fastställa en gräns för samordnad granskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Revisionsmyndigheten ska utarbeta en revisionsstrategi som bygger på en riskbedömning, med beaktande av den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystem som föreskrivs i artikel 63.9, och som omfattar systemrevisioner och insatsrevisioner. Revisionsstrategin ska omfatta systemrevisioner av nyligen utsedda förvaltande myndigheter och myndigheter som sköter redovisningstjänsten inom nio månader efter deras första verksamhetsår. Revisionsstrategin ska utarbetas i enlighet med mallen i bilaga XVIII och den ska uppdateras årligen, efter den första årliga kontrollrapporten och revisionsuttalandet som lämnats till kommissionen. Den kan omfatta ett eller flera program.

1.   Revisionsmyndigheten ska
  , efter samråd med den förvaltande myndigheten,
  utarbeta en revisionsstrategi som bygger på en riskbedömning, med beaktande av den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystem som föreskrivs i artikel 63.9, och som omfattar systemrevisioner och insatsrevisioner. Revisionsstrategin ska omfatta systemrevisioner av nyligen utsedda förvaltande myndigheter och myndigheter som sköter redovisningstjänsten
  . Revisionen ska utföras
  inom nio månader efter deras första verksamhetsår. Revisionsstrategin ska utarbetas i enlighet med mallen i bilaga XVIII och den ska uppdateras årligen, efter den första årliga kontrollrapporten och revisionsuttalandet som lämnats till kommissionen. Den kan omfatta ett eller flera program.
  I sin revisionsstrategi får revisionsmyndigheten fastställa en gräns för samordnad granskning.

Ändring 302

Ändring 302

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Artikel 73 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ett förlikningsförfarande ska införas för fall där kommissionen och en medlemsstat är oeniga om revisionsresultaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett förlikningsförfarande ska införas för fall där kommissionen och en medlemsstat är oeniga om revisionsresultaten.

Ett förlikningsförfarande ska införas för fall där kommissionen och en medlemsstat är oeniga om revisionsresultaten.

Ändring 303

Ändring 303

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 74 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 74 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen och revisionsmyndigheterna ska först använda all information och alla register i 
  det
  elektroniska system som avses i artikel 66.1 e, inklusive resultat av förvaltningskontroller, och de ska enbart begära och erhålla ytterligare handlingar och revisionsbevis från de berörda stödmottagarna om de efter en yrkesmässig bedömning anser att så krävs för att dra robusta revisionsslutsatser. | Kommissionen och revisionsmyndigheterna ska först använda all information och alla register i 
  de
  elektroniska system som avses i artikel 66.1 e, inklusive resultat av förvaltningskontroller, och de ska enbart begära och erhålla ytterligare handlingar och revisionsbevis från de berörda stödmottagarna om de efter en yrkesmässig bedömning anser att så krävs för att dra robusta revisionsslutsatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen och revisionsmyndigheterna ska först använda all information och alla register i 
  det
  elektroniska system som avses i artikel 66.1 e, inklusive resultat av förvaltningskontroller, och de ska enbart begära och erhålla ytterligare handlingar och revisionsbevis från de berörda stödmottagarna om de efter en yrkesmässig bedömning anser att så krävs för att dra robusta revisionsslutsatser.

det

Kommissionen och revisionsmyndigheterna ska först använda all information och alla register i 
  de
  elektroniska system som avses i artikel 66.1 e, inklusive resultat av förvaltningskontroller, och de ska enbart begära och erhålla ytterligare handlingar och revisionsbevis från de berörda stödmottagarna om de efter en yrkesmässig bedömning anser att så krävs för att dra robusta revisionsslutsatser.

de

Ändring 304

Ändring 304

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 1

Artikel 75 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den förvaltande myndigheten ska genomföra förvaltningskontroller på plats i enlighet med artikel 68.1 endast hos organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som ger de underliggande nya lånen. | 1.   Den förvaltande myndigheten ska genomföra förvaltningskontroller på plats i enlighet med artikel 68.1 endast hos organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som ger de underliggande nya lånen.
  Om finansieringsinstrumentet omfattar kontrollrapporter som styrker betalningsansökan, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 127 i finansieringsförordningen, behöver den förvaltande myndigheten inte utföra förvaltningskontroller på plats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den förvaltande myndigheten ska genomföra förvaltningskontroller på plats i enlighet med artikel 68.1 endast hos organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som ger de underliggande nya lånen.

1.   Den förvaltande myndigheten ska genomföra förvaltningskontroller på plats i enlighet med artikel 68.1 endast hos organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som ger de underliggande nya lånen.
  Om finansieringsinstrumentet omfattar kontrollrapporter som styrker betalningsansökan, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 127 i finansieringsförordningen, behöver den förvaltande myndigheten inte utföra förvaltningskontroller på plats.

Ändring 305

Ändring 305

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 75 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EIB och andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare ska dock lämna kontrollrapporter som stöder betalningsansökningarna till den förvaltande myndigheten. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EIB och andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare ska dock lämna kontrollrapporter som stöder betalningsansökningarna till den förvaltande myndigheten.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 306

Ändring 306

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 3

Artikel 75 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Revisionsmyndigheten ska genomföra systemrevisioner och insatsrevisioner i enlighet med artiklarna 71, 73 eller 77 hos de organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som beviljar de underliggande nya lånen. | 3.   Revisionsmyndigheten ska genomföra systemrevisioner och insatsrevisioner i enlighet med artiklarna 71, 73 eller 77 hos de organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som beviljar de underliggande nya lånen.
  Om finansieringsinstrumentet ger revisionsmyndigheten en årlig revisionsrapport som utarbetats av dess externa revisorer i slutet av varje kalenderår och omfattar de delar som ingår i bilaga XVII, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 127 i finansieringsförordningen, behöver revisionsmyndigheten inte genomföra ytterligare revisioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Revisionsmyndigheten ska genomföra systemrevisioner och insatsrevisioner i enlighet med artiklarna 71, 73 eller 77 hos de organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som beviljar de underliggande nya lånen.

3.   Revisionsmyndigheten ska genomföra systemrevisioner och insatsrevisioner i enlighet med artiklarna 71, 73 eller 77 hos de organ som genomför finansieringsinstrumentet och, när det gäller garantifonder, hos organ som beviljar de underliggande nya lånen.
  Om finansieringsinstrumentet ger revisionsmyndigheten en årlig revisionsrapport som utarbetats av dess externa revisorer i slutet av varje kalenderår och omfattar de delar som ingår i bilaga XVII, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 127 i finansieringsförordningen, behöver revisionsmyndigheten inte genomföra ytterligare revisioner.

Ändring 307

Ändring 307

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75 – punkt 3a (ny)

Artikel 75 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Inom ramen för garantifonderna får de organ som ansvarar för programrevisionen endast utföra kontroller eller revisioner av organ som tillhandahåller underliggande lån när en eller flera av följande situationer uppstår: |
| | a) | Verifikationer avseende stöd från ett finansieringsinstrument till slutmottagare är inte tillgängliga hos den förvaltande myndigheten eller hos organen som genomför finansieringsinstrumenten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Inom ramen för garantifonderna får de organ som ansvarar för programrevisionen endast utföra kontroller eller revisioner av organ som tillhandahåller underliggande lån när en eller flera av följande situationer uppstår:

a)

a)

Verifikationer avseende stöd från ett finansieringsinstrument till slutmottagare är inte tillgängliga hos den förvaltande myndigheten eller hos organen som genomför finansieringsinstrumenten.

Verifikationer avseende stöd från ett finansieringsinstrument till slutmottagare är inte tillgängliga hos den förvaltande myndigheten eller hos organen som genomför finansieringsinstrumenten.

| b) | Det finns bevis för att de dokument som är tillgängliga hos den förvaltande myndigheten eller de organ som genomför finansieringsinstrumenten inte ger en sanningsenlig och korrekt bild av stödet. |
| --- | --- |

b)

b)

Det finns bevis för att de dokument som är tillgängliga hos den förvaltande myndigheten eller de organ som genomför finansieringsinstrumenten inte ger en sanningsenlig och korrekt bild av stödet.

Det finns bevis för att de dokument som är tillgängliga hos den förvaltande myndigheten eller de organ som genomför finansieringsinstrumenten inte ger en sanningsenlig och korrekt bild av stödet.

Ändring 308

Ändring 308

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 76 – punkt 1

Artikel 76 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd ska den förvaltande myndigheten se till att alla verifikat som rör en insats som får stöd av fonderna bevaras på lämplig nivå under
  fem
  år räknat från den 31 december det år då den förvaltande myndigheten gjorde den sista utbetalningen till stödmottagaren. | 1.   Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd ska den förvaltande myndigheten se till att alla verifikat som rör en insats som får stöd av fonderna bevaras på lämplig nivå under
  tre
   år räknat från den 31 december det år då den förvaltande myndigheten gjorde den sista utbetalningen till stödmottagaren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd ska den förvaltande myndigheten se till att alla verifikat som rör en insats som får stöd av fonderna bevaras på lämplig nivå under
  fem
  år räknat från den 31 december det år då den förvaltande myndigheten gjorde den sista utbetalningen till stödmottagaren.

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd ska den förvaltande myndigheten se till att alla verifikat som rör en insats som får stöd av fonderna bevaras på lämplig nivå under
  tre
   år räknat från den 31 december det år då den förvaltande myndigheten gjorde den sista utbetalningen till stödmottagaren.

Ändring 309

Ändring 309

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 76 – punkt 2a (ny)

Artikel 76 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Den förvaltande myndigheten får besluta att den period som handlingar måste bevaras får förkortas i förhållande till stödmottagarnas riskprofil och storlek. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Den förvaltande myndigheten får besluta att den period som handlingar måste bevaras får förkortas i förhållande till stödmottagarnas riskprofil och storlek.

Ändring 310

Ändring 310

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förfinansieringen för varje fond ska
  , om medel finns tillgängliga,
  betalas i årliga delbetalningar före den 1 juli varje år enligt följande: | Förfinansieringen för varje fond ska betalas i årliga delbetalningar före den 1 juli varje år enligt följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förfinansieringen för varje fond ska
  , om medel finns tillgängliga,
  betalas i årliga delbetalningar före den 1 juli varje år enligt följande:

, om medel finns tillgängliga,

Förfinansieringen för varje fond ska betalas i årliga delbetalningar före den 1 juli varje år enligt följande:

Ändring 311

Ändring 311

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led b

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | 2022:
  0,5
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

2022:
  0,5
  %.

0,5

| b) | 2022:
  0,7
  %. |
| --- | --- |

b)

2022:
  0,7
  %.

0,7

Ändring 312

Ändring 312

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led c

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | 2023:
  0,5
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

2023:
  0,5
  %.

0,5

| c) | 2023:
  1
  %. |
| --- | --- |

c)

2023:
  1
  %.

1

Ändring 313

Ändring 313

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led d

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | 2024:
  0,5
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

2024:
  0,5
  %.

0,5

| d) | 2024:
  1,5
  %. |
| --- | --- |

d)

2024:
  1,5
  %.

1,5

Ändring 314

Ändring 314

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led e

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | 2025:
  0,5
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

2025:
  0,5
  %.

0,5

| e) | 2025:
  2
  %. |
| --- | --- |

e)

2025:
  2
  %.

2

Ändring 315

Ändring 315

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led f

Artikel 84 – punkt 2 – stycke 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | 2026:
  0,5  % |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

2026:
  0,5  %

0,5  %

| f) | 2026:
  2 %. |
| --- | --- |

f)

2026:
  2 %.

2 %.

Ändring 316

Ändring 316

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 3 – led b

Artikel 85 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Beloppet för tekniskt stöd, beräknat i enlighet med artikel
  31.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Beloppet för tekniskt stöd, beräknat i enlighet med artikel
  31.2.

31.2.

| b) | Beloppet för tekniskt stöd, beräknat i enlighet med artikel
  31
  . |
| --- | --- |

b)

Beloppet för tekniskt stöd, beräknat i enlighet med artikel
  31
  .

31

Ändring 317

Ändring 317

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 4 – led ca (nytt)

Artikel 85 – punkt 4 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | I fråga om statligt stöd får betalningsansökan omfatta de förskott som stödbeviljande organ betalar ut till den stödberättigade om följande kumulativa villkor är uppfyllda: de omfattas av en bankgaranti eller motsvarande, de överstiger inte 40 % av det totala stödbeloppet till en stödmottagare för en given insats och de täcks av utgifter som stödmottagarna haft och som styrks med kvitterade fakturor inom tre år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

I fråga om statligt stöd får betalningsansökan omfatta de förskott som stödbeviljande organ betalar ut till den stödberättigade om följande kumulativa villkor är uppfyllda: de omfattas av en bankgaranti eller motsvarande, de överstiger inte 40 % av det totala stödbeloppet till en stödmottagare för en given insats och de täcks av utgifter som stödmottagarna haft och som styrks med kvitterade fakturor inom tre år.

I fråga om statligt stöd får betalningsansökan omfatta de förskott som stödbeviljande organ betalar ut till den stödberättigade om följande kumulativa villkor är uppfyllda: de omfattas av en bankgaranti eller motsvarande, de överstiger inte 40 % av det totala stödbeloppet till en stödmottagare för en given insats och de täcks av utgifter som stödmottagarna haft och som styrks med kvitterade fakturor inom tre år.

Ändring 318

Ändring 318

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 86 – punkt 1

Artikel 86 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.2
  ska betalningsansökningar som lämnas in i enlighet med bilaga XIX omfatta de totala belopp som har betalats ut eller, när det gäller garantier, de belopp som avsatts enligt garantiavtal, av den förvaltande myndigheten till stödmottagare enligt artikel 62.1 a, b och c. | 1.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.1
  ska betalningsansökningar som lämnas in i enlighet med bilaga XIX omfatta de totala belopp som har betalats ut eller, när det gäller garantier, de belopp som avsatts enligt garantiavtal, av den förvaltande myndigheten till stödmottagare enligt artikel 62.1 a, b och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.2
  ska betalningsansökningar som lämnas in i enlighet med bilaga XIX omfatta de totala belopp som har betalats ut eller, när det gäller garantier, de belopp som avsatts enligt garantiavtal, av den förvaltande myndigheten till stödmottagare enligt artikel 62.1 a, b och c.

1.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.1
  ska betalningsansökningar som lämnas in i enlighet med bilaga XIX omfatta de totala belopp som har betalats ut eller, när det gäller garantier, de belopp som avsatts enligt garantiavtal, av den förvaltande myndigheten till stödmottagare enligt artikel 62.1 a, b och c.

Ändring 319

Ändring 319

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 86 – punkt 2 – inledningen

Artikel 86 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.3
  ska betalningsansökningar som omfattar utgifter för finansieringsinstrument lämnas in i enlighet med följande: | 2.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.2
  ska betalningsansökningar som omfattar utgifter för finansieringsinstrument lämnas in i enlighet med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.3
  ska betalningsansökningar som omfattar utgifter för finansieringsinstrument lämnas in i enlighet med följande:

2.   Om finansieringsinstrument genomförs i enlighet med artikel 
  53.2
  ska betalningsansökningar som omfattar utgifter för finansieringsinstrument lämnas in i enlighet med följande:

Ändring 320

Ändring 320

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 87 – punkt 1

Artikel 87 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Under förutsättning att det finns medel tillgängliga
  ska
  kommissionen
  göra mellanliggande betalningar senast 60 dagar efter den dag då en betalningsansökan tagits emot av kommissionen. | 1.   
  Kommissionen
  ska göra mellanliggande betalningar senast 60 dagar efter den dag då en betalningsansökan tagits emot av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Under förutsättning att det finns medel tillgängliga
  ska
  kommissionen
  göra mellanliggande betalningar senast 60 dagar efter den dag då en betalningsansökan tagits emot av kommissionen.

1.   
  Kommissionen
  ska göra mellanliggande betalningar senast 60 dagar efter den dag då en betalningsansökan tagits emot av kommissionen.

Ändring 321

Ändring 321

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 90 – punkt 1 – led a

Artikel 90 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Det finns bevis
  som tyder på
  en allvarlig brist men inga korrigerande åtgärder har vidtagits. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Det finns bevis
  som tyder på
  en allvarlig brist men inga korrigerande åtgärder har vidtagits.

som tyder på

| a) | Det finns bevis
  för
  en allvarlig brist men inga korrigerande åtgärder har vidtagits. |
| --- | --- |

a)

Det finns bevis
  för
  en allvarlig brist men inga korrigerande åtgärder har vidtagits.

för

Ändring 322

Ändring 322

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – punkt 1 – led e

Artikel 91 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Medlemsstaten har underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med artikel 15.6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

e)

Medlemsstaten har underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med artikel 15.6.

Medlemsstaten har underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med artikel 15.6.

utgår

utgår

Ändring 323

Ändring 323

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 1

Artikel 99 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska dra tillbaka belopp i ett program som inte används för förfinansiering i enlighet med artikel 84 eller för vilka en betalningsansökan inte har lämnats in i enlighet med artiklarna 85 och 86 senast den
  26
  december det
  andra
  kalenderåret efter det år då budgetåtagandena gjordes för åren 2021–2026. | 1.   Kommissionen ska dra tillbaka belopp i ett program som inte används för förfinansiering i enlighet med artikel 84 eller för vilka en betalningsansökan inte har lämnats in i enlighet med artiklarna 85 och 86 senast den
  31
  december det
  tredje
  kalenderåret efter det år då budgetåtagandena gjordes för åren 2021-2026. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska dra tillbaka belopp i ett program som inte används för förfinansiering i enlighet med artikel 84 eller för vilka en betalningsansökan inte har lämnats in i enlighet med artiklarna 85 och 86 senast den
  26
  december det
  andra
  kalenderåret efter det år då budgetåtagandena gjordes för åren 2021–2026.

1.   Kommissionen ska dra tillbaka belopp i ett program som inte används för förfinansiering i enlighet med artikel 84 eller för vilka en betalningsansökan inte har lämnats in i enlighet med artiklarna 85 och 86 senast den
  31
  december det
  tredje
  kalenderåret efter det år då budgetåtagandena gjordes för åren 2021-2026.

Ändring 324

Ändring 324

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 2

Artikel 99 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Det belopp som ska omfattas av förfinansiering eller betalningsansökningar inom den frist som anges i punkt 1 när det gäller budgetåtagandet 2021 ska vara 60 % av det åtagandet. Vid beräkningen av de belopp som ska omfattas under åren 2022–2025 ska 10 % av 2021 års budgetåtagande läggas till de årliga budgetåtagandena för de åren. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Det belopp som ska omfattas av förfinansiering eller betalningsansökningar inom den frist som anges i punkt 1 när det gäller budgetåtagandet 2021 ska vara 60 % av det åtagandet. Vid beräkningen av de belopp som ska omfattas under åren 2022–2025 ska 10 % av 2021 års budgetåtagande läggas till de årliga budgetåtagandena för de åren.

utgår

utgår

Ändring 325

Ändring 325

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 3

Artikel 99 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den del av åtagandena som fortfarande är öppen den 31 december
  2029
  ska dras tillbaka
  återtas
  om garantipaketet och den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från ESF+, Eruf och Sammanhållningsfonden inte har lämnats in till kommissionen inom den tidsfrist som fastställs i artikel 38.1. | 3.   Den del av åtagandena som fortfarande är öppen den 31 december
  2030
  ska dras tillbaka om garantipaketet och den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från ESF+, Eruf och Sammanhållningsfonden inte har lämnats in till kommissionen inom den tidsfrist som fastställs i artikel 38.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den del av åtagandena som fortfarande är öppen den 31 december
  2029
  ska dras tillbaka
  återtas
  om garantipaketet och den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från ESF+, Eruf och Sammanhållningsfonden inte har lämnats in till kommissionen inom den tidsfrist som fastställs i artikel 38.1.

3.   Den del av åtagandena som fortfarande är öppen den 31 december
  2030
  ska dras tillbaka om garantipaketet och den slutliga prestationsrapporten för program som får stöd från ESF+, Eruf och Sammanhållningsfonden inte har lämnats in till kommissionen inom den tidsfrist som fastställs i artikel 38.1.

Ändring 326

Ändring 326

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100 – punkt 1 – stycke 1 – led ba (nytt)

Artikel 100 – punkt 1 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | som det inte har varit möjligt att i rätt tid göra en betalningsansökan för på grund av förseningar på unionsnivå i upprättandet av den rättsliga och administrativa ramen för medlen för perioden 2021–2027. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

som det inte har varit möjligt att i rätt tid göra en betalningsansökan för på grund av förseningar på unionsnivå i upprättandet av den rättsliga och administrativa ramen för medlen för perioden 2021–2027.

som det inte har varit möjligt att i rätt tid göra en betalningsansökan för på grund av förseningar på unionsnivå i upprättandet av den rättsliga och administrativa ramen för medlen för perioden 2021–2027.

Ändring 327

Ändring 327

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 101 – punkt 2

Artikel 101 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaten ska inom
  en månad
  godkänna det belopp som ska dras tillbaka eller lämna sina synpunkter. | 2.   Medlemsstaten ska inom
  två månader
  godkänna det belopp som ska dras tillbaka eller lämna sina synpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaten ska inom
  en månad
  godkänna det belopp som ska dras tillbaka eller lämna sina synpunkter.

2.   Medlemsstaten ska inom
  två månader
  godkänna det belopp som ska dras tillbaka eller lämna sina synpunkter.

Ändring 328

Ändring 328

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 1

Artikel 102 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska stödja målet Investering för sysselsättning och tillväxt i alla regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallad Nuts 2-regioner) som inrättats genom förordning (EG) nr 1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 
  868
  /
  2014
  . | 1.   Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska stödja målet Investering för sysselsättning och tillväxt i alla regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallad Nuts 2-regioner) som inrättats genom förordning (EG) nr 1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU)
  2016
  /
  2066
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska stödja målet Investering för sysselsättning och tillväxt i alla regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallad Nuts 2-regioner) som inrättats genom förordning (EG) nr 1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 
  868
  /
  2014
  .

1.   Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden ska stödja målet Investering för sysselsättning och tillväxt i alla regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma nomenklatur för statistiska territoriella enheter (nedan kallad Nuts 2-regioner) som inrättats genom förordning (EG) nr 1059/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EU)
  2016
  /
  2066
  .

Ändring 329

Ändring 329

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 103 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som är tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2021–2027 ska uppgå till
  330 624 388 630
  euro i 2018 års priser. | De medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som är tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2021–2027 ska uppgå till
  378 097 000 000
  euro i 2018 års priser. |
| | (Syftet med denna ändring är att återinföra det belopp som finns tillgängligt för perioden 2014–2020, med nödvändiga ökningar, i enlighet med Europaparlamentets ståndpunkt om den fleråriga finansieringsramen för 2021-2027. Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar av beräkningarna i bilaga XXII.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som är tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2021–2027 ska uppgå till
  330 624 388 630
  euro i 2018 års priser.

330 624 388 630

De medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som är tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2021–2027 ska uppgå till
  378 097 000 000
  euro i 2018 års priser.

378 097 000 000

(Syftet med denna ändring är att återinföra det belopp som finns tillgängligt för perioden 2014–2020, med nödvändiga ökningar, i enlighet med Europaparlamentets ståndpunkt om den fleråriga finansieringsramen för 2021-2027. Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar av beräkningarna i bilaga XXII.)

(Syftet med denna ändring är att återinföra det belopp som finns tillgängligt för perioden 2014–2020, med nödvändiga ökningar, i enlighet med Europaparlamentets ståndpunkt om den fleråriga finansieringsramen för 2021-2027. Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar av beräkningarna i bilaga XXII.)

Ändring 330

Ändring 330

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen inom målet Investering för sysselsättning tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete samt en förteckning över stödberättigade regioner i enlighet med den metod som anges i bilaga XXII. | Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen inom målet Investering för sysselsättning tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete samt en förteckning över stödberättigade regioner i enlighet med den metod som anges i bilaga XXII.
  Det minsta totala anslaget från fonderna, på nationell nivå, bör motsvara 76 % av den budget som anslagits till varje medlemsstat eller region under perioden 2014-2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen inom målet Investering för sysselsättning tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete samt en förteckning över stödberättigade regioner i enlighet med den metod som anges i bilaga XXII.

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen inom målet Investering för sysselsättning tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete samt en förteckning över stödberättigade regioner i enlighet med den metod som anges i bilaga XXII.
  Det minsta totala anslaget från fonderna, på nationell nivå, bör motsvara 76 % av den budget som anslagits till varje medlemsstat eller region under perioden 2014-2020.

Det minsta totala anslaget från fonderna, på nationell nivå, bör motsvara 76 % av den budget som anslagits till varje medlemsstat eller region under perioden 2014-2020.

Ändring 429

Ändring 429

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Utan att det påverkar de nationella anslagen för medlemsstaterna ska medlen för de regioner som hamnar i en lägre kategori för perioden 2021–2027 behållas på samma nivå som anslagen för 2014–2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar de nationella anslagen för medlemsstaterna ska medlen för de regioner som hamnar i en lägre kategori för perioden 2021–2027 behållas på samma nivå som anslagen för 2014–2020.

Utan att det påverkar de nationella anslagen för medlemsstaterna ska medlen för de regioner som hamnar i en lägre kategori för perioden 2021–2027 behållas på samma nivå som anslagen för 2014–2020.

Ändring 331

Ändring 331

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 2b (nytt)

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Med tanke på den särskilda betydelse för gränsöverskridande och transnationellt samarbete, och för de yttersta randområdena, som medlen inom sammanhållningspolitiken har, bör inte behörighetskriterierna för dessa vara mindre fördelaktiga än för perioden 2014–2020, och man bör säkerställa största möjliga kontinuitet med befintliga program.



  (Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar av beräkningarna i bilaga XXII.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Med tanke på den särskilda betydelse för gränsöverskridande och transnationellt samarbete, och för de yttersta randområdena, som medlen inom sammanhållningspolitiken har, bör inte behörighetskriterierna för dessa vara mindre fördelaktiga än för perioden 2014–2020, och man bör säkerställa största möjliga kontinuitet med befintliga program.

Med tanke på den särskilda betydelse för gränsöverskridande och transnationellt samarbete, och för de yttersta randområdena, som medlen inom sammanhållningspolitiken har, bör inte behörighetskriterierna för dessa vara mindre fördelaktiga än för perioden 2014–2020, och man bör säkerställa största möjliga kontinuitet med befintliga program.

(Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar av beräkningarna i bilaga XXII.)

(Denna ändring kommer att kräva följdjusteringar av beräkningarna i bilaga XXII.)

Ändring 332

Ändring 332

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 1 – inledningen

Artikel 104 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska uppgå till 97,5  % av de samlade medlen (dvs. till
  322 194 388 630 euro
  )
  och
  de ska fördelas på följande sätt: | 1.   Medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska uppgå till 97 % av de samlade medlen (dvs. till
  366 754 000 000 euro i 2018 års priser
  )
  Av detta belopp ska 5 900 000 000 euro avsättas för barngarantin från resurserna i ESF+.
  De
  återstående medlen på 360 854 000 000 euro (i 2018 års priser)
  ska fördelas på följande sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska uppgå till 97,5  % av de samlade medlen (dvs. till
  322 194 388 630 euro
  )
  och
  de ska fördelas på följande sätt:

1.   Medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska uppgå till 97 % av de samlade medlen (dvs. till
  366 754 000 000 euro i 2018 års priser
  )
  Av detta belopp ska 5 900 000 000 euro avsättas för barngarantin från resurserna i ESF+.
  De
  återstående medlen på 360 854 000 000 euro (i 2018 års priser)
  ska fördelas på följande sätt.

Ändring 333

Ändring 333

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 1 – led a

Artikel 104 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | 61,6  % (dvs.
  198 621 593 157
  euro) till mindre utvecklade regioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

61,6  % (dvs.
  198 621 593 157
  euro) till mindre utvecklade regioner.

198 621 593 157

| a) | 61,6  % (dvs.
  222 453 894 000
  euro) till mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

a)

61,6  % (dvs.
  222 453 894 000
  euro) till mindre utvecklade regioner.

222 453 894 000

Ändring 334

Ändring 334

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 1 – led b

Artikel 104 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | 14,3  % (dvs.
  45 934 516 595
  euro) till övergångsregioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

14,3  % (dvs.
  45 934 516 595
  euro) till övergångsregioner.

45 934 516 595

| b) | 14,3  % (dvs.
  51 446 129 000
  euro) till övergångsregioner. |
| --- | --- |

b)

14,3  % (dvs.
  51 446 129 000
  euro) till övergångsregioner.

51 446 129 000

Ändring 335

Ändring 335

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – stycke 1 – led c

Artikel 104 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | 10,8  % (dvs.
  34 842 689 000
  euro) till mer utvecklade regioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

10,8  % (dvs.
  34 842 689 000
  euro) till mer utvecklade regioner.

34 842 689 000

| c) | 10,8  % (dvs.
  39 023 410 000
  euro) till mer utvecklade regioner. |
| --- | --- |

c)

10,8  % (dvs.
  39 023 410 000
  euro) till mer utvecklade regioner.

39 023 410 000

Ändring 336

Ändring 336

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 1 – led d

Artikel 104 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | 12,8  % (dvs.
  41 348 556 877
  euro) till medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

12,8  % (dvs.
  41 348 556 877
  euro) till medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden.

41 348 556 877

| d) | 12,8  % (dvs.
  46 309 907 000
  euro) till medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

d)

12,8  % (dvs.
  46 309 907 000
  euro) till medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden.

46 309 907 000

Ändring 337

Ändring 337

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 1 – led e

Artikel 104 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | 0,4  % (dvs.
  1 447 034 001
  euro) som tilläggsfinansiering för de yttersta randområden som anges i artikel 349 i EUF-fördraget och för de Nuts 2-regioner som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

0,4  % (dvs.
  1 447 034 001
  euro) som tilläggsfinansiering för de yttersta randområden som anges i artikel 349 i EUF-fördraget och för de Nuts 2-regioner som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt.

1 447 034 001

| e) | 0,4  % (dvs.
  1 620 660 000
  euro) som tilläggsfinansiering för de yttersta randområden som anges i artikel 349 i EUF-fördraget och för de Nuts 2-regioner som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

e)

0,4  % (dvs.
  1 620 660 000
  euro) som tilläggsfinansiering för de yttersta randområden som anges i artikel 349 i EUF-fördraget och för de Nuts 2-regioner som uppfyller kriterierna i artikel 2 i protokoll nr 6 till 1994 års anslutningsakt.

1 620 660 000

Ändring 338

Ändring 338

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 104 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Tillgängliga medel för ESF+ inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt
  ska vara 88 646 194 590
  euro. | Tillgängliga medel för ESF+
  ska vara 28,8  % av resurserna
  inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt
  (dvs. 105 686 000 000
  euro
  i 2018 års priser)
  .
  Det inkluderar inte finansieringsramen för delen för sysselsättning och social innovation och delen för hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Tillgängliga medel för ESF+ inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt
  ska vara 88 646 194 590
  euro.

ska vara 88 646 194 590

Tillgängliga medel för ESF+
  ska vara 28,8  % av resurserna
  inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt
  (dvs. 105 686 000 000
  euro
  i 2018 års priser)
  .
  Det inkluderar inte finansieringsramen för delen för sysselsättning och social innovation och delen för hälsa.

ska vara 28,8  % av resurserna

(dvs. 105 686 000 000

i 2018 års priser)

Det inkluderar inte finansieringsramen för delen för sysselsättning och social innovation och delen för hälsa.

Ändring 339

Ändring 339

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 104 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den tilläggsfinansiering för de yttersta randområdena som avses i punkt 1 e och som tilldelats ESF+ ska uppgå
  till 376 928 934 euro
  . | Den tilläggsfinansiering för de yttersta randområdena som avses i punkt 1 e och som tilldelats ESF+ ska uppgå
  till 0,4  % av de medel som anges i första stycket (dvs. 424 296 054 euro i 2018 års priser)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den tilläggsfinansiering för de yttersta randområdena som avses i punkt 1 e och som tilldelats ESF+ ska uppgå
  till 376 928 934 euro
  .

till 376 928 934 euro

Den tilläggsfinansiering för de yttersta randområdena som avses i punkt 1 e och som tilldelats ESF+ ska uppgå
  till 0,4  % av de medel som anges i första stycket (dvs. 424 296 054 euro i 2018 års priser)
  .

till 0,4  % av de medel som anges i första stycket (dvs. 424 296 054 euro i 2018 års priser)

Ändring 340

Ändring 340

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 104 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som ska överföras till FSE ska uppgå till 
  10 000 000 000
   euro. Det ska
  enbart
  användas till transportinfrastrukturprojekt som genomförs genom särskilda ansökningsomgångar i enlighet med förordning (EU) [number of new CEF Regulation] i de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden. | Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som ska överföras till FSE ska uppgå till 
  4 000 000 000
   euro
  i 2018 års priser
  . Det ska användas till transportinfrastrukturprojekt
  , med hänsyn till medlemsstaternas och regionernas behov av infrastrukturinvesteringar,
  som genomförs genom särskilda ansökningsomgångar i enlighet med förordning (EU) [number of new CEF Regulation] i 
  enbart
  de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som ska överföras till FSE ska uppgå till 
  10 000 000 000
   euro. Det ska
  enbart
  användas till transportinfrastrukturprojekt som genomförs genom särskilda ansökningsomgångar i enlighet med förordning (EU) [number of new CEF Regulation] i de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.

10 000 000 000

enbart

Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som ska överföras till FSE ska uppgå till 
  4 000 000 000
   euro
  i 2018 års priser
  . Det ska användas till transportinfrastrukturprojekt
  , med hänsyn till medlemsstaternas och regionernas behov av infrastrukturinvesteringar,
  som genomförs genom särskilda ansökningsomgångar i enlighet med förordning (EU) [number of new CEF Regulation] i 
  enbart
  de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden.

4 000 000 000

i 2018 års priser

, med hänsyn till medlemsstaternas och regionernas behov av infrastrukturinvesteringar,

enbart

Ändring 341

Ändring 341

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 4 – stycke 5

Artikel 104 – punkt 4 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 30 % av de medel som överförts till FSE ska vara tillgängliga omedelbart efter det att de förts över till de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med förordning (EU) [the new CEF Regulation]. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

30 % av de medel som överförts till FSE ska vara tillgängliga omedelbart efter det att de förts över till de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med förordning (EU) [the new CEF Regulation].

30 % av de medel som överförts till FSE ska vara tillgängliga omedelbart efter det att de förts över till de medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med förordning (EU) [the new CEF Regulation].

utgår

utgår

Ändring 342

Ändring 342

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 4 – stycke 6

Artikel 104 – punkt 4 – stycke 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Regler som gäller för transportsektorn enligt förordning (EU) [new CEF Regulation] ska tillämpas i de särskilda ansökningsomgångar som avses i första stycket. Fram till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden
  när det gäller 70 % av de medel som förts över till FSE
  . | Regler som gäller för transportsektorn enligt förordning (EU) [new CEF Regulation] ska tillämpas i de särskilda ansökningsomgångar som avses i första stycket. Fram till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Regler som gäller för transportsektorn enligt förordning (EU) [new CEF Regulation] ska tillämpas i de särskilda ansökningsomgångar som avses i första stycket. Fram till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden
  när det gäller 70 % av de medel som förts över till FSE
  .

när det gäller 70 % av de medel som förts över till FSE

Regler som gäller för transportsektorn enligt förordning (EU) [new CEF Regulation] ska tillämpas i de särskilda ansökningsomgångar som avses i första stycket. Fram till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigade till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden.

Ändring 343

Ändring 343

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 5

Artikel 104 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  500 000 000
   euro anslås till Europeiska stadsinitiativet, under kommissionens direkta eller indirekta förvaltning. | 5.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  560 000 000  euro i 2018 års priser
  anslås till Europeiska stadsinitiativet, under kommissionens direkta eller indirekta förvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  500 000 000
   euro anslås till Europeiska stadsinitiativet, under kommissionens direkta eller indirekta förvaltning.

5.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  560 000 000  euro i 2018 års priser
  anslås till Europeiska stadsinitiativet, under kommissionens direkta eller indirekta förvaltning.

Ändring 344

Ändring 344

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 6

Artikel 104 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  175 000 000  euro
  anslås till transnationellt samarbete som stöder innovativa lösningar under direkt eller indirekt förvaltning. | 6.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  196 000 000  euro i 2018 års priser
  anslås till transnationellt samarbete som stöder innovativa lösningar under direkt eller indirekt förvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  175 000 000  euro
  anslås till transnationellt samarbete som stöder innovativa lösningar under direkt eller indirekt förvaltning.

6.   Av medlen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska
  196 000 000  euro i 2018 års priser
  anslås till transnationellt samarbete som stöder innovativa lösningar under direkt eller indirekt förvaltning.

Ändring 345

Ändring 345

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104 – punkt 7

Artikel 104 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medlen för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska uppgå till
  2,5  %
  av de samlade medel som är tillgängliga för budgetåtaganden från fonderna för åren 2021–2027 (dvs. totalt
  8 430 000 000 euro
  ). | 7.   Medlen för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska uppgå till
  3 %
  av de samlade medel som är tillgängliga för budgetåtaganden från fonderna för åren 2021–2027 (dvs. totalt
  11 343 000 000 euro i 2018 års priser
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Medlen för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska uppgå till
  2,5  %
  av de samlade medel som är tillgängliga för budgetåtaganden från fonderna för åren 2021–2027 (dvs. totalt
  8 430 000 000 euro
  ).

7.   Medlen för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) ska uppgå till
  3 %
  av de samlade medel som är tillgängliga för budgetåtaganden från fonderna för åren 2021–2027 (dvs. totalt
  11 343 000 000 euro i 2018 års priser
  ).

Ändring 346

Ändring 346

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 105 – punkt 1 – led a

Artikel 105 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | högst
  15
  % av de totala anslagen för mindre utvecklade regioner till övergångsregioner eller till mer utvecklade regioner samt från övergångsregioner till mer utvecklade regioner, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

högst
  15
  % av de totala anslagen för mindre utvecklade regioner till övergångsregioner eller till mer utvecklade regioner samt från övergångsregioner till mer utvecklade regioner,

15

| a) | högst
  5
  % av de totala anslagen för mindre utvecklade regioner till övergångsregioner eller till mer utvecklade regioner samt från övergångsregioner till mer utvecklade regioner, |
| --- | --- |

a)

högst
  5
  % av de totala anslagen för mindre utvecklade regioner till övergångsregioner eller till mer utvecklade regioner samt från övergångsregioner till mer utvecklade regioner,

5

Ändring 347

Ändring 347

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 1 – led a

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | 70
  % för mindre utvecklade regioner, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

70
  % för mindre utvecklade regioner,

70

| a) | 85
  % för mindre utvecklade regioner, |
| --- | --- |

a)

85
  % för mindre utvecklade regioner,

85

Ändring 348

Ändring 348

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 1 – led b

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | 55
  % för övergångsregioner, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

55
  % för övergångsregioner, och

55

| b) | 65
  % för övergångsregioner, och |
| --- | --- |

b)

65
  % för övergångsregioner, och

65

Ändring ar 349 och 447

Ändring ar 349 och 447

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 1 – led c

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | 40
   % för mer utvecklade regioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

40
   % för mer utvecklade regioner.

40

| c) | 50
  % för mer utvecklade regioner. |
| --- | --- |

c)

50
  % för mer utvecklade regioner.

50

Ändring 350

Ändring 350

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den medfinansieringsgrad som fastställs i led a ska även gälla för de yttersta randområdena. | Den medfinansieringsgrad som fastställs i led a ska även gälla för de yttersta randområdena
  och till de särskilda tilläggsanslagen för de yttersta randområdena
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den medfinansieringsgrad som fastställs i led a ska även gälla för de yttersta randområdena.

Den medfinansieringsgrad som fastställs i led a ska även gälla för de yttersta randområdena
  och till de särskilda tilläggsanslagen för de yttersta randområdena
  .

och till de särskilda tilläggsanslagen för de yttersta randområdena

Ändring 351

Ändring 351

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medfinansieringsgraden för Sammanhållningsfonden får för varje prioritering inte överskrida
  70
  %. | Medfinansieringsgraden för Sammanhållningsfonden får för varje prioritering inte överskrida
  85
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medfinansieringsgraden för Sammanhållningsfonden får för varje prioritering inte överskrida
  70
  %.

70

Medfinansieringsgraden för Sammanhållningsfonden får för varje prioritering inte överskrida
  85
  %.

85

Ändring 352

Ändring 352

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 4

Artikel 106 – punkt 3 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I ESF+-förordningen får en högre medfinansieringsgrad fastställas för prioriteringar som stöder innovativa åtgärder i enlighet med artikel [
  14
  ] i den förordningen. | I ESF+-förordningen får
  i vederbörligen motiverade fall
  en högre medfinansieringsgrad
  på upp till 90 %
  fastställas för prioriteringar som stöder innovativa åtgärder i enlighet med artikel [
  13] och artikel [4.1 x och xi)
  ] i den förordningen
  , eller program som avser åtgärder mot materiell fattigdom i enlighet med artikel [9], stöd till ungdomsarbetslöshet i enlighet med artikel [10], en europeisk barngaranti i enlighet med artikel [10a] och transnationellt samarbete i enlighet med artikel [11b]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I ESF+-förordningen får en högre medfinansieringsgrad fastställas för prioriteringar som stöder innovativa åtgärder i enlighet med artikel [
  14
  ] i den förordningen.

14

I ESF+-förordningen får
  i vederbörligen motiverade fall
  en högre medfinansieringsgrad
  på upp till 90 %
  fastställas för prioriteringar som stöder innovativa åtgärder i enlighet med artikel [
  13] och artikel [4.1 x och xi)
  ] i den förordningen
  , eller program som avser åtgärder mot materiell fattigdom i enlighet med artikel [9], stöd till ungdomsarbetslöshet i enlighet med artikel [10], en europeisk barngaranti i enlighet med artikel [10a] och transnationellt samarbete i enlighet med artikel [11b]
  .

i vederbörligen motiverade fall

på upp till 90 %

13] och artikel [4.1 x och xi)

, eller program som avser åtgärder mot materiell fattigdom i enlighet med artikel [9], stöd till ungdomsarbetslöshet i enlighet med artikel [10], en europeisk barngaranti i enlighet med artikel [10a] och transnationellt samarbete i enlighet med artikel [11b]

Ändring 353

Ändring 353

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 106 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medfinansieringsgraden för Interregprogram får inte överstiga
  70
  %. | Medfinansieringsgraden för Interregprogram får inte överstiga
  85
  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medfinansieringsgraden för Interregprogram får inte överstiga
  70
  %.

70

Medfinansieringsgraden för Interregprogram får inte överstiga
  85
  %.

85

Ändring 453

Ändring 453

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 4a (ny)

Artikel 106 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaterna kan i vederbörligen motiverade fall lägga fram en begäran om ytterligare flexibilitet inom den nuvarande ramen för stabilitets- och tillväxtpakten för offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder, som bekostas av den offentliga förvaltningen genom medfinansiering av investeringar som en del av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (”ESI-fonderna”). Kommissionen ska, på ett sätt som återspeglar den strategiska betydelsen av investeringarna, noggrant bedöma denna begäran vid fastställandet av den finanspolitiska korrigeringen inom ramen för antingen stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del eller för dess korrigerande del. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Medlemsstaterna kan i vederbörligen motiverade fall lägga fram en begäran om ytterligare flexibilitet inom den nuvarande ramen för stabilitets- och tillväxtpakten för offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder, som bekostas av den offentliga förvaltningen genom medfinansiering av investeringar som en del av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (”ESI-fonderna”). Kommissionen ska, på ett sätt som återspeglar den strategiska betydelsen av investeringarna, noggrant bedöma denna begäran vid fastställandet av den finanspolitiska korrigeringen inom ramen för antingen stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del eller för dess korrigerande del.

Ändring 354

Ändring 354

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107

Artikel 107

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 med avseende på att ändra bilagorna till den här förordningen i syfte att göra anpassningar till förändringar som sker under programperioden när det gäller icke-väsentliga delar av denna förordning, utom bilagorna III, IV, X och XXII. | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 med avseende på att ändra bilagorna till den här förordningen i syfte att göra anpassningar till förändringar som sker under programperioden när det gäller icke-väsentliga delar av denna förordning, utom bilagorna III, IV, X och XXII.
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 för att ändra delegerad förordning (EU) nr 240/2014 i enlighet med vad som anges i artikel 6.3 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 med avseende på att ändra bilagorna till den här förordningen i syfte att göra anpassningar till förändringar som sker under programperioden när det gäller icke-väsentliga delar av denna förordning, utom bilagorna III, IV, X och XXII.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 med avseende på att ändra bilagorna till den här förordningen i syfte att göra anpassningar till förändringar som sker under programperioden när det gäller icke-väsentliga delar av denna förordning, utom bilagorna III, IV, X och XXII.
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 för att ändra delegerad förordning (EU) nr 240/2014 i enlighet med vad som anges i artikel 6.3 i denna förordning.

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 108 för att ändra delegerad förordning (EU) nr 240/2014 i enlighet med vad som anges i artikel 6.3 i denna förordning.

Ändring 355

Ändring 355

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 108 – punkt 2

Artikel 108 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den dag då denna förordning träder i kraft. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  6.3,
  63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska ges till kommissionen från och med den dag då denna förordning träder i kraft
  fram till den 31 december 2027
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  6.3,
  63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska ges till kommissionen från och med den dag då denna förordning träder i kraft
  fram till den 31 december 2027
  .

Ändring 356

Ändring 356

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 108 – punkt 3

Artikel 108 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  63
  .10, 73.4, 88.4
  och
  89.
  1
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  6.3, 63
  .10, 73.4, 88.4, 89.
  4 och 107
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  63
  .10, 73.4, 88.4
  och
  89.
  1
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  6.3, 63
  .10, 73.4, 88.4, 89.
  4 och 107
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 357

Ändring 357

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 108 – punkt 6

Artikel 108 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna
  6.3,
  63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna
  6.3,
  63.10, 73.4, 88.4, 89.4 och 107 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 359

Ändring 359

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 1 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 1 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 001 | Investeringar i fasta tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

001

Investeringar i fasta tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation

| 001 | Investeringar i fasta tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft |
| --- | --- |

001

Investeringar i fasta tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft

eller kopplade till konkurrenskraft

Ändring 360

Ändring 360

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 2 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 2 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 002 | Investeringar i fasta tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

002

Investeringar i fasta tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation

| 002 | Investeringar i fasta tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft |
| --- | --- |

002

Investeringar i fasta tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft

eller kopplade till konkurrenskraft

Ändring 361

Ändring 361

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 4 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 4 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 004 | Investeringar i immateriella tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

004

Investeringar i immateriella tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation

| 004 | Investeringar i immateriella tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft |
| --- | --- |

004

Investeringar i immateriella tillgångar i mikroföretag, direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft

eller kopplade till konkurrenskraft

Ändring 362

Ändring 362

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 5 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 1” – rad 5 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 005 | Investeringar i immateriella tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

005

Investeringar i immateriella tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation

| 005 | Investeringar i immateriella tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft |
| --- | --- |

005

Investeringar i immateriella tillgångar i små och medelstora företag (inklusive privata forskningscentrum), direkt kopplade till forskning och innovation
  eller kopplade till konkurrenskraft

eller kopplade till konkurrenskraft

Ändring 363

Ändring 363

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 2” – rad 35 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 2” – rad 35 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 035 | Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: översvämningar (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

035

Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: översvämningar (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering)

| 035 | Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: översvämningar
  och jordskred
  (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering) |
| --- | --- |

035

Åtgärder för anpassning till klimatförändringarna och förebyggande och hantering av klimatrelaterade risker: översvämningar
  och jordskred
  (inklusive åtgärder för ökad medvetenhet, civilskydd och system och infrastrukturer för katastrofhantering)

och jordskred

Ändring 364

Ändring 364

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 2” – rad 43 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 2” – rad 43 – kolumn 1

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 043 | Hantering av hushållsavfall: mekanisk biologisk behandling, värmebehandling | 0 % | 100 % |
| --- | --- | --- | --- |

043

043

Hantering av hushållsavfall: mekanisk biologisk behandling, värmebehandling

Hantering av hushållsavfall: mekanisk biologisk behandling, värmebehandling

0 %

0 %

100 %

100 %

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 365

Ändring 365

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 56 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 56 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 056 | Nybyggda motorvägar och vägar – TEN-T-stomnätet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

056

Nybyggda motorvägar och vägar – TEN-T-stomnätet

| 056 | Nybyggda motorvägar
  , broar
  och vägar – TEN-T-stomnätet |
| --- | --- |

056

Nybyggda motorvägar
  , broar
  och vägar – TEN-T-stomnätet

, broar

Ändring 366

Ändring 366

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 57 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 57 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 057 | Nybyggda motorvägar och vägar – övergripande TEN-T-nätet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

057

Nybyggda motorvägar och vägar – övergripande TEN-T-nätet

| 057 | Nybyggda motorvägar
  , broar
  och vägar – övergripande TEN-T-nätet |
| --- | --- |

057

Nybyggda motorvägar
  , broar
  och vägar – övergripande TEN-T-nätet

, broar

Ändring 367

Ändring 367

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 60– kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 60– kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 060 | Ombyggda eller förbättrade motorvägar och vägar – TEN-T-stomnätet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

060

Ombyggda eller förbättrade motorvägar och vägar – TEN-T-stomnätet

| 060 | Ombyggda eller förbättrade motorvägar
  , broar
  och vägar – TEN-T-stomnätet |
| --- | --- |

060

Ombyggda eller förbättrade motorvägar
  , broar
  och vägar – TEN-T-stomnätet

, broar

Ändring 368

Ändring 368

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 61 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 3” – rad 61 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 061 | Ombyggda eller förbättrade motorvägar och vägar – övergripande TEN-T-nätet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

061

Ombyggda eller förbättrade motorvägar och vägar – övergripande TEN-T-nätet

| 061 | Ombyggda eller förbättrade motorvägar
  , broar
  och vägar – övergripande TEN-T-nätet |
| --- | --- |

061

Ombyggda eller förbättrade motorvägar
  , broar
  och vägar – övergripande TEN-T-nätet

, broar

Ändring 369

Ändring 369

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 5” – rad 128 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 5” – rad 128 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 128 | Skydd, utveckling och främjande av offentliga turismtillgångar och
  därmed sammanhängande
  turisttjänster |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

128

Skydd, utveckling och främjande av offentliga turismtillgångar och
  därmed sammanhängande
  turisttjänster

därmed sammanhängande

| 128 | Skydd, utveckling och främjande av offentliga turismtillgångar och turisttjänster |
| --- | --- |

128

Skydd, utveckling och främjande av offentliga turismtillgångar och turisttjänster

Ändring 370

Ändring 370

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 5” – rad 130 – kolumn 1

Bilaga I – tabell I – ”POLITISKT MÅL 5” – rad 130 – kolumn 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 130 | Skydd, utveckling och främjande av naturarv och ekoturism |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

130

Skydd, utveckling och främjande av naturarv och ekoturism

| 130 | Skydd, utveckling och främjande av naturarv och ekoturism
  utom Natura 2000-områden |
| --- | --- |

130

Skydd, utveckling och främjande av naturarv och ekoturism
  utom Natura 2000-områden

utom Natura 2000-områden

Ändring 371

Ändring 371

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”INTEGRERAD TERRITORIELL INVESTERING (ITI)” – rad 12

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”INTEGRERAD TERRITORIELL INVESTERING (ITI)” – rad 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Städer och förorter | Städer och förorter
  och anslutande landsbygdsområden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Städer och förorter

Städer och förorter
  och anslutande landsbygdsområden

och anslutande landsbygdsområden

Ändring 372

Ändring 372

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”INTEGRERAD TERRITORIELL INVESTERING (ITI)” – rad 16

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”INTEGRERAD TERRITORIELL INVESTERING (ITI)” – rad 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Glest bebodda områden | Landsbygdsområden och
  glest bebodda områden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Glest bebodda områden

Landsbygdsområden och
  glest bebodda områden

Landsbygdsområden och

Ändring 373

Ändring 373

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”LOKALT LEDD UTVECKLING (LLU)” – rad 22

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”LOKALT LEDD UTVECKLING (LLU)” – rad 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Städer och förorter | Städer och förorter
  och anslutande landsbygdsområden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Städer och förorter

Städer och förorter
  och anslutande landsbygdsområden

och anslutande landsbygdsområden

Ändring 374

Ändring 374

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”LOKALT LEDD UTVECKLING (LLU)” – rad 26

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”LOKALT LEDD UTVECKLING (LLU)” – rad 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Glest bebodda områden | Landsbygdsområden och
  glest bebodda områden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Glest bebodda områden

Landsbygdsområden och
  glest bebodda områden

Landsbygdsområden och

Ändring 375

Ändring 375

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”Annan typ av territoriellt verktyg inom politiskt mål 5 – rad 32

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”Annan typ av territoriellt verktyg inom politiskt mål 5 – rad 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Städer och förorter | Städer och förorter
  och anslutande landsbygdsområden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Städer och förorter

Städer och förorter
  och anslutande landsbygdsområden

och anslutande landsbygdsområden

Ändring 376

Ändring 376

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”Annan typ av territoriellt verktyg inom politiskt mål 5 – rad 36

Bilaga I – tabell 3 – kolumn ”Annan typ av territoriellt verktyg inom politiskt mål 5 – rad 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Glest bebodda områden | Landsbygdsområden och
  glest bebodda områden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Glest bebodda områden

Landsbygdsområden och
  glest bebodda områden

Landsbygdsområden och

Ändring 377

Ändring 377

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 4 – rad 17

Bilaga I – tabell 4 – rad 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 17 | Hotell-
  och restaurangverksamhet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

17

Hotell-
  och restaurangverksamhet

Hotell-

| 17 | Turism, hotell-
  och restaurangverksamhet |
| --- | --- |

17

Turism, hotell-
  och restaurangverksamhet

Turism, hotell-

Ändring 378

Ändring 378

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabell ”Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1” – rad 6 – kolumn 2

Bilaga II – tabell ”Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1” – rad 6 – kolumn 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förekomsten av en nationell ram för genomförande av konventionen som inkluderar följande: | Förekomsten av en nationell ram för genomförande av konventionen som inkluderar följande: |
| 1. | Syften med mätbara mål, datainsamling och
  övervakningsmekanism
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förekomsten av en nationell ram för genomförande av konventionen som inkluderar följande:

Förekomsten av en nationell ram för genomförande av konventionen som inkluderar följande:

1.

Syften med mätbara mål, datainsamling och
  övervakningsmekanism
  .

övervakningsmekanism

| 1. | Syften med mätbara mål, datainsamling och
  övervakningsmekanismer, som är tillämpliga över alla politiska mål
  . |
| --- | --- |

1.

Syften med mätbara mål, datainsamling och
  övervakningsmekanismer, som är tillämpliga över alla politiska mål
  .

övervakningsmekanismer, som är tillämpliga över alla politiska mål

| 2. | Arrangemang för att säkerställa att politik, lagstiftning och standarder avseende tillgänglighet verkligen kommer till uttryck i förberedelserna och genomförandet av programmen. |
| --- | --- |

2.

Arrangemang för att säkerställa att politik, lagstiftning och standarder avseende tillgänglighet verkligen kommer till uttryck i förberedelserna och genomförandet av programmen.

| 2. | Arrangemang för att säkerställa att politik, lagstiftning och standarder avseende tillgänglighet verkligen kommer till uttryck i förberedelserna och genomförandet av programmen
  i enlighet med bestämmelserna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tas med bland kriterierna och skyldigheterna för projekturval
  . |
| --- | --- |

2.

Arrangemang för att säkerställa att politik, lagstiftning och standarder avseende tillgänglighet verkligen kommer till uttryck i förberedelserna och genomförandet av programmen
  i enlighet med bestämmelserna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tas med bland kriterierna och skyldigheterna för projekturval
  .

i enlighet med bestämmelserna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tas med bland kriterierna och skyldigheterna för projekturval

| 2a. | Arrangemang för rapportering till övervakningskommittén om att de insatser som stöds av fonderna överensstämmer med konventionen. |
| --- | --- |

2a.

2a.

Arrangemang för rapportering till övervakningskommittén om att de insatser som stöds av fonderna överensstämmer med konventionen.

Ändring 379

Ändring 379

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabell ”Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1” – rad 6a (ny)

Bilaga II – tabell ”Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1” – rad 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genomförande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bidrar till verklig social konvergens och sammanhållning i EU. | Arrangemang på nationell nivå för att säkerställa ett korrekt genomförande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bidrar till uppåtgående social konvergens och sammanhållning i EU, särskilt de principer som förhindrar orättvis konkurrens på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genomförande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bidrar till verklig social konvergens och sammanhållning i EU.

Genomförande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bidrar till verklig social konvergens och sammanhållning i EU.

Arrangemang på nationell nivå för att säkerställa ett korrekt genomförande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bidrar till uppåtgående social konvergens och sammanhållning i EU, särskilt de principer som förhindrar orättvis konkurrens på den inre marknaden.

Arrangemang på nationell nivå för att säkerställa ett korrekt genomförande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bidrar till uppåtgående social konvergens och sammanhållning i EU, särskilt de principer som förhindrar orättvis konkurrens på den inre marknaden.

Ändring 380

Ändring 380

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabell ”Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1” – rad 6b (ny)

Bilaga II – tabell ”Övergripande nödvändiga villkor – artikel 11.1” – rad 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Effektiv tillämpning av partnerskapsprincipen. | Det finns en ram för att alla partner ska kunna spela en fullvärdig roll i utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av program, vilken omfattar följande: |
| | 1. | Arrangemang för att säkerställa transparenta förfaranden för att involvera partner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Effektiv tillämpning av partnerskapsprincipen.

Effektiv tillämpning av partnerskapsprincipen.

Det finns en ram för att alla partner ska kunna spela en fullvärdig roll i utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av program, vilken omfattar följande:

Det finns en ram för att alla partner ska kunna spela en fullvärdig roll i utarbetandet, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av program, vilken omfattar följande:

1.

Arrangemang för att säkerställa transparenta förfaranden för att involvera partner.

| 2. | Arrangemang för spridning och utlämnande av information som är relevant för partner för att de ska kunna förbereda och följa upp möten. |
| --- | --- |

2.

Arrangemang för spridning och utlämnande av information som är relevant för partner för att de ska kunna förbereda och följa upp möten.

| 3. | Stöd för att stärka partner och bygga upp kapacitet. |
| --- | --- |

3.

Stöd för att stärka partner och bygga upp kapacitet.

Ändring 381

Ändring 381

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 2” – rad 2 – kolumn 4

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 2” – rad 2 – kolumn 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En nationell energi- och klimatplan antas och innehåller följande: | En nationell energi- och klimatplan
  som uppfyller målet i Parisavtalet om att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5  oC
  antas och innehåller följande: |
| 1. | Alla delar som krävs enligt mallen i bilaga I till förordningen om styrningen av energiunionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En nationell energi- och klimatplan antas och innehåller följande:

En nationell energi- och klimatplan
  som uppfyller målet i Parisavtalet om att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5  oC
  antas och innehåller följande:

som uppfyller målet i Parisavtalet om att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5  o

1.

Alla delar som krävs enligt mallen i bilaga I till förordningen om styrningen av energiunionen.

| 1. | Alla delar som krävs enligt mallen i bilaga I till förordningen om styrningen av energiunionen. |
| --- | --- |

1.

Alla delar som krävs enligt mallen i bilaga I till förordningen om styrningen av energiunionen.

| 2. | En
  vägledande
  beskrivning av planerade finansiella resurser och mekanismer för åtgärder som främjar koldioxidsnål energi. |
| --- | --- |

2.

En
  vägledande
  beskrivning av planerade finansiella resurser och mekanismer för åtgärder som främjar koldioxidsnål energi.

vägledande

| 2. | En beskrivning av planerade finansiella resurser och mekanismer för åtgärder som främjar koldioxidsnål energi. |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av planerade finansiella resurser och mekanismer för åtgärder som främjar koldioxidsnål energi.

Ändring 382

Ändring 382

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 2” – rad 4 – kolumn 2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 2” – rad 4 – kolumn 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Eruf och Sammanhållningsfonden: | Eruf och Sammanhållningsfonden: |
| 2.4 | Främja anpassning, riskförebyggande och motståndskraft mot katastrofer i samband med klimatförändringar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Eruf och Sammanhållningsfonden:

Eruf och Sammanhållningsfonden:

2.4

Främja anpassning, riskförebyggande och motståndskraft mot katastrofer i samband med klimatförändringar

| 2.4 | Främja anpassning, riskförebyggande och motståndskraft mot katastrofer i samband med klimatförändringar
  och strukturförändringar |
| --- | --- |

2.4

Främja anpassning, riskförebyggande och motståndskraft mot katastrofer i samband med klimatförändringar
  och strukturförändringar

och strukturförändringar

Ändring 383

Ändring 383

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 2” – rad 7 – kolumn 4

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 2” – rad 7 – kolumn 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En ram för prioriterade åtgärder i enlighet med artikel 8 i direktiv 92/43/EEG finns på plats och inkluderar följande: | En ram för prioriterade åtgärder i enlighet med artikel 8 i direktiv 92/43/EEG finns på plats och inkluderar följande: |
| 1. | Alla delar som krävs enligt den mall för ramen för prioriterade åtgärder för 2021–2027 som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En ram för prioriterade åtgärder i enlighet med artikel 8 i direktiv 92/43/EEG finns på plats och inkluderar följande:

En ram för prioriterade åtgärder i enlighet med artikel 8 i direktiv 92/43/EEG finns på plats och inkluderar följande:

1.

Alla delar som krävs enligt den mall för ramen för prioriterade åtgärder för 2021–2027 som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om.

| 1. | Alla delar som krävs enligt den mall för ramen för prioriterade åtgärder för 2021–2027 som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om
  , inbegripet
  prioriterade åtgärder och en uppskattning av finansieringsbehoven. |
| --- | --- |

1.

Alla delar som krävs enligt den mall för ramen för prioriterade åtgärder för 2021–2027 som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om
  , inbegripet
  prioriterade åtgärder och en uppskattning av finansieringsbehoven.

, inbegripet

| 2. | Kartläggning av
  prioriterade åtgärder och en uppskattning av finansieringsbehoven. |
| --- | --- |

2.

2.

Kartläggning av
  prioriterade åtgärder och en uppskattning av finansieringsbehoven.

Kartläggning av

Ändring 384

Ändring 384

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 2 – punkt 3.2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 2 – punkt 3.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2 | Utveckla en hållbar, klimattålig, smart, säker och intermodal TEN-T |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2

Utveckla en hållbar, klimattålig, smart, säker och intermodal TEN-T

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 385

Ändring 385

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – punkt - 1a (ny)

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – punkt - 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1a. | Förutsätter att social, ekonomisk och territoriell sammanhållning säkerställs, och att felande länkar i högre grad åtgärdas och flaskhalsar i TEN-T-nätet avlägsnas, vilket även betyder investeringar i hård infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1a.

-1a.

Förutsätter att social, ekonomisk och territoriell sammanhållning säkerställs, och att felande länkar i högre grad åtgärdas och flaskhalsar i TEN-T-nätet avlägsnas, vilket även betyder investeringar i hård infrastruktur.

Ändring 386

Ändring 386

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 1

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Inkluderar en ekonomisk motivering av de planerade investeringarna, understödd av en robust efterfrågeanalys och trafikmodellering, som bör ta hänsyn till de förväntade effekterna av
  avregleringen
  av
  järnvägstrafiken
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Inkluderar en ekonomisk motivering av de planerade investeringarna, understödd av en robust efterfrågeanalys och trafikmodellering, som bör ta hänsyn till de förväntade effekterna av
  avregleringen
  av
  järnvägstrafiken
  .

avregleringen

järnvägstrafiken

| 1. | Inkluderar en ekonomisk motivering av de planerade investeringarna, understödd av en robust efterfrågeanalys och trafikmodellering, som bör ta hänsyn till de förväntade effekterna av
  öppnandet
  av
  marknaderna för järnvägstjänster
  . |
| --- | --- |

1.

Inkluderar en ekonomisk motivering av de planerade investeringarna, understödd av en robust efterfrågeanalys och trafikmodellering, som bör ta hänsyn till de förväntade effekterna av
  öppnandet
  av
  marknaderna för järnvägstjänster
  .

öppnandet

marknaderna för järnvägstjänster

Ändring 387

Ändring 387

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Återspeglar luftkvalitetsplaner, med särskilt beaktande av nationella
  planer
  för
  minskning av koldioxidutsläppen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Återspeglar luftkvalitetsplaner, med särskilt beaktande av nationella
  planer
  för
  minskning av koldioxidutsläppen
  .

planer

minskning av koldioxidutsläppen

| 2. | Återspeglar luftkvalitetsplaner, med särskilt beaktande av nationella
  strategier
  för
  minskade utsläpp i transportsektorn
  . |
| --- | --- |

2.

Återspeglar luftkvalitetsplaner, med särskilt beaktande av nationella
  strategier
  för
  minskade utsläpp i transportsektorn
  .

strategier

minskade utsläpp i transportsektorn

Ändring 388

Ändring 388

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 3

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Inkluderar investeringar i korridorerna för TEN-T:s stomnät, enligt definitionen i förordning (EU) nr 1316/2013, i linje med respektive arbetsplan för TEN-T. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Inkluderar investeringar i korridorerna för TEN-T:s stomnät, enligt definitionen i förordning (EU) nr 1316/2013, i linje med respektive arbetsplan för TEN-T.

| 3. | Inkluderar investeringar i korridorerna för TEN-T:s stomnät, enligt definitionen i förordning (EU) nr 1316/2013, i linje med respektive arbetsplan för TEN-T
  liksom i förväg identifierade avsnitt i det heltäckande nätet
  . |
| --- | --- |

3.

Inkluderar investeringar i korridorerna för TEN-T:s stomnät, enligt definitionen i förordning (EU) nr 1316/2013, i linje med respektive arbetsplan för TEN-T
  liksom i förväg identifierade avsnitt i det heltäckande nätet
  .

liksom i förväg identifierade avsnitt i det heltäckande nätet

Ändring 389

Ändring 389

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 4

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | Säkerställa komplementariteten för investeringar utöver TEN-T:s stomnät genom att tillhandahålla tillräcklig konnektivitet för regioner och lokalsamhällen till TEN-T:s stomnät och dess knutpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

Säkerställa komplementariteten för investeringar utöver TEN-T:s stomnät genom att tillhandahålla tillräcklig konnektivitet för regioner och lokalsamhällen till TEN-T:s stomnät och dess knutpunkter.

| 4. | Säkerställa komplementariteten för investeringar utöver TEN-T:s stomnät genom att tillhandahålla tillräcklig konnektivitet för
  stadsnät,
  regioner och lokalsamhällen till TEN-T:s stomnät och dess knutpunkter. |
| --- | --- |

4.

Säkerställa komplementariteten för investeringar utöver TEN-T:s stomnät genom att tillhandahålla tillräcklig konnektivitet för
  stadsnät,
  regioner och lokalsamhällen till TEN-T:s stomnät och dess knutpunkter.

stadsnät,

Ändring 390

Ändring 390

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 9a (nytt)

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 3” – kolumn 4 – punkt 3.2 – led 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a. | Främjar hållbara regionala och gränsöverskridande turisminitiativ som gynnar både turister och invånare, exempelvis sammanlänkning av EuroVelo-nätet med det transeuropeiska järnvägsnätet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.

9a.

Främjar hållbara regionala och gränsöverskridande turisminitiativ som gynnar både turister och invånare, exempelvis sammanlänkning av EuroVelo-nätet med det transeuropeiska järnvägsnätet.

Ändring 391

Ändring 391

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 1 – kolumn 2 – led ESF

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 1 – kolumn 2 – led ESF

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.1.1 | Förbättra tillgången till sysselsättning för alla arbetssökande,
  inbegripet
  ungdomar och personer som står utanför arbetskraften samt främja företagande och den sociala ekonomin |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ESF:

ESF:

4.1.1

Förbättra tillgången till sysselsättning för alla arbetssökande,
  inbegripet
  ungdomar och personer som står utanför arbetskraften samt främja företagande och den sociala ekonomin

inbegripet

| 4.1.1 | Förbättra tillgången till sysselsättning för alla arbetssökande,
  särskilt för
  ungdomar
  , långtidsarbetslösa
  och personer som står utanför arbetskraften samt främja företagande och den sociala ekonomin |
| --- | --- |

4.1.1

Förbättra tillgången till sysselsättning för alla arbetssökande,
  särskilt för
  ungdomar
  , långtidsarbetslösa
  och personer som står utanför arbetskraften samt främja företagande och den sociala ekonomin

särskilt för

, långtidsarbetslösa

| 4.1.2 | Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att säkerställa snabb och skräddarsydd hjälp och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden |
| --- | --- |

4.1.2

Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att säkerställa snabb och skräddarsydd hjälp och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden

| 4.1.2 | Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att
  bedöma och förutse kompetensbehov och
  säkerställa snabb och skräddarsydd hjälp och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden |
| --- | --- |

4.1.2

Modernisera arbetsmarknadens institutioner och tjänster för att
  bedöma och förutse kompetensbehov och
  säkerställa snabb och skräddarsydd hjälp och stöd till matchning, övergångar och rörlighet på arbetsmarknaden

bedöma och förutse kompetensbehov och

Ändring 392

Ändring 392

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 2 – led ESF

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 2 – led ESF

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.1.3 | Främja en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv inklusive tillgång till barnomsorg, en sund och väl anpassad arbetsmiljö som motverkar hälsorisker, arbetstagarnas anpassning till förändringar och ett hälsosamt och aktivt åldrande |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ESF:

ESF:

4.1.3

Främja en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv inklusive tillgång till barnomsorg, en sund och väl anpassad arbetsmiljö som motverkar hälsorisker, arbetstagarnas anpassning till förändringar och ett hälsosamt och aktivt åldrande

| 4.1.3 | Främja
  kvinnors deltagande på arbetsmarknaden,
  en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv inklusive tillgång till barnomsorg, en sund och väl anpassad arbetsmiljö som motverkar hälsorisker, arbetstagarnas
  , företags och företagares
  anpassning till förändringar och ett hälsosamt och aktivt åldrande |
| --- | --- |

4.1.3

Främja
  kvinnors deltagande på arbetsmarknaden,
  en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv inklusive tillgång till barnomsorg, en sund och väl anpassad arbetsmiljö som motverkar hälsorisker, arbetstagarnas
  , företags och företagares
  anpassning till förändringar och ett hälsosamt och aktivt åldrande

kvinnors deltagande på arbetsmarknaden,

, företags och företagares

Ändring 393

Ändring 393

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 – led 2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Åtgärder för att ta itu med skillnaderna mellan könen i fråga om sysselsättning, löner och pensioner, och främja balansen mellan arbetsliv och privatliv, bland annat genom att förbättra tillgången till förskoleverksamhet och barnomsorg, med mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Åtgärder för att ta itu med skillnaderna mellan könen i fråga om sysselsättning, löner och pensioner, och främja balansen mellan arbetsliv och privatliv, bland annat genom att förbättra tillgången till förskoleverksamhet och barnomsorg, med mål.

| 2. | Åtgärder för att ta itu med skillnaderna mellan könen i fråga om sysselsättning, löner
  , social trygghet
  och pensioner, och främja balansen mellan arbetsliv och privatliv, bland annat genom att förbättra tillgången till förskoleverksamhet och barnomsorg, med mål. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för att ta itu med skillnaderna mellan könen i fråga om sysselsättning, löner
  , social trygghet
  och pensioner, och främja balansen mellan arbetsliv och privatliv, bland annat genom att förbättra tillgången till förskoleverksamhet och barnomsorg, med mål.

, social trygghet

Ändring 394

Ändring 394

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 3 – kolumn 2 – led ESF

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 3 – kolumn 2 – led ESF

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.2.1 | Förbättra kvalitet, effektivitet och
  arbetsmarknadsrelevans i utbildningssystemen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ESF:

ESF:

4.2.1

Förbättra kvalitet, effektivitet och
  arbetsmarknadsrelevans i utbildningssystemen
  .

arbetsmarknadsrelevans i utbildningssystemen

| 4.2.1 | Förbättra
  utbildningssystemens
  kvalitet,
  inkludering,
  effektivitet och
  anpassning till arbetsmarknaden för att underlätta för människor att tillägna sig nyckelkompetenser, inbegripet digitala färdigheter, och underlätta övergången från utbildning till arbete
  . |
| --- | --- |

4.2.1

Förbättra
  utbildningssystemens
  kvalitet,
  inkludering,
  effektivitet och
  anpassning till arbetsmarknaden för att underlätta för människor att tillägna sig nyckelkompetenser, inbegripet digitala färdigheter, och underlätta övergången från utbildning till arbete
  .

utbildningssystemens

inkludering,

anpassning till arbetsmarknaden för att underlätta för människor att tillägna sig nyckelkompetenser, inbegripet digitala färdigheter, och underlätta övergången från utbildning till arbete

| 4.2.2 | Främja flexibel kompetenshöjning och omskolningsmöjligheter för alla, inklusive genom att underlätta karriärbyten och främja yrkesmobilitet |
| --- | --- |

4.2.2

Främja flexibel kompetenshöjning och omskolningsmöjligheter för alla, inklusive genom att underlätta karriärbyten och främja yrkesmobilitet

| 4.2.2 | Främja
  livslångt lärande, särskilt
  flexibel kompetenshöjning och omskolningsmöjligheter för alla
  , samt informellt och icke-formellt lärande
  , inklusive genom att underlätta karriärbyten och främja yrkesmobilitet |
| --- | --- |

4.2.2

Främja
  livslångt lärande, särskilt
  flexibel kompetenshöjning och omskolningsmöjligheter för alla
  , samt informellt och icke-formellt lärande
  , inklusive genom att underlätta karriärbyten och främja yrkesmobilitet

livslångt lärande, särskilt

, samt informellt och icke-formellt lärande

| 4.2.3 | Främja lika tillgång, framför allt för missgynnade grupper,
  till högkvalitativ och inkluderande utbildning,
  från förskola och barnomsorg genom allmän utbildning och yrkesutbildning till högre utbildning |
| --- | --- |

4.2.3

Främja lika tillgång, framför allt för missgynnade grupper,
  till högkvalitativ och inkluderande utbildning,
  från förskola och barnomsorg genom allmän utbildning och yrkesutbildning till högre utbildning

till högkvalitativ och inkluderande utbildning,

| 4.2.3 | Främja lika tillgång
  till och slutförande av utbildning av god kvalitet för alla
  , framför allt för missgynnade grupper, från förskola och barnomsorg genom allmän utbildning och yrkesutbildning till högre utbildning
  samt vuxenutbildning, inbegripet att underlätta rörlighet för alla i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

4.2.3

Främja lika tillgång
  till och slutförande av utbildning av god kvalitet för alla
  , framför allt för missgynnade grupper, från förskola och barnomsorg genom allmän utbildning och yrkesutbildning till högre utbildning
  samt vuxenutbildning, inbegripet att underlätta rörlighet för alla i utbildningssyfte.

till och slutförande av utbildning av god kvalitet för alla

samt vuxenutbildning, inbegripet att underlätta rörlighet för alla i utbildningssyfte.

Ändring 395

Ändring 395

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret” – led 1

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret” – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Evidensbaserade system för att förutse och prognostisera kompetensbehov samt mekanismer för uppföljning
  av utexaminerade
  och tjänster och effektiv vägledning av god kvalitet för elever i alla åldrar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Evidensbaserade system för att förutse och prognostisera kompetensbehov samt mekanismer för uppföljning
  av utexaminerade
  och tjänster och effektiv vägledning av god kvalitet för elever i alla åldrar.

av utexaminerade

| 1. | Evidensbaserade system för att förutse och prognostisera kompetensbehov samt mekanismer för uppföljning och tjänster och effektiv vägledning av god kvalitet för elever i alla åldrar
  , inbegripet tillvägagångssätt som sätter den lärande i centrum
  . |
| --- | --- |

1.

Evidensbaserade system för att förutse och prognostisera kompetensbehov samt mekanismer för uppföljning och tjänster och effektiv vägledning av god kvalitet för elever i alla åldrar
  , inbegripet tillvägagångssätt som sätter den lärande i centrum
  .

, inbegripet tillvägagångssätt som sätter den lärande i centrum

Ändring 396

Ändring 396

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret” – led 2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret” – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Åtgärder för att säkerställa lika tillgång till, deltagande i och fullföljande av god, relevant och inkluderande utbildning och förvärvande av nyckelkompetenser på alla nivåer, inklusive inom högre utbildning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Åtgärder för att säkerställa lika tillgång till, deltagande i och fullföljande av god, relevant och inkluderande utbildning och förvärvande av nyckelkompetenser på alla nivåer, inklusive inom högre utbildning.

| 2. | Åtgärder för att säkerställa lika tillgång till, deltagande i och fullföljande av god, relevant
  , icke-segregerad
  och inkluderande utbildning
  till rimlig kostnad
  och förvärvande av nyckelkompetenser på alla nivåer, inklusive inom högre utbildning. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för att säkerställa lika tillgång till, deltagande i och fullföljande av god, relevant
  , icke-segregerad
  och inkluderande utbildning
  till rimlig kostnad
  och förvärvande av nyckelkompetenser på alla nivåer, inklusive inom högre utbildning.

, icke-segregerad

till rimlig kostnad

Ändring 397

Ändring 397

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret” – led 3

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 2 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret” – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Samordningsmekanism inom alla utbildningsnivåer, inbegripet högre utbildning, och en tydlig ansvarsfördelning mellan de berörda nationella och/eller regionala organen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Samordningsmekanism inom alla utbildningsnivåer, inbegripet högre utbildning, och en tydlig ansvarsfördelning mellan de berörda nationella och/eller regionala organen.

| 3. | Samordningsmekanism inom alla utbildningsnivåer, inbegripet högre utbildning
  och tillhandahållare av icke-formellt och informellt lärande
  , och en tydlig ansvarsfördelning mellan de berörda nationella och/eller regionala organen. |
| --- | --- |

3.

Samordningsmekanism inom alla utbildningsnivåer, inbegripet högre utbildning
  och tillhandahållare av icke-formellt och informellt lärande
  , och en tydlig ansvarsfördelning mellan de berörda nationella och/eller regionala organen.

och tillhandahållare av icke-formellt och informellt lärande

Ändring 398

Ändring 398

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 2 – led 4.3

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 2 – led 4.3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Eruf: | Eruf: |
| 4.3 | Ökad socioekonomisk integration av marginaliserade grupper, migranter och missgynnade grupper genom integrerade åtgärder, inklusive bostäder och sociala tjänster |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Eruf:

Eruf:

4.3

Ökad socioekonomisk integration av marginaliserade grupper, migranter och missgynnade grupper genom integrerade åtgärder, inklusive bostäder och sociala tjänster

| 4.3 | Ökad socioekonomisk integration av marginaliserade grupper,
  flyktingar och
  migranter
  under internationellt beskydd
  och missgynnade grupper genom integrerade åtgärder, inklusive bostäder och sociala tjänster |
| --- | --- |

4.3

Ökad socioekonomisk integration av marginaliserade grupper,
  flyktingar och
  migranter
  under internationellt beskydd
  och missgynnade grupper genom integrerade åtgärder, inklusive bostäder och sociala tjänster

flyktingar och

under internationellt beskydd

Ändring 399

Ändring 399

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 2 – led 4.3.1

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 2 – led 4.3.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.1 | Främja aktiv inkludering,
  inklusive
  för att främja lika möjligheter och aktivt deltagande samt förbättra anställningsbarheten |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ESF:

ESF:

4.3.1

Främja aktiv inkludering,
  inklusive
  för att främja lika möjligheter och aktivt deltagande samt förbättra anställningsbarheten

inklusive

| 4.3.1 | Främja aktiv inkludering,
  även
  för att främja lika möjligheter och aktivt deltagande samt förbättra anställningsbarheten |
| --- | --- |

4.3.1

Främja aktiv inkludering,
  även
  för att främja lika möjligheter och aktivt deltagande samt förbättra anställningsbarheten

även

Ändring 400

Ändring 400

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 2 – led 4.3.1a (nytt)

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 2 – led 4.3.1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.3.1a. | Främja social integrering av människor som befinner sig i riskzonen för fattigdom eller social utestängning, inklusive de som har det sämst ställt och barn |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.3.1a.

4.3.1a.

Främja social integrering av människor som befinner sig i riskzonen för fattigdom eller social utestängning, inklusive de som har det sämst ställt och barn

Ändring 401

Ändring 401

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret”

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 4 – kolumn 4 ”Uppfyllningskriterier för det nödvändiga villkoret”

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det finns en nationell strategisk ram för social delaktighet och fattigdomsminskning som inkluderar följande: | Det finns en nationell strategisk ram
  och handlingsplan
  för social delaktighet och fattigdomsminskning som inkluderar följande: |
| 1. | Evidensbaserad analys av fattigdom och social utestängning, inklusive barnfattigdom, hemlöshet, geografisk och utbildningsmässig segregation, begränsad tillgång till grundläggande tjänster och infrastruktur, och de särskilda behoven hos utsatta personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det finns en nationell strategisk ram för social delaktighet och fattigdomsminskning som inkluderar följande:

Det finns en nationell strategisk ram
  och handlingsplan
  för social delaktighet och fattigdomsminskning som inkluderar följande:

och handlingsplan

1.

Evidensbaserad analys av fattigdom och social utestängning, inklusive barnfattigdom, hemlöshet, geografisk och utbildningsmässig segregation, begränsad tillgång till grundläggande tjänster och infrastruktur, och de särskilda behoven hos utsatta personer.

| 1. | Evidensbaserad analys av fattigdom och social utestängning, inklusive barnfattigdom, hemlöshet, geografisk och utbildningsmässig segregation, begränsad tillgång till grundläggande tjänster och infrastruktur, och de särskilda behoven hos utsatta personer. |
| --- | --- |

1.

Evidensbaserad analys av fattigdom och social utestängning, inklusive barnfattigdom, hemlöshet, geografisk och utbildningsmässig segregation, begränsad tillgång till grundläggande tjänster och infrastruktur, och de särskilda behoven hos utsatta personer.

| 2. | Åtgärder för att förebygga och bekämpa segregering på alla områden, inklusive genom tillhandahållande av adekvat inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet för utsatta personer, däribland migranter. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för att förebygga och bekämpa segregering på alla områden, inklusive genom tillhandahållande av adekvat inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet för utsatta personer, däribland migranter.

| 2. | Åtgärder för att förebygga och bekämpa segregering på alla områden, inklusive genom tillhandahållande av adekvat inkomststöd,
  socialt skydd
  inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet för utsatta personer, däribland migranter
  och flyktingar
  . |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för att förebygga och bekämpa segregering på alla områden, inklusive genom tillhandahållande av adekvat inkomststöd,
  socialt skydd
  inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet för utsatta personer, däribland migranter
  och flyktingar
  .

socialt skydd

och flyktingar

| 3. | Åtgärder för övergång från vård på institutioner till vård i samhället. |
| --- | --- |

3.

Åtgärder för övergång från vård på institutioner till vård i samhället.

| 3. | Åtgärder för övergång från vård på institutioner till vård i 
  familjer och i
  samhället
  på grundval av en nationell strategi för avinstitutionalisering och en handlingsplan
  . |
| --- | --- |

3.

Åtgärder för övergång från vård på institutioner till vård i 
  familjer och i
  samhället
  på grundval av en nationell strategi för avinstitutionalisering och en handlingsplan
  .

familjer och i

på grundval av en nationell strategi för avinstitutionalisering och en handlingsplan

| 4. | Arrangemang för att säkerställa att utformning, genomförande, övervakning och översyn genomförs i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och berörda organisationer från det civila samhället. |
| --- | --- |

4.

Arrangemang för att säkerställa att utformning, genomförande, övervakning och översyn genomförs i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och berörda organisationer från det civila samhället.

| 4. | Arrangemang för att säkerställa att utformning, genomförande, övervakning och översyn genomförs i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och berörda organisationer från det civila samhället. |
| --- | --- |

4.

Arrangemang för att säkerställa att utformning, genomförande, övervakning och översyn genomförs i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och berörda organisationer från det civila samhället.

Ändring 402

Ändring 402

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 5 – kolumn 2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 5 – kolumn 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.2 | Främja socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper, exempelvis romer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ESF:

ESF:

4.3.2

Främja socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper, exempelvis romer

| 4.3.2 | Främja socioekonomisk integrering av
  tredjelandsmedborgare och av
  marginaliserade grupper, exempelvis romer |
| --- | --- |

4.3.2

Främja socioekonomisk integrering av
  tredjelandsmedborgare och av
  marginaliserade grupper, exempelvis romer

tredjelandsmedborgare och av

Ändring 403

Ändring 403

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 6 – kolumn 2

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 6 – kolumn 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.4 | Åtgärder för att förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara och prisvärda tjänster; förbättra vårdsystemens tillgänglighet, effektivitet och motståndskraft; förbättra tillgången till långtidsvård |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ESF:

ESF:

4.3.4

Åtgärder för att förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara och prisvärda tjänster; förbättra vårdsystemens tillgänglighet, effektivitet och motståndskraft; förbättra tillgången till långtidsvård

| 4.3.4 | Åtgärder för att förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara och prisvärda tjänster;
  Modernisera systemen för socialt skydd, bland annat genom att främja tillgången till socialt skydd.
  förbättra vårdsystemens tillgänglighet, effektivitet och motståndskraft; förbättra tillgången till långtidsvård |
| --- | --- |

4.3.4

Åtgärder för att förbättra lika och snabb tillgång till kvalitativa, hållbara och prisvärda tjänster;
  Modernisera systemen för socialt skydd, bland annat genom att främja tillgången till socialt skydd.
  förbättra vårdsystemens tillgänglighet, effektivitet och motståndskraft; förbättra tillgången till långtidsvård

Modernisera systemen för socialt skydd, bland annat genom att främja tillgången till socialt skydd.

Ändring 404

Ändring 404

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 6 – kolumn 4 – leden 2, 3 och 3a (nytt)

Bilaga IV – tabellen – ”Politiskt mål 4” – rad 6 – kolumn 4 – leden 2, 3 och 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En nationell eller regional strategisk ram för hälso- och sjukvård finns på plats som innehåller följande: | En nationell eller regional strategisk ram för hälso- och sjukvård finns på plats som innehåller följande: |
| 1. | Kartläggning av behoven av hälso- och sjukvård och långtidsvård, bland annat i fråga om medicinsk personal, för att säkerställa hållbara och samordnade åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En nationell eller regional strategisk ram för hälso- och sjukvård finns på plats som innehåller följande:

En nationell eller regional strategisk ram för hälso- och sjukvård finns på plats som innehåller följande:

1.

Kartläggning av behoven av hälso- och sjukvård och långtidsvård, bland annat i fråga om medicinsk personal, för att säkerställa hållbara och samordnade åtgärder.

| 1. | Kartläggning av behoven av hälso- och sjukvård och långtidsvård, bland annat i fråga om medicinsk personal, för att säkerställa hållbara och samordnade åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Kartläggning av behoven av hälso- och sjukvård och långtidsvård, bland annat i fråga om medicinsk personal, för att säkerställa hållbara och samordnade åtgärder.

| 2. | Åtgärder för att säkerställa effektivitet, hållbarhet, tillgänglighet och överkomlighet för hälsovård och långtidsvård, inbegripet en särskild inriktning på personer som är utestängda från systemen för hälsovård och långtidsvård. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för att säkerställa effektivitet, hållbarhet, tillgänglighet och överkomlighet för hälsovård och långtidsvård, inbegripet en särskild inriktning på personer som är utestängda från systemen för hälsovård och långtidsvård.

| 2. | Åtgärder för att säkerställa effektivitet, hållbarhet, tillgänglighet och överkomlighet för hälsovård och långtidsvård, inbegripet en särskild inriktning på personer som är utestängda från systemen för hälsovård och långtidsvård
  och de som är svårast att nå
  . |
| --- | --- |

2.

Åtgärder för att säkerställa effektivitet, hållbarhet, tillgänglighet och överkomlighet för hälsovård och långtidsvård, inbegripet en särskild inriktning på personer som är utestängda från systemen för hälsovård och långtidsvård
  och de som är svårast att nå
  .

och de som är svårast att nå

| 3. | Åtgärder för att främja tjänster i närsamhället, inklusive förebyggande insatser och primärvård, hemvård och närvård. |
| --- | --- |

3.

Åtgärder för att främja tjänster i närsamhället, inklusive förebyggande insatser och primärvård, hemvård och närvård.

| 3. | Åtgärder för att främja tjänster i närsamhället, inklusive förebyggande insatser och primärvård, hemvård och närvård
  , och övergången från vård på institutioner till familjehem och vård i samhället
  . |
| --- | --- |

3.

Åtgärder för att främja tjänster i närsamhället, inklusive förebyggande insatser och primärvård, hemvård och närvård
  , och övergången från vård på institutioner till familjehem och vård i samhället
  .

, och övergången från vård på institutioner till familjehem och vård i samhället

| 3a. | Åtgärder för att säkerställa att de sociala trygghetssystemen är effektiva, hållbara, tillgängliga och rimligt prissatta. |
| --- | --- |

3a.

3a.

Åtgärder för att säkerställa att de sociala trygghetssystemen är effektiva, hållbara, tillgängliga och rimligt prissatta.

Ändring 405

Ändring 405

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 2 – tabellen ”Tabell 1 T: Programstruktur*”

Bilaga V – led 2 – tabellen ”Tabell 1 T: Programstruktur*”

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| ID | Namn [300] | TEPKNISKT STÖD | Beräknings-grund | Fond | Stödd regionkategori | Valt särskilt mål |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prioritering 1 | Nej | | Eruf | Mer utvecklade | Särskilt mål 1 |
| Övergångsregioner |
| Mindre utvecklade | Särskilt mål 2 |
| De yttersta randområdena och glesbefolkade områdena |
| Mer utvecklade | Särskilt mål 3 |
| 2 | Prioritering 2 | Nej | | ESF+ | Mer utvecklade | Särskilt mål 4 |
| Övergångsregioner |
| Mindre utvecklade | Särskilt mål 5 |
| De yttersta randområdena |
| 3 | Prioritering 3 | Nej | | Samman-hållnings-fonden | Ej tillämpligt | |
| 3 | Prioritering tekniskt stöd | Ja | | | | Ej til-lämpligt |
| .. | Särskild prioritering ungdomssysselsättning | Nej | | ESF+ | | |
| .. | Särskild prioritering landsspecifika rekommendationer | Nej | | ESF+ | | |
| .. | Särskild prioritering Innovativa åtgärder | Nej | | ESF+ | | Särskilt mål 8 |
| | Särskild prioritering Materiell fattigdom | Nej | | ESF+ | | Särskilt mål 9 |

ID

Namn [300]

TEPKNISKT STÖD

Beräknings-grund

Fond

Stödd regionkategori

Valt särskilt mål

1

Prioritering 1

Nej

Eruf

Mer utvecklade

Särskilt mål 1

Övergångsregioner

Mindre utvecklade

Särskilt mål 2

De yttersta randområdena och glesbefolkade områdena

Mer utvecklade

Särskilt mål 3

2

Prioritering 2

Nej

ESF+

Mer utvecklade

Särskilt mål 4

Övergångsregioner

Mindre utvecklade

Särskilt mål 5

De yttersta randområdena

3

Prioritering 3

Nej

Samman-hållnings-fonden

Ej tillämpligt

3

Prioritering tekniskt stöd

Ja

Ej til-lämpligt

..

Särskild prioritering ungdomssysselsättning

Nej

ESF+

..

Särskild prioritering landsspecifika rekommendationer

Nej

ESF+

..

Särskild prioritering Innovativa åtgärder

Nej

ESF+

Särskilt mål 8

Särskild prioritering Materiell fattigdom

Nej

ESF+

Särskilt mål 9

Ändring

Ändring

| ID | Namn [300] | TEPKNISKT STÖD | Beräkningsgrund | Fond | Stödd regionkategori | Valt särskilt mål |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prioritering 1 | Nej | | Eruf | Mer utvecklade | Särskilt mål 1 |
| Övergångsregioner |
| Mindre utvecklade | Särskilt mål 2 |
| De yttersta randområdena och glesbefolkade områdena |
| Mer utvecklade | Särskilt mål 3 |
| 2 | Prioritering 2 | Nej | | ESF+ | Mer utvecklade | Särskilt mål 4 |
| Övergångsregioner |
| Mindre utvecklade | Särskilt mål 5 |
| De yttersta randområdena |
| 3 | Prioritering 3 | Nej | | Samman-hållnings-fonden | Ej tillämpligt | |
| 3 | Prioritering tekniskt stöd | Ja | | | | Ej til-lämpligt |
| .. | Särskild prioritering ungdomssysselsättning | Nej | | ESF+ | | |
| | Särskild prioritering barngaranti | Nej | | ESF+ | | |
| .. | Särskild prioritering landsspecifika rekommendationer | Nej | | ESF+ | | |
| .. | Särskild prioritering Innovativa åtgärder | Nej | | ESF+ | | Särskilt mål 8 |
| | Särskild prioritering Materiell fattigdom | Nej | | ESF+ | | Särskilt mål 9 |

ID

Namn [300]

TEPKNISKT STÖD

Beräkningsgrund

Fond

Stödd regionkategori

Valt särskilt mål

1

Prioritering 1

Nej

Eruf

Mer utvecklade

Särskilt mål 1

Övergångsregioner

Mindre utvecklade

Särskilt mål 2

De yttersta randområdena och glesbefolkade områdena

Mer utvecklade

Särskilt mål 3

2

Prioritering 2

Nej

ESF+

Mer utvecklade

Särskilt mål 4

Övergångsregioner

Mindre utvecklade

Särskilt mål 5

De yttersta randområdena

3

Prioritering 3

Nej

Samman-hållnings-fonden

Ej tillämpligt

3

Prioritering tekniskt stöd

Ja

Ej til-lämpligt

..

Särskild prioritering ungdomssysselsättning

Nej

ESF+

Särskild prioritering barngaranti

Särskild prioritering barngaranti

Nej

Nej

ESF+

ESF+

..

Särskild prioritering landsspecifika rekommendationer

Nej

ESF+

..

Särskild prioritering Innovativa åtgärder

Nej

ESF+

Särskilt mål 8

Särskild prioritering Materiell fattigdom

Nej

ESF+

Särskilt mål 9

Ändring 406

Ändring 406

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 2.1 – tabellen

Bilaga V – led 2.1 – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| □ | Detta är en prioritering för en relevant landsspecifik rekommendation |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för en relevant landsspecifik rekommendation

| □ | Detta är en prioritering för ungdomssysselsättning |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för ungdomssysselsättning

| □ | Detta är en prioritering för innovativa åtgärder |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för innovativa åtgärder

| □ | Detta är en prioritering för materiell fattigdom** |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för materiell fattigdom**

Ändring

Ändring

| □ | Detta är en prioritering för en relevant landsspecifik rekommendation |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för en relevant landsspecifik rekommendation

| □ | Detta är en prioritering för ungdomssysselsättning |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för ungdomssysselsättning

| □ | Detta är en prioritering för barngaranti |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för barngaranti

Detta är en prioritering för barngaranti

| □ | Detta är en prioritering för innovativa åtgärder |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för innovativa åtgärder

| □ | Detta är en prioritering för materiell fattigdom** |
| --- | --- |

□

Detta är en prioritering för materiell fattigdom**

Ändring 407

Ändring 407

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 2.1.1 – inledningen

Bilaga V – led 2.1.1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Särskilt mål (54) (målet Investering för sysselsättning och tillväxt) eller stödområde (EHFF) – upprepas för varje utvalt särskilt mål eller stödområde, för andra prioriteringar än tekniskt stöd |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.1.

Särskilt mål (54) (målet Investering för sysselsättning och tillväxt) eller stödområde (EHFF) – upprepas för varje utvalt särskilt mål eller stödområde, för andra prioriteringar än tekniskt stöd

54

| 2.1.1. | Särskilt mål (54) (målet Investering för sysselsättning och tillväxt) eller stödområde (EHFF) – upprepas för varje utvalt särskilt mål eller stödområde, för andra prioriteringar än tekniskt stöd |
| --- | --- |

2.1.1.

Särskilt mål (54) (målet Investering för sysselsättning och tillväxt) eller stödområde (EHFF) – upprepas för varje utvalt särskilt mål eller stödområde, för andra prioriteringar än tekniskt stöd

54

Ändring 408

Ändring 408

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 2.1.1.2 – inledningen

Bilaga V – led 2.1.1.2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1.1.2 | Indikatorer (55) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.1.2

Indikatorer (55)

55

| 2.1.1.2 | Indikatorer |
| --- | --- |

2.1.1.2

Indikatorer

Ändring 409

Ändring 409

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 2.1.1.3 – inledningen

Bilaga V – led 2.1.1.3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1.1.3 | Vägledande fördelning av anslagna medel
  efter
  per typ av intervention (56) (ej tillämpligt för EHFF) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.1.3

Vägledande fördelning av anslagna medel
  efter
  per typ av intervention (56) (ej tillämpligt för EHFF)

efter

56

| 2.1.1.3 | Vägledande fördelning av anslagna medel per typ av intervention (ej tillämpligt för EHFF) |
| --- | --- |

2.1.1.3

Vägledande fördelning av anslagna medel per typ av intervention (ej tillämpligt för EHFF)

Ändring 410

Ändring 410

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 2.1.2 – rad 8

Bilaga V – led 2.1.2 – rad 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kriterier för urval av insatser (57) | Kriterier för urval av insatser (57) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kriterier för urval av insatser (57)

57

Kriterier för urval av insatser (57)

57

Ändring 411

Ändring 411

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 3 – tabell 16

Bilaga V – led 3 – tabell 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 412

Ändring 412

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – led 3.2 – inledningen

Bilaga V – led 3.2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2 | Totala anslag per fond och nationell medfinansiering (59) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2

Totala anslag per fond och nationell medfinansiering (59)

59

| 3.2 | Totala anslag per fond och nationell medfinansiering |
| --- | --- |

3.2

Totala anslag per fond och nationell medfinansiering

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0043/2019).

1

(12)  EUT L [...], [...], s. [...].

12

(12)  EUT L [...], [...], s. [...].

12

(13)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

13

(13)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

13

(14)  [Förordning om styrningen av energiunionen, om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013, COM(2016)0759 final/2, 2016/0375(COD)]

14

(14)  [Förordning om styrningen av energiunionen, om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013, COM(2016)0759 final/2, 2016/0375(COD)]

14

(16)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 13.

16

(16)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 13.

16

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

18

(19)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

19

(20)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

20

(21)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

22

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

18

(19)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

19

(20)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

20

(21)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

23

(24)  Kommissionens förordning (EU) nr
  868/2014 av den 8 augusti 2014
  om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L
  241, 13.8.2014
  , s. 1).

24

868/2014 av den 8 augusti 2014

241, 13.8.2014

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

23

(24)  Kommissionens förordning (EU)
  2016/2066 av den 21 november 2016
  om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) (EUT L
  322, 29.11.2016
  , s. 1).

24

2016/2066 av den 21 november 2016

322, 29.11.2016

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) ... av den... om FSE (EUT L , , s.).

25

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) ... av den... om FSE (EUT L , , s.).

25

(1 a)  
  Kommissionens sjunde rapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning med titeln ”Min region, mitt Europa, vår framtid: Sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” (COM(2017)0583) av den 9 oktober 2017.

1 a

Kommissionens sjunde rapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning med titeln ”Min region, mitt Europa, vår framtid: Sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” (COM(2017)0583) av den 9 oktober 2017.

(1a)  

  EUT L 352, 24.12.2013, s. 1.

1a

EUT L 352, 24.12.2013, s. 1.

(1b)  

  EUT L 352, 24.12.2013, s. 9.

1b

EUT L 352, 24.12.2013, s. 9.

(1c)  

  EUT L 190, 28.6.2014, s. 45.

1c

EUT L 190, 28.6.2014, s. 45.

(37)  Förordning (EU) [...] av den [...] (EUT L [...], [...], s. [...]).

37

(37)  Förordning (EU) [...] av den [...] (EUT L [...], [...], s. [...]).

37

(38)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

38

(38)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (EUT L 74, 14.3.2014, s. 1).

38

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

48

(49)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 124, 25.4.2014, s. 1).

49

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

48

(49)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 124, 25.4.2014, s. 1).

49

(54)  Med undantag för ett särskilt mål som anges i artikel 4.1 c
  vii
  i ESF+-förordningen.

54

vii

(54)  Med undantag för ett särskilt mål som anges i artikel 4.1 
  xi
  i ESF+-förordningen.

54

xi

(55)  
  Före halvtidsöversynen av Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden 2025, endast fördelning för åren 2021–2025.

55

Före halvtidsöversynen av Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden 2025, endast fördelning för åren 2021–2025.

(56)  
  Före halvtidsöversynen av Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden 2025, endast fördelning för åren 2021–2025.

56

Före halvtidsöversynen av Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden 2025, endast fördelning för åren 2021–2025.

(57)  Endast för program som begränsas till det särskilda mål som anges i artikel 4.1 
  c vii
  i ESF+-förordningen.

57

c vii

(57)  Endast för program som begränsas till det särskilda mål som anges i artikel 4.1 
  xi
  i ESF+-förordningen.

57

xi

(59)  
  Före halvtidsöversynen under 2025 för Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden, anslag endast för åren 2021–2025.

59

Före halvtidsöversynen under 2025 för Eruf, ESF+ och Sammanhållningsfonden, anslag endast för åren 2021–2025.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/491 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/491

---

P8_TA(2019)0097

Programmet för rättsliga frågor ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättsliga frågor (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/51)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen ”bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” I artikel 3 anges vidare att ”unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd” och att den bland annat ska ”respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”. Dessa värden bekräftas och uttrycks i de rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen ”bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” I artikel 3 anges vidare att ”unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd” och att den bland annat ska ”respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”. Dessa värden bekräftas och uttrycks i de rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (1) | I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen ”bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” I artikel 3 anges vidare att ”unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd” och att den bland annat ska ”respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”.
  I artikel 8 i EUF-fördraget anges vidare att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet, främja jämställdhet och bekämpa diskriminering vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet.
  Dessa värden bekräftas och uttrycks i de rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  (nedan kallad stadgan) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning
  . |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen ”bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” I artikel 3 anges vidare att ”unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd” och att den bland annat ska ”respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”.
  I artikel 8 i EUF-fördraget anges vidare att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet, främja jämställdhet och bekämpa diskriminering vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet.
  Dessa värden bekräftas och uttrycks i de rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  (nedan kallad stadgan) och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Jämställdhetsintegrering, inbegripet jämställdhetsbudgetering, och integrering av målen om icke-diskriminering bör stödjas i all verksamhet inom programmet för rättsliga frågor, i enlighet med artiklarna 8 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Jämställdhetsintegrering, inbegripet jämställdhetsbudgetering, och integrering av målen om icke-diskriminering bör stödjas i all verksamhet inom programmet för rättsliga frågor, i enlighet med artiklarna 8 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Dessa rättigheter och värden måste fortsätta att främjas och upprätthållas, spridas bland unionens medborgare och folk och stå i centrum för Europas samhällen. Därför bör en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som omfattar programmen för rättigheter och värden och för rättsliga frågor, inrättas inom ramen för unionens budget. I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering och splittring, är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och EU:s värden: mänskliga rättigheter, respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten. Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i EU. Som en del av den nya fonden kommer programmet för rättigheter och värden att samla 2014–2020 års program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (10), och 2014–2020 års program Ett Europa för medborgarna, som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (11). Programmet för rättsliga frågor (nedan kallat programmet) kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av ett integrerat europeiskt rättsligt område och gränsöverskridande samarbete som en fortsättning på det program Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (12) (nedan kallat det föregående programmet). |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Dessa rättigheter och värden måste fortsätta att främjas och upprätthållas, spridas bland unionens medborgare och folk och stå i centrum för Europas samhällen. Därför bör en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som omfattar programmen för rättigheter och värden och för rättsliga frågor, inrättas inom ramen för unionens budget. I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering och splittring, är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och EU:s värden: mänskliga rättigheter, respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten. Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i EU. Som en del av den nya fonden kommer programmet för rättigheter och värden att samla 2014–2020 års program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (10), och 2014–2020 års program Ett Europa för medborgarna, som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (11). Programmet för rättsliga frågor (nedan kallat programmet) kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av ett integrerat europeiskt rättsligt område och gränsöverskridande samarbete som en fortsättning på det program Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (12) (nedan kallat det föregående programmet).

| (2) | Dessa rättigheter och värden måste fortsätta att
  på ett konsekvent sätt aktivt odlas, skyddas och
  främjas
  av unionen
  och
  varje medlemsstat i all deras politik samt
  upprätthållas
  och
  spridas bland unionens medborgare och folk och stå i centrum för Europas samhällen.
  Samtidigt behövs det ett väl fungerande europeiskt område med rättvisa samt effektiva, oberoende och högkvalitativa nationella rättssystem, liksom större ömsesidigt förtroende, för att få till stånd en blomstrande inre marknad och för att upprätthålla unionens gemensamma värden.
  Därför bör en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden som omfattar programmen för rättigheter och värden och för rättsliga frågor inrättas inom ramen för unionens budget. I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering
  , polarisering
  och splittring
  och det pågår ett förfarande enligt artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen om systematiska brott mot rättsstatsprincipen, liksom överträdelseförfaranden i frågor som rör rättsstatligheten i medlemsstaterna
  , är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och EU:s värden: mänskliga rättigheter
  och grundläggande rättigheter
  , respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet
  , inbegripet jämställdhet, icke-diskriminering
  och rättsstaten
  , eftersom en försämring av dessa rättigheter och värden i en medlemsstat kan ha skadliga effekter på unionen som helhet
  . Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i EU. Som en del av den nya fonden kommer programmet för rättigheter och värden att samla 2014–2020 års program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (10), och 2014–2020 års program Ett Europa för medborgarna, som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (11). Programmet för rättsliga frågor (nedan kallat programmet) kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av ett integrerat europeiskt rättsligt område och gränsöverskridande samarbete som en fortsättning på det program Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (12)(nedan kallat det föregående programmet). |
| --- | --- |

(2)

Dessa rättigheter och värden måste fortsätta att
  på ett konsekvent sätt aktivt odlas, skyddas och
  främjas
  av unionen
  och
  varje medlemsstat i all deras politik samt
  upprätthållas
  och
  spridas bland unionens medborgare och folk och stå i centrum för Europas samhällen.
  Samtidigt behövs det ett väl fungerande europeiskt område med rättvisa samt effektiva, oberoende och högkvalitativa nationella rättssystem, liksom större ömsesidigt förtroende, för att få till stånd en blomstrande inre marknad och för att upprätthålla unionens gemensamma värden.
  Därför bör en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden som omfattar programmen för rättigheter och värden och för rättsliga frågor inrättas inom ramen för unionens budget. I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering
  , polarisering
  och splittring
  och det pågår ett förfarande enligt artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen om systematiska brott mot rättsstatsprincipen, liksom överträdelseförfaranden i frågor som rör rättsstatligheten i medlemsstaterna
  , är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och EU:s värden: mänskliga rättigheter
  och grundläggande rättigheter
  , respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet
  , inbegripet jämställdhet, icke-diskriminering
  och rättsstaten
  , eftersom en försämring av dessa rättigheter och värden i en medlemsstat kan ha skadliga effekter på unionen som helhet
  . Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i EU. Som en del av den nya fonden kommer programmet för rättigheter och värden att samla 2014–2020 års program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (10), och 2014–2020 års program Ett Europa för medborgarna, som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (11). Programmet för rättsliga frågor (nedan kallat programmet) kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av ett integrerat europeiskt rättsligt område och gränsöverskridande samarbete som en fortsättning på det program Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (12)(nedan kallat det föregående programmet).

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer
  främst
  att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden, rättigheter och rika mångfald levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja vårt rättighetsbaserade, jämlika, inkluderande och demokratiska samhälle
  . Det innefattar
  ett dynamiskt
  civilsamhälle,
  som
  uppmuntrar
  människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet och som främjar den rika mångfalden i det europeiska samhället
  och som även bygger på
  vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. I artikel 11 i EU-fördraget
  anges närmare
  att institutionerna på lämpligt sätt ska ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer
  främst
  att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden, rättigheter och rika mångfald levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja vårt rättighetsbaserade, jämlika, inkluderande och demokratiska samhälle
  . Det innefattar
  ett dynamiskt
  civilsamhälle,
  som
  uppmuntrar
  människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet och som främjar den rika mångfalden i det europeiska samhället
  och som även bygger på
  vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. I artikel 11 i EU-fördraget
  anges närmare
  att institutionerna på lämpligt sätt ska ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden.

| (3) | Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden, rättigheter och rika mångfald levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja vårt rättighetsbaserade, jämlika,
  öppna,
  inkluderande och demokratiska samhälle
  , i synnerhet genom att finansiera verksamhet som främjar
  ett dynamiskt
  , välutvecklat, resilient och livskraftigt civilt samhälle
  som
  möjliggör
  människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet
  samt korrekt tillämpning och genomförande av mänskliga och grundläggande rättigheter
  och som främjar den rika mångfalden i det europeiska samhället
  , bland annat på grundval av
  vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. I artikel 11 i EU-fördraget
  krävs det
  att institutionerna
  ska föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället och att de
  på lämpligt sätt ska ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden.
  Detta är särskilt viktigt i ljuset av det alltmer krympande utrymmet för det oberoende civila samhället i ett antal medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden, rättigheter och rika mångfald levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja vårt rättighetsbaserade, jämlika,
  öppna,
  inkluderande och demokratiska samhälle
  , i synnerhet genom att finansiera verksamhet som främjar
  ett dynamiskt
  , välutvecklat, resilient och livskraftigt civilt samhälle
  som
  möjliggör
  människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet
  samt korrekt tillämpning och genomförande av mänskliga och grundläggande rättigheter
  och som främjar den rika mångfalden i det europeiska samhället
  , bland annat på grundval av
  vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. I artikel 11 i EU-fördraget
  krävs det
  att institutionerna
  ska föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället och att de
  på lämpligt sätt ska ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden.
  Detta är särskilt viktigt i ljuset av det alltmer krympande utrymmet för det oberoende civila samhället i ett antal medlemsstater.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskriver
  om
  inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, med respekt för de grundläggande rättigheterna och de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna. För detta ändamål får unionen anta åtgärder för att utveckla det rättsliga samarbetet i 
  civilrättsliga
  och straffrättsliga frågor och uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller att förebygga brottslighet. Respekten för grundläggande rättigheter och för gemensamma principer och värden som icke-diskriminering,
  jämställdhet mellan könen
  , faktisk tillgång till rättslig prövning för alla, rättsstatsprincipen
  och
  ett välfungerande oberoende
  rättsväsende
  bör säkerställas
  när
  ett europeiskt område med rättvisa
  vidareutvecklas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskriver
  om
  inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, med respekt för de grundläggande rättigheterna och de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna. För detta ändamål får unionen anta åtgärder för att utveckla det rättsliga samarbetet i 
  civilrättsliga
  och straffrättsliga frågor och uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller att förebygga brottslighet. Respekten för grundläggande rättigheter och för gemensamma principer och värden som icke-diskriminering,
  jämställdhet mellan könen
  , faktisk tillgång till rättslig prövning för alla, rättsstatsprincipen
  och
  ett välfungerande oberoende
  rättsväsende
  bör säkerställas
  när
  ett europeiskt område med rättvisa
  vidareutvecklas
  .

| (4) | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskriver inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, med respekt för de grundläggande rättigheterna och de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna.
  Respekt för och främjande av rättsstaten, grundläggande rättigheter och demokrati inom unionen är förutsättningar för att upprätthålla alla rättigheter och skyldigheter som stadgas i fördragen och för att bygga upp människors förtroende för unionen. Hur rättsstatens principer tillämpas i medlemsstaterna spelar en avgörande roll för att säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och mellan deras rättssystem.
  För detta ändamål får unionen anta åtgärder för att utveckla det rättsliga samarbetet i 
  civil-
  och straffrättsliga frågor
  samt vid behov i administrativa frågor
  och
  för att
  uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller att förebygga brottslighet
  , med särskilt fokus på allvarliga gränsöverskridande brott, skattebrott, miljöbrott, terrorism och kränkningar av de grundläggande rättigheterna, såsom människohandel, liksom på området för skydd av brottsoffers rättigheter
  . Respekten för
  mänskliga och
  grundläggande rättigheter och för gemensamma principer och värden som icke-diskriminering,
  solidaritet, likabehandling med hänsyn till alla de grunder som förtecknas i artikel 21 i stadgan
  , faktisk tillgång till rättslig prövning för alla, rättsstatsprincipen
  samt
  ett välfungerande oberoende
  rättsväsen
  bör säkerställas
  och främjas i vidareutvecklingen av
  ett europeiskt område med rättvisa
  på de lokala, regionala och nationella nivåerna
  . |
| --- | --- |

(4)

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskriver inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, med respekt för de grundläggande rättigheterna och de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna.
  Respekt för och främjande av rättsstaten, grundläggande rättigheter och demokrati inom unionen är förutsättningar för att upprätthålla alla rättigheter och skyldigheter som stadgas i fördragen och för att bygga upp människors förtroende för unionen. Hur rättsstatens principer tillämpas i medlemsstaterna spelar en avgörande roll för att säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och mellan deras rättssystem.
  För detta ändamål får unionen anta åtgärder för att utveckla det rättsliga samarbetet i 
  civil-
  och straffrättsliga frågor
  samt vid behov i administrativa frågor
  och
  för att
  uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller att förebygga brottslighet
  , med särskilt fokus på allvarliga gränsöverskridande brott, skattebrott, miljöbrott, terrorism och kränkningar av de grundläggande rättigheterna, såsom människohandel, liksom på området för skydd av brottsoffers rättigheter
  . Respekten för
  mänskliga och
  grundläggande rättigheter och för gemensamma principer och värden som icke-diskriminering,
  solidaritet, likabehandling med hänsyn till alla de grunder som förtecknas i artikel 21 i stadgan
  , faktisk tillgång till rättslig prövning för alla, rättsstatsprincipen
  samt
  ett välfungerande oberoende
  rättsväsen
  bör säkerställas
  och främjas i vidareutvecklingen av
  ett europeiskt område med rättvisa
  på de lokala, regionala och nationella nivåerna
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | I artikel 81 i EUF-fördraget föreskrivs uttryckligen att unionen får anta rättsakter för tillnärmning av medlemsstaternas lagar. Enligt fördraget får sådana akter antas bland annat för ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna av domstolsavgöranden och utomrättsliga avgöranden samt verkställigheten av dessa, gränsöverskridande delgivning av rättegångshandlingar och utomrättsliga handlingar, förenlighet mellan tillämpliga internationella privaträttsliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter och om domstolars behörighet, samarbete som rör bevisupptagning, faktisk tillgång till rättslig prövning, undanröjande av hinder mot väl fungerande civil-, straff- och förvaltningsrättsliga förfaranden, vilket kan omfatta att nationella domstolsförfaranden görs mer förenliga, utveckling av alternativ tvistlösning samt stöd till utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

I artikel 81 i EUF-fördraget föreskrivs uttryckligen att unionen får anta rättsakter för tillnärmning av medlemsstaternas lagar. Enligt fördraget får sådana akter antas bland annat för ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna av domstolsavgöranden och utomrättsliga avgöranden samt verkställigheten av dessa, gränsöverskridande delgivning av rättegångshandlingar och utomrättsliga handlingar, förenlighet mellan tillämpliga internationella privaträttsliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter och om domstolars behörighet, samarbete som rör bevisupptagning, faktisk tillgång till rättslig prövning, undanröjande av hinder mot väl fungerande civil-, straff- och förvaltningsrättsliga förfaranden, vilket kan omfatta att nationella domstolsförfaranden görs mer förenliga, utveckling av alternativ tvistlösning samt stöd till utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Finansiering
  bör även i fortsättningen vara ett viktigt verktyg
  för att framgångsrikt uppnå de ambitiösa målen i 
  fördraget
  . Dessa mål bör uppnås bland annat genom inrättandet av ett flexibelt och effektivt program för rättsliga frågor, vilket bör underlätta planeringen och genomförandet av dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Finansiering
  bör även i fortsättningen vara ett viktigt verktyg
  för att framgångsrikt uppnå de ambitiösa målen i 
  fördraget
  . Dessa mål bör uppnås bland annat genom inrättandet av ett flexibelt och effektivt program för rättsliga frågor, vilket bör underlätta planeringen och genomförandet av dessa mål.

| (5) | Finansiering
  är ett av de viktigaste verktygen
  för att framgångsrikt uppnå de ambitiösa målen i 
  fördragen
  . Dessa mål bör uppnås bland annat genom inrättandet av ett flexibelt och effektivt program för rättsliga frågor vilket bör underlätta planeringen och genomförandet av dessa mål
  , med beaktande av vilken verksamhet som ger det högsta unionsmervärdet, där så är möjligt med hjälp av centrala resultatindikatorer
  . |
| --- | --- |

(5)

Finansiering
  är ett av de viktigaste verktygen
  för att framgångsrikt uppnå de ambitiösa målen i 
  fördragen
  . Dessa mål bör uppnås bland annat genom inrättandet av ett flexibelt och effektivt program för rättsliga frågor vilket bör underlätta planeringen och genomförandet av dessa mål
  , med beaktande av vilken verksamhet som ger det högsta unionsmervärdet, där så är möjligt med hjälp av centrala resultatindikatorer
  .

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Man bör sträva efter att göra programmets medel mer flexibla och tillgängliga och erbjuda organisationer i det civila samhället samma finansieringsmöjligheter och finansieringsvillkor inom unionen som utanför. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Man bör sträva efter att göra programmets medel mer flexibla och tillgängliga och erbjuda organisationer i det civila samhället samma finansieringsmöjligheter och finansieringsvillkor inom unionen som utanför.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I syfte att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ska unionen besluta om åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, vilken sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 är en hörnsten i det rättsliga samarbetet inom unionen. Ömsesidigt erkännande kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Åtgärder för tillnärmning av
  medlemsstaternas
  lagstiftning har antagits på flera områden för att underlätta ömsesidigt erkännande och främja ömsesidigt förtroende. Ett
  väl fungerande
  område med rättvisa, där hindren för gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande situationer har avskaffats, är också av avgörande betydelse för att säkerställa ekonomisk tillväxt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I syfte att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa ska unionen besluta om åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, vilken sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 är en hörnsten i det rättsliga samarbetet inom unionen. Ömsesidigt erkännande kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Åtgärder för tillnärmning av
  medlemsstaternas
  lagstiftning har antagits på flera områden för att underlätta ömsesidigt erkännande och främja ömsesidigt förtroende. Ett
  väl fungerande
  område med rättvisa, där hindren för gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande situationer har avskaffats, är också av avgörande betydelse för att säkerställa ekonomisk tillväxt.

| (6) | I syfte att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
  för alla
  ska unionen besluta om åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, vilken sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 är en hörnsten i det rättsliga samarbetet inom unionen. Ömsesidigt erkännande kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Åtgärder för tillnärmning av
  medlemsstaternas
  lagstiftning har antagits på flera områden för att underlätta ömsesidigt erkännande och främja ömsesidigt förtroende. Ett
  välfungerande
  område med rättvisa, där hindren för gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande situationer har avskaffats, är också av avgörande betydelse för att säkerställa ekonomisk tillväxt
  och vidare integration
  . |
| --- | --- |

(6)

I syfte att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa
  för alla
  ska unionen besluta om åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, vilken sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 är en hörnsten i det rättsliga samarbetet inom unionen. Ömsesidigt erkännande kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Åtgärder för tillnärmning av
  medlemsstaternas
  lagstiftning har antagits på flera områden för att underlätta ömsesidigt erkännande och främja ömsesidigt förtroende. Ett
  välfungerande
  område med rättvisa, där hindren för gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande situationer har avskaffats, är också av avgörande betydelse för att säkerställa ekonomisk tillväxt
  och vidare integration
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Såsom EU-domstolen påpekat i sin rättspraxis

   (1a)

  utgör domstolsväsendets oberoende en del av kärnan i den grundläggande rätten till en rättvis rättegång och utgör grunden för ömsesidig tillit och ömsesidigt erkännande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Såsom EU-domstolen påpekat i sin rättspraxis

   (1a)

  utgör domstolsväsendets oberoende en del av kärnan i den grundläggande rätten till en rättvis rättegång och utgör grunden för ömsesidig tillit och ömsesidigt erkännande.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Tillgång till rättslig prövning bör särskilt omfatta tillgång till domstolar, alternativa tvistlösningsmetoder och innehavare av offentliga ämbeten som enligt lag är skyldiga att förse parterna med oberoende och opartisk juridisk rådgivning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Tillgång till rättslig prövning bör särskilt omfatta tillgång till domstolar, alternativa tvistlösningsmetoder och innehavare av offentliga ämbeten som enligt lag är skyldiga att förse parterna med oberoende och opartisk juridisk rådgivning.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 6c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6c) | Jämställdhetsintegreringen av rättssystemen bör ses som ett viktigt mål för att vidareutveckla det europeiska området med rättvisa. Diskriminering på flera grunder i rättssystemet är fortfarande ett av de största hindren för kvinnors lika tillgång till rättslig prövning. Programmet bör därför aktivt bidra till att undanröja all diskriminering av och alla hinder för minoriteter, personer med funktionsnedsättning, migranter, asylsökande, äldre, människor som bor i avlägsna områden och andra utsatta grupper som kan stöta på begränsningar i tillgången till rättslig prövning, och bör stödja brottsofferanpassade och jämställdhetsmedvetna förfaranden och beslut i rättssystemen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6c)

Jämställdhetsintegreringen av rättssystemen bör ses som ett viktigt mål för att vidareutveckla det europeiska området med rättvisa. Diskriminering på flera grunder i rättssystemet är fortfarande ett av de största hindren för kvinnors lika tillgång till rättslig prövning. Programmet bör därför aktivt bidra till att undanröja all diskriminering av och alla hinder för minoriteter, personer med funktionsnedsättning, migranter, asylsökande, äldre, människor som bor i avlägsna områden och andra utsatta grupper som kan stöta på begränsningar i tillgången till rättslig prövning, och bör stödja brottsofferanpassade och jämställdhetsmedvetna förfaranden och beslut i rättssystemen.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Respekt för rättsstatsprincipen är avgörande för en hög grad av ömsesidigt förtroende på området
  rättsliga
  och inrikes frågor, särskilt för ett effektivt rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor som bygger på ömsesidigt erkännande. Respekten för rättsstaten är ett av de gemensamma värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, och principen om ett effektivt domstolsskydd som
  förskrivs
  i artikel 19.1 i EU-fördraget och i artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är konkreta uttryck för rättsstatsprincipen. Att främja rättsstatsprincipen genom att stödja arbetet med att förbättra nationella rättssystems oberoende, kvalitet och effektivitet stärker det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Respekt för rättsstatsprincipen är avgörande för en hög grad av ömsesidigt förtroende på området
  rättsliga
  och inrikes frågor, särskilt för ett effektivt rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor som bygger på ömsesidigt erkännande. Respekten för rättsstaten är ett av de gemensamma värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, och principen om ett effektivt domstolsskydd som
  förskrivs
  i artikel 19.1 i EU-fördraget och i artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är konkreta uttryck för rättsstatsprincipen. Att främja rättsstatsprincipen genom att stödja arbetet med att förbättra nationella rättssystems oberoende, kvalitet och effektivitet stärker det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor.

| (7) | Fullständig
  respekt för
  och främjande av
  rättsstatsprincipen är avgörande för en hög grad av ömsesidigt förtroende på området
  med frihet, säkerhet
  och
  rättvisa och för
  inrikes frågor, särskilt för ett effektivt rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor som bygger på ömsesidigt erkännande. Respekten för rättsstaten är ett av de gemensamma värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, och principen om ett effektivt domstolsskydd som
  föreskrivs
  i artikel 19.1 i EU-fördraget och i artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är konkreta uttryck för rättsstatsprincipen. Att främja rättsstatsprincipen genom att stödja arbetet med att förbättra nationella rättssystems oberoende,
  transparens, ansvarsskyldighet,
  kvalitet och effektivitet stärker det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

(7)

Fullständig
  respekt för
  och främjande av
  rättsstatsprincipen är avgörande för en hög grad av ömsesidigt förtroende på området
  med frihet, säkerhet
  och
  rättvisa och för
  inrikes frågor, särskilt för ett effektivt rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor som bygger på ömsesidigt erkännande. Respekten för rättsstaten är ett av de gemensamma värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, och principen om ett effektivt domstolsskydd som
  föreskrivs
  i artikel 19.1 i EU-fördraget och i artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är konkreta uttryck för rättsstatsprincipen. Att främja rättsstatsprincipen genom att stödja arbetet med att förbättra nationella rättssystems oberoende,
  transparens, ansvarsskyldighet,
  kvalitet och effektivitet stärker det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Det är viktigt att komma ihåg att rättvisa innebär att befästa rättsstatsprincipen i samhället och att garantera alla rätten till en rättvis rättegång i en oberoende och opartisk domstol i syfte att värna de europeiska värdena. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Det är viktigt att komma ihåg att rättvisa innebär att befästa rättsstatsprincipen i samhället och att garantera alla rätten till en rättvis rättegång i en oberoende och opartisk domstol i syfte att värna de europeiska värdena.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Enligt artiklarna 81.2 h och 82.1 c i EUF-fördraget ska unionen stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet som ett sätt att förbättra det rättsliga
  samarbete
  i 
  civilrättsliga
  och straffrättsliga frågor
  som bygger
  på principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Utbildning av yrkesverksamma inom rättsväsendet är ett viktigt verktyg för att utveckla en samsyn om hur rättsstatsprincipen bäst kan upprätthållas. Det bidrar till att bygga upp det europeiska området med rättvisa genom att skapa en gemensam rättskultur bland yrkesverksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att säkerställa en korrekt och enhetlig rättstillämpning inom unionen och ett ömsesidigt förtroende mellan yrkesverksamma inom rättsväsendet vid gränsöverskridande förfaranden. De utbildningsverksamheter som får stöd enligt programmet bör bygga på en förnuftig bedömning av utbildningsbehoven, använda de senaste utbildningsmetoderna, inbegripa gränsöverskridande evenemang som samlar yrkesverksamma jurister från olika medlemsstater, omfatta inslag av aktivt lärande och nätverksbyggande samt vara hållbara. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Enligt artiklarna 81.2 h och 82.1 c i EUF-fördraget ska unionen stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet som ett sätt att förbättra det rättsliga
  samarbete
  i 
  civilrättsliga
  och straffrättsliga frågor
  som bygger
  på principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Utbildning av yrkesverksamma inom rättsväsendet är ett viktigt verktyg för att utveckla en samsyn om hur rättsstatsprincipen bäst kan upprätthållas. Det bidrar till att bygga upp det europeiska området med rättvisa genom att skapa en gemensam rättskultur bland yrkesverksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att säkerställa en korrekt och enhetlig rättstillämpning inom unionen och ett ömsesidigt förtroende mellan yrkesverksamma inom rättsväsendet vid gränsöverskridande förfaranden. De utbildningsverksamheter som får stöd enligt programmet bör bygga på en förnuftig bedömning av utbildningsbehoven, använda de senaste utbildningsmetoderna, inbegripa gränsöverskridande evenemang som samlar yrkesverksamma jurister från olika medlemsstater, omfatta inslag av aktivt lärande och nätverksbyggande samt vara hållbara.

| (8) | Enligt artiklarna 81.2 h och 82.1 c i EUF-fördraget ska unionen stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet som ett sätt att förbättra det rättsliga
  samarbetet
  i 
  civil-
  och straffrättsliga frågor
  samt vid behov i administrativa frågor
  på
  grundval av
  principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Utbildning av yrkesverksamma inom rättsväsendet är ett viktigt verktyg för att utveckla en samsyn om hur rättsstatsprincipen
  och de grundläggande rättigheterna
  bäst kan
  genomföras och
  upprätthållas. Det bidrar till att bygga upp det europeiska området med rättvisa genom att skapa en gemensam rättskultur bland yrkesverksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att säkerställa en
  icke-diskriminerande,
  korrekt och enhetlig rättstillämpning inom unionen och ett ömsesidigt förtroende
  och en samsyn
  mellan yrkesverksamma inom rättsväsendet vid gränsöverskridande förfaranden. De utbildningsverksamheter som får stöd enligt programmet bör bygga på en förnuftig bedömning av utbildningsbehoven, använda de senaste utbildningsmetoderna, inbegripa gränsöverskridande evenemang som samlar yrkesverksamma jurister
  – även de som arbetar för organisationer i det civila samhället –
  från olika medlemsstater, omfatta inslag av aktivt lärande och nätverksbyggande samt vara hållbara.
  De bör omfatta utbildningar för domare, advokater, åklagare och poliser om de utmaningar och hinder som upplevs av personer i en utsatt situation – däribland barn, etniska minoriteter, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, offer för könsrelaterat våld och andra former av våld mellan personer samt offer för människohandel – och om hur man kan se till att brottsoffer skyddas på lämpligt sätt. Dessa utbildningar bör anordnas med direkt medverkan av sådana personer och organisationer som företräder eller stöder dem. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artiklarna 81.2 h och 82.1 c i EUF-fördraget ska unionen stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet som ett sätt att förbättra det rättsliga
  samarbetet
  i 
  civil-
  och straffrättsliga frågor
  samt vid behov i administrativa frågor
  på
  grundval av
  principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Utbildning av yrkesverksamma inom rättsväsendet är ett viktigt verktyg för att utveckla en samsyn om hur rättsstatsprincipen
  och de grundläggande rättigheterna
  bäst kan
  genomföras och
  upprätthållas. Det bidrar till att bygga upp det europeiska området med rättvisa genom att skapa en gemensam rättskultur bland yrkesverksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att säkerställa en
  icke-diskriminerande,
  korrekt och enhetlig rättstillämpning inom unionen och ett ömsesidigt förtroende
  och en samsyn
  mellan yrkesverksamma inom rättsväsendet vid gränsöverskridande förfaranden. De utbildningsverksamheter som får stöd enligt programmet bör bygga på en förnuftig bedömning av utbildningsbehoven, använda de senaste utbildningsmetoderna, inbegripa gränsöverskridande evenemang som samlar yrkesverksamma jurister
  – även de som arbetar för organisationer i det civila samhället –
  från olika medlemsstater, omfatta inslag av aktivt lärande och nätverksbyggande samt vara hållbara.
  De bör omfatta utbildningar för domare, advokater, åklagare och poliser om de utmaningar och hinder som upplevs av personer i en utsatt situation – däribland barn, etniska minoriteter, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, offer för könsrelaterat våld och andra former av våld mellan personer samt offer för människohandel – och om hur man kan se till att brottsoffer skyddas på lämpligt sätt. Dessa utbildningar bör anordnas med direkt medverkan av sådana personer och organisationer som företräder eller stöder dem.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Rimliga tidsfrister för domstolsförfaranden ger rättssäkerhet, som är grundförutsättningen för en rättsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Rimliga tidsfrister för domstolsförfaranden ger rättssäkerhet, som är grundförutsättningen för en rättsstat.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete och motsvarande beslut vad avser asyl och non-refoulement bör programmet stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet, i syfte att öka medvetenheten om och främja den praktiska tillämpningen av konventionen på detta område för att bättre skydda offer för våld mot kvinnor och flickor i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete och motsvarande beslut vad avser asyl och non-refoulement bör programmet stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet, i syfte att öka medvetenheten om och främja den praktiska tillämpningen av konventionen på detta område för att bättre skydda offer för våld mot kvinnor och flickor i hela unionen.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Rättslig utbildning kan omfatta olika aktörer, såsom medlemsstaternas rättsliga, judiciella och administrativa myndigheter, akademiska institutioner, nationella organ med ansvar för rättslig utbildning, utbildningsorganisationer eller -nätverk på europeisk nivå eller nätverk för samordnare av unionsrätten vid domstolar. Organ och enheter som verkar i ett allmänt europeiskt intresse på området utbildning inom rättsväsendet, såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (ENCJ), sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen och Europeiska institutet för offentlig administration, bör fortsätta att spela sin roll när det gäller att främja fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och övrig personal inom rättsväsendet, och bör därför ges adekvat ekonomiskt stöd i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i de årliga arbetsprogram som kommissionen antar i enlighet med denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Rättslig utbildning kan omfatta olika aktörer, såsom medlemsstaternas rättsliga, judiciella och administrativa myndigheter, akademiska institutioner, nationella organ med ansvar för rättslig utbildning, utbildningsorganisationer eller -nätverk på europeisk nivå eller nätverk för samordnare av unionsrätten vid domstolar. Organ och enheter som verkar i ett allmänt europeiskt intresse på området utbildning inom rättsväsendet, såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (ENCJ), sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen och Europeiska institutet för offentlig administration, bör fortsätta att spela sin roll när det gäller att främja fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och övrig personal inom rättsväsendet, och bör därför ges adekvat ekonomiskt stöd i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i de årliga arbetsprogram som kommissionen antar i enlighet med denna förordning.

| (9) | Rättslig utbildning kan omfatta olika aktörer, såsom medlemsstaternas rättsliga, judiciella och administrativa myndigheter, akademiska institutioner, nationella organ med ansvar för rättslig utbildning, utbildningsorganisationer eller -nätverk på europeisk nivå eller nätverk för samordnare av unionsrätten vid domstolar
  , liksom relevanta organisationer i det civila samhället, däribland sådana som väcker företrädartalan
  . Organ och enheter som verkar i ett allmänt europeiskt intresse på området utbildning inom rättsväsendet, såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (ENCJ), sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen och Europeiska institutet för offentlig administration, bör fortsätta att spela sin roll när det gäller att främja fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och övrig personal inom rättsväsendet, och bör därför ges adekvat ekonomiskt stöd i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i de årliga arbetsprogram som kommissionen antar i enlighet med denna förordning.
  Dessutom skulle organisationer på området för grundläggande rättigheter och yrkesverksamma som arbetar med offer för våld samt specialiserade akademiska institutioner också kunna bidra till sådana utbildningsprogram, och bör därför knytas till dessa när det är påkallat. Med tanke på att kvinnliga domare är underrepresenterade på toppositionerna bör kvinnliga domare och åklagare och kvinnor i andra juridiska yrken uppmuntras att delta i utbildningsverksamheterna. |
| --- | --- |

(9)

Rättslig utbildning kan omfatta olika aktörer, såsom medlemsstaternas rättsliga, judiciella och administrativa myndigheter, akademiska institutioner, nationella organ med ansvar för rättslig utbildning, utbildningsorganisationer eller -nätverk på europeisk nivå eller nätverk för samordnare av unionsrätten vid domstolar
  , liksom relevanta organisationer i det civila samhället, däribland sådana som väcker företrädartalan
  . Organ och enheter som verkar i ett allmänt europeiskt intresse på området utbildning inom rättsväsendet, såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (ENCJ), sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen och Europeiska institutet för offentlig administration, bör fortsätta att spela sin roll när det gäller att främja fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och övrig personal inom rättsväsendet, och bör därför ges adekvat ekonomiskt stöd i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i de årliga arbetsprogram som kommissionen antar i enlighet med denna förordning.
  Dessutom skulle organisationer på området för grundläggande rättigheter och yrkesverksamma som arbetar med offer för våld samt specialiserade akademiska institutioner också kunna bidra till sådana utbildningsprogram, och bör därför knytas till dessa när det är påkallat. Med tanke på att kvinnliga domare är underrepresenterade på toppositionerna bör kvinnliga domare och åklagare och kvinnor i andra juridiska yrken uppmuntras att delta i utbildningsverksamheterna.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstaterna bör satsa mer på utveckling av rättsliga utbildningar och fortbildning för domare, eftersom sådan verksamhet ligger till grund för ett effektivt, oberoende och opartiskt rättssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Medlemsstaterna bör satsa mer på utveckling av rättsliga utbildningar och fortbildning för domare, eftersom sådan verksamhet ligger till grund för ett effektivt, oberoende och opartiskt rättssystem.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Programmet bör också stödja främjande av bästa praxis bland domstolar som specifikt hanterar ärenden om könsrelaterat våld samt utbyte av gemensamma resurser och utbildningsmaterial om könsrelaterat våld för domare, allmänna åklagare, advokater, poliser och andra yrkesutövare som kommer i kontakt med offer för könsrelaterat våld. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Programmet bör också stödja främjande av bästa praxis bland domstolar som specifikt hanterar ärenden om könsrelaterat våld samt utbyte av gemensamma resurser och utbildningsmaterial om könsrelaterat våld för domare, allmänna åklagare, advokater, poliser och andra yrkesutövare som kommer i kontakt med offer för könsrelaterat våld.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Åtgärder enligt programmet bör stödja ett förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, den tillnärmning av lagstiftningen som är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan alla relevanta myndigheter, inbegripet finansunderrättelseenheter, och domstolsskyddet för individuella rättigheter på privaträttens område. Programmet bör också främja den processrättsliga lagstiftningen för gränsöverskridande mål
  och ärenden
  och en större konvergens inom civilrätten, vilket kommer att bidra till att undanröja hinder för väl fungerande rättsliga och utomrättsliga förfaranden till nytta för alla parter i en civilrättslig tvist. För att stödja ett effektivt genomdrivande och den praktiska tillämpningen av unionsrätten på området för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor bör programmet stödja funktionen av det europeiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättades genom rådets beslut 2001/470/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Åtgärder enligt programmet bör stödja ett förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, den tillnärmning av lagstiftningen som är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan alla relevanta myndigheter, inbegripet finansunderrättelseenheter, och domstolsskyddet för individuella rättigheter på privaträttens område. Programmet bör också främja den processrättsliga lagstiftningen för gränsöverskridande mål
  och ärenden
  och en större konvergens inom civilrätten, vilket kommer att bidra till att undanröja hinder för väl fungerande rättsliga och utomrättsliga förfaranden till nytta för alla parter i en civilrättslig tvist. För att stödja ett effektivt genomdrivande och den praktiska tillämpningen av unionsrätten på området för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor bör programmet stödja funktionen av det europeiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättades genom rådets beslut 2001/470/EG.

| (11) | Åtgärder enligt programmet bör stödja ett förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden,
  ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna samt
  den tillnärmning av lagstiftningen som är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan alla relevanta myndigheter, inbegripet finansunderrättelseenheter, och domstolsskyddet för individuella rättigheter på privaträttens område. Programmet bör också främja den processrättsliga lagstiftningen för gränsöverskridande mål
  , däribland medlingsförfaranden, särskilt genom att fokusera på att underlätta icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning för alla
  och en större konvergens
  , i synnerhet
  inom civilrätten, vilket kommer att bidra till att undanröja hinder för väl fungerande rättsliga och utomrättsliga förfaranden till nytta för alla parter i en civilrättslig tvist. För att stödja ett effektivt genomdrivande och den praktiska tillämpningen av unionsrätten på området för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor bör programmet stödja funktionen av det europeiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättades genom rådets beslut 2001/470/EG. |
| --- | --- |

(11)

Åtgärder enligt programmet bör stödja ett förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden,
  ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna samt
  den tillnärmning av lagstiftningen som är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan alla relevanta myndigheter, inbegripet finansunderrättelseenheter, och domstolsskyddet för individuella rättigheter på privaträttens område. Programmet bör också främja den processrättsliga lagstiftningen för gränsöverskridande mål
  , däribland medlingsförfaranden, särskilt genom att fokusera på att underlätta icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning för alla
  och en större konvergens
  , i synnerhet
  inom civilrätten, vilket kommer att bidra till att undanröja hinder för väl fungerande rättsliga och utomrättsliga förfaranden till nytta för alla parter i en civilrättslig tvist. För att stödja ett effektivt genomdrivande och den praktiska tillämpningen av unionsrätten på området för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor bör programmet stödja funktionen av det europeiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättades genom rådets beslut 2001/470/EG.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Programmet bör, i enlighet med artikel 3.3 i EU-fördraget, artikel 24 i stadgan och Förenta nationernas konvention från 1989 om barnets rättigheter, stödja skyddet av barnets rättigheter och
  bör
  integrera främjandet av barnets rättigheter i genomförandet av alla
  dess
  åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Programmet bör, i enlighet med artikel 3.3 i EU-fördraget, artikel 24 i stadgan och Förenta nationernas konvention från 1989 om barnets rättigheter, stödja skyddet av barnets rättigheter och
  bör
  integrera främjandet av barnets rättigheter i genomförandet av alla
  dess
  åtgärder.

| (12) | Programmet bör, i enlighet med artikel 3.3 i EU-fördraget, artikel 24 i stadgan och Förenta nationernas konvention från 1989 om barnets rättigheter, stödja skyddet av barnets rättigheter och integrera främjandet av barnets rättigheter i genomförandet av alla
  sina
  åtgärder.
  I detta syfte bör särskild uppmärksamhet ägnas åt åtgärder som syftar till att skydda barns rättigheter i samband med civilrätt och straffrätt, bland annat skyddet av barn som följer med föräldrar som hålls i förvar och barn till fängslade föräldrar. Lämpligt stöd bör också övervägas till förmån för utbildningsverksamhet som syftar till ett korrekt genomförande av direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bör, i enlighet med artikel 3.3 i EU-fördraget, artikel 24 i stadgan och Förenta nationernas konvention från 1989 om barnets rättigheter, stödja skyddet av barnets rättigheter och integrera främjandet av barnets rättigheter i genomförandet av alla
  sina
  åtgärder.
  I detta syfte bör särskild uppmärksamhet ägnas åt åtgärder som syftar till att skydda barns rättigheter i samband med civilrätt och straffrätt, bland annat skyddet av barn som följer med föräldrar som hålls i förvar och barn till fängslade föräldrar. Lämpligt stöd bör också övervägas till förmån för utbildningsverksamhet som syftar till ett korrekt genomförande av direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | I enlighet med artikel 3.3 i EU-fördraget, artikel 23 i stadgan och konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) bör programmet stödja skyddet av kvinnors rättigheter och integrera främjandet av genusrelaterade frågor i genomförandet av alla sina åtgärder. För att säkerställa och stärka kvinnors och flickors tillgång till rättslig prövning i fall av könsrelaterat våld bör medlemsstaterna ratificera Istanbulkonventionen och anta övergripande lagstiftning mot könsrelaterat våld i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

I enlighet med artikel 3.3 i EU-fördraget, artikel 23 i stadgan och konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) bör programmet stödja skyddet av kvinnors rättigheter och integrera främjandet av genusrelaterade frågor i genomförandet av alla sina åtgärder. För att säkerställa och stärka kvinnors och flickors tillgång till rättslig prövning i fall av könsrelaterat våld bör medlemsstaterna ratificera Istanbulkonventionen och anta övergripande lagstiftning mot könsrelaterat våld i unionen.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | Enligt rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung bör programmet stödja skydd av personer som tillhör minoriteter i fråga om ras eller etniskt ursprung, såsom romer, och införliva främjandet av deras rättigheter i genomförandet av alla sina åtgärder, i synnerhet genom att stärka åtgärderna för diskrimineringsbekämpning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

Enligt rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung bör programmet stödja skydd av personer som tillhör minoriteter i fråga om ras eller etniskt ursprung, såsom romer, och införliva främjandet av deras rättigheter i genomförandet av alla sina åtgärder, i synnerhet genom att stärka åtgärderna för diskrimineringsbekämpning.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Programmet för 2014–2020 har möjliggjort utbildningsverksamheter om unionsrätt, särskilt om stadgans räckvidd och tillämpning, vilka har varit riktade mot medlemmar av domstolsväsendet och andra yrkesverksamma jurister. I sina slutsatser av den 12 oktober 2017 om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna under 2016 erinrade rådet om vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna själva om tillämpningen av stadgan, på nationell nivå och unionsnivå. För att integrera grundläggande rättigheter på ett konsekvent sätt är det därför nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till att även omfatta medvetandehöjande åtgärder för andra offentliga myndigheter än rättsliga myndigheter och yrkesverksamma inom rättsväsendet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Programmet för 2014–2020 har möjliggjort utbildningsverksamheter om unionsrätt, särskilt om stadgans räckvidd och tillämpning, vilka har varit riktade mot medlemmar av domstolsväsendet och andra yrkesverksamma jurister. I sina slutsatser av den 12 oktober 2017 om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna under 2016 erinrade rådet om vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna själva om tillämpningen av stadgan, på nationell nivå och unionsnivå. För att integrera grundläggande rättigheter på ett konsekvent sätt är det därför nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till att även omfatta medvetandehöjande åtgärder för andra offentliga myndigheter än rättsliga myndigheter och yrkesverksamma inom rättsväsendet.

| (13) | Programmet för 2014–2020 har möjliggjort utbildningsverksamheter om unionsrätt, särskilt om stadgans räckvidd och tillämpning, vilka har varit riktade mot medlemmar av domstolsväsendet och andra yrkesverksamma jurister. I sina slutsatser av den 12 oktober 2017 om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna under 2016 erinrade rådet om vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna själva om tillämpningen av stadgan, på nationell nivå och unionsnivå. För att integrera grundläggande rättigheter på ett konsekvent sätt är det därför nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till att även omfatta medvetandehöjande åtgärder för andra offentliga myndigheter än rättsliga myndigheter och yrkesverksamma inom rättsväsendet
  , liksom för icke-statliga organisationer som utför denna uppgift
  . |
| --- | --- |

(13)

Programmet för 2014–2020 har möjliggjort utbildningsverksamheter om unionsrätt, särskilt om stadgans räckvidd och tillämpning, vilka har varit riktade mot medlemmar av domstolsväsendet och andra yrkesverksamma jurister. I sina slutsatser av den 12 oktober 2017 om tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna under 2016 erinrade rådet om vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna själva om tillämpningen av stadgan, på nationell nivå och unionsnivå. För att integrera grundläggande rättigheter på ett konsekvent sätt är det därför nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till att även omfatta medvetandehöjande åtgärder för andra offentliga myndigheter än rättsliga myndigheter och yrkesverksamma inom rättsväsendet
  , liksom för icke-statliga organisationer som utför denna uppgift
  .

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Enligt artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna,
  och härvid är tillgången
  till rättslig prövning avgörande. För att underlätta
  en effektiv
  tillgång till rättslig prövning och i syfte att främja det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska fungera väl, är det nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till
  att även omfatta åtgärder
  som
  vidtas
  av andra myndigheter än rättsliga myndigheter och yrkesverksamma inom rättsväsendet,
  samt
  av
  andra
  organisationer i det civila samhället,
  vilka
  bidrar till dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Enligt artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna,
  och härvid är tillgången
  till rättslig prövning avgörande. För att underlätta
  en effektiv
  tillgång till rättslig prövning och i syfte att främja det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska fungera väl, är det nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till
  att även omfatta åtgärder
  som
  vidtas
  av andra myndigheter än rättsliga myndigheter och yrkesverksamma inom rättsväsendet,
  samt
  av
  andra
  organisationer i det civila samhället,
  vilka
  bidrar till dessa mål.

| (14) | Enligt artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna,
  för vilket en icke-diskriminerande tillgång
  till rättslig prövning
  för alla är
  avgörande. För att underlätta
  faktisk
  tillgång till rättslig prövning, och i syfte att främja det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska fungera väl, är det nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till
  verksamhet
  som
  bedrivs
  av andra myndigheter än rättsliga myndigheter
  på nationell, regional och lokal nivå
  och yrkesverksamma inom rättsväsendet,
  liksom
  av organisationer i det civila samhället,
  däribland de som företräder brottsoffers rättigheter, och som
  bidrar till dessa mål.
  För att alla ska få tillgång till rättslig prövning bör stöd i synnerhet ges till verksamhet som underlättar en faktisk och lika tillgång till rättslig prövning för människor som befinner sig i en utsatt situation, såsom barn, etniska minoriteter, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, offer för könsrelaterat våld och andra former av våld mellan personer, offer för människohandel samt migranter, oavsett deras uppehållsstatus. |
| --- | --- |

(14)

Enligt artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna,
  för vilket en icke-diskriminerande tillgång
  till rättslig prövning
  för alla är
  avgörande. För att underlätta
  faktisk
  tillgång till rättslig prövning, och i syfte att främja det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska fungera väl, är det nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till
  verksamhet
  som
  bedrivs
  av andra myndigheter än rättsliga myndigheter
  på nationell, regional och lokal nivå
  och yrkesverksamma inom rättsväsendet,
  liksom
  av organisationer i det civila samhället,
  däribland de som företräder brottsoffers rättigheter, och som
  bidrar till dessa mål.
  För att alla ska få tillgång till rättslig prövning bör stöd i synnerhet ges till verksamhet som underlättar en faktisk och lika tillgång till rättslig prövning för människor som befinner sig i en utsatt situation, såsom barn, etniska minoriteter, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, offer för könsrelaterat våld och andra former av våld mellan personer, offer för människohandel samt migranter, oavsett deras uppehållsstatus.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Programmet bör i enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget
  också
  stödja
  integreringen av målen jämställdhet mellan kvinnor och män
  och icke-diskriminering i alla sina verksamheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Programmet bör i enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget
  också
  stödja
  integreringen av målen jämställdhet mellan kvinnor och män
  och icke-diskriminering i alla sina verksamheter.

| (15) | Programmet bör i enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget
  anta en övergripande strategi för att främja jämställdhet och
  stödja
  målen om jämställdhetsintegrering
  och icke-diskriminering i alla sina verksamheter.
  Regelbunden övervakning och utvärdering bör därför utföras för att bedöma hur dessa mål beaktas inom programmets verksamheter. |
| --- | --- |

(15)

Programmet bör i enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget
  anta en övergripande strategi för att främja jämställdhet och
  stödja
  målen om jämställdhetsintegrering
  och icke-diskriminering i alla sina verksamheter.
  Regelbunden övervakning och utvärdering bör därför utföras för att bedöma hur dessa mål beaktas inom programmets verksamheter.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Åtgärder som omfattas av denna förordning bör bidra till att skapa ett europeiskt
  område
  med rättvisa, öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk samt bidra till att uppnå en korrekt och konsekvent tillämpning av unionsrätten. Finansieringsverksamheterna bör också bidra till en gemensam syn på unionens värden och
  till rättsstatsprincipen
  , bättre kunskaper om unionens lagstiftning och politik, utbyte av sakkunskaper och bästa praxis i samband med alla berörda parters användning av instrument för rättsligt samarbete, samt
  till spridning
  av
  kompatibla
  digitala lösningar som underbygger ett smidigt och effektivt gränsöverskridande samarbete. De bör även tillhandahålla en
  sund
  analytisk grund för utvecklingen, genomdrivandet och den korrekta tillämpningen av unionens lagstiftning och politik. Insatser på unionsnivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras konsekvent i hela unionen och ger stordriftsfördelar. Vidare är unionen bättre ägnad än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande situationer och att tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Åtgärder som omfattas av denna förordning bör bidra till att skapa ett europeiskt
  område
  med rättvisa, öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk samt bidra till att uppnå en korrekt och konsekvent tillämpning av unionsrätten. Finansieringsverksamheterna bör också bidra till en gemensam syn på unionens värden och
  till rättsstatsprincipen
  , bättre kunskaper om unionens lagstiftning och politik, utbyte av sakkunskaper och bästa praxis i samband med alla berörda parters användning av instrument för rättsligt samarbete, samt
  till spridning
  av
  kompatibla
  digitala lösningar som underbygger ett smidigt och effektivt gränsöverskridande samarbete. De bör även tillhandahålla en
  sund
  analytisk grund för utvecklingen, genomdrivandet och den korrekta tillämpningen av unionens lagstiftning och politik. Insatser på unionsnivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras konsekvent i hela unionen och ger stordriftsfördelar. Vidare är unionen bättre ägnad än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande situationer och att tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande.

| (16) | Åtgärder som omfattas av denna förordning bör bidra till att skapa ett europeiskt
  område
  med rättvisa
  , främja rättssystemets oberoende och effektivitet
  , öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk
  , stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas rättsväsenden
  samt bidra till att uppnå en korrekt och konsekvent tillämpning av unionsrätten.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt tillämpningen av unionens lagstiftning om likabehandling och bättre genomförande och samordning av unionens olika instrument för skydd av offer.
  Finansieringsverksamheterna bör också bidra till en gemensam syn på unionens värden och
  rättsstaten
  , bättre kunskaper om unionens lagstiftning och politik, utbyte av sakkunskaper och bästa praxis i samband med alla berörda parters användning av instrument för rättsligt samarbete samt
  spridning och främjande
  av
  driftskompatibla
  digitala lösningar som underbygger ett smidigt och effektivt gränsöverskridande samarbete. De bör även tillhandahålla en
  solid
  analytisk grund för utvecklingen, genomdrivandet och den korrekta
  förståelsen och
  tillämpningen av unionens lagstiftning och politik. Insatser på unionsnivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras konsekvent i hela unionen och ger stordriftsfördelar. Vidare är unionen bättre ägnad än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande situationer och att tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande
  och utbyte av bästa praxis
  . |
| --- | --- |

(16)

Åtgärder som omfattas av denna förordning bör bidra till att skapa ett europeiskt
  område
  med rättvisa
  , främja rättssystemets oberoende och effektivitet
  , öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk
  , stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas rättsväsenden
  samt bidra till att uppnå en korrekt och konsekvent tillämpning av unionsrätten.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt tillämpningen av unionens lagstiftning om likabehandling och bättre genomförande och samordning av unionens olika instrument för skydd av offer.
  Finansieringsverksamheterna bör också bidra till en gemensam syn på unionens värden och
  rättsstaten
  , bättre kunskaper om unionens lagstiftning och politik, utbyte av sakkunskaper och bästa praxis i samband med alla berörda parters användning av instrument för rättsligt samarbete samt
  spridning och främjande
  av
  driftskompatibla
  digitala lösningar som underbygger ett smidigt och effektivt gränsöverskridande samarbete. De bör även tillhandahålla en
  solid
  analytisk grund för utvecklingen, genomdrivandet och den korrekta
  förståelsen och
  tillämpningen av unionens lagstiftning och politik. Insatser på unionsnivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras konsekvent i hela unionen och ger stordriftsfördelar. Vidare är unionen bättre ägnad än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande situationer och att tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande
  och utbyte av bästa praxis
  .

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Programmet bör också bidra till att stärka samarbetet med tredjeländer när unionsrätten har extraterritoriell tillämpning, förbättra tillgången till rättslig prövning och underlätta hanteringen av rättsliga och förfarandemässiga utmaningar, särskilt i fall av människohandel och i fråga om klimatförändringarna och företagens ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Programmet bör också bidra till att stärka samarbetet med tredjeländer när unionsrätten har extraterritoriell tillämpning, förbättra tillgången till rättslig prövning och underlätta hanteringen av rättsliga och förfarandemässiga utmaningar, särskilt i fall av människohandel och i fråga om klimatförändringarna och företagens ansvar.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Såsom framgår av Europaparlamentets betänkande om Europeiska kommissionens resultattavla för rättskipningen 2017 finns det fortfarande betydande skillnader i könsfördelningen bland domare och övrig personal inom rättsväsendet i medlemsstaterna, särskilt, men inte uteslutande, när det gäller följande aspekter: andelen kvinnliga domare på högre nivå i rättsväsendet, transparens gällande utnämningar, möjligheten att förena yrkesansvar och privata förpliktelser samt förekomsten av mentorsverksamhet. Programmet bör därför stödja utbildningsverksamhet som syftar till att åtgärda dessa skillnader. Sådan verksamhet skulle till exempel kunna skräddarsys för kvinnliga yrkesarbetande bland medlemsstaternas domare och övriga personal inom rättsväsendet eller, där det är lämpligt, rikta sig till både kvinnliga och manliga yrkesarbetande, i en strävan att öka medvetenheten bland all relevant personal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Såsom framgår av Europaparlamentets betänkande om Europeiska kommissionens resultattavla för rättskipningen 2017 finns det fortfarande betydande skillnader i könsfördelningen bland domare och övrig personal inom rättsväsendet i medlemsstaterna, särskilt, men inte uteslutande, när det gäller följande aspekter: andelen kvinnliga domare på högre nivå i rättsväsendet, transparens gällande utnämningar, möjligheten att förena yrkesansvar och privata förpliktelser samt förekomsten av mentorsverksamhet. Programmet bör därför stödja utbildningsverksamhet som syftar till att åtgärda dessa skillnader. Sådan verksamhet skulle till exempel kunna skräddarsys för kvinnliga yrkesarbetande bland medlemsstaternas domare och övriga personal inom rättsväsendet eller, där det är lämpligt, rikta sig till både kvinnliga och manliga yrkesarbetande, i en strävan att öka medvetenheten bland all relevant personal.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 16c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16c) | Unionens rättssystem ger inte kvinnor och flickor tillräcklig rättvisa och tillräckligt skydd, och offer för könsrelaterat våld får därför inte det stöd de behöver. Detta inbegriper även bristande skydd av och stöd till offer för sexhandel, flykting- och migrantkvinnor, hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16c)

Unionens rättssystem ger inte kvinnor och flickor tillräcklig rättvisa och tillräckligt skydd, och offer för könsrelaterat våld får därför inte det stöd de behöver. Detta inbegriper även bristande skydd av och stöd till offer för sexhandel, flykting- och migrantkvinnor, hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, såsom Eurojust, EU-LISA och Europeiska åklagarmyndigheten,
  och bör
  utvärdera det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas av programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, såsom Eurojust, EU-LISA och Europeiska åklagarmyndigheten,
  och bör
  utvärdera det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas av programmet.

| (17) | Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, såsom Eurojust,
  FRA, Olaf,
  eu-LISA och Europeiska åklagarmyndigheten,
  i syfte att
  utvärdera det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas av programmet
  , och vid behov rekommendera förbättringar
  . |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, såsom Eurojust,
  FRA, Olaf,
  eu-LISA och Europeiska åklagarmyndigheten,
  i syfte att
  utvärdera det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas av programmet
  , och vid behov rekommendera förbättringar
  .

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Det är nödvändigt att säkerställa
  att
  alla åtgärder och verksamheter
  som genomförs
  inom ramen för programmet
  har ett europeiskt mervärde och
  att de kompletterar medlemsstaternas insatser och är konsekventa med andra unionsverksamheter. För att säkerställa en effektiv tilldelning av medel ur unionens allmänna budget bör konsekvens, komplementaritet och synergier eftersträvas mellan finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden – och således med programmet för rättigheter och värden – och mellan programmet för rättsliga frågor och programmet för den inre marknaden, gränsförvaltning och säkerhet, särskilt asyl- och migrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet
  samt
  strategisk infrastruktur, särskilt programmet för ett digitalt Europa, programmet Erasmus+, ramprogrammet för forskning och innovation, instrumentet för stöd inför anslutningen och Life-förordningen (13). |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Det är nödvändigt att säkerställa
  att
  alla åtgärder och verksamheter
  som genomförs
  inom ramen för programmet
  har ett europeiskt mervärde och
  att de kompletterar medlemsstaternas insatser och är konsekventa med andra unionsverksamheter. För att säkerställa en effektiv tilldelning av medel ur unionens allmänna budget bör konsekvens, komplementaritet och synergier eftersträvas mellan finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden – och således med programmet för rättigheter och värden – och mellan programmet för rättsliga frågor och programmet för den inre marknaden, gränsförvaltning och säkerhet, särskilt asyl- och migrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet
  samt
  strategisk infrastruktur, särskilt programmet för ett digitalt Europa, programmet Erasmus+, ramprogrammet för forskning och innovation, instrumentet för stöd inför anslutningen och Life-förordningen (13).

| (18) | Det är nödvändigt att säkerställa
  bärkraften, synligheten, grundprincipen om ett europeiskt mervärde och en sund ekonomisk förvaltning i genomförandet av
  alla åtgärder och verksamheter inom ramen för programmet
  för rättsliga frågor, liksom
  att de kompletterar medlemsstaternas insatser och är konsekventa med andra unionsverksamheter. För att säkerställa en effektiv
  och prestationsbaserad
  tilldelning av medel ur unionens allmänna budget bör konsekvens, komplementaritet och synergier eftersträvas mellan finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden – och således med programmet för rättigheter och värden – och mellan programmet för rättsliga frågor och programmet för den inre marknaden, gränsförvaltning och säkerhet, särskilt asyl- och migrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet, strategisk infrastruktur, särskilt programmet för ett digitalt Europa
  , Europeiska socialfonden+
  , programmet Erasmus+, ramprogrammet för forskning och innovation, instrumentet för stöd inför anslutningen och Life-förordningen (13).
  Genomförandet av programmet för rättsliga frågor bör inte påverka, utan kompletteras av, unionens lagstiftning och politik beträffande skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att säkerställa
  bärkraften, synligheten, grundprincipen om ett europeiskt mervärde och en sund ekonomisk förvaltning i genomförandet av
  alla åtgärder och verksamheter inom ramen för programmet
  för rättsliga frågor, liksom
  att de kompletterar medlemsstaternas insatser och är konsekventa med andra unionsverksamheter. För att säkerställa en effektiv
  och prestationsbaserad
  tilldelning av medel ur unionens allmänna budget bör konsekvens, komplementaritet och synergier eftersträvas mellan finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden – och således med programmet för rättigheter och värden – och mellan programmet för rättsliga frågor och programmet för den inre marknaden, gränsförvaltning och säkerhet, särskilt asyl- och migrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet, strategisk infrastruktur, särskilt programmet för ett digitalt Europa
  , Europeiska socialfonden+
  , programmet Erasmus+, ramprogrammet för forskning och innovation, instrumentet för stöd inför anslutningen och Life-förordningen (13).
  Genomförandet av programmet för rättsliga frågor bör inte påverka, utan kompletteras av, unionens lagstiftning och politik beträffande skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Mekanismerna för att säkerställa en koppling mellan unionens finansieringspolitik och unionens värden bör finjusteras ytterligare för att göra det möjligt för kommissionen att lägga fram ett förslag till rådet om att överföra medel, anslagna till en medlemsstat inom ramen för delad förvaltning, till programmet, om medlemsstaten är föremål för förfaranden som rör unionens värden. En övergripande unionsmekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter bör garantera en regelbunden och likvärdig översyn av alla medlemsstater och tillhandahålla nödvändig information för aktivering av åtgärder som rör allmänna brister i fråga om unionens värden i medlemsstaterna. För att säkerställa ett enhetligt genomförande, och med hänsyn till omfattningen av de ekonomiska effekterna av de åtgärder som ska genomföras, bör genomförandebefogenheter ges till rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. För att göra det lättare att anta de beslut som krävs för att säkerställa effektiva åtgärder bör omröstning med omvänd kvalificerad majoritet användas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Mekanismerna för att säkerställa en koppling mellan unionens finansieringspolitik och unionens värden bör finjusteras ytterligare för att göra det möjligt för kommissionen att lägga fram ett förslag till rådet om att överföra medel, anslagna till en medlemsstat inom ramen för delad förvaltning, till programmet, om medlemsstaten är föremål för förfaranden som rör unionens värden. En övergripande unionsmekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter bör garantera en regelbunden och likvärdig översyn av alla medlemsstater och tillhandahålla nödvändig information för aktivering av åtgärder som rör allmänna brister i fråga om unionens värden i medlemsstaterna. För att säkerställa ett enhetligt genomförande, och med hänsyn till omfattningen av de ekonomiska effekterna av de åtgärder som ska genomföras, bör genomförandebefogenheter ges till rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. För att göra det lättare att anta de beslut som krävs för att säkerställa effektiva åtgärder bör omröstning med omvänd kvalificerad majoritet användas.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av programmet och se till att det genomförs så effektivt och användarvänligt som möjligt, samtidigt som ett tydligt rättsläge och programmets tillgänglighet för alla deltagare också säkras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av programmet och se till att det genomförs så effektivt och användarvänligt som möjligt, samtidigt som ett tydligt rättsläge och programmets tillgänglighet för alla deltagare också säkras.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 19c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19c) | Vid arbetet med att uppnå programmets mål bör man ha som rättesnöre att genomförandet ska förbättras och pengarna användas bättre, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska resurserna säkerställs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19c)

Vid arbetet med att uppnå programmets mål bör man ha som rättesnöre att genomförandet ska förbättras och pengarna användas bättre, samtidigt som en optimal användning av de ekonomiska resurserna säkerställs.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Förordning (EU, Euratom)
  [the new FR]
  (nedan kallad budgetförordningen)
  gäller för
  detta program. I den förordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, finansieringsinstrument och budgetgarantier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Förordning (EU, Euratom)
  [the new FR]
  (nedan kallad budgetförordningen)
  gäller för
  detta program. I den förordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, finansieringsinstrument och budgetgarantier.

| (20) | Förordning (EU, Euratom)
  [den nya budgetförordningen]
  (nedan kallad budgetförordningen)
  är tillämplig på
  detta program. I den förordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, finansieringsinstrument och budgetgarantier
  samt krav på full insyn i resursanvändningen, en sund ekonomisk förvaltning och en varsam användning av resurserna
  .
  I synnerhet regler som rör möjligheten för lokala, regionala, nationella och transnationella organisationer i det civila samhället att få finansiering genom fleråriga driftsbidrag och bidrag som betalas vidare, bestämmelser som säkerställer snabba och flexibla förfaranden för beviljande av bidrag, såsom ett ansökningsförfarande i två steg, samt användarvänliga tillämpningar och rapporteringsförfaranden bör konkretiseras och stärkas ytterligare som en del av genomförandet av detta program. Kriterierna för samfinansiering bör ta hänsyn till volontärarbete. |
| --- | --- |

(20)

Förordning (EU, Euratom)
  [den nya budgetförordningen]
  (nedan kallad budgetförordningen)
  är tillämplig på
  detta program. I den förordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt genomförande, finansieringsinstrument och budgetgarantier
  samt krav på full insyn i resursanvändningen, en sund ekonomisk förvaltning och en varsam användning av resurserna
  .
  I synnerhet regler som rör möjligheten för lokala, regionala, nationella och transnationella organisationer i det civila samhället att få finansiering genom fleråriga driftsbidrag och bidrag som betalas vidare, bestämmelser som säkerställer snabba och flexibla förfaranden för beviljande av bidrag, såsom ett ansökningsförfarande i två steg, samt användarvänliga tillämpningar och rapporteringsförfaranden bör konkretiseras och stärkas ytterligare som en del av genomförandet av detta program. Kriterierna för samfinansiering bör ta hänsyn till volontärarbete.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av
  enhetsbelopp
  , schablonsatser
  och
  enhetskostnader
  , samt
  finansiering som inte är kopplad till
  kostnaderna, enligt vad
  som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av
  enhetsbelopp
  , schablonsatser
  och
  enhetskostnader
  , samt
  finansiering som inte är kopplad till
  kostnaderna, enligt vad
  som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

| (21) | Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma
  önskade
  resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan
  , berörda intressenters
  och
  berättigade stödmottagares storlek och kapacitet samt
  den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av
  såväl klumpsummor
  , schablonsatser, enhetskostnader
  och bidrag som betalas vidare som
  finansiering som inte är kopplad till
  kostnader i den mening
  som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma
  önskade
  resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan
  , berörda intressenters
  och
  berättigade stödmottagares storlek och kapacitet samt
  den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av
  såväl klumpsummor
  , schablonsatser, enhetskostnader
  och bidrag som betalas vidare som
  finansiering som inte är kopplad till
  kostnader i den mening
  som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | I enlighet med
  budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (16), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägerier, återkrav av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
  får
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939
  får
  Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och
  andra brott
  som påverkar unionens ekonomiska intressen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19).
  I enlighet med
  budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

I enlighet med
  budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (16), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägerier, återkrav av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
  får
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939
  får
  Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och
  andra brott
  som påverkar unionens ekonomiska intressen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19).
  I enlighet med
  budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (22) | Enligt
  budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (16), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet
  fullständig transparens i programmets finansierings- och urvalsförfaranden,
  förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägerier,
  krav på
  återkrav av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
  bör
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  i synnerhet
  utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939
  bör
  Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och
  annan brottslig verksamhet
  som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19).
  Enligt
  budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(22)

Enligt
  budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 (16), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17) och rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet
  fullständig transparens i programmets finansierings- och urvalsförfaranden,
  förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägerier,
  krav på
  återkrav av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
  bör
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  i synnerhet
  utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939
  bör
  Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och
  annan brottslig verksamhet
  som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19).
  Enligt
  budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)
  bör kunna
  delta i unionsprogram inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, enligt vilket programmen
  kan
  genomföras genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  och
  Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)
  bör kunna
  delta i unionsprogram inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, enligt vilket programmen
  kan
  genomföras genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  och
  Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (23) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)
  får
  delta i unionsprogram inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, enligt vilket programmen
  ska
  genomföras genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren,
  organ och nätverk för mänskliga rättigheter, inklusive nationella institutioner som ansvarar för skyddet av de mänskliga rättigheterna i varje medlemsstat, organ och nätverk som ansvarar för icke-diskriminering och jämställdhetspolitik, ombudsmän, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA),
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  samt
  Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt
  och stärka sina synergier och sitt samarbete
  .
  Det bör vara möjligt att inkludera tredjeländer, särskilt när deras deltagande främjar programmets mål, i enlighet med de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller liknande avtal. |
| --- | --- |

(23)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)
  får
  delta i unionsprogram inom ramen för det samarbete som inrättats genom EES-avtalet, enligt vilket programmen
  ska
  genomföras genom ett beslut enligt det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning för att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren,
  organ och nätverk för mänskliga rättigheter, inklusive nationella institutioner som ansvarar för skyddet av de mänskliga rättigheterna i varje medlemsstat, organ och nätverk som ansvarar för icke-diskriminering och jämställdhetspolitik, ombudsmän, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA),
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)
  samt
  Europeiska revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt
  och stärka sina synergier och sitt samarbete
  .
  Det bör vara möjligt att inkludera tredjeländer, särskilt när deras deltagande främjar programmets mål, i enlighet med de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller liknande avtal.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstaten i medlemsstaterna syftar till att rusta unionen att bättre skydda sin budget när svagheter i rättsstaten skadar eller hotar att skada en sund ekonomisk förvaltning av unionens ekonomiska intressen. Det bör komplettera programmet rättsliga frågor, vars roll är en annan, nämligen att ytterligare stödja utvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatens principer och ömsesidigt förtroende, och att säkerställa att människor kan åtnjuta sina rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstaten i medlemsstaterna syftar till att rusta unionen att bättre skydda sin budget när svagheter i rättsstaten skadar eller hotar att skada en sund ekonomisk förvaltning av unionens ekonomiska intressen. Det bör komplettera programmet rättsliga frågor, vars roll är en annan, nämligen att ytterligare stödja utvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatens principer och ömsesidigt förtroende, och att säkerställa att människor kan åtnjuta sina rättigheter.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | I enlighet med [artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU] (1) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

I enlighet med [artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU] (1) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet.

| (25) | I enlighet med [artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU] (1) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet.
  Det är väsentligt att det inom ramen för programmet säkerställs att sådana personer och enheter får tillräcklig information om sin rätt till finansiering. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med [artikel 94 i rådets beslut 2013/755/EU] (1) är personer och enheter i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet.
  Det är väsentligt att det inom ramen för programmet säkerställs att sådana personer och enheter får tillräcklig information om sin rätt till finansiering.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | Med tanke på vikten och relevansen av unionens och medlemsstaternas åtagande att uppnå målen för hållbar utveckling bör detta program bidra till att uppfylla detta åtagande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

Med tanke på vikten och relevansen av unionens och medlemsstaternas åtagande att uppnå målen för hållbar utveckling bör detta program bidra till att uppfylla detta åtagande.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | I enlighet med
  punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlas in till följd av specifika övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för
  medlemsstaterna
  , undviks. Dessa krav
  kan i tillämpliga fall
  innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

I enlighet med
  punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlas in till följd av specifika övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för
  medlemsstaterna
  , undviks. Dessa krav
  kan i tillämpliga fall
  innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.

| (27) | Enligt
  punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlas in till följd av specifika övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för
  programmets stödmottagare
  , undviks. Dessa krav
  bör om möjligt
  innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken. |
| --- | --- |

(27)

Enligt
  punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 behöver detta program utvärderas på grundval av information som samlas in till följd av specifika övervakningskrav, samtidigt som överreglering och administrativa bördor, särskilt för
  programmets stödmottagare
  , undviks. Dessa krav
  bör om möjligt
  innefatta mätbara indikatorer som tjänar som grund för utvärdering av programmets konsekvenser i praktiken.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. | I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden
  1 januari
  2021–
  31 december
  2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden
  1 januari
  2021–
  31 december
  2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | domare och övrig personal inom rättsväsendet: domare, åklagare och domstolspersonal samt andra yrkesverksamma inom rättsväsendet, såsom advokater, notarier, utmätningsmän eller exekutionstjänstemän, konkursförvaltare, medlare, domstolstolkar och -översättare, sakkunniga vid domstolar, fängelsepersonal och övervakare inom frivården. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.

domare och övrig personal inom rättsväsendet: domare, åklagare och domstolspersonal samt andra yrkesverksamma inom rättsväsendet, såsom advokater, notarier, utmätningsmän eller exekutionstjänstemän, konkursförvaltare, medlare, domstolstolkar och -översättare, sakkunniga vid domstolar, fängelsepersonal och övervakare inom frivården.

| 1. | domare och övrig personal inom rättsväsendet: domare, åklagare och domstolspersonal samt andra yrkesverksamma inom rättsväsendet, såsom advokater
  på försvars- och åklagarsidan
  , notarier, utmätningsmän eller exekutionstjänstemän, konkursförvaltare, medlare, domstolstolkar och -översättare, sakkunniga vid domstolar, fängelsepersonal och övervakare inom frivården. |
| --- | --- |

1.

domare och övrig personal inom rättsväsendet: domare, åklagare och domstolspersonal samt andra yrkesverksamma inom rättsväsendet, såsom advokater
  på försvars- och åklagarsidan
  , notarier, utmätningsmän eller exekutionstjänstemän, konkursförvaltare, medlare, domstolstolkar och -översättare, sakkunniga vid domstolar, fängelsepersonal och övervakare inom frivården.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Programmets allmänna mål är
  att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen, ömsesidigt erkännande
  och
  ömsesidigt förtroende. | 1.   
  Programmet har det allmänna målet
  att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med
  frihet, säkerhet och
  rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen,
  inbegripet domares oberoende och rättsväsendets opartiskhet,
  ömsesidigt erkännande, ömsesidigt förtroende
  och gränsöverskridande samarbete, och därigenom också bidra till utvecklingen av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  Programmets allmänna mål är
  att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen, ömsesidigt erkännande
  och
  ömsesidigt förtroende.

1.   
  Programmet har det allmänna målet
  att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med
  frihet, säkerhet och
  rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen,
  inbegripet domares oberoende och rättsväsendets opartiskhet,
  ömsesidigt erkännande, ömsesidigt förtroende
  och gränsöverskridande samarbete, och därigenom också bidra till utvecklingen av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter
  .

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet har följande särskilda mål
  , vilka beskrivs närmare i bilaga I
  : | 2.   Programmet har följande särskilda mål: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Programmet har följande särskilda mål
  , vilka beskrivs närmare i bilaga I
  :

2.   Programmet har följande särskilda mål:

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att underlätta och stödja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor och
  att
  främja
  rättsstatsprincipen
  ,
  inbegripet
  genom att stödja
  insatser
  för att
  effektivisera
  de nationella
  rättssystemen och verkställigheten
  av avgöranden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att underlätta och stödja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor och
  att
  främja
  rättsstatsprincipen
  ,
  inbegripet
  genom att stödja
  insatser
  för att
  effektivisera
  de nationella
  rättssystemen och verkställigheten
  av avgöranden.

att

rättsstatsprincipen

inbegripet

insatser

effektivisera

rättssystemen och verkställigheten

| (a) | Att
  inom ramen för demokrati och respekt för de grundläggande rättigheterna
  underlätta och stödja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor
  , däribland samarbete bortom unionens gränser när unionsrätten har extraterritoriell tillämpning, stärka tillgången till rättslig prövning för fysiska
  och
  juridiska personer samt
  främja
  rättsstaten och rättsväsendets oberoende
  ,
  bland annat
  genom att stödja
  insatserna
  för att
  förbättra
  de nationella
  rättssystemens effektivitet, adekvat verkställighet
  av
  rättsliga
  avgöranden
  och skyddet för brottsoffer
  . |
| --- | --- |

(a)

Att
  inom ramen för demokrati och respekt för de grundläggande rättigheterna
  underlätta och stödja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor
  , däribland samarbete bortom unionens gränser när unionsrätten har extraterritoriell tillämpning, stärka tillgången till rättslig prövning för fysiska
  och
  juridiska personer samt
  främja
  rättsstaten och rättsväsendets oberoende
  ,
  bland annat
  genom att stödja
  insatserna
  för att
  förbättra
  de nationella
  rättssystemens effektivitet, adekvat verkställighet
  av
  rättsliga
  avgöranden
  och skyddet för brottsoffer
  .

inom ramen för demokrati och respekt för de grundläggande rättigheterna

, däribland samarbete bortom unionens gränser när unionsrätten har extraterritoriell tillämpning, stärka tillgången till rättslig prövning för fysiska

juridiska personer samt

rättsstaten och rättsväsendets oberoende

bland annat

insatserna

förbättra

rättssystemens effektivitet, adekvat verkställighet

rättsliga

och skyddet för brottsoffer

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Att stödja och främja rättslig utbildning, i syfte att främja en gemensam kultur i rättsligt, judiciellt och rättsstatligt hänseende. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Att stödja och främja rättslig utbildning, i syfte att främja en gemensam kultur i rättsligt, judiciellt och rättsstatligt hänseende.

| (b) | Att stödja och främja
  nationell och transnationell
  rättslig utbildning
  , inklusive utbildning i juridisk terminologi
  , i syfte att främja en gemensam kultur i rättsligt, judiciellt och rättsstatligt hänseende
  , liksom ett konsekvent och verkningsfullt genomförande av unionens rättsliga instrument för ömsesidigt erkännande och rättssäkerhetsgarantier
  .
  Utbildningen ska vara jämställdhetsmedveten, ta hänsyn till de särskilda behoven hos barn och personer med funktionsnedsättning, i tillämpliga fall vara brottsofferinriktad och i synnerhet omfatta civil- och straffrätt samt vid behov förvaltningsrätt, grundläggande rättigheter och kampen mot terrorism och radikalisering. |
| --- | --- |

(b)

Att stödja och främja
  nationell och transnationell
  rättslig utbildning
  , inklusive utbildning i juridisk terminologi
  , i syfte att främja en gemensam kultur i rättsligt, judiciellt och rättsstatligt hänseende
  , liksom ett konsekvent och verkningsfullt genomförande av unionens rättsliga instrument för ömsesidigt erkännande och rättssäkerhetsgarantier
  .
  Utbildningen ska vara jämställdhetsmedveten, ta hänsyn till de särskilda behoven hos barn och personer med funktionsnedsättning, i tillämpliga fall vara brottsofferinriktad och i synnerhet omfatta civil- och straffrätt samt vid behov förvaltningsrätt, grundläggande rättigheter och kampen mot terrorism och radikalisering.

nationell och transnationell

, inklusive utbildning i juridisk terminologi

, liksom ett konsekvent och verkningsfullt genomförande av unionens rättsliga instrument för ömsesidigt erkännande och rättssäkerhetsgarantier

Utbildningen ska vara jämställdhetsmedveten, ta hänsyn till de särskilda behoven hos barn och personer med funktionsnedsättning, i tillämpliga fall vara brottsofferinriktad och i synnerhet omfatta civil- och straffrätt samt vid behov förvaltningsrätt, grundläggande rättigheter och kampen mot terrorism och radikalisering.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led c

Artikel 3 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Att underlätta faktisk tillgång till rättslig prövning för alla och effektiva rättsmedel,
  inbegripet
  på elektronisk väg, genom att främja effektiva
  civilrättsliga
  och straffrättsliga förfaranden och genom att främja och stödja brottsoffers rättigheter samt misstänkta och tilltalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Att underlätta faktisk tillgång till rättslig prövning för alla och effektiva rättsmedel,
  inbegripet
  på elektronisk väg, genom att främja effektiva
  civilrättsliga
  och straffrättsliga förfaranden och genom att främja och stödja brottsoffers rättigheter samt misstänkta och tilltalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden.

inbegripet

civilrättsliga

| (c) | Att underlätta faktisk
  och icke-diskriminerande
  tillgång till rättslig prövning för alla
  – med betoning på ojämlikhet och diskriminering på alla grunder, såsom de grunder som förtecknas i artikel 21 i stadgan –
  och effektiva rättsmedel,
  även
  på elektronisk väg
  (e-juridik)
  , genom att främja effektiva
  civil-
  och straffrättsliga
  och, i tillämpliga fall, förvaltningsrättsliga
  förfaranden och genom att främja och stödja
  alla
  brottsoffers rättigheter samt misstänkta och tilltalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden
  , med särskild uppmärksamhet riktad mot barn och kvinnor
  . |
| --- | --- |

(c)

Att underlätta faktisk
  och icke-diskriminerande
  tillgång till rättslig prövning för alla
  – med betoning på ojämlikhet och diskriminering på alla grunder, såsom de grunder som förtecknas i artikel 21 i stadgan –
  och effektiva rättsmedel,
  även
  på elektronisk väg
  (e-juridik)
  , genom att främja effektiva
  civil-
  och straffrättsliga
  och, i tillämpliga fall, förvaltningsrättsliga
  förfaranden och genom att främja och stödja
  alla
  brottsoffers rättigheter samt misstänkta och tilltalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden
  , med särskild uppmärksamhet riktad mot barn och kvinnor
  .

och icke-diskriminerande

– med betoning på ojämlikhet och diskriminering på alla grunder, såsom de grunder som förtecknas i artikel 21 i stadgan –

även

(e-juridik)

civil-

och, i tillämpliga fall, förvaltningsrättsliga

alla

, med särskild uppmärksamhet riktad mot barn och kvinnor

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 3 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Att främja praktisk tillämpning av narkotikarelaterad forskning, stödja organisationer i det civila samhället, utvidga kunskapsbasen på området och utveckla innovativa metoder för att hantera fenomen som nya psykoaktiva ämnen, människohandel och varusmuggling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Att främja praktisk tillämpning av narkotikarelaterad forskning, stödja organisationer i det civila samhället, utvidga kunskapsbasen på området och utveckla innovativa metoder för att hantera fenomen som nya psykoaktiva ämnen, människohandel och varusmuggling.

Att främja praktisk tillämpning av narkotikarelaterad forskning, stödja organisationer i det civila samhället, utvidga kunskapsbasen på området och utveckla innovativa metoder för att hantera fenomen som nya psykoaktiva ämnen, människohandel och varusmuggling.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vid genomförandet av alla dess åtgärder ska det vara ett övergripande mål för programmet att stödja och främja skyddet av lika rättigheter och principen om icke-diskriminering enligt artikel 21 i stadgan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Vid genomförandet av alla dess åtgärder ska det vara ett övergripande mål för programmet att stödja och främja skyddet av lika rättigheter och principen om icke-diskriminering enligt artikel 21 i stadgan.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027
  ska
  vara
  [305 000 000 ] EUR
  i löpande priser. | 1.   
  I den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras i enlighet med det nya interinstitutionella avtalet] punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning ska
  finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027
  , vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet,
  vara
  316 000 000 EUR i 2018 års priser (356 000 000 EUR
  i löpande priser). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027
  ska
  vara
  [305 000 000 ] EUR
  i löpande priser.

1.   
  I den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras i enlighet med det nya interinstitutionella avtalet] punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning ska
  finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027
  , vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet,
  vara
  316 000 000 EUR i 2018 års priser (356 000 000 EUR
  i löpande priser).

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Den anslagna budgeten för jämställdhetsåtgärder ska anges årligen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Den anslagna budgeten för jämställdhetsåtgärder ska anges årligen.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen
  eller indirekt i enlighet med artikel 62.1 c i den förordningen
  .
  Om
  möjligt ska dessa
  resurser
  användas till förmån för den berörda medlemsstaten. | 4.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran
  , eller på begäran av kommissionen,
  överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen.
  Där så är
  möjligt ska dessa
  medel
  användas till förmån för den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen
  eller indirekt i enlighet med artikel 62.1 c i den förordningen
  .
  Om
  möjligt ska dessa
  resurser
  användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

4.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran
  , eller på begäran av kommissionen,
  överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen.
  Där så är
  möjligt ska dessa
  medel
  användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen. | 2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla
  de
  former som anges i budgetförordningen
  , främst genom verksamhetsbidrag och årliga och fleråriga driftsbidrag. Finansieringen ska säkerställa en sund ekonomisk förvaltning, varsam användning av offentliga medel, en mindre administrativ börda för programmets operatör och stödmottagarna samt programfinansieringens tillgänglighet för potentiella stödmottagare. Man får använda sig av klumpsummor, enhetskostnader, schablonbelopp, bidrag som betalas vidare och ekonomiskt stöd till tredje parter. Samfinansiering ska godtas in natura och får frångås vid begränsad kompletterande finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla
  de
  former som anges i budgetförordningen
  , främst genom verksamhetsbidrag och årliga och fleråriga driftsbidrag. Finansieringen ska säkerställa en sund ekonomisk förvaltning, varsam användning av offentliga medel, en mindre administrativ börda för programmets operatör och stödmottagarna samt programfinansieringens tillgänglighet för potentiella stödmottagare. Man får använda sig av klumpsummor, enhetskostnader, schablonbelopp, bidrag som betalas vidare och ekonomiskt stöd till tredje parter. Samfinansiering ska godtas in natura och får frångås vid begränsad kompletterande finansiering.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Typer av åtgärder | Typer av åtgärder |
| Åtgärder som bidrar till att uppnå ett särskilt mål som anges i artikel 3 får beviljas finansiering enligt denna förordning. Särskilt verksamheter som förtecknas i bilaga I ska berättiga till finansiering. | Åtgärder som bidrar till att uppnå ett särskilt mål som anges i artikel 3 får beviljas finansiering enligt denna förordning. Särskilt följande verksamheter ska berättiga till finansiering: |
| | 1) | Medvetandehöjande, spridning och information för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, komparativ rätt och europeiska och internationella standarder, med ett särskilt fokus på att öka förståelsen om multi-, tvär- och interdisciplinära lagstiftningsområden, såsom handel och mänskliga rättigheter, och om hur man kan underlätta extraterritoriell rättsprövning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Typer av åtgärder

Typer av åtgärder

Åtgärder som bidrar till att uppnå ett särskilt mål som anges i artikel 3 får beviljas finansiering enligt denna förordning. Särskilt verksamheter som förtecknas i bilaga I ska berättiga till finansiering.

Åtgärder som bidrar till att uppnå ett särskilt mål som anges i artikel 3 får beviljas finansiering enligt denna förordning. Särskilt följande verksamheter ska berättiga till finansiering:

1)

1)

Medvetandehöjande, spridning och information för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, komparativ rätt och europeiska och internationella standarder, med ett särskilt fokus på att öka förståelsen om multi-, tvär- och interdisciplinära lagstiftningsområden, såsom handel och mänskliga rättigheter, och om hur man kan underlätta extraterritoriell rättsprövning.

| 2) | Ömsesidigt lärande genom utbyte av god praxis mellan berörda parter, däribland organisationer i det civila samhället, för att förbättra kunskap och ömsesidig förståelse när det gäller medlemsstaternas civil- och straffrätt och deras rättssystem och domstolsväsenden, inbegripet rättsstaten och tillgången till rättslig prövning, liksom genom ett stärkande av det ömsesidiga förtroendet och utbytet av god praxis avseende ett barnvänligt rättsväsen och främjandet och integreringen av jämställdhetsperspektivet i hela rättssystemet. |
| --- | --- |

2)

2)

Ömsesidigt lärande genom utbyte av god praxis mellan berörda parter, däribland organisationer i det civila samhället, för att förbättra kunskap och ömsesidig förståelse när det gäller medlemsstaternas civil- och straffrätt och deras rättssystem och domstolsväsenden, inbegripet rättsstaten och tillgången till rättslig prövning, liksom genom ett stärkande av det ömsesidiga förtroendet och utbytet av god praxis avseende ett barnvänligt rättsväsen och främjandet och integreringen av jämställdhetsperspektivet i hela rättssystemet.

| 3) | Utbildningar för domare, advokater, åklagare och poliser samt andra personer som arbetar i rättssystemet om de utmaningar och hinder som upplevs av personer i en utsatt situation – däribland barn, etniska minoriteter, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, offer för könsrelaterat våld och andra former av våld mellan personer samt offer för människohandel – och om hur man kan se till att brottsoffer skyddas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3)

3)

Utbildningar för domare, advokater, åklagare och poliser samt andra personer som arbetar i rättssystemet om de utmaningar och hinder som upplevs av personer i en utsatt situation – däribland barn, etniska minoriteter, hbti-personer, personer med funktionsnedsättning, offer för könsrelaterat våld och andra former av våld mellan personer samt offer för människohandel – och om hur man kan se till att brottsoffer skyddas på lämpligt sätt.

| 4) | Analys- och övervakningsverksamheter för att förbättra kunskapen om och förståelsen av potentiella hinder för ett smidigt fungerande europeiskt område med rättvisa och för att förbättra genomförandet av unionens lagstiftning och politik i medlemsstaterna, med beaktande också av unionsrättens verkan på tredjeländer. |
| --- | --- |

4)

4)

Analys- och övervakningsverksamheter för att förbättra kunskapen om och förståelsen av potentiella hinder för ett smidigt fungerande europeiskt område med rättvisa och för att förbättra genomförandet av unionens lagstiftning och politik i medlemsstaterna, med beaktande också av unionsrättens verkan på tredjeländer.

| 5) | Verksamheter för att få ett europeiskt område med rättvisa att fungera smidigt, bland annat genom övervakning av demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna samt forskning om hur man undanröjer hinder för allmän, icke-diskriminerande och faktisk tillgång till rättslig prövning för alla. |
| --- | --- |

5)

5)

Verksamheter för att få ett europeiskt område med rättvisa att fungera smidigt, bland annat genom övervakning av demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna samt forskning om hur man undanröjer hinder för allmän, icke-diskriminerande och faktisk tillgång till rättslig prövning för alla.

| 6) | Initiativ för att ta itu med skillnaderna i könsfördelningen bland medlemsstaternas domare och övriga personal inom rättsväsendet, genom utbildning som antingen skräddarsys för kvinnliga yrkesarbetande eller riktar sig till både kvinnliga och manliga yrkesarbetande, och öka medvetenheten i frågor såsom den låga andelen kvinnliga domare på högre nivåer inom rättsväsendet eller behovet av transparens och objektiva kriterier vid tillsättningsförfaranden. |
| --- | --- |

6)

6)

Initiativ för att ta itu med skillnaderna i könsfördelningen bland medlemsstaternas domare och övriga personal inom rättsväsendet, genom utbildning som antingen skräddarsys för kvinnliga yrkesarbetande eller riktar sig till både kvinnliga och manliga yrkesarbetande, och öka medvetenheten i frågor såsom den låga andelen kvinnliga domare på högre nivåer inom rättsväsendet eller behovet av transparens och objektiva kriterier vid tillsättningsförfaranden.

| 7) | Utbildning av relevanta berörda parter, däribland organisationer i det civila samhället som är verksamma på området försvar av brottsoffer och väckande av talan om ersättning, för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet bland annat på områdena för materiell rätt och processrätt, grundläggande rättigheter, stöd och skydd för brottsoffer, användning av kollektiv prövning och universell jurisdiktion, användning av unionens instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, juridiskt språkbruk samt komparativ rätt. |
| --- | --- |

7)

7)

Utbildning av relevanta berörda parter, däribland organisationer i det civila samhället som är verksamma på området försvar av brottsoffer och väckande av talan om ersättning, för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet bland annat på områdena för materiell rätt och processrätt, grundläggande rättigheter, stöd och skydd för brottsoffer, användning av kollektiv prövning och universell jurisdiktion, användning av unionens instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, juridiskt språkbruk samt komparativ rätt.

| 8) | Tvärvetenskaplig utbildning för personal inom rättsväsendet och andra relevanta berörda parter på områdena kriminalvårdsrätt, frihetsberövande och fängelseförvaltning, för att underlätta spridningen av bästa praxis. |
| --- | --- |

8)

8)

Tvärvetenskaplig utbildning för personal inom rättsväsendet och andra relevanta berörda parter på områdena kriminalvårdsrätt, frihetsberövande och fängelseförvaltning, för att underlätta spridningen av bästa praxis.

| 9) | Tvärvetenskaplig utbildning för personal inom rättsväsendet och andra relevanta berörda parter på området ungdomsrättsvård, i syfte att förbereda och främja ett korrekt genomförande av direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

9)

9)

Tvärvetenskaplig utbildning för personal inom rättsväsendet och andra relevanta berörda parter på området ungdomsrättsvård, i syfte att förbereda och främja ett korrekt genomförande av direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden.

| 10) | Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt e-juridik för att effektivisera rättssystemen och samarbetet dem emellan genom informations- och kommunikationsteknik, inbegripet gränsöverskridande driftskompatibilitet mellan system och applikationer, personlig integritet och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

10)

10)

Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt e-juridik för att effektivisera rättssystemen och samarbetet dem emellan genom informations- och kommunikationsteknik, inbegripet gränsöverskridande driftskompatibilitet mellan system och applikationer, personlig integritet och uppgiftsskydd.

| 11) | Utveckling av kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå och europeiska rättsliga nätverk, inbegripet nätverk som inrättats genom unionsrätten, för att säkerställa en effektiv tillämpning och ett effektivt genomdrivande av unionsrätten samt främja och vidareutveckla unionsrätten, politiska mål och strategier på programmets områden. |
| --- | --- |

11)

11)

Utveckling av kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå och europeiska rättsliga nätverk, inbegripet nätverk som inrättats genom unionsrätten, för att säkerställa en effektiv tillämpning och ett effektivt genomdrivande av unionsrätten samt främja och vidareutveckla unionsrätten, politiska mål och strategier på programmets områden.

| 12) | Strukturellt stöd till organisationer i det civila samhället och andra relevanta berörda parter som är verksamma på de områden som omfattas av programmet, kapacitetsuppbyggnad och utbildning av juridiska experter som arbetar för dessa organisationer, liksom till särskilda verksamheter som bedrivs av sådana organisationer, inbegripet opinionsbildning, nätverksbyggande, tvister som rör kränkningar av demokratin, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, mobilisering och utbildning av allmänheten samt tillhandahållandet av relevanta tjänster. |
| --- | --- |

12)

12)

Strukturellt stöd till organisationer i det civila samhället och andra relevanta berörda parter som är verksamma på de områden som omfattas av programmet, kapacitetsuppbyggnad och utbildning av juridiska experter som arbetar för dessa organisationer, liksom till särskilda verksamheter som bedrivs av sådana organisationer, inbegripet opinionsbildning, nätverksbyggande, tvister som rör kränkningar av demokratin, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, mobilisering och utbildning av allmänheten samt tillhandahållandet av relevanta tjänster.

| 13) | Förbättring av kunskaper om programmet och spridning, överförbarhet och öppenhet när det gäller dess resultat, liksom främjande av förutsättningarna att nå ut till medborgarna, bland annat genom att inrätta och stödja oberoende programkontor/nationella kontaktnätverk. |
| --- | --- |

13)

13)

Förbättring av kunskaper om programmet och spridning, överförbarhet och öppenhet när det gäller dess resultat, liksom främjande av förutsättningarna att nå ut till medborgarna, bland annat genom att inrätta och stödja oberoende programkontor/nationella kontaktnätverk.

| 14) | Riktmärkningsstudier, forskning, analyser och enkäter, utvärderingar, konsekvensbedömningar samt utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial. |
| --- | --- |

14)

14)

Riktmärkningsstudier, forskning, analyser och enkäter, utvärderingar, konsekvensbedömningar samt utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom programmet får också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. [Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från olika unionsprogram får beräknas proportionellt.] | 1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom programmet får också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader
  och att dubbla kostnader undviks genom att man tydligt anger finansieringskällorna för varje utgiftskategori, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning
  . [Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, och stödet från olika unionsprogram får beräknas proportionellt.] |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom programmet får också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. [Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från olika unionsprogram får beräknas proportionellt.]

1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom programmet får också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader
  och att dubbla kostnader undviks genom att man tydligt anger finansieringskällorna för varje utgiftskategori, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning
  . [Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, och stödet från olika unionsprogram får beräknas proportionellt.]

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 2 – led a

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

| (a) | De har bedömts
  korrekt
  i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(a)

De har bedömts
  korrekt
  i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

korrekt

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ett bidrag för administrationskostnader
  får
  också tilldelas utan ansökningsomgång till det europeiska nätverket för rättslig utbildning för att täcka utgifter i samband med dess ständiga arbetsprogram. | 3.   Ett bidrag för administrationskostnader
  ska
  också tilldelas utan ansökningsomgång till det europeiska nätverket för rättslig utbildning för att täcka utgifter i samband med dess ständiga arbetsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ett bidrag för administrationskostnader
  får
  också tilldelas utan ansökningsomgång till det europeiska nätverket för rättslig utbildning för att täcka utgifter i samband med dess ständiga arbetsprogram.

3.   Ett bidrag för administrationskostnader
  ska
  också tilldelas utan ansökningsomgång till det europeiska nätverket för rättslig utbildning för att täcka utgifter i samband med dess ständiga arbetsprogram.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en
  genomförandeakt
  . Den
  genomförandeakten
  ska antas i enlighet med
  det rådgivande förfarande som avses i artikel 17
  . | 2.   Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en
  delegerad akt
  . Den
  delegerade akten
  ska antas i enlighet med
  artikel 14
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en
  genomförandeakt
  . Den
  genomförandeakten
  ska antas i enlighet med
  det rådgivande förfarande som avses i artikel 17
  .

2.   Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en
  delegerad akt
  . Den
  delegerade akten
  ska antas i enlighet med
  artikel 14
  .

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av de särskilda mål som anges i artikel 3 anges i 
  bilaga II
  . | 1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av de särskilda mål som anges i artikel 3 anges i 
  bilagan
  .
  De uppgifter som samlas in för övervakning och rapportering ska i tillämpliga fall vara uppdelade efter kön, ålder och personalkategori. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av de särskilda mål som anges i artikel 3 anges i 
  bilaga II
  .

1.   Indikatorer för rapportering om programmets uppfyllelse av de särskilda mål som anges i artikel 3 anges i 
  bilagan
  .
  De uppgifter som samlas in för övervakning och rapportering ska i tillämpliga fall vara uppdelade efter kön, ålder och personalkategori.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Övervakningen ska också göra det möjligt att bedöma hur frågor som rör jämställdhet och icke-diskriminering har behandlats i programverksamheten överlag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Övervakningen ska också göra det möjligt att bedöma hur frågor som rör jämställdhet och icke-diskriminering har behandlats i programverksamheten överlag.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3

Artikel 12 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in ändamålsenligt, effektivt och
  rättidigt
  . För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagare av unionens medel och medlemsstaterna. | 3.   Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att
  korrekta
  uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in
  på ett
  ändamålsenligt, effektivt och
  korrekt sätt och inom föreskriven tid
  . För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagare av unionens medel och medlemsstaterna.
  Kommissionen ska tillgängliggöra användarvänliga format samt vägledning och stöd, i synnerhet för sökande och stödmottagare som eventuellt inte har tillräckligt med resurser och personal för att uppfylla rapporteringskraven. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in ändamålsenligt, effektivt och
  rättidigt
  . För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagare av unionens medel och medlemsstaterna.

3.   Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att
  korrekta
  uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in
  på ett
  ändamålsenligt, effektivt och
  korrekt sätt och inom föreskriven tid
  . För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagare av unionens medel och medlemsstaterna.
  Kommissionen ska tillgängliggöra användarvänliga format samt vägledning och stöd, i synnerhet för sökande och stödmottagare som eventuellt inte har tillräckligt med resurser och personal för att uppfylla rapporteringskraven.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen. | 1.   Utvärderingar ska utföras i god tid
  och dokumenteras väl
  för att kunna användas i beslutsprocessen
  och för att man ska kunna övervaka genomförandet av de åtgärder som utförts inom ramen för programmet och uppnåendet av de mål som anges i artikel 3
  .
  Alla utvärderingar ska vara jämställdhetsmedvetna och innehålla en detaljerad analys av programmets särskilda budget för jämställdhetsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen.

1.   Utvärderingar ska utföras i god tid
  och dokumenteras väl
  för att kunna användas i beslutsprocessen
  och för att man ska kunna övervaka genomförandet av de åtgärder som utförts inom ramen för programmet och uppnåendet av de mål som anges i artikel 3
  .
  Alla utvärderingar ska vara jämställdhetsmedvetna och innehålla en detaljerad analys av programmets särskilda budget för jämställdhetsåtgärder.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En halvtidsutvärdering av programmet ska utföras när tillräcklig information finns tillgänglig om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras. | 2.   En halvtidsutvärdering av programmet ska utföras när tillräcklig information finns tillgänglig om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   En halvtidsutvärdering av programmet ska utföras när tillräcklig information finns tillgänglig om genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter det att programmet började genomföras.

2.   En halvtidsutvärdering av programmet ska utföras när tillräcklig information finns tillgänglig om genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter det att programmet började genomföras.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Vid utgången av perioden för genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter utgången av den period som anges i artikel 1, ska en
  slututvärdering
  av programmet genomföras av kommissionen. | 3.   Vid utgången av perioden för genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter utgången av den period som anges i artikel 1, ska en
  slutlig utvärdering
  av programmet genomföras av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Vid utgången av perioden för genomförandet av programmet, dock senast
  fyra
  år efter utgången av den period som anges i artikel 1, ska en
  slututvärdering
  av programmet genomföras av kommissionen.

3.   Vid utgången av perioden för genomförandet av programmet, dock senast
  tre
  år efter utgången av den period som anges i artikel 1, ska en
  slutlig utvärdering
  av programmet genomföras av kommissionen.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen av programmet ska bland annat följande bedömas: |
| | a) | Programmets upplevda påverkan på tillgången till rättslig prövning utifrån kvalitativa och kvantitativa uppgifter som samlas in på europeisk nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  I halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen av programmet ska bland annat följande bedömas:

a)

a)

Programmets upplevda påverkan på tillgången till rättslig prövning utifrån kvalitativa och kvantitativa uppgifter som samlas in på europeisk nivå.

Programmets upplevda påverkan på tillgången till rättslig prövning utifrån kvalitativa och kvantitativa uppgifter som samlas in på europeisk nivå.

| b) | Antalet instrument och verktyg som utarbetas genom åtgärder som finansieras via programmet och deras kvalitet. |
| --- | --- |

b)

b)

Antalet instrument och verktyg som utarbetas genom åtgärder som finansieras via programmet och deras kvalitet.

Antalet instrument och verktyg som utarbetas genom åtgärder som finansieras via programmet och deras kvalitet.

| c) | Programmets europeiska mervärde. |
| --- | --- |

c)

c)

Programmets europeiska mervärde.

Programmets europeiska mervärde.

| d) | Finansieringsnivån i förhållande till de uppnådda resultaten. |
| --- | --- |

d)

d)

Finansieringsnivån i förhållande till de uppnådda resultaten.

Finansieringsnivån i förhållande till de uppnådda resultaten.

| e) | Potentiella administrativa, organisatoriska och/eller strukturella hinder för ett smidigare, effektivare och verkningsfullare genomförande av programmet. |
| --- | --- |

e)

e)

Potentiella administrativa, organisatoriska och/eller strukturella hinder för ett smidigare, effektivare och verkningsfullare genomförande av programmet.

Potentiella administrativa, organisatoriska och/eller strukturella hinder för ett smidigare, effektivare och verkningsfullare genomförande av programmet.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 4

Artikel 14 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. | 4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.
  Den grupp av experter som rådfrågas ska ha en jämn könsfördelning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.
  Den grupp av experter som rådfrågas ska ha en jämn könsfördelning.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de
  främjar
  åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. | 1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de
  lyfter fram
  åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information
  om programmets europeiska mervärde
  till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten
  , och därigenom visa på mervärdet med unionen och stödja kommissionens insatser för insamling av uppgifter för att förbättra budgettransparensen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de
  främjar
  åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet (i synnerhet när de
  lyfter fram
  åtgärderna och deras resultat) genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information
  om programmets europeiska mervärde
  till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten
  , och därigenom visa på mervärdet med unionen och stödja kommissionens insatser för insamling av uppgifter för att förbättra budgettransparensen
  .

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. | 1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011
  och ska bistås av relevanta organisationer i det civila samhället och människorättsorganisationer
  .
  En jämn könsfördelning och en lämplig representation av minoritetsgrupper och andra utestängda grupper i kommittén ska säkras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011
  och ska bistås av relevanta organisationer i det civila samhället och människorättsorganisationer
  .
  En jämn könsfördelning och en lämplig representation av minoritetsgrupper och andra utestängda grupper i kommittén ska säkras.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I

Bilaga I

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bilaga I | utgår |
| Programmets verksamheter | |
| De särskilda mål för programmet som avses i artikel 3.2 kommer i synnerhet att eftersträvas genom stöd till följande verksamheter: | |
| 1. | Medvetandehöjande, spridning och information för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, komparativ rätt och europeiska och internationella standarder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bilaga I

Bilaga I

utgår

utgår

Programmets verksamheter

Programmets verksamheter

De särskilda mål för programmet som avses i artikel 3.2 kommer i synnerhet att eftersträvas genom stöd till följande verksamheter:

De särskilda mål för programmet som avses i artikel 3.2 kommer i synnerhet att eftersträvas genom stöd till följande verksamheter:

1.

1.

Medvetandehöjande, spridning och information för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, komparativ rätt och europeiska och internationella standarder.

| 2. | Ömsesidigt lärande genom utbyte av god praxis mellan berörda parter för att förbättra kunskap och ömsesidig förståelse när det gäller medlemsstaternas civil- och straffrätt samt deras rättssystem och domstolsväsenden, inbegripet rättsstatsprincipen, och att stärka det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

2.

2.

Ömsesidigt lärande genom utbyte av god praxis mellan berörda parter för att förbättra kunskap och ömsesidig förståelse när det gäller medlemsstaternas civil- och straffrätt samt deras rättssystem och domstolsväsenden, inbegripet rättsstatsprincipen, och att stärka det ömsesidiga förtroendet.

| 3. | Analys- och övervakningsverksamheter

   (25)

  för att förbättra kunskapen om och förståelsen av potentiella hinder för ett smidigt fungerande europeiskt område med rättvisa och för att förbättra genomförandet av unionens lagstiftning och politik i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

3.

Analys- och övervakningsverksamheter

25

för att förbättra kunskapen om och förståelsen av potentiella hinder för ett smidigt fungerande europeiskt område med rättvisa och för att förbättra genomförandet av unionens lagstiftning och politik i medlemsstaterna.

| 4. | Utbildning av relevanta aktörer för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, användning av EU:s instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, juridiskt språkbruk och komparativ rätt. |
| --- | --- |

4.

4.

Utbildning av relevanta aktörer för att förbättra kunskaperna om unionens politik och lagstiftning, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, användning av EU:s instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, juridiskt språkbruk och komparativ rätt.

| 5. | Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT) för att effektivisera rättssystemen och samarbetet dem emellan genom informations- och kommunikationsteknik, inbegripet gränsöverskridande driftskompatibilitet mellan system och applikationer. |
| --- | --- |

5.

5.

Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT) för att effektivisera rättssystemen och samarbetet dem emellan genom informations- och kommunikationsteknik, inbegripet gränsöverskridande driftskompatibilitet mellan system och applikationer.

| 6. | Utveckling av kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå och europeiska rättsliga nätverk, inbegripet nätverk som inrättats genom unionsrätten, för att säkerställa en effektiv tillämpning och ett effektivt genomdrivande av unionsrätten, främja och vidareutveckla unionsrätten, politiska mål och strategier på området för programmet samt stödja organisationer i det civila samhället som är verksamma på de områden som omfattas av programmet. |
| --- | --- |

6.

6.

Utveckling av kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå och europeiska rättsliga nätverk, inbegripet nätverk som inrättats genom unionsrätten, för att säkerställa en effektiv tillämpning och ett effektivt genomdrivande av unionsrätten, främja och vidareutveckla unionsrätten, politiska mål och strategier på området för programmet samt stödja organisationer i det civila samhället som är verksamma på de områden som omfattas av programmet.

| 7. | Förbättring av kunskaper om programmet och spridning och överförbarhet av dess resultat, samt främjande av förutsättningarna att nå ut till medborgarna genom att inrätta och stödja programkontor/nationella kontaktnät. |
| --- | --- |

7.

7.

Förbättring av kunskaper om programmet och spridning och överförbarhet av dess resultat, samt främjande av förutsättningarna att nå ut till medborgarna genom att inrätta och stödja programkontor/nationella kontaktnät.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – inledningen

Bilaga II – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bilaga II | Bilaga |
| Indikatorer | Indikatorer |
| Programmet kommer att övervakas på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad
  de
  allmänna och särskilda
  målen
  har uppnåtts
  , för
  att
  därigenom kunna
  minimera de administrativa bördorna och kostnaderna. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer: | Programmet kommer att övervakas på grundval av en uppsättning
  kvalitativa och kvantitativa
  indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad
  programmets
  allmänna och särskilda
  mål
  har uppnåtts
  i syfte
  att minimera de administrativa bördorna och kostnaderna
  och göra rättssystemen så ändamålsenligt som möjligt
  . Uppgifter kommer därför att samlas in
  , med respekt för rättigheter som rör personlig integritet och uppgiftsskydd, och i tillämpliga fall delas upp efter kön, ålder och personalkategori
  för följande nyckelindikatorer: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga

Bilaga

Indikatorer

Indikatorer

Programmet kommer att övervakas på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad
  de
  allmänna och särskilda
  målen
  har uppnåtts
  , för
  att
  därigenom kunna
  minimera de administrativa bördorna och kostnaderna. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer:

de

målen

, för

därigenom kunna

Programmet kommer att övervakas på grundval av en uppsättning
  kvalitativa och kvantitativa
  indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad
  programmets
  allmänna och särskilda
  mål
  har uppnåtts
  i syfte
  att minimera de administrativa bördorna och kostnaderna
  och göra rättssystemen så ändamålsenligt som möjligt
  . Uppgifter kommer därför att samlas in
  , med respekt för rättigheter som rör personlig integritet och uppgiftsskydd, och i tillämpliga fall delas upp efter kön, ålder och personalkategori
  för följande nyckelindikatorer:

kvalitativa och kvantitativa

programmets

mål

i syfte

och göra rättssystemen så ändamålsenligt som möjligt

, med respekt för rättigheter som rör personlig integritet och uppgiftsskydd, och i tillämpliga fall delas upp efter kön, ålder och personalkategori

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabellen

Bilaga II – tabellen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Antal medlemmar av domstolsväsendet och personal inom rättsväsendet som har deltagit i utbildningsverksamhet (inklusive personalutbyten, studiebesök, workshoppar och seminarier) som finansierats genom programmet, inbegripet genom administrationsbidrag från det europeiska nätverket för rättslig utbildning. | Antal medlemmar av domstolsväsendet och personal inom rättsväsendet som har deltagit i utbildningsverksamhet (inklusive personalutbyten, studiebesök, workshoppar och seminarier) som finansierats genom programmet, inbegripet genom administrationsbidrag från det europeiska nätverket för rättslig utbildning. |
| | Antal anställda och medlemmar i organisationer i det civila samhället som deltagit i utbildningsverksamhet |
| Antal utbyten av uppgifter i det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). | Antal utbyten av uppgifter i det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). |
| | Antal fall och verksamheter samt resultatnivån när det gäller gränsöverskridande samarbete, bland annat samarbete genom användning av it-verktyg och it-förfaranden som fastställts på unionsnivå. |
| Antal träffar på e-juridikportalen / sidor som tillgodoser behovet av information om gränsöverskridande civilrättsliga mål och ärenden. | |
| Antal personer som har nåtts av | Antal personer som har nåtts av |
| i) | verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Antal medlemmar av domstolsväsendet och personal inom rättsväsendet som har deltagit i utbildningsverksamhet (inklusive personalutbyten, studiebesök, workshoppar och seminarier) som finansierats genom programmet, inbegripet genom administrationsbidrag från det europeiska nätverket för rättslig utbildning.

Antal medlemmar av domstolsväsendet och personal inom rättsväsendet som har deltagit i utbildningsverksamhet (inklusive personalutbyten, studiebesök, workshoppar och seminarier) som finansierats genom programmet, inbegripet genom administrationsbidrag från det europeiska nätverket för rättslig utbildning.

Antal anställda och medlemmar i organisationer i det civila samhället som deltagit i utbildningsverksamhet

Antal anställda och medlemmar i organisationer i det civila samhället som deltagit i utbildningsverksamhet

Antal utbyten av uppgifter i det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris).

Antal utbyten av uppgifter i det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris).

Antal fall och verksamheter samt resultatnivån när det gäller gränsöverskridande samarbete, bland annat samarbete genom användning av it-verktyg och it-förfaranden som fastställts på unionsnivå.

Antal fall och verksamheter samt resultatnivån när det gäller gränsöverskridande samarbete, bland annat samarbete genom användning av it-verktyg och it-förfaranden som fastställts på unionsnivå.

Antal träffar på e-juridikportalen / sidor som tillgodoser behovet av information om gränsöverskridande civilrättsliga mål och ärenden.

Antal träffar på e-juridikportalen / sidor som tillgodoser behovet av information om gränsöverskridande civilrättsliga mål och ärenden.

Antal personer som har nåtts av

Antal personer som har nåtts av

i)

verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis,

| i) | verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis, |
| --- | --- |

i)

verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis,

| ii) | verksamheter för medvetandehöjande, information och spridning. |
| --- | --- |

ii)

verksamheter för medvetandehöjande, information och spridning.

| ii) | verksamheter för medvetandehöjande, information och spridning, |
| --- | --- |

ii)

verksamheter för medvetandehöjande, information och spridning,

| iia) | kapacitetsuppbyggande verksamheter som riktar sig till organisationer i det civila samhället, |
| --- | --- |

iia)

iia)

kapacitetsuppbyggande verksamheter som riktar sig till organisationer i det civila samhället,

kapacitetsuppbyggande verksamheter som riktar sig till organisationer i det civila samhället,

| iib) | verksamheter som syftar till att ge allmänheten information om tillgång till rättslig prövning, |
| --- | --- |

iib)

iib)

verksamheter som syftar till att ge allmänheten information om tillgång till rättslig prövning,

verksamheter som syftar till att ge allmänheten information om tillgång till rättslig prövning,

| iic) | verksamheter för domare beträffande utmaningar med rättstvister och hur man tillämpar internationell privaträtt och unionsrätt i gränsöverskridande/multidisciplinära ärenden, |
| --- | --- |

iic)

iic)

verksamheter för domare beträffande utmaningar med rättstvister och hur man tillämpar internationell privaträtt och unionsrätt i gränsöverskridande/multidisciplinära ärenden,

verksamheter för domare beträffande utmaningar med rättstvister och hur man tillämpar internationell privaträtt och unionsrätt i gränsöverskridande/multidisciplinära ärenden,

| iid) | verksamheter för medvetandehöjande som finansierats genom programmet. |
| --- | --- |

iid)

iid)

verksamheter för medvetandehöjande som finansierats genom programmet.

verksamheter för medvetandehöjande som finansierats genom programmet.

Geografisk täckning för de verksamheter som finansierats genom programmet

Geografisk täckning för de verksamheter som finansierats genom programmet

Deltagarnas bedömning av de verksamheter som de deltagit i och av dessas förväntade hållbarhet

Deltagarnas bedömning av de verksamheter som de deltagit i och av dessas förväntade hållbarhet

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till de ansvariga utskotten, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0068/2019).

1

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62)

10

(11)  Rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (EUT L 115, 17.4.2014, s. 3).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62)

12

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62)

10

(11)  Rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (EUT L 115, 17.4.2014, s. 3).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62)

12

(1a)  
  Europeiska unionens domstol, stora avdelningen, 27 februari 2018, C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; Europeiska unionens domstol, stora avdelningen, 25 juli 2018, C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

1a

Europeiska unionens domstol, stora avdelningen, 27 februari 2018, C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117; Europeiska unionens domstol, stora avdelningen, 25 juli 2018, C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007
  Text av betydelse för EES

13

Text av betydelse för EES

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007
  (EUT L 347, 20.12.2013, s. 185).

13

(EUT L 347, 20.12.2013, s. 185).

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

19

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

19

(1)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

1

(1)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

1

(25)  
  Dessa verksamheter omfattar exempelvis insamling av data och statistik, utveckling av gemensamma metoder och i förekommande fall indikatorer eller riktmärken, undersökningar, forskning, analyser och enkäter, utvärderingar, konsekvensbedömning, utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial.

25

Dessa verksamheter omfattar exempelvis insamling av data och statistik, utveckling av gemensamma metoder och i förekommande fall indikatorer eller riktmärken, undersökningar, forskning, analyser och enkäter, utvärderingar, konsekvensbedömning, utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/530 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/530

---

P8_TA(2019)0099

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: nivåer för geografisk fördelning

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 vad gäller nivåerna för geografisk fördelning (C(2018)08872 – (2018/3002(DEA))

(2020/C 449/52)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)08872), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)08872),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 28 januari 2019 från utskottet för internationell handel till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 28 januari 2019 från utskottet för internationell handel till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (1), särskilt artiklarna 2.3 och 10.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (1), särskilt artiklarna 2.3 och 10.6,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för internationell handel,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förenade kungariket anmälde den 29 mars 2017 sin avsikt att utträda ur unionen i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen. Fördragen kommer att upphöra att vara tillämpliga på Förenade kungariket från och med den dag då utträdesavtalet träder i kraft eller, om det inte finns något sådant avtal, två år efter anmälan, dvs. från och med den 30 mars 2019 om inte Europeiska rådet i samförstånd med Förenade kungariket enhälligt beslutar att förlänga denna tidsfrist. |
| --- | --- |

A.

Förenade kungariket anmälde den 29 mars 2017 sin avsikt att utträda ur unionen i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen. Fördragen kommer att upphöra att vara tillämpliga på Förenade kungariket från och med den dag då utträdesavtalet träder i kraft eller, om det inte finns något sådant avtal, två år efter anmälan, dvs. från och med den 30 mars 2019 om inte Europeiska rådet i samförstånd med Förenade kungariket enhälligt beslutar att förlänga denna tidsfrist.

| B. | Genom förordning (EG) nr 184/2005 fastställs en gemensam ram för systematisk produktion av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

B.

Genom förordning (EG) nr 184/2005 fastställs en gemensam ram för systematisk produktion av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar.

| C. | Förenade kungarikets utträde ur unionen skulle få till följd att Förenade kungariket blir ett tredjeland och därför måste gemenskapsstatistiken över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar återspegla Förenade kungariket som ett tredjeland i stället för en medlemsstat. |
| --- | --- |

C.

Förenade kungarikets utträde ur unionen skulle få till följd att Förenade kungariket blir ett tredjeland och därför måste gemenskapsstatistiken över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar återspegla Förenade kungariket som ett tredjeland i stället för en medlemsstat.

| D. | De enda ändringar som föreskrivs i den delegerade förordningen (C(2018)08872) är att klassificera Förenade kungariket som ett tredjeland vid tillämpningen av förordning (EG) nr 184/2005. |
| --- | --- |

D.

De enda ändringar som föreskrivs i den delegerade förordningen (C(2018)08872) är att klassificera Förenade kungariket som ett tredjeland vid tillämpningen av förordning (EG) nr 184/2005.

| E. | Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle ge större rättslig säkerhet och lämplig tid för genomförande före den 30 mars 2019. |
| --- | --- |

E.

Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle ge större rättslig säkerhet och lämplig tid för genomförande före den 30 mars 2019.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen (C(2018)08872). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 23.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/531 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/531

---

P8_TA(2019)0100

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: tekniska tillsynsstandarder för clearingkravet för ytterligare uppskjutande av tillämpningen av clearingkravet för vissa OTC-derivatkontrakt

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/2205, delegerad förordning (EU) 2016/592 och delegerad förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller tekniska tillsynsstandarder för clearingkravet för ytterligare uppskjutande av tillämpningen av clearingkravet för vissa OTC-derivatkontrakt (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

(2020/C 449/53)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)09047), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)09047),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 19 december 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 19 december 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 februari 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 februari 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 5.2 och 82.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 5.2 och 82.6,

| — | med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2),

| — | med beaktande av det förslag till tekniska tillsynsstandarder Clearing Obligation under EMIR (no. 6) som lades fram den 27 september 2018 av de europeiska tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till tekniska tillsynsstandarder Clearing Obligation under EMIR (no. 6) som lades fram den 27 september 2018 av de europeiska tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den delegerade akten innehåller viktiga uppgifter om undantag från clearingkravet för transaktioner inom gruppen med enheter i tredjeländer, om inget beslut om likvärdighet enligt 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 har antagits för det tredjeland där gruppen är etablerad. |
| --- | --- |

A.

Den delegerade akten innehåller viktiga uppgifter om undantag från clearingkravet för transaktioner inom gruppen med enheter i tredjeländer, om inget beslut om likvärdighet enligt 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 har antagits för det tredjeland där gruppen är etablerad.

| B. | Europaparlamentet erkänner vikten av ett snabbt antagande av denna akt, eftersom kommissionen ännu inte har fattat några sådana beslut om likvärdighet och den första uppskjutna tillämpningen av clearingkravet var den 21 december 2018. Parlamentet anser emellertid också att kommissionen i onödan fördröjde antagandet av denna akt till och med den 19 december 2018, medan Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) offentliggjorde sitt förslag till tekniska tillsynsstandarder redan den 27 september 2018. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet erkänner vikten av ett snabbt antagande av denna akt, eftersom kommissionen ännu inte har fattat några sådana beslut om likvärdighet och den första uppskjutna tillämpningen av clearingkravet var den 21 december 2018. Parlamentet anser emellertid också att kommissionen i onödan fördröjde antagandet av denna akt till och med den 19 december 2018, medan Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) offentliggjorde sitt förslag till tekniska tillsynsstandarder redan den 27 september 2018.

| C. | Europaparlamentet anser inte att de antagna tekniska tillsynsstandarderna är ”desamma” som det förslag till tekniska tillsynsstandarder som har lagts fram av de europeiska tillsynsmyndigheterna, eftersom kommissionen har infört ändringar i förslaget, och anser att det har tre månader på sig (granskningsperioden) att invända mot de tekniska tillsynsstandarderna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ange en månads granskningsperiod endast i de fall när kommissionen har antagit de europeiska tillsynsmyndigheternas förslag utan ändringar, det vill säga när förslaget och de antagna tekniska tillsynsstandarderna är ”desamma”. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet anser inte att de antagna tekniska tillsynsstandarderna är ”desamma” som det förslag till tekniska tillsynsstandarder som har lagts fram av de europeiska tillsynsmyndigheterna, eftersom kommissionen har infört ändringar i förslaget, och anser att det har tre månader på sig (granskningsperioden) att invända mot de tekniska tillsynsstandarderna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ange en månads granskningsperiod endast i de fall när kommissionen har antagit de europeiska tillsynsmyndigheternas förslag utan ändringar, det vill säga när förslaget och de antagna tekniska tillsynsstandarderna är ”desamma”.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/533 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/533

---

P8_TA(2019)0101

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2205, kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/592 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1178 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag då clearingkravet får verkan för vissa typer av kontrakt (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

(2020/C 449/54)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)09122), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)09122),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 19 december 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 19 december 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 februari 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 februari 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2018Förberedelser inför Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019: genomförande av kommissionens beredskapsplan (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2018Förberedelser inför Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019: genomförande av kommissionens beredskapsplan (COM(2018)0890),

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 5.2 och 82.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 5.2 och 82.6,

| — | med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2),

| — | med beaktande av det förslag till tekniska standarder för tillsyn vid novation av avtal för vilka clearingkravet ännu inte har fått verkan som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten lade fram den 8 november 2018, i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till tekniska standarder för tillsyn vid novation av avtal för vilka clearingkravet ännu inte har fått verkan som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten lade fram den 8 november 2018, i enlighet med artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den delegerade akten innehåller viktiga regler avseende transaktioner mellan en motpart som är etablerad i Förenade kungariket och en motpart som är etablerad i EU-27, och ingår i paketet med beredskapsåtgärder i händelse av att inget avtal nås för brexit. |
| --- | --- |

A.

Den delegerade akten innehåller viktiga regler avseende transaktioner mellan en motpart som är etablerad i Förenade kungariket och en motpart som är etablerad i EU-27, och ingår i paketet med beredskapsåtgärder i händelse av att inget avtal nås för brexit.

| B. | Europaparlamentet håller med om att det är viktigt för behöriga myndigheter och finansiella marknader att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet håller med om att det är viktigt för behöriga myndigheter och finansiella marknader att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27.

| C. | Europaparlamentet anser inte att de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak” som de förslag till tekniska standarder för tillsyn som har lagts fram av Europeiska tillsynsmyndigheten, eftersom kommissionen har infört ändringar i förslaget, och anser att det har tre månader på sig (granskningsperioden) att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ange en månads granskningsperiod endast i de fall när kommissionen har antagit Europeiska tillsynsmyndighetens förslag utan ändringar, det vill säga när förslaget och de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak”. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet anser inte att de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak” som de förslag till tekniska standarder för tillsyn som har lagts fram av Europeiska tillsynsmyndigheten, eftersom kommissionen har infört ändringar i förslaget, och anser att det har tre månader på sig (granskningsperioden) att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ange en månads granskningsperiod endast i de fall när kommissionen har antagit Europeiska tillsynsmyndighetens förslag utan ändringar, det vill säga när förslaget och de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak”.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/535 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/535

---

P8_TA(2019)0102

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: till vilken dag motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 19 december 2018 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller den dag fram till vilken motparter får fortsätta att tillämpa sina riskhanteringsförfaranden för vissa OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

(2020/C 449/55)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)09118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2018)09118),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 19 december 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 19 december 2018, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 februari 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 februari 2019 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2018Förberedelser inför Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019: genomförande av kommissionens beredskapsplan (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2018Förberedelser inför Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019: genomförande av kommissionens beredskapsplan (COM(2018)0890),

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 11.5 och 82.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artiklarna 11.5 och 82.6,

| — | med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (2),

| — | med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (3),

| — | med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (4),

| — | med beaktande av det förslag till tekniska standarder för tillsyn i fråga om novation av bilaterala avtal som inte omfattas av bilaterala marginalsäkerheter som de europeiska tillsynsmyndigheterna lade fram den 27 november 2018, i enlighet med artikel 11.15 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till tekniska standarder för tillsyn i fråga om novation av bilaterala avtal som inte omfattas av bilaterala marginalsäkerheter som de europeiska tillsynsmyndigheterna lade fram den 27 november 2018, i enlighet med artikel 11.15 i förordning (EU) nr 648/2012,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den delegerade akten innehåller viktiga regler avseende transaktioner mellan en motpart som är etablerad i Förenade kungariket och en motpart som är etablerad i EU-27, och ingår i paketet med beredskapsåtgärder i händelse av att inget avtal nås för brexit. |
| --- | --- |

A.

Den delegerade akten innehåller viktiga regler avseende transaktioner mellan en motpart som är etablerad i Förenade kungariket och en motpart som är etablerad i EU-27, och ingår i paketet med beredskapsåtgärder i händelse av att inget avtal nås för brexit.

| B. | Europaparlamentet håller med om att det är viktigt för behöriga myndigheter och finansmarknader att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet håller med om att det är viktigt för behöriga myndigheter och finansmarknader att undanta vissa transaktioner som är en följd av en novation under en begränsad period på 12 månader om motparten i Förenade kungariket byts ut mot en motpart inom EU-27.

| C. | Europaparlamentet anser inte att de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak” som det förslag till tekniska standarder för tillsyn som har lagts fram av de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna), eftersom kommissionen har infört ändringar i förslaget, och anser att det har tre månader på sig (granskningsperioden) att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ange en månads granskningsperiod endast i de fall när kommissionen har antagit ESA-myndigheternas förslag utan ändringar, det vill säga när förslaget och de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak”. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet anser inte att de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak” som det förslag till tekniska standarder för tillsyn som har lagts fram av de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna), eftersom kommissionen har infört ändringar i förslaget, och anser att det har tre månader på sig (granskningsperioden) att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ange en månads granskningsperiod endast i de fall när kommissionen har antagit ESA-myndigheternas förslag utan ändringar, det vill säga när förslaget och de antagna tekniska standarderna för tillsyn är ”samma sak”.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

(4)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/537 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/537

---

P8_TA(2019)0103

Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/56)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0378),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0242/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0242/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0477/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0477/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0203

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, (2)

och av följande skäl:

| (1) | För att den

  säkerställa en väl fungerande
  inre marknaden ska fungera väl

  marknad och utvecklingen av ett europeiskt civilrättsligt område som styrs av principen om ömsesidigt förtroende och ömsesidigt erkännande av domar
  är det nödvändigt att
  ytterligare
  förbättra och påskynda samarbetet mellan domstolar i 
  medlemsstaterna i
  fråga om bevisupptagning ytterligare. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

För att den

  säkerställa en väl fungerande
  inre marknaden ska fungera väl

  marknad och utvecklingen av ett europeiskt civilrättsligt område som styrs av principen om ömsesidigt förtroende och ömsesidigt erkännande av domar
  är det nödvändigt att
  ytterligare
  förbättra och påskynda samarbetet mellan domstolar i 
  medlemsstaterna i
  fråga om bevisupptagning ytterligare. [Ändr. 1]

| (2) | Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 (3) föreskriver regler om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 (3) föreskriver regler om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur.

| (2a) | I denna förordning bör begreppet ”domstol” ges en vid definition så att det täcker inte bara domstolar i strikt mening, som utövar rättsliga funktioner, utan även andra organ eller myndigheter som enligt nationell lagstiftning är behöriga att ta upp bevis i enlighet med denna förordning, till exempel tillsynsmyndigheter eller notarier i vissa medlemsstater och i specifika situationer. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2a)

I denna förordning bör begreppet ”domstol” ges en vid definition så att det täcker inte bara domstolar i strikt mening, som utövar rättsliga funktioner, utan även andra organ eller myndigheter som enligt nationell lagstiftning är behöriga att ta upp bevis i enlighet med denna förordning, till exempel tillsynsmyndigheter eller notarier i vissa medlemsstater och i specifika situationer. [Ändr. 2]

| (2b) | Det är viktigt att det finns ändamålsenliga medel för att inhämta, skydda och lägga fram bevisning och att vederbörlig hänsyn tas till rätten till försvar och behovet av att skydda konfidentiella uppgifter. I detta sammanhang är det viktigt att uppmuntra användningen av modern teknik. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2b)

Det är viktigt att det finns ändamålsenliga medel för att inhämta, skydda och lägga fram bevisning och att vederbörlig hänsyn tas till rätten till försvar och behovet av att skydda konfidentiella uppgifter. I detta sammanhang är det viktigt att uppmuntra användningen av modern teknik. [Ändr. 3]

| (3) | För att
  på ett effektivt sätt
  säkerställa
  direkt och
  snabbt översändande av framställningar och meddelanden, bör alla lämpliga medel för modern kommunikationsteknik användas
  , och i detta avseende bör hänsyn tas till den ständiga vidareutvecklingen av sådan teknik
  . Därför bör som regel all kommunikation och alla utbyten av handlingar ske genom ett decentraliserat it-system som består av nationella it-system. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(3)

För att
  på ett effektivt sätt
  säkerställa
  direkt och
  snabbt översändande av framställningar och meddelanden, bör alla lämpliga medel för modern kommunikationsteknik användas
  , och i detta avseende bör hänsyn tas till den ständiga vidareutvecklingen av sådan teknik
  . Därför bör som regel all kommunikation och alla utbyten av handlingar ske genom ett decentraliserat it-system som består av nationella it-system. [Ändr. 4]

| (3a) | Det decentraliserade it-systemet bör baseras på e-Codex-systemet och förvaltas av eu-LISA. Tillräckliga resurser bör göras tillgängliga för eu-LISA så att ett sådant system kan införas och hållas i drift och så att tekniskt stöd kan ges vid problem med driften av systemet. Kommissionen bör så snart som möjligt, och under alla omständigheter före utgången av 2019, lägga fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande kommunikation i rättsliga förfaranden (e-Codex). [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(3a)

Det decentraliserade it-systemet bör baseras på e-Codex-systemet och förvaltas av eu-LISA. Tillräckliga resurser bör göras tillgängliga för eu-LISA så att ett sådant system kan införas och hållas i drift och så att tekniskt stöd kan ges vid problem med driften av systemet. Kommissionen bör så snart som möjligt, och under alla omständigheter före utgången av 2019, lägga fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande kommunikation i rättsliga förfaranden (e-Codex). [Ändr. 5]

| (4) | För att säkerställa ömsesidigt erkännande av digitala bevis bör sådana bevis som har tagits upp i en medlemsstat i enlighet med dess lagstiftning inte nekas erkännande som bevis i en annan medlemsstat endast på grund av deras digitala natur.
  Denna princip bör inte påverka fastställandet, i enlighet med nationell lagstiftning, av bevisens kvalitet och värde, oavsett deras digitala eller icke-digitala natur. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa ömsesidigt erkännande av digitala bevis bör sådana bevis som har tagits upp i en medlemsstat i enlighet med dess lagstiftning inte nekas erkännande som bevis i en annan medlemsstat endast på grund av deras digitala natur.
  Denna princip bör inte påverka fastställandet, i enlighet med nationell lagstiftning, av bevisens kvalitet och värde, oavsett deras digitala eller icke-digitala natur. [Ändr. 6]

| (5) | Förordning (EG) nr 1206/2001 bör inte påverka möjligheten för myndigheter att utbyta information enligt system som inrättats genom andra unionsakter, såsom rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (4) eller rådets förordning (EG) nr 4/2009 (5), även om sådan information har bevisvärde, varför den ansökande myndigheten fritt kan välja vilken metod som är lämpligast. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1206/2001 bör inte påverka möjligheten för myndigheter att utbyta information enligt system som inrättats genom andra unionsakter, såsom rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (4) eller rådets förordning (EG) nr 4/2009 (5), även om sådan information har bevisvärde, varför den ansökande myndigheten fritt kan välja vilken metod som är lämpligast.

| (5a) | Förfarandena för att ta upp, bevara och lägga fram bevis bör säkerställa att såväl parternas processuella rättigheter som skyddet, integriteten och konfidentialiteten för personuppgifter och den personliga integriteten skyddas i enlighet med unionsrätten. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5a)

Förfarandena för att ta upp, bevara och lägga fram bevis bör säkerställa att såväl parternas processuella rättigheter som skyddet, integriteten och konfidentialiteten för personuppgifter och den personliga integriteten skyddas i enlighet med unionsrätten. [Ändr. 7]

| (6) | Modern kommunikationsteknik, särskilt videokonferenser som är en viktig
  och direkt
  metod för att förenkla och påskynda bevisupptagningen, används för närvarande inte till sin fulla potential. Om bevis ska tas upp genom att en person som har hemvist i en annan medlemsstat ska höras som vittne, part eller sakkunnig, bör domstolen ta upp sådan bevisning direkt genom videokonferens, om sådan

  eller annan lämplig
  teknik
  för distanskommunikation som
  finns tillgänglig hos de respektive domstolarna, och om domstolen anser att det är lämpligt

  såvida
  det
  inte anses olämpligt
  att använda sådan teknik
  för en rättvis handläggning av förfarandet
  med hänsyn till de särskilda omständigheterna i målet.
  Reglerna om användning av sådan kommunikationsteknik bör vara teknikneutrala och ta hänsyn till framtida kommunikationslösningar. En förutsättning för att använda sådan teknik bör vara att den person som ska höras har gett sitt samtycke, om detta krävs enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Modern kommunikationsteknik, särskilt videokonferenser som är en viktig
  och direkt
  metod för att förenkla och påskynda bevisupptagningen, används för närvarande inte till sin fulla potential. Om bevis ska tas upp genom att en person som har hemvist i en annan medlemsstat ska höras som vittne, part eller sakkunnig, bör domstolen ta upp sådan bevisning direkt genom videokonferens, om sådan

  eller annan lämplig
  teknik
  för distanskommunikation som
  finns tillgänglig hos de respektive domstolarna, och om domstolen anser att det är lämpligt

  såvida
  det
  inte anses olämpligt
  att använda sådan teknik
  för en rättvis handläggning av förfarandet
  med hänsyn till de särskilda omständigheterna i målet.
  Reglerna om användning av sådan kommunikationsteknik bör vara teknikneutrala och ta hänsyn till framtida kommunikationslösningar. En förutsättning för att använda sådan teknik bör vara att den person som ska höras har gett sitt samtycke, om detta krävs enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. [Ändr. 8]

| (7) | För att underlätta bevisupptagning av diplomatiska

  diplomatisk personal
  eller konsulära tjänstemän får sådana personer, på en annan medlemsstats territorium och inom det område där de utövar sina funktioner,

  är ackrediterade
  , ta upp bevis
  i den egna diplomatiska beskickningens eller det egna konsulatets lokaler
  utan att det krävs en föregående framställning, genom att höra medborgare i den medlemsstat de företräder utan tvång i samband med pågående förfaranden vid domstolar i den medlemsstat de företräder
  , under förutsättning att den person som ska höras samarbetar frivilligt vid bevisupptagningen
  . [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(7)

För att underlätta bevisupptagning av diplomatiska

  diplomatisk personal
  eller konsulära tjänstemän får sådana personer, på en annan medlemsstats territorium och inom det område där de utövar sina funktioner,

  är ackrediterade
  , ta upp bevis
  i den egna diplomatiska beskickningens eller det egna konsulatets lokaler
  utan att det krävs en föregående framställning, genom att höra medborgare i den medlemsstat de företräder utan tvång i samband med pågående förfaranden vid domstolar i den medlemsstat de företräder
  , under förutsättning att den person som ska höras samarbetar frivilligt vid bevisupptagningen
  . [Ändr. 9]

| (7a) | Det är viktigt att säkerställa att denna förordning tillämpas i överensstämmelse med unionens dataskyddslagstiftning och att den respekterar det skydd för privatlivet som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Det är också viktigt att säkerställa att all behandling av personuppgifter som rör fysiska personer enligt denna förordning sker i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679
   (6)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG
   (7)

  . Personuppgifter enligt denna förordning bör behandlas endast för de särskilda ändamål som anges i denna förordning. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(7a)

Det är viktigt att säkerställa att denna förordning tillämpas i överensstämmelse med unionens dataskyddslagstiftning och att den respekterar det skydd för privatlivet som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Det är också viktigt att säkerställa att all behandling av personuppgifter som rör fysiska personer enligt denna förordning sker i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679
   (6)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG
   (7)

  . Personuppgifter enligt denna förordning bör behandlas endast för de särskilda ändamål som anges i denna förordning. [Ändr. 10]

| (8) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av inrättandet av en
  förenklad
  rättslig ram som säkerställer
  direkt, effektivt och
  snabbt översändande av framställningar och meddelanden rörande bevisupptagning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(8)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av inrättandet av en
  förenklad
  rättslig ram som säkerställer
  direkt, effektivt och
  snabbt översändande av framställningar och meddelanden rörande bevisupptagning, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. [Ändr. 11]

| (8a) | Denna förordning syftar till att effektivisera och påskynda rättsliga förfaranden genom att förenkla och rationalisera mekanismerna för samarbete vid bevisupptagning i gränsöverskridande förfaranden och samtidigt bidra till att minska förseningarna och kostnaderna för privatpersoner och företag. Dessutom kan större rättssäkerhet i kombination med enklare, effektivare och digitaliserade förfaranden uppmuntra privatpersoner och företag att delta i gränsöverskridande transaktioner och därigenom främja handel inom unionen och den inre marknadens funktion. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(8a)

Denna förordning syftar till att effektivisera och påskynda rättsliga förfaranden genom att förenkla och rationalisera mekanismerna för samarbete vid bevisupptagning i gränsöverskridande förfaranden och samtidigt bidra till att minska förseningarna och kostnaderna för privatpersoner och företag. Dessutom kan större rättssäkerhet i kombination med enklare, effektivare och digitaliserade förfaranden uppmuntra privatpersoner och företag att delta i gränsöverskridande transaktioner och därigenom främja handel inom unionen och den inre marknadens funktion. [Ändr. 12]

| (9) | I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [har [Förenade kungariket] [och] [Irland] meddelat att [det] [de] önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning] [deltar [Förenade kungariket] [och] [Irland] inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på [Förenade kungariket] [och] [Irland]]. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [har [Förenade kungariket] [och] [Irland] meddelat att [det] [de] önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning] [deltar [Förenade kungariket] [och] [Irland] inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på [Förenade kungariket] [och] [Irland]].

| (10) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning som därför varken är bindande för eller tillämplig i Danmark. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning som därför varken är bindande för eller tillämplig i Danmark.

| (11) | I syfte att fastställa de närmare villkoren för hur det decentraliserade it-systemet ska fungera och i syfte att fastställa tekniska miniminormer och minimikrav för användning av videokonferenser, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Sådana delegerade akter bör garantera en effektiv, tillförlitlig och smidig överföring av relevant information via det decentraliserade it-systemet och säkerställa att videokonferenserna garanterar kommunikation av hög kvalitet och interaktion i realtid.
  I syfte att uppdatera formulären i bilagorna eller göra tekniska anpassningar av dessa, bör
  dessutom
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (8). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(11)

I syfte att fastställa de närmare villkoren för hur det decentraliserade it-systemet ska fungera och i syfte att fastställa tekniska miniminormer och minimikrav för användning av videokonferenser, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Sådana delegerade akter bör garantera en effektiv, tillförlitlig och smidig överföring av relevant information via det decentraliserade it-systemet och säkerställa att videokonferenserna garanterar kommunikation av hög kvalitet och interaktion i realtid.
  I syfte att uppdatera formulären i bilagorna eller göra tekniska anpassningar av dessa, bör
  dessutom
  befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (8). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 13]

| (12) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör kommissionen utvärdera denna förordning på grundval av den information som samlats in genom särskilda övervakningsarrangemang för att bedöma förordningens faktiska effekter och om det behövs eventuella ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör kommissionen utvärdera denna förordning på grundval av den information som samlats in genom särskilda övervakningsarrangemang för att bedöma förordningens faktiska effekter och om det behövs eventuella ytterligare åtgärder.

| (13) | Förordning (EG) nr 1206/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Förordning (EG) nr 1206/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1206/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkt läggas till som punkt 4:

  ”4.   I denna förordning avses med termen ’domstol’ varje rättslig myndighet i en medlemsstat som
  enligt den medlemsstatens lagstiftning
  är behörig att ta upp bevis i enlighet med denna förordning.”[Ändr. 14] |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkt läggas till som punkt 4:

”4.   I denna förordning avses med termen ’domstol’ varje rättslig myndighet i en medlemsstat som
  enligt den medlemsstatens lagstiftning
  är behörig att ta upp bevis i enlighet med denna förordning.”[Ändr. 14]

| 2. | Artikel 6 ska ersättas med följande:


  ”Artikel 6

  Översändande av framställningar och andra meddelanden

  1.   Framställningar och meddelanden enligt denna förordning ska översändas genom ett decentraliserat it-system som består av nationella it-system som är sammankopplade via en kommunikationsinfrastruktur
  och
  som möjliggör ett säkert
  , tryggt
  och tillförlitligt gränsöverskridande utbyte av uppgifter
  , även i realtid,
  mellan de nationella it-systemen
  , med vederbörlig respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna. Detta decentraliserade it-system ska baseras på e-Codex [Ändr. 15].


  2.   Den allmänna rättsliga ram för användningen av
  kvalificerade
  betrodda tjänster som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 (9) ska tillämpas på de framställningar och meddelanden som översänds genom det decentraliserade it-system som avses i punkt 1. [Ändr. 16]



  3.   Om framställningar och meddelanden som avses i punkt 1 kräver eller innehåller en stämpel eller handskriven underskrift får ’kvalificerade elektroniska stämplar’ och ’kvalificerade elektroniska underskrifter’ enligt definitionerna i förordning (EU) nr 910/2014 användas i stället,
  under förutsättning att det är helt säkerställt att de berörda personerna har fått kännedom om dessa handlingar i tillräckligt god tid och på ett lagligt sätt
  . [Ändr. 17]





  3a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare villkor för hur det decentraliserade it-systemet ska fungera. När kommissionen utövar denna befogenhet ska den säkerställa att systemet garanterar ett effektivt, tillförlitligt och smidigt utbyte av relevant information samt säkerställa en hög säkerhetsnivå vid översändandet och skyddet av privatlivet och personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. [Ändr. 18]



  4.   Om översändande i enlighet med punkt 1 inte är möjligt på grund av en oförutsedd och exceptionell störning av det decentraliserade it-systemet eller om ett sådant översändande inte är möjligt i andra undantagsfall, ska översändandet ske på det snabbast möjliga sätt som den anmodade medlemsstaten har angett att den kan godta

  som godtagbar
  .”[Ändr. 19]




  (9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73)." |
| --- | --- |

2.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Översändande av framställningar och andra meddelanden

1.   Framställningar och meddelanden enligt denna förordning ska översändas genom ett decentraliserat it-system som består av nationella it-system som är sammankopplade via en kommunikationsinfrastruktur
  och
  som möjliggör ett säkert
  , tryggt
  och tillförlitligt gränsöverskridande utbyte av uppgifter
  , även i realtid,
  mellan de nationella it-systemen
  , med vederbörlig respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna. Detta decentraliserade it-system ska baseras på e-Codex [Ändr. 15].

2.   Den allmänna rättsliga ram för användningen av
  kvalificerade
  betrodda tjänster som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 (9) ska tillämpas på de framställningar och meddelanden som översänds genom det decentraliserade it-system som avses i punkt 1. [Ändr. 16]

3.   Om framställningar och meddelanden som avses i punkt 1 kräver eller innehåller en stämpel eller handskriven underskrift får ’kvalificerade elektroniska stämplar’ och ’kvalificerade elektroniska underskrifter’ enligt definitionerna i förordning (EU) nr 910/2014 användas i stället,
  under förutsättning att det är helt säkerställt att de berörda personerna har fått kännedom om dessa handlingar i tillräckligt god tid och på ett lagligt sätt
  . [Ändr. 17]

3a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare villkor för hur det decentraliserade it-systemet ska fungera. När kommissionen utövar denna befogenhet ska den säkerställa att systemet garanterar ett effektivt, tillförlitligt och smidigt utbyte av relevant information samt säkerställa en hög säkerhetsnivå vid översändandet och skyddet av privatlivet och personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. [Ändr. 18]

4.   Om översändande i enlighet med punkt 1 inte är möjligt på grund av en oförutsedd och exceptionell störning av det decentraliserade it-systemet eller om ett sådant översändande inte är möjligt i andra undantagsfall, ska översändandet ske på det snabbast möjliga sätt som den anmodade medlemsstaten har angett att den kan godta

  som godtagbar
  .”[Ändr. 19]

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73)."

9

| 3. | Artikel 17 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 17 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska utgå.

| b) | I punkt 4 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Om den ansökande domstolen inom 30 dagar från det att en framställning översänts inte har mottagit information om huruvida framställningen har godtagits, ska framställningen betraktas som godtagen.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Om den ansökande domstolen inom 30 dagar från det att en framställning översänts inte har mottagit information om huruvida framställningen har godtagits, ska framställningen betraktas som godtagen.”

| 4. | Följande artikel ska införas som artikel 17a:

  ”Artikel 17a

  Direkt bevisupptagning genom videokonferens

  teknik för distanskommunikation [Ändr. 20]


  1.   Om bevis ska tas upp genom att en person som har hemvist i en annan medlemsstat ska höras som vittne, part eller sakkunnig och domstolen inte i enlighet med artikel 1.1 a anmodar den behöriga domstolen i en annan medlemsstat att ta upp bevis, ska domstolen ta upp bevis direkt i enlighet med artikel 17 genom videokonferens
  eller annan lämplig teknik för distanskommunikation
  , om sådan teknik finns tillgänglig hos de respektive domstolarna, och om domstolen anser att

  såvida
  det är lämpligt

  inte anses olämpligt
  att använda sådan teknik
  för en rättvis handläggning av förfarandet
  med hänsyn till de särskilda omständigheterna i målet. [Ändr. 21]





  En förutsättning för att använda videokonferenser eller annan lämplig teknik för distanskommunikation ska vara att den person som ska höras har gett sitt samtycke, om detta krävs enligt den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning. [Ändr. 22]



  2.   Om en framställning om direkt bevisupptagning genom videokonferens görs, ska hörandet ske i en domstols lokaler. Den ansökande domstolen och det centrala organ eller den behöriga myndighet som avses i artikel 3.3 eller den domstol i vars lokaler hörandet ska ske ska komma överens om de praktiska arrangemangen för videokonferensen.
  Dessa arrangemang ska överensstämma med de tekniska miniminormer och minimikrav för användning av videokonferenser som fastställs i enlighet med punkt 3a. [Ändr. 23]





  2a.
     
  Alla elektroniska system för bevisupptagning ska säkerställa att tystnadsplikten och de yrkesmässiga privilegierna skyddas. [Ändr. 24]



  3.   Om bevis tas upp genom videokonferens
  eller annan tillgänglig kommunikationsteknik
  ska följande gälla: [Ändr. 25]







  a) | Det centrala organ eller den behöriga myndighet som avses i artikel 3.3 i den anmodade medlemsstaten får utse en domstol att delta vid bevisupptagningen för att säkerställa respekt för den anmodade medlemsstatens grundläggande rättsprinciper. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande artikel ska införas som artikel 17a:

”Artikel 17a

Direkt bevisupptagning genom videokonferens

  teknik för distanskommunikation [Ändr. 20]

1.   Om bevis ska tas upp genom att en person som har hemvist i en annan medlemsstat ska höras som vittne, part eller sakkunnig och domstolen inte i enlighet med artikel 1.1 a anmodar den behöriga domstolen i en annan medlemsstat att ta upp bevis, ska domstolen ta upp bevis direkt i enlighet med artikel 17 genom videokonferens
  eller annan lämplig teknik för distanskommunikation
  , om sådan teknik finns tillgänglig hos de respektive domstolarna, och om domstolen anser att

  såvida
  det är lämpligt

  inte anses olämpligt
  att använda sådan teknik
  för en rättvis handläggning av förfarandet
  med hänsyn till de särskilda omständigheterna i målet. [Ändr. 21]

En förutsättning för att använda videokonferenser eller annan lämplig teknik för distanskommunikation ska vara att den person som ska höras har gett sitt samtycke, om detta krävs enligt den ansökande medlemsstatens nationella lagstiftning. [Ändr. 22]

2.   Om en framställning om direkt bevisupptagning genom videokonferens görs, ska hörandet ske i en domstols lokaler. Den ansökande domstolen och det centrala organ eller den behöriga myndighet som avses i artikel 3.3 eller den domstol i vars lokaler hörandet ska ske ska komma överens om de praktiska arrangemangen för videokonferensen.
  Dessa arrangemang ska överensstämma med de tekniska miniminormer och minimikrav för användning av videokonferenser som fastställs i enlighet med punkt 3a. [Ändr. 23]

2a.
     
  Alla elektroniska system för bevisupptagning ska säkerställa att tystnadsplikten och de yrkesmässiga privilegierna skyddas. [Ändr. 24]

3.   Om bevis tas upp genom videokonferens
  eller annan tillgänglig kommunikationsteknik
  ska följande gälla: [Ändr. 25]

a)

Det centrala organ eller den behöriga myndighet som avses i artikel 3.3 i den anmodade medlemsstaten får utse en domstol att delta vid bevisupptagningen för att säkerställa respekt för den anmodade medlemsstatens grundläggande rättsprinciper.

| b) | Om nödvändigt ska det centrala organ eller den behöriga myndighet som avses i artikel 3.3, på begäran av den ansökande domstolen, den person som ska höras eller den domare i den anmodade medlemsstaten som deltar i hörandet, säkerställa att den person som ska höras, eller domaren, bistås av en
  auktoriserad
  tolk. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

b)

Om nödvändigt ska det centrala organ eller den behöriga myndighet som avses i artikel 3.3, på begäran av den ansökande domstolen, den person som ska höras eller den domare i den anmodade medlemsstaten som deltar i hörandet, säkerställa att den person som ska höras, eller domaren, bistås av en
  auktoriserad
  tolk. [Ändr. 26]

3a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa miniminormer och minimikrav för användningen av videokonferenser.

När kommissionen utövar denna befogenhet ska den säkerställa att videokonferenserna garanterar kommunikation av hög kvalitet och interaktion i realtid. När det gäller översändande av information ska kommissionen också säkerställa en hög säkerhetsnivå och skyddet av privatlivet och personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. [Ändr. 27]

3b.
     
  Domstolen ska underrätta den person som ska höras och parterna, inbegripet deras respektive juridiska ombud, om dag, tid och plats för hörandet genom videokonferens eller annan lämplig teknik för distanskommunikation samt om villkoren för deltagandet. Parterna och deras juridiska ombud ska av den berörda domstolen få instruktioner om hur förfarandet för att lägga fram handlingar eller annat material under hörandet genom videokonferens eller annan lämplig teknik för distanskommunikation går till.” [Ändr. 28]

| 5. | Följande artikel ska införas som artikel 17b:

  ”Artikel 17b

  Bevisupptagning av diplomatiska

  diplomatisk personal
  eller konsulära tjänstemän [Ändr. 29]

  En medlemsstats diplomatiska
  personal
  eller konsulära tjänstemän får, på en annan medlemsstats territorium och inom det område där de utövar sina funktioner

  är ackrediterade
  , ta upp bevis
  i den egna diplomatiska beskickningens eller det egna konsulatets lokaler
  utan att det krävs en föregående framställning enligt artikel 17.1, genom att höra medborgare i den medlemsstat de företräder utan tvång i samband med pågående förfaranden vid domstolar i den medlemsstat de företräder.
  Sådan bevisupptagning får endast ske om den person som ska höras samarbetar frivilligt. Bevisupptagningen ska ske under överinseende av den ansökande domstolen, i enlighet med dess nationella lagstiftning.
  ”[Ändr. 30] |
| --- | --- |

5.

Följande artikel ska införas som artikel 17b:

”Artikel 17b

Bevisupptagning av diplomatiska

  diplomatisk personal
  eller konsulära tjänstemän [Ändr. 29]

En medlemsstats diplomatiska
  personal
  eller konsulära tjänstemän får, på en annan medlemsstats territorium och inom det område där de utövar sina funktioner

  är ackrediterade
  , ta upp bevis
  i den egna diplomatiska beskickningens eller det egna konsulatets lokaler
  utan att det krävs en föregående framställning enligt artikel 17.1, genom att höra medborgare i den medlemsstat de företräder utan tvång i samband med pågående förfaranden vid domstolar i den medlemsstat de företräder.
  Sådan bevisupptagning får endast ske om den person som ska höras samarbetar frivilligt. Bevisupptagningen ska ske under överinseende av den ansökande domstolen, i enlighet med dess nationella lagstiftning.
  ”[Ändr. 30]

| 6. | Följande avsnitt 6 ska införas efter artikel 18:
  ”Avsnitt 6
  Ömsesidigt erkännande


  Artikel 18a



  Den
  digitala
  naturen hos
  bevis som har tagits upp i en medlemsstat i enlighet med dess lagstiftning ska

  får
  inte nekas

  användas för att neka
  status som bevis i en annan medlemsstat. endast på grund av deras digitala natur.

  Frågan om huruvida bevisen är av digital eller icke-digital natur får inte vara en faktor för att fastställa kvaliteten på och värdet av sådana bevis.
  ”[Ändr. 31] |
| --- | --- |

6.

Följande avsnitt 6 ska införas efter artikel 18:

”Avsnitt 6

Ömsesidigt erkännande

Artikel 18a

Den
  digitala
  naturen hos
  bevis som har tagits upp i en medlemsstat i enlighet med dess lagstiftning ska

  får
  inte nekas

  användas för att neka
  status som bevis i en annan medlemsstat. endast på grund av deras digitala natur.

  Frågan om huruvida bevisen är av digital eller icke-digital natur får inte vara en faktor för att fastställa kvaliteten på och värdet av sådana bevis.
  ”[Ändr. 31]

| (6a) | Följande avsnitt 6a ska införas efter artikel 18:




  ”Avsnitt 6a




  Behandling av personuppgifter





  Artikel 18b




  Behandling av personuppgifter enligt denna förordning, inbegripet de behöriga myndigheternas utbyte eller överföring av personuppgifter, ska ske i enlighet med förordning (EU) 2016/679. Utbyte eller överföring av information på unionsnivå av de behöriga myndigheterna ska ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (*1)

  . Personuppgifter som inte är relevanta för handläggningen av ett visst ärende ska omedelbart raderas.” [Ändr. 32]



  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).”" |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

Följande avsnitt 6a ska införas efter artikel 18:

Följande avsnitt 6a ska införas efter artikel 18:

”Avsnitt 6a

”Avsnitt 6a

Behandling av personuppgifter

Behandling av personuppgifter

Artikel 18b

Behandling av personuppgifter enligt denna förordning, inbegripet de behöriga myndigheternas utbyte eller överföring av personuppgifter, ska ske i enlighet med förordning (EU) 2016/679. Utbyte eller överföring av information på unionsnivå av de behöriga myndigheterna ska ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (*1)

  . Personuppgifter som inte är relevanta för handläggningen av ett visst ärende ska omedelbart raderas.” [Ändr. 32]

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).”"

*1

| 7. | Artikel 19.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att ändra bilagorna för att uppdatera formulären eller göra tekniska anpassningar av dessa.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 19.2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på att ändra bilagorna för att uppdatera formulären eller göra tekniska anpassningar av dessa.”

| 8. | Artikel 20 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 20

  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel

  artiklarna 6.3a, 17a.3a och
  19.2 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period på fem år
  från och med ... [den dag då denna förordning träder i kraft].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 33]



  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel

  artiklarna 6.3a, 17a.3a och
  19.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 34]



  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artikel

  artiklarna 6.3a, 17a.3a eller
  19.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två

  tre
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”[Ändr. 35] |
| --- | --- |

8.

Artikel 20 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel

  artiklarna 6.3a, 17a.3a och
  19.2 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period på fem år
  från och med ... [den dag då denna förordning träder i kraft].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 33]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel

  artiklarna 6.3a, 17a.3a och
  19.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. [Ändr. 34]

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel

  artiklarna 6.3a, 17a.3a eller
  19.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två

  tre
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”[Ändr. 35]

| 9. | Följande artikel ska införas som artikel 22a:


  ”Artikel 22a

  Övervakning

  1.   Kommissionen ska senast [
  två


  ett

  år efter tillämpningsdatumet


  ikraftträdandet
  ] fastställa ett detaljerat program för övervakning av denna förordnings utfall, resultat och effekter. [Ändr. 36]



  2.   Övervakningsprogrammet ska ange vilka metoder som kommer att användas för att samla in uppgifterna och andra nödvändiga bevis och med vilka intervaller detta ska ske. Det ska närmare anges vilka åtgärder som ska vidtas av kommissionen respektive av medlemsstaterna vid insamling och analys av uppgifterna och de andra bevisen.


  3.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter och andra bevis som behövs för övervakningen.” |
| --- | --- |

9.

Följande artikel ska införas som artikel 22a:

”Artikel 22a

Övervakning

1.   Kommissionen ska senast [
  två


  ett

  år efter tillämpningsdatumet


  ikraftträdandet
  ] fastställa ett detaljerat program för övervakning av denna förordnings utfall, resultat och effekter. [Ändr. 36]

2.   Övervakningsprogrammet ska ange vilka metoder som kommer att användas för att samla in uppgifterna och andra nödvändiga bevis och med vilka intervaller detta ska ske. Det ska närmare anges vilka åtgärder som ska vidtas av kommissionen respektive av medlemsstaterna vid insamling och analys av uppgifterna och de andra bevisen.

3.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter och andra bevis som behövs för övervakningen.”

| 10. | Artikel 23 ska ersättas med följande:


  ”Artikel 23

  Utvärdering

  1.   Kommissionen ska tidigast

  senast
  den [
  fem


  fyra

  år efter tillämpningsdatum för denna förordning] genomföra en utvärdering av denna förordning och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,
  vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag
  . [Ändr. 37]



  2.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta denna rapport.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 23 ska ersättas med följande:

”Artikel 23

Utvärdering

1.   Kommissionen ska tidigast

  senast
  den [
  fem


  fyra

  år efter tillämpningsdatum för denna förordning] genomföra en utvärdering av denna förordning och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,
  vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag
  . [Ändr. 37]

2.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta denna rapport.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den [...]

Artikel 1.2 ska dock tillämpas från och med den [...] [24 månader efter dagen för ikraftträdandet].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 56.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 februari 2019.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (EGT L 174, 27.6.2001, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (EGT L 338, 23.12.2003, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 4/2009 av den 18 december 2008 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (EUT L 7, 10.1.2009, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

7

(8)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

8

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/545 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/545

---

P8_TA(2019)0104

Delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (”delgivning av handlingar”) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/57)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0379),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0243/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0243/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0001/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0001/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 56.

---

P8_TC1-COD(2018)0204

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (”delgivning av handlingar”)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 81,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att den inre marknaden ska fungera väl
  och ett europeiskt civilrättsligt område utvecklas
  är det nödvändigt att ytterligare förbättra och påskynda översändandet och delgivningen mellan medlemsstater av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur
  , så att även en hög säkerhets- och skyddsnivå säkerställs vid översändandet av sådana handlingar som skyddar adressatens rättigheter och skyddar dennes privatliv och personuppgifter
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

För att den inre marknaden ska fungera väl
  och ett europeiskt civilrättsligt område utvecklas
  är det nödvändigt att ytterligare förbättra och påskynda översändandet och delgivningen mellan medlemsstater av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur
  , så att även en hög säkerhets- och skyddsnivå säkerställs vid översändandet av sådana handlingar som skyddar adressatens rättigheter och skyddar dennes privatliv och personuppgifter
  . [Ändr. 1]

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 (3) anges regler om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 (3) anges regler om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur.

| (3) | Den ökande rättsliga integrationen mellan medlemsstaterna, där avskaffandet av exekvaturförfarandet (mellanliggande förfarande) har blivit allmän regel, har belyst begränsningarna i de regler som anges i förordning (EG) nr 1393/2007. |
| --- | --- |

(3)

Den ökande rättsliga integrationen mellan medlemsstaterna, där avskaffandet av exekvaturförfarandet (mellanliggande förfarande) har blivit allmän regel, har belyst begränsningarna i de regler som anges i förordning (EG) nr 1393/2007.

| (4) | För att
  på ett effektivt sätt
  säkerställa ett snabbt översändande av handlingar till andra medlemsstater för att de ska delges där bör alla lämpliga moderna kommunikationstekniker användas, förutsatt att vissa villkor beträffande mottagna handlingars integritet och tillförlitlighet är uppfyllda
  och att respekten för processuella rättigheter, en hög säkerhetsnivå vid översändandet av sådana handlingar och skyddet av privatlivet och personuppgifter kan säkerställas
  . För det ändamålet bör all kommunikation och allt utbyte av handlingar mellan de organ och enheter som utsetts av medlemsstaterna genomföras via ett decentraliserat it-system bestående av nationella it-system. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

För att
  på ett effektivt sätt
  säkerställa ett snabbt översändande av handlingar till andra medlemsstater för att de ska delges där bör alla lämpliga moderna kommunikationstekniker användas, förutsatt att vissa villkor beträffande mottagna handlingars integritet och tillförlitlighet är uppfyllda
  och att respekten för processuella rättigheter, en hög säkerhetsnivå vid översändandet av sådana handlingar och skyddet av privatlivet och personuppgifter kan säkerställas
  . För det ändamålet bör all kommunikation och allt utbyte av handlingar mellan de organ och enheter som utsetts av medlemsstaterna genomföras via ett decentraliserat it-system bestående av nationella it-system. [Ändr. 2]

| (4a) | Det decentraliserade it-system som ska inrättas enligt förordning (EG) nr 1393/2007 bör baseras på systemet e-Codex och förvaltas av eu-LISA. Tillräckliga resurser bör göras tillgängliga för eu-LISA så att ett sådant system kan införas och hållas i drift, och tekniskt stöd kan ges åt sändande och mottagande organ samt centrala enheter vid problem med driften av systemet. Kommissionen bör så snart som möjligt, och under alla omständigheter före utgången av 2019, lägga fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande kommunikation i rättsliga förfaranden (e-Codex). [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Det decentraliserade it-system som ska inrättas enligt förordning (EG) nr 1393/2007 bör baseras på systemet e-Codex och förvaltas av eu-LISA. Tillräckliga resurser bör göras tillgängliga för eu-LISA så att ett sådant system kan införas och hållas i drift, och tekniskt stöd kan ges åt sändande och mottagande organ samt centrala enheter vid problem med driften av systemet. Kommissionen bör så snart som möjligt, och under alla omständigheter före utgången av 2019, lägga fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande kommunikation i rättsliga förfaranden (e-Codex). [Ändr. 3]

| (4b) | När en handling om inledande av ett förfarande redan har delgivits den svarande, och svaranden inte har vägrat att ta emot en sådan handling, bör forummedlemsstaten i sin lagstiftning ge de parter som har hemvist i en annan medlemsstat möjlighet att utse en representant för delgivning av handlingar till dem i forummedlemsstaten, förutsatt att den berörda parten har blivit vederbörligen informerad om följderna av detta val och uttryckligen godkänt detta alternativ. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4b)

När en handling om inledande av ett förfarande redan har delgivits den svarande, och svaranden inte har vägrat att ta emot en sådan handling, bör forummedlemsstaten i sin lagstiftning ge de parter som har hemvist i en annan medlemsstat möjlighet att utse en representant för delgivning av handlingar till dem i forummedlemsstaten, förutsatt att den berörda parten har blivit vederbörligen informerad om följderna av detta val och uttryckligen godkänt detta alternativ. [Ändr. 4]

| (5) | Det mottagande organet bör under samtliga omständigheter och utan något utrymme för skönsmässig bedömning informera adressaten skriftligen
  i god tid
  med hjälp av ett standardformulär om att denne kan vägra att ta emot en handling som ska delges, om den inte är avfattad på ett språk som adressaten förstår eller på det officiella språket eller något av de officiella språken för vistelseorten. Denna regel bör även gälla senare delgivningar, efter det att adressaten utövat sin rätt att vägra. Denna rätt att vägra att ta emot en handling bör även gälla delgivning genom diplomatiska eller konsulära tjänstemän, delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  och direkt delgivning. Det bör vara möjligt att rätta till delgivningen av en handling vars mottagande vägrats genom att delge en
  officiell
  översättning av handlingen till adressaten. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Det mottagande organet bör under samtliga omständigheter och utan något utrymme för skönsmässig bedömning informera adressaten skriftligen
  i god tid
  med hjälp av ett standardformulär om att denne kan vägra att ta emot en handling som ska delges, om den inte är avfattad på ett språk som adressaten förstår eller på det officiella språket eller något av de officiella språken för vistelseorten. Denna regel bör även gälla senare delgivningar, efter det att adressaten utövat sin rätt att vägra. Denna rätt att vägra att ta emot en handling bör även gälla delgivning genom diplomatiska eller konsulära tjänstemän, delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  och direkt delgivning. Det bör vara möjligt att rätta till delgivningen av en handling vars mottagande vägrats genom att delge en
  officiell
  översättning av handlingen till adressaten. [Ändr. 5]

| (6) | Om en adressat har vägrat att ta emot en handling bör den domstol eller myndighet som handlägger det rättsliga förfarande inom ramen för vilket delgivningen har blivit nödvändig kontrollera om denna vägran var motiverad. För det ändamålet bör domstolen eller myndigheten beakta all relevant information som finns i ärendet eller som står till dess förfogande, för att avgöra adressatens faktiska språkkunskaper. Vid bedömningen av adressatens språkkunskaper kan domstolen beakta fakta såsom dokument som skrivits av adressaten på det berörda språket, huruvida adressatens yrke involverar kunskaper i det berörda språket (exempelvis om denne är lärare eller tolk), huruvida adressaten är medborgare i den medlemsstat där det rättsliga förfarandet äger rum eller huruvida adressaten tidigare bott under viss

  en längre tid
  tid i den medlemsstaten. En sådan bedömning bör inte göras om handlingen avfattats på eller översatts till det officiella språket eller något av de officiella språken för vistelseorten.
  [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Om en adressat har vägrat att ta emot en handling bör den domstol eller myndighet som handlägger det rättsliga förfarande inom ramen för vilket delgivningen har blivit nödvändig kontrollera om denna vägran var motiverad. För det ändamålet bör domstolen eller myndigheten beakta all relevant information som finns i ärendet eller som står till dess förfogande, för att avgöra adressatens faktiska språkkunskaper. Vid bedömningen av adressatens språkkunskaper kan domstolen beakta fakta såsom dokument som skrivits av adressaten på det berörda språket, huruvida adressatens yrke involverar kunskaper i det berörda språket (exempelvis om denne är lärare eller tolk), huruvida adressaten är medborgare i den medlemsstat där det rättsliga förfarandet äger rum eller huruvida adressaten tidigare bott under viss

  en längre tid
  tid i den medlemsstaten. En sådan bedömning bör inte göras om handlingen avfattats på eller översatts till det officiella språket eller något av de officiella språken för vistelseorten.
  [Ändr. 6]

| (7) | Effektiva och snabba gränsöverskridande rättsliga förfaranden förutsätter att det finns direkta, och snabba
  och säkra
  kanaler för delgivning av handlingar till personer i andra medlemsstater. Det bör följaktligen vara möjligt för en person som berörs av ett rättsligt förfarande eller en domstol eller myndighet som handlägger ett rättsligt förfarande att delge handlingar direkt på elektronisk väg till ett digitalt användarkonto för en adressat som har hemvist i en annan medlemsstat. Villkoren för användning av sSådan direkt elektronisk delgivning bör säkerställa att de elektroniska användarkontona används för delgivning av handlingar bara

  dock bara vara tillåten
  när det finns lämpliga skyddsåtgärder för att skydda adressatens intressen, antingen genom

  inbegripet
  höga tekniska standarder eller i form av

  och
  ett uttryckligt samtycke från adressatens sida.
  När handlingar delges eller översänds på elektronisk väg bör det finnas möjlighet att tillhandahålla ett mottagningsbevis för sådana handlingar. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Effektiva och snabba gränsöverskridande rättsliga förfaranden förutsätter att det finns direkta, och snabba
  och säkra
  kanaler för delgivning av handlingar till personer i andra medlemsstater. Det bör följaktligen vara möjligt för en person som berörs av ett rättsligt förfarande eller en domstol eller myndighet som handlägger ett rättsligt förfarande att delge handlingar direkt på elektronisk väg till ett digitalt användarkonto för en adressat som har hemvist i en annan medlemsstat. Villkoren för användning av sSådan direkt elektronisk delgivning bör säkerställa att de elektroniska användarkontona används för delgivning av handlingar bara

  dock bara vara tillåten
  när det finns lämpliga skyddsåtgärder för att skydda adressatens intressen, antingen genom

  inbegripet
  höga tekniska standarder eller i form av

  och
  ett uttryckligt samtycke från adressatens sida.
  När handlingar delges eller översänds på elektronisk väg bör det finnas möjlighet att tillhandahålla ett mottagningsbevis för sådana handlingar. [Ändr. 7]

| (8) | Med tanke på att ramvillkoren för rättsligt samarbete i unionen behöver förbättras och de offentliga rättsliga administrativa förfarandena behöver uppdateras för att öka den gränsöverskridande interoperabiliteten och underlätta interaktionen med medborgarna, bör
  de redan befintliga direkta kanalerna för översändande och delgivning av handlingar bör förbättras så att de tillhandahåller
  snabba,
  tillförlitliga,
  mer säkra
  och allmänt tillgängliga alternativ till det traditionella översändandet via mottagande organ. För detta ändamål bör posttjänsteleverantörer använda ett särskilt mottagningsbevis när de utför en delgivning genom posttjänster enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1393/2007. Det bör likaså vara möjligt för varje person som berörs av ett rättsligt förfarande och för domstolar eller myndigheter som handlägger ett rättsligt förfarande att låta delge handlingar på samtliga medlemsstaters territorium direkt genom stämningsmän, tjänstemän eller andra behöriga personer i den mottagande medlemsstaten. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på att ramvillkoren för rättsligt samarbete i unionen behöver förbättras och de offentliga rättsliga administrativa förfarandena behöver uppdateras för att öka den gränsöverskridande interoperabiliteten och underlätta interaktionen med medborgarna, bör
  de redan befintliga direkta kanalerna för översändande och delgivning av handlingar bör förbättras så att de tillhandahåller
  snabba,
  tillförlitliga,
  mer säkra
  och allmänt tillgängliga alternativ till det traditionella översändandet via mottagande organ. För detta ändamål bör posttjänsteleverantörer använda ett särskilt mottagningsbevis när de utför en delgivning genom posttjänster enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1393/2007. Det bör likaså vara möjligt för varje person som berörs av ett rättsligt förfarande och för domstolar eller myndigheter som handlägger ett rättsligt förfarande att låta delge handlingar på samtliga medlemsstaters territorium direkt genom stämningsmän, tjänstemän eller andra behöriga personer i den mottagande medlemsstaten. [Ändr. 8]

| (8a) | Om svaranden inte inställer sig och inget bevis för att handlingen delgetts eller lämnats mottagits, bör domstolen fortfarande kunna meddela avgörande, med förbehåll för vissa begränsningar och under förutsättning att olika krav för att skydda svarandens intressen har uppfyllts. I sådana fall är det viktigt att se till att alla rimliga ansträngningar görs för att underrätta svaranden om att domstolsförfaranden har inletts mot henne eller honom. För detta ändamål bör domstolen sända varningsmeddelanden via samtliga tillgängliga kända kommunikationskanaler som sannolikt är tillgängliga på ett sätt som är exklusivt för mottagaren, inbegripet exempelvis genom den personens telefonnummer, e-postadress eller privata konto på sociala medier. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(8a)

Om svaranden inte inställer sig och inget bevis för att handlingen delgetts eller lämnats mottagits, bör domstolen fortfarande kunna meddela avgörande, med förbehåll för vissa begränsningar och under förutsättning att olika krav för att skydda svarandens intressen har uppfyllts. I sådana fall är det viktigt att se till att alla rimliga ansträngningar görs för att underrätta svaranden om att domstolsförfaranden har inletts mot henne eller honom. För detta ändamål bör domstolen sända varningsmeddelanden via samtliga tillgängliga kända kommunikationskanaler som sannolikt är tillgängliga på ett sätt som är exklusivt för mottagaren, inbegripet exempelvis genom den personens telefonnummer, e-postadress eller privata konto på sociala medier. [Ändr. 9]

| (9) | Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. I synnerhet strävar denna förordning efter att säkerställa full respekt för adressatens rätt till försvar, som härleds från rätten till en opartisk domstol enligt artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.
  Förordningen har likaså till syfte att främja icke-diskriminering (artikel 18 i EUF-fördraget) genom att garantera lika tillgång till rättslig prövning, och att respektera unionens befintliga regler om skyddet av personuppgifter och privatlivet. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. I synnerhet strävar denna förordning efter att säkerställa full respekt för adressatens rätt till försvar, som härleds från rätten till en opartisk domstol enligt artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.
  Förordningen har likaså till syfte att främja icke-diskriminering (artikel 18 i EUF-fördraget) genom att garantera lika tillgång till rättslig prövning, och att respektera unionens befintliga regler om skyddet av personuppgifter och privatlivet. [Ändr. 10]

| (9a) | Det är viktigt att se till att denna förordning tillämpas i överensstämmelse med unionens dataskyddslagstiftning och att den respekterar det skydd för privatlivet som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Det är också viktigt att se till att all behandling av personuppgifter som rör fysiska personer inom ramen för denna förordning sker i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. Personuppgifter som tillhandahålls enligt denna förordning bör behandlas endast för de särskilda ändamål som anges i denna förordning. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(9a)

Det är viktigt att se till att denna förordning tillämpas i överensstämmelse med unionens dataskyddslagstiftning och att den respekterar det skydd för privatlivet som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Det är också viktigt att se till att all behandling av personuppgifter som rör fysiska personer inom ramen för denna förordning sker i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. Personuppgifter som tillhandahålls enligt denna förordning bör behandlas endast för de särskilda ändamål som anges i denna förordning. [Ändr. 11]

| (10) | I syfte att möjliggöra en snabb anpassning av bilagorna till förordning (EG) nr 1393/2007

  fastställa de närmare villkoren för hur det decentraliserade it-systemet för kommunikation och utbyte av handlingar ska fungera mellan de organ och enheter som utsetts av medlemsstaterna, och i syfte att fastställa de närmare villkoren för hur de kvalificerade elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser som kommer att användas för delgivning av handlingar ska fungera på elektronisk väg,
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I, II och IV till den förordningen.
  Sådana delegerade akter bör garantera ett effektivt, tillförlitligt och smidigt översändande av relevanta uppgifter, liksom en hög säkerhetsnivå vid översändandet, för skyddet av privatlivet och personuppgifter samt, när det gäller elektronisk delgivning av handlingar, lika tillgång för personer med funktionshinder. I syfte att möjliggöra en snabb anpassning av bilagorna till förordning (EG) nr 1393/2007 bör dessutom befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I, II och IV till den förordningen.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(10)

I syfte att möjliggöra en snabb anpassning av bilagorna till förordning (EG) nr 1393/2007

  fastställa de närmare villkoren för hur det decentraliserade it-systemet för kommunikation och utbyte av handlingar ska fungera mellan de organ och enheter som utsetts av medlemsstaterna, och i syfte att fastställa de närmare villkoren för hur de kvalificerade elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser som kommer att användas för delgivning av handlingar ska fungera på elektronisk väg,
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I, II och IV till den förordningen.
  Sådana delegerade akter bör garantera ett effektivt, tillförlitligt och smidigt översändande av relevanta uppgifter, liksom en hög säkerhetsnivå vid översändandet, för skyddet av privatlivet och personuppgifter samt, när det gäller elektronisk delgivning av handlingar, lika tillgång för personer med funktionshinder. I syfte att möjliggöra en snabb anpassning av bilagorna till förordning (EG) nr 1393/2007 bör dessutom befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I, II och IV till den förordningen.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som förbereder delegerade akter. [Ändr. 12]

| (11) | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör kommissionen utvärdera denna förordning på grundval av de uppgifter som samlas in genom särskilda övervakningsarrangemang för att bedöma förordningens faktiska effekter och behovet av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör kommissionen utvärdera denna förordning på grundval av de uppgifter som samlas in genom särskilda övervakningsarrangemang för att bedöma förordningens faktiska effekter och behovet av ytterligare åtgärder.

| (12) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, eftersom det rör sig om att inrätta en rättslig ram som säkerställer en snabb och effektiv översändning och delgivning av rättegångshandlingar och andra handlingar mellan medlemsstaterna, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, eftersom det rör sig om att inrätta en rättslig ram som säkerställer en snabb och effektiv översändning och delgivning av rättegångshandlingar och andra handlingar mellan medlemsstaterna, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (12a) | Denna förordning strävar efter att effektivisera och påskynda rättsliga förfaranden genom att förenkla och rationalisera förfaranden för delgivning och översändande av rättegångshandlingar och andra handlingar på unionsnivå och samtidigt bidra till att minska förseningarna och kostnaderna för privatpersoner och företag. Dessutom kan större rättssäkerhet i kombination med enklare, effektivare och digitaliserade förfaranden uppmuntra privatpersoner och företag att delta i gränsöverskridande transaktioner och därigenom främja handel inom unionen och den inre marknadens funktion. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(12a)

Denna förordning strävar efter att effektivisera och påskynda rättsliga förfaranden genom att förenkla och rationalisera förfaranden för delgivning och översändande av rättegångshandlingar och andra handlingar på unionsnivå och samtidigt bidra till att minska förseningarna och kostnaderna för privatpersoner och företag. Dessutom kan större rättssäkerhet i kombination med enklare, effektivare och digitaliserade förfaranden uppmuntra privatpersoner och företag att delta i gränsöverskridande transaktioner och därigenom främja handel inom unionen och den inre marknadens funktion. [Ändr. 13]

| (13) | I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [har [Förenade kungariket] [och] [Irland] meddelat att [de]/[det] önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning] [deltar [Förenade kungariket] [och] [Irland] inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på [Förenade kungariket] [och] [Irland]]. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artiklarna 3 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, [har [Förenade kungariket] [och] [Irland] meddelat att [de]/[det] önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning] [deltar [Förenade kungariket] [och] [Irland] inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på [Förenade kungariket] [och] [Irland]].

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

| (15) | Förordning (EG) nr 1393/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EG) nr 1393/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1393/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1
  Tillämpningsområde och definitioner

  1.   Denna förordning ska tillämpas på delgivning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur av






  a) | rättegångshandlingar till personer med hemvist i en annan medlemsstat än den där det rättsliga förfarandet äger rum, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Tillämpningsområde och definitioner

1.   Denna förordning ska tillämpas på delgivning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur av

a)

rättegångshandlingar till personer med hemvist i en annan medlemsstat än den där det rättsliga förfarandet äger rum,

| b) | andra handlingar som måste översändas från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

b)

andra handlingar som måste översändas från en medlemsstat till en annan.

Den ska i synnerhet inte tillämpas på skattefrågor, tullfrågor eller förvaltningsrättsliga frågor eller på statens ansvar för handlingar eller underlåtenhet vid utövandet av statens myndighet (acta jure imperii).

2.   Med undantag av artikel 3c får denna förordning inte tillämpas när adressen till den person som ska delges en handling inte är känd.

3.   Denna förordning får inte tillämpas på delgivning av en handling till partens behöriga representant i den medlemsstat där förfarandet äger rum, oavsett denna parts hemvist.
  [Ändr. 14]

4.   I denna förordning gäller följande definitioner:

| (a) | medlemsstat: medlemsstaterna, med undantag för Danmark. |
| --- | --- |

(a)

medlemsstat: medlemsstaterna, med undantag för Danmark.

| b) | forummedlemsstat: den medlemsstat där det rättsliga förfarandet äger rum.” |
| --- | --- |

b)

forummedlemsstat: den medlemsstat där det rättsliga förfarandet äger rum.”

| 2. | I artikel 2.4 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | de sätt på vilka den kan ta emot handlingar i de fall som avses i artikel 3a.4, och”[Ändr. 15] |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 2.4 ska led c ersättas med följande:

”c)

de sätt på vilka den kan ta emot handlingar i de fall som avses i artikel 3a.4, och”[Ändr. 15]

[Ändr. 15]

| 3. | Följande artiklar 3a, 3b och 3c ska införas:

  ”Artikel 3a
  Kommunikationsmetoder som ska användas av sändande och mottagande organ och centrala enheter

  1.   Handlingar,

  Översändandet av handlingar
  , framställningar,
  inbegripet de framställningar
  som
  avfattats genom användning av standardformulären i bilaga I,
  bekräftelser, kvitton, bevis och all annan kommunikation som sänds på grundval av standardformulären i bilaga I mellan sändande och mottagande organ, mellan dessa organ och de centrala enheterna eller mellan de centrala enheterna för olika medlemsstater ska sändas

  utföras
  via ett decentraliserat it-system bestående av nationella it-system sammankopplade genom en kommunikationsinfrastruktur som möjliggör ett säkert och tillförlitligt gränsöverskridande informationsutbyte
  i realtid
  mellan de nationella it-systemen.
  Ett sådant decentraliserat it-system ska baseras på e-Codex och det ska få stöd med unionsfinansiering. [Ändr. 16]



  2.   Det allmänna regelverk för användning av
  kvalificerade
  betrodda tjänster som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 (*1) ska tillämpas på sådana handlingar, framställningar, bekräftelser, kvitton och bevis och sådan kommunikation som sänds via det decentraliserade it-system som avses i punkt 1. [Ändr. 17]



  3.   Om handlingar, framställningar, bekräftelser, kvitton, bevis och annan kommunikation som avses i punkt 1 kräver eller innehåller en stämpel eller handskriven underskrift får
  lämpliga
  ”kvalificerade elektroniska stämplar” och ”kvalificerade elektroniska underskrifter” enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 användas i stället
  , under förutsättning att det är helt säkerställt att den person som ska delges ovannämnda handlingar har fått kännedom om handlingarna i tillräckligt god tid och på ett lagligt sätt
  . [Ändr. 18]



  4.   Om ett översändande enligt punkt 1 inte är möjligt till följd av en oförutsedd och

  oförutsedda omständigheter eller en
  exceptionell störning i det decentraliserade it-systemet ska översändandet ske på snabbast möjliga alternativa sätt
  , som garanterar samma höga nivå av effektivitet, tillförlitlighet, säkerhet och skydd av privatlivet och personuppgifter
  . [Ändr. 19]





  4a.
     
  Alla berörda personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt rätten till skydd av personuppgifter och privatlivet, ska följas och respekteras fullt ut. [Ändr. 20]





  4b.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare villkor för hur det decentraliserade it-systemet ska fungera. När kommissionen utövar denna befogenhet ska den se till att systemet garanterar ett effektivt, tillförlitligt och smidigt utbyte av relevant information, samt en hög säkerhetsnivå vid översändandet och för skyddet av privatlivet och personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. [Ändr. 21]




  Artikel 3b
  Kostnader för att upprätta det decentraliserade it-systemet

  1.   Varje medlemsstat ska bära kostnaderna för installation, drift och underhåll av sina accesspunkter till den kommunikationsinfrastruktur som sammankopplar de nationella it-systemen inom ramen för det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a.


  2.   Varje medlemsstat ska bära kostnaderna för att upprätta och justera sina nationella it-system för att göra dem driftskompatibla med kommunikationsinfrastrukturen, liksom kostnaderna för att administrera, driva och underhålla dessa system.


  3.   Punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av möjligheten att ansöka om bidrag för de verksamheter som avses i de punkterna från unionens finansieringsprogram.



  Artikel 3c
  Hjälp med adressförfrågningar

  1.   När adressen till en person som ska delges en rättegångshandling eller annan handling i en annan medlemsstat är okänd ska medlemsstaterna
  , utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar,
  lämna hjälp på ett eller flera av följande sätt: [Ändr. 22]







  a) | Rättslig hjälp för att bestämma adressen till den berörda personen från utsedda myndigheter på begäran av domstolen i den medlemsstat där förfarandet handläggs. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artiklar 3a, 3b och 3c ska införas:

”Artikel 3a

Kommunikationsmetoder som ska användas av sändande och mottagande organ och centrala enheter

1.   Handlingar,

  Översändandet av handlingar
  , framställningar,
  inbegripet de framställningar
  som
  avfattats genom användning av standardformulären i bilaga I,
  bekräftelser, kvitton, bevis och all annan kommunikation som sänds på grundval av standardformulären i bilaga I mellan sändande och mottagande organ, mellan dessa organ och de centrala enheterna eller mellan de centrala enheterna för olika medlemsstater ska sändas

  utföras
  via ett decentraliserat it-system bestående av nationella it-system sammankopplade genom en kommunikationsinfrastruktur som möjliggör ett säkert och tillförlitligt gränsöverskridande informationsutbyte
  i realtid
  mellan de nationella it-systemen.
  Ett sådant decentraliserat it-system ska baseras på e-Codex och det ska få stöd med unionsfinansiering. [Ändr. 16]

2.   Det allmänna regelverk för användning av
  kvalificerade
  betrodda tjänster som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 (*1) ska tillämpas på sådana handlingar, framställningar, bekräftelser, kvitton och bevis och sådan kommunikation som sänds via det decentraliserade it-system som avses i punkt 1. [Ändr. 17]

3.   Om handlingar, framställningar, bekräftelser, kvitton, bevis och annan kommunikation som avses i punkt 1 kräver eller innehåller en stämpel eller handskriven underskrift får
  lämpliga
  ”kvalificerade elektroniska stämplar” och ”kvalificerade elektroniska underskrifter” enligt definitionerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 användas i stället
  , under förutsättning att det är helt säkerställt att den person som ska delges ovannämnda handlingar har fått kännedom om handlingarna i tillräckligt god tid och på ett lagligt sätt
  . [Ändr. 18]

4.   Om ett översändande enligt punkt 1 inte är möjligt till följd av en oförutsedd och

  oförutsedda omständigheter eller en
  exceptionell störning i det decentraliserade it-systemet ska översändandet ske på snabbast möjliga alternativa sätt
  , som garanterar samma höga nivå av effektivitet, tillförlitlighet, säkerhet och skydd av privatlivet och personuppgifter
  . [Ändr. 19]

4a.
     
  Alla berörda personers grundläggande fri- och rättigheter, särskilt rätten till skydd av personuppgifter och privatlivet, ska följas och respekteras fullt ut. [Ändr. 20]

4b.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare villkor för hur det decentraliserade it-systemet ska fungera. När kommissionen utövar denna befogenhet ska den se till att systemet garanterar ett effektivt, tillförlitligt och smidigt utbyte av relevant information, samt en hög säkerhetsnivå vid översändandet och för skyddet av privatlivet och personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. [Ändr. 21]

Artikel 3b

Kostnader för att upprätta det decentraliserade it-systemet

1.   Varje medlemsstat ska bära kostnaderna för installation, drift och underhåll av sina accesspunkter till den kommunikationsinfrastruktur som sammankopplar de nationella it-systemen inom ramen för det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a.

2.   Varje medlemsstat ska bära kostnaderna för att upprätta och justera sina nationella it-system för att göra dem driftskompatibla med kommunikationsinfrastrukturen, liksom kostnaderna för att administrera, driva och underhålla dessa system.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av möjligheten att ansöka om bidrag för de verksamheter som avses i de punkterna från unionens finansieringsprogram.

Artikel 3c

Hjälp med adressförfrågningar

1.   När adressen till en person som ska delges en rättegångshandling eller annan handling i en annan medlemsstat är okänd ska medlemsstaterna
  , utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar,
  lämna hjälp på ett eller flera av följande sätt: [Ändr. 22]

a)

Rättslig hjälp för att bestämma adressen till den berörda personen från utsedda myndigheter på begäran av domstolen i den medlemsstat där förfarandet handläggs.

| b) | Möjlighet för personer från andra medlemsstater att lämna adressförfrågningar, även på elektronisk väg, direkt till bosättningsregister eller andra offentligt tillgängliga databaser, med hjälp av ett standardformulär via den europeiska e-juridikportalen. |
| --- | --- |

b)

Möjlighet för personer från andra medlemsstater att lämna adressförfrågningar, även på elektronisk väg, direkt till bosättningsregister eller andra offentligt tillgängliga databaser, med hjälp av ett standardformulär via den europeiska e-juridikportalen.

| c) | Detaljerad praktisk vägledning
  , som är tillgänglig online,
  om tillgängliga metoder för att bestämma personers adresser inom ramen för det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område och med sikte på att göra dessa uppgifter tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

c)

Detaljerad praktisk vägledning
  , som är tillgänglig online,
  om tillgängliga metoder för att bestämma personers adresser inom ramen för det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område och med sikte på att göra dessa uppgifter tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 23]

2.   Varje medlemsstat ska till kommissionen lämna följande uppgifter:

| (a) | Den metod

  De metoder
  för hjälp enligt punkt 1 som medlemsstaten kommer att tillhandahålla på sitt territorium. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(a)

Den metod

  De metoder
  för hjälp enligt punkt 1 som medlemsstaten kommer att tillhandahålla på sitt territorium. [Ändr. 24]

| b) | I tillämpliga fall, namn på och adresser till de myndigheter som avses i punkt 1 a och b. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, namn på och adresser till de myndigheter som avses i punkt 1 a och b.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om varje senare ändring av dessa uppgifter.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73).”"

*1

| 4) | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Översändande av handlingar

  1.   Rättegångshandlingar ska översändas direkt och snarast möjligt mellan de organ som utsetts i enlighet med artikel 2.


  2.   Den handling som ska översändas ska åtföljas av en framställning som avfattats på det standardformulär som anges i bilaga I. Formuläret ska fyllas i på den mottagande medlemsstatens officiella språk eller, om det finns flera officiella språk i den medlemsstaten, det officiella språket eller ett av de officiella språken på den plats där delgivningen ska ske, eller på något annat språk som den medlemsstaten har angett som godtagbart. Varje medlemsstat ska ange det eller de officiella språk i unionen som utöver dess eget eller egna godtas av den staten för ifyllande av formuläret.


  3.   
  Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av eventuella krav enligt nationell lagstiftning när det gäller handlingars tillförlitlighet, äkthet och officiellt bestyrkande.
  De handlingar som översänds via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a ska inte anses sakna rättslig verkan eller tillåtlighet som bevisning vid rättsliga förfaranden enbart på den grunden att de har elektronisk form. Om pappersdokument omvandlas till elektronisk form för översändande via det decentraliserade it-systemet ska de

  det
  elektroniska exemplaren

  exemplaret
  eller utskrifterna

  utskriften
  av dem

  det
  ha samma verkan som de

  den
  ursprungliga handlingarna

  handlingen, om inte den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning kräver att en sådan handling ska delges som ursprunglig handling och på papper. I så fall ska det mottagande organet utfärda en pappersversion av den handling som mottagits i elektronisk form. Om de ursprungliga handlingarna innehöll en stämpel eller en handskriven underskrift ska den handling som utfärdas innehålla en stämpel eller en handskriven underskrift. Den handling som utfärdas av det mottagande organet ska ha samma verkan som den ursprungliga handlingen
  .”[Ändr. 25] |
| --- | --- |

4)

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Översändande av handlingar

1.   Rättegångshandlingar ska översändas direkt och snarast möjligt mellan de organ som utsetts i enlighet med artikel 2.

2.   Den handling som ska översändas ska åtföljas av en framställning som avfattats på det standardformulär som anges i bilaga I. Formuläret ska fyllas i på den mottagande medlemsstatens officiella språk eller, om det finns flera officiella språk i den medlemsstaten, det officiella språket eller ett av de officiella språken på den plats där delgivningen ska ske, eller på något annat språk som den medlemsstaten har angett som godtagbart. Varje medlemsstat ska ange det eller de officiella språk i unionen som utöver dess eget eller egna godtas av den staten för ifyllande av formuläret.

3.   
  Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av eventuella krav enligt nationell lagstiftning när det gäller handlingars tillförlitlighet, äkthet och officiellt bestyrkande.
  De handlingar som översänds via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a ska inte anses sakna rättslig verkan eller tillåtlighet som bevisning vid rättsliga förfaranden enbart på den grunden att de har elektronisk form. Om pappersdokument omvandlas till elektronisk form för översändande via det decentraliserade it-systemet ska de

  det
  elektroniska exemplaren

  exemplaret
  eller utskrifterna

  utskriften
  av dem

  det
  ha samma verkan som de

  den
  ursprungliga handlingarna

  handlingen, om inte den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning kräver att en sådan handling ska delges som ursprunglig handling och på papper. I så fall ska det mottagande organet utfärda en pappersversion av den handling som mottagits i elektronisk form. Om de ursprungliga handlingarna innehöll en stämpel eller en handskriven underskrift ska den handling som utfärdas innehålla en stämpel eller en handskriven underskrift. Den handling som utfärdas av det mottagande organet ska ha samma verkan som den ursprungliga handlingen
  .”[Ändr. 25]

| 5. | Artikel 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 6
  Det mottagande organets mottagande av handlingar

  1.   Vid mottagande av en handling ska en automatisk bekräftelse av leverans
  omedelbart
  sändas till det sändande organet via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a. [Ändr. 26]



  2.   Om framställningen om delgivning inte kan tillgodoses på grundval av den information eller de handlingar som översänts, ska det mottagande organet
  omedelbart, och under alla omständigheter inom fyra arbetsdagar,
  ta kontakt med det sändande organet för att skaffa den information eller de handlingar som saknas. [Ändr. 27]



  3.   Om framställningen om delgivning uppenbart ligger utanför denna förordnings tillämpningsområde eller om delgivning inte är möjlig på grund av att de formella kraven inte är uppfyllda, ska framställningen och de översända handlingarna genast

  omedelbart, och under alla omständigheter inom fyra arbetsdagar
  efter mottagandet återsändas till det sändande organet tillsammans med ett meddelande om återsändande, varvid standardformuläret i bilaga I ska användas. [Ändr. 28]



  4.   Ett mottagande organ som tar emot en handling för delgivning men som saknar territoriell behörighet ska
  omedelbart, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar,
  via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a vidarebefordra den, tillsammans med framställningen, till det behöriga mottagande organet i samma medlemsstat om framställningen uppfyller de villkor som föreskrivs i artikel 4.2 och ska
  samtidigt
  informera det sändande organet om detta på standardformuläret i bilaga I. När det mottagande organ som har territoriell behörighet i samma medlemsstat har mottagit handlingen och framställningen ska en automatisk bekräftelse av leverans
  omedelbart
  sändas till det sändande organet via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a. [Am. 29]





  4a.
     
  Punkterna 1–4 ska tillämpas i tillämpliga delar för de situationer som avses i artikel 3a.4. I dessa fall ska emellertid de tidsfrister som fastställs i punkterna 1–4 i denna artikel inte tillämpas, utan de relevanta insatserna ska utföras så snart som möjligt.” [Ändr. 30] |
| --- | --- |

5.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Det mottagande organets mottagande av handlingar

1.   Vid mottagande av en handling ska en automatisk bekräftelse av leverans
  omedelbart
  sändas till det sändande organet via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a. [Ändr. 26]

2.   Om framställningen om delgivning inte kan tillgodoses på grundval av den information eller de handlingar som översänts, ska det mottagande organet
  omedelbart, och under alla omständigheter inom fyra arbetsdagar,
  ta kontakt med det sändande organet för att skaffa den information eller de handlingar som saknas. [Ändr. 27]

3.   Om framställningen om delgivning uppenbart ligger utanför denna förordnings tillämpningsområde eller om delgivning inte är möjlig på grund av att de formella kraven inte är uppfyllda, ska framställningen och de översända handlingarna genast

  omedelbart, och under alla omständigheter inom fyra arbetsdagar
  efter mottagandet återsändas till det sändande organet tillsammans med ett meddelande om återsändande, varvid standardformuläret i bilaga I ska användas. [Ändr. 28]

4.   Ett mottagande organ som tar emot en handling för delgivning men som saknar territoriell behörighet ska
  omedelbart, och under alla omständigheter inom tio arbetsdagar,
  via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a vidarebefordra den, tillsammans med framställningen, till det behöriga mottagande organet i samma medlemsstat om framställningen uppfyller de villkor som föreskrivs i artikel 4.2 och ska
  samtidigt
  informera det sändande organet om detta på standardformuläret i bilaga I. När det mottagande organ som har territoriell behörighet i samma medlemsstat har mottagit handlingen och framställningen ska en automatisk bekräftelse av leverans
  omedelbart
  sändas till det sändande organet via det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a. [Am. 29]

4a.
     
  Punkterna 1–4 ska tillämpas i tillämpliga delar för de situationer som avses i artikel 3a.4. I dessa fall ska emellertid de tidsfrister som fastställs i punkterna 1–4 i denna artikel inte tillämpas, utan de relevanta insatserna ska utföras så snart som möjligt.” [Ändr. 30]

| 6. | Följande artikel ska införas som artikel 7a:

  ”Artikel 7a

  Skyldighet att utse

  Utnämning av
  en representant för delgivning i forummedlemsstaten [Ändr. 31]


  1.   När en handling om inledande av ett förfarande
  redan
  har delgivits den svarande kan

  , och svaranden inte har vägrat att ta emot en


  sådan handling i enlighet med artikel 8, ska
  forummedlemsstaten i sin lagstiftning ange en skyldighet för

  erbjuda
  de parter som har hemvist i en annan medlemsstat
  alternativet
  att utse en representant för delgivning av handlingar till dem i forummedlemsstaten.
  Om den berörda parten har blivit vederbörligen informerad om konsekvenserna av att välja att utnyttja detta alternativ och uttryckligen valt det, ska delgivningen av handlingar utföras av partens auktoriserade representant i forummedlemsstaten, i enlighet med den medlemsstatens lagstiftning och praxis för förfarandet. [Ändr. 32]



  2.   Om en part inte fullgör skyldigheten att utse en representant i enlighet med punkt 1 och inte har gett sitt samtycke till användning av ett elektroniskt användarkonto

  en elektronisk adress
  för delgivning i enlighet med artikel 15a b får varje delgivningsmetod som är tillåten i forummedlemsstatens lagstiftning användas för delgivning av handlingar under förfarandet, förutsatt att den berörda parten har informerats om denna effekt
  senast vid tidpunkten för delgivningen av handlingen om inledande av förfarandet
  .”[Ändr. 33] |
| --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas som artikel 7a:

”Artikel 7a

Skyldighet att utse

  Utnämning av
  en representant för delgivning i forummedlemsstaten [Ändr. 31]

1.   När en handling om inledande av ett förfarande
  redan
  har delgivits den svarande kan

  , och svaranden inte har vägrat att ta emot en


  sådan handling i enlighet med artikel 8, ska
  forummedlemsstaten i sin lagstiftning ange en skyldighet för

  erbjuda
  de parter som har hemvist i en annan medlemsstat
  alternativet
  att utse en representant för delgivning av handlingar till dem i forummedlemsstaten.
  Om den berörda parten har blivit vederbörligen informerad om konsekvenserna av att välja att utnyttja detta alternativ och uttryckligen valt det, ska delgivningen av handlingar utföras av partens auktoriserade representant i forummedlemsstaten, i enlighet med den medlemsstatens lagstiftning och praxis för förfarandet. [Ändr. 32]

2.   Om en part inte fullgör skyldigheten att utse en representant i enlighet med punkt 1 och inte har gett sitt samtycke till användning av ett elektroniskt användarkonto

  en elektronisk adress
  för delgivning i enlighet med artikel 15a b får varje delgivningsmetod som är tillåten i forummedlemsstatens lagstiftning användas för delgivning av handlingar under förfarandet, förutsatt att den berörda parten har informerats om denna effekt
  senast vid tidpunkten för delgivningen av handlingen om inledande av förfarandet
  .”[Ändr. 33]

| 7. | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 8
  Vägran att ta emot en handling

  1.   Det mottagande organet ska med användning av standardformuläret i bilaga II upplysa adressaten om att denne har rätt att vägra att ta emot den handling som ska delges om den inte är avfattad på eller åtföljd av en
  officiell
  översättning till något av följande språk

  ett
  språk som adressaten förstår.







  a) | Ett språk som adressaten förstår,

  eller |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Vägran att ta emot en handling

1.   Det mottagande organet ska med användning av standardformuläret i bilaga II upplysa adressaten om att denne har rätt att vägra att ta emot den handling som ska delges om den inte är avfattad på eller åtföljd av en
  officiell
  översättning till något av följande språk

  ett
  språk som adressaten förstår.

a)

Ett språk som adressaten förstår,

| b) | den mottagande medlemsstatens officiella språk eller, om det finns flera officiella språk i den medlemsstaten, det officiella språket eller ett av de officiella språken på den plats där delgivningen ska ske.
  [Ändr. 34] |
| --- | --- |

b)

den mottagande medlemsstatens officiella språk eller, om det finns flera officiella språk i den medlemsstaten, det officiella språket eller ett av de officiella språken på den plats där delgivningen ska ske.
  [Ändr. 34]

2.   Adressaten får
  , baserat på rimliga grunder,
  vägra att ta emot handlingen vid delgivningstillfället eller genom att inom två veckor återsända det standardformulär som anges i bilaga II till det mottagande organet. [Ändr. 35]

3.   Om det mottagande organet underrättas om att adressaten vägrar att ta emot handlingen enligt punkterna 1 och 2, ska det omedelbart underrätta det sändande organet med användning

  användande
  av det intyg som avses i artikel 10 och återsända framställningen

  den framställning


  och den handling av vilken en översättning begärs
  . [Ändr. 36]

4.   Om en adressat har vägrat att ta emot en handling enligt punkterna 1 och 2 ska den domstol eller myndighet som handlägger det rättsliga förfarande inom ramen för vilket delgivningen utfördes
  så snart som möjligt
  kontrollera om denna vägran är välgrundad. [Ändr. 37]

5.   Delgivningen av en handling kan rättas till genom att adressaten i enlighet med bestämmelserna i denna förordning delges handlingen åtföljd av en
  officiell
  översättning av denna till något av de språk som avses i punkt 1. I det fallet ska dagen för delgivning av handlingen vara den dag då handlingen och översättningen

  en officiell översättning
  delges i enlighet med lagstiftningen i den mottagande medlemsstaten. Om en handling enligt en medlemsstats lagstiftning ska delges inom en viss period, ska emellertid den dag som ska beaktas med avseende på den sökande vara den dag då den ursprungliga handlingen delgavs, fastställd i enlighet med artikel 9.2. [Ändr. 38]

6.   Punkterna 1–5 ska tillämpas på de andra sätt att översända och delge rättegångshandlingar som anges i avsnitt 2.

7.   Vid tillämpning av punkt 1 ska de diplomatiska och konsulära tjänstemännen, när det rör sig om delgivning enligt artikel 13, eller myndigheten eller personen, när det rör sig om delgivning enligt artiklarna 14 eller 15a, underrätta adressaten om att denne har rätt att vägra att ta emot handlingen och om att varje handling som denne vägrar att ta emot
  omedelbart
  måste sändas till de berörda tjänstemännen respektive den berörda myndigheten eller personen.”[Ändr. 39]

| 8. | I artikel 10 ska punkt 1 ersättas med följande:

  ”1.   När formaliteterna för delgivning av handlingen har fullgjorts ska ett intyg om fullgörande av dessa formaliteter utfärdas på det standardformulär som anges i bilaga I och lämnas till det sändande organet.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 10 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   När formaliteterna för delgivning av handlingen har fullgjorts ska ett intyg om fullgörande av dessa formaliteter utfärdas på det standardformulär som anges i bilaga I och lämnas till det sändande organet.”

| 9. | Artiklarna 14 och 15 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 14
  Delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster [Ändr. 40]


  1.   Delgivning av rättegångshandlingar får ske direkt genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  till personer med hemvist i en annan medlemsstat i form av en rekommenderad försändelse med mottagningsbevis. [Ändr. 41]



  2.   Vid tillämpning av denna artikel ska delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  utföras med användning av det särskilda mottagningsbevis som anges i bilaga IV. [Ändr. 42]



  3.   Oavsett ursprungsmedlemsstatens lagstiftning ska delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  anses ha utförts på ett giltigt sätt även i de fall handlingen levererats på adressatens hemadress till vuxna personer som bor i samma hushåll som adressaten eller som är anställda där av adressaten och som har förmåga och vilja att ta emot handlingen. [Ändr. 43]




  Artikel 15
  Direkt delgivning

  1.   Delgivning av rättegångshandlingar får ske till personer med hemvist i en annan medlemsstat direkt genom stämningsmän, tjänstemän eller andra behöriga personer i den mottagande medlemsstaten.


  2.   Varje medlemsstat ska till kommissionen lämna uppgifter om de typer av yrken som kan användas för delgivning och de behöriga personer som kan utföra delgivning i enlighet med denna artikel på deras territorium.
  Dessa uppgifter ska vara tillgängliga online.
  ”[Ändr. 44] |
| --- | --- |

9.

Artiklarna 14 och 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 14

Delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster [Ändr. 40]

1.   Delgivning av rättegångshandlingar får ske direkt genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  till personer med hemvist i en annan medlemsstat i form av en rekommenderad försändelse med mottagningsbevis. [Ändr. 41]

2.   Vid tillämpning av denna artikel ska delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  utföras med användning av det särskilda mottagningsbevis som anges i bilaga IV. [Ändr. 42]

3.   Oavsett ursprungsmedlemsstatens lagstiftning ska delgivning genom posttjänster

  post- eller budtjänster
  anses ha utförts på ett giltigt sätt även i de fall handlingen levererats på adressatens hemadress till vuxna personer som bor i samma hushåll som adressaten eller som är anställda där av adressaten och som har förmåga och vilja att ta emot handlingen. [Ändr. 43]

Artikel 15

Direkt delgivning

1.   Delgivning av rättegångshandlingar får ske till personer med hemvist i en annan medlemsstat direkt genom stämningsmän, tjänstemän eller andra behöriga personer i den mottagande medlemsstaten.

2.   Varje medlemsstat ska till kommissionen lämna uppgifter om de typer av yrken som kan användas för delgivning och de behöriga personer som kan utföra delgivning i enlighet med denna artikel på deras territorium.
  Dessa uppgifter ska vara tillgängliga online.
  ”[Ändr. 44]

| 10. | Följande artikel ska införas som artikel 15a:

  ”Artikel 15a
  Elektronisk delgivning

  1.   Delgivning av rättegångshandlingar får ske direkt till personer med hemvist i en annan medlemsstat på elektronisk väg till användarkonton

  elektroniska adresser
  som är tillgängliga för adressaten, om minst ett av

  båda
  följande villkor är uppfyllt

  uppfyllda
  : [Ändr. 45]







  a) | Handlingarna sänds och mottas med användning av kvalificerade elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser i den betydelse som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014
  , och
  . [Ändr. 47] |
| --- | --- | --- |

10.

Följande artikel ska införas som artikel 15a:

”Artikel 15a

Elektronisk delgivning

1.   Delgivning av rättegångshandlingar får ske direkt till personer med hemvist i en annan medlemsstat på elektronisk väg till användarkonton

  elektroniska adresser
  som är tillgängliga för adressaten, om minst ett av

  båda
  följande villkor är uppfyllt

  uppfyllda
  : [Ändr. 45]

a)

Handlingarna sänds och mottas med användning av kvalificerade elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser i den betydelse som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014
  , och
  . [Ändr. 47]

| b) | Adressaten har efter det att det rättsliga förfarandet inletts gett den domstol eller myndighet som handlägger förfarandet ett uttryckligt samtycke till användning av det

  den
  särskilda användarkontot

  elektroniska adressen
  för delgivning av handlingar inom ramen för det rättsliga förfarandet. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

b)

Adressaten har efter det att det rättsliga förfarandet inletts gett den domstol eller myndighet som handlägger förfarandet ett uttryckligt samtycke till användning av det

  den
  särskilda användarkontot

  elektroniska adressen
  för delgivning av handlingar inom ramen för det rättsliga förfarandet. [Ändr. 47]

1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare villkor för hur de kvalificerade elektroniska tjänster för rekommenderade leveranser som ska användas för delgivning av rättegångshandlingar på elektronisk väg ska fungera. När kommissionen utövar denna befogenhet ska den se till att sådana tjänster garanterar ett effektivt, tillförlitligt och smidigt översändande av relevanta handlingar, samt en hög säkerhetsnivå vid översändandet, lika tillgång för personer med funktionshinder och skyddet av privatlivet och personuppgifter i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG.”[Ändr. 48]

| 11. | Artiklarna 17 och 18 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 17
  Ändring av bilagorna
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 med avseende på ändring av bilagorna I, II och IV i syfte att uppdatera standardformulären eller att göra tekniska ändringar av dessa formulär.


  Artikel 18
  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel

  artiklarna 3a, 15a och
   17 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period på fem år
  från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. [Ändr. 49]



  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 17 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.


  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (*2).


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artikel

  aetiklarna 3a, 15a eller
  17 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två

  tre
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 50]




  (*2)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”." |
| --- | --- |

11.

Artiklarna 17 och 18 ska ersättas med följande:

”Artikel 17

Ändring av bilagorna

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 med avseende på ändring av bilagorna I, II och IV i syfte att uppdatera standardformulären eller att göra tekniska ändringar av dessa formulär.

Artikel 18

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel

  artiklarna 3a, 15a och
   17 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period på fem år
  från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. [Ändr. 49]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 17 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (*2).

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel

  aetiklarna 3a, 15a eller
  17 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två

  tre
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 50]

(*2)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”."

*2

| 12. | Följande artiklar 18a och 18b ska införas:



  ”Artikel 18a


  Upprättande av det decentraliserade it-systemet


  Kommissionen ska anta genomförandeakter om upprättande av det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18b.2.
  [Ändr. 51]




  Artikel 18b


  Kommittéförfarande



  1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.




  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.”
  [Ändr. 52] |
| --- | --- |

12.

12.

Följande artiklar 18a och 18b ska införas:

Följande artiklar 18a och 18b ska införas:

”Artikel 18a

Upprättande av det decentraliserade it-systemet

Kommissionen ska anta genomförandeakter om upprättande av det decentraliserade it-system som avses i artikel 3a. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18b.2.
  [Ändr. 51]

Artikel 18b

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.”
  [Ändr. 52]

| 13. | Artikel 19 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 19
  Svarandes utevaro

  1.   Om en handling om inledande av ett förfarande måste översändas till en annan medlemsstat för delgivning enligt bestämmelserna i denna förordning och svaranden inte inställer sig, får avgörande inte meddelas förrän det har konstaterats att handlingen har delgivits eller överlämnats
  på laglig väg och
  i så god tid att svaranden haft möjlighet att avge svaromål och att [Ändr. 53]







  a) | handlingen delgetts enligt en delgivningsform som föreskrivs i den mottagande medlemsstatens lagstiftning för delgivning av handlingar i inhemska rättegångar mot personer som uppehåller sig på statens territorium, eller |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 19 ska ersättas med följande:

”Artikel 19

Svarandes utevaro

1.   Om en handling om inledande av ett förfarande måste översändas till en annan medlemsstat för delgivning enligt bestämmelserna i denna förordning och svaranden inte inställer sig, får avgörande inte meddelas förrän det har konstaterats att handlingen har delgivits eller överlämnats
  på laglig väg och
  i så god tid att svaranden haft möjlighet att avge svaromål och att [Ändr. 53]

a)

handlingen delgetts enligt en delgivningsform som föreskrivs i den mottagande medlemsstatens lagstiftning för delgivning av handlingar i inhemska rättegångar mot personer som uppehåller sig på statens territorium, eller

| b) | handlingen lämnats till svaranden eller i dennes bostad på annat sätt som är tillåtet enligt denna förordning, |
| --- | --- |

b)

handlingen lämnats till svaranden eller i dennes bostad på annat sätt som är tillåtet enligt denna förordning,

2.   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 får domstolen meddela avgörande även om inget bevis för att handlingen delgetts eller lämnats mottagits, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Handlingen har översänts på ett sätt som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Handlingen har översänts på ett sätt som föreskrivs i denna förordning.

| b) | En tidsperiod som domstolen i varje särskilt fall anser skälig, dock minst sex månader, har förflutit sedan handlingen översändes.
  [Ändr. 54] |
| --- | --- |

b)

En tidsperiod som domstolen i varje särskilt fall anser skälig, dock minst sex månader, har förflutit sedan handlingen översändes.
  [Ändr. 54]

| c) | Inget intyg av något slag har mottagits, trots att alla rimliga ansträngningar gjorts för att få ett sådant från behöriga myndigheter eller organ i den mottagande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Inget intyg av något slag har mottagits, trots att alla rimliga ansträngningar gjorts för att få ett sådant från behöriga myndigheter eller organ i den mottagande medlemsstaten.

3.   Om villkoren i punkt 2 är uppfyllda ska rimliga ansträngningar göras för att via alla

  samtliga
  tillgängliga kommunikationskanaler, inbegripet genom modern kommunikationsteknik

  distanskommunikationsteknik
  , informera svarande i fråga om vilka

  huruvida
  den domstol som handlägger förfarandet känner till deras adress eller användarkonto

  elektroniska adress och
  om att ett domstolsförfarande har inletts mot dem. [Ändr. 55]

4.   Utan hinder av bestämmelserna i punkterna 1 och 2 får domstolen i 
  motiverade
  brådskande fall besluta om interimistiska åtgärder eller säkerhetsåtgärder. [Ändr. 56]

5.   Om en handling om inledande av ett förfarande måste översändas till en annan medlemsstat för delgivning enligt bestämmelserna i denna förordning och ett avgörande har meddelats mot svaranden i dennes utevaro, ska en domstol på ansökan av svaranden kunna medge att saken får prövas utan hinder av att fullföljdstiden utgått, om båda följande villkor är uppfyllda:

| a) | Svaranden har utan egen förskyllan inte fått kännedom om handlingen i sådan tid
  och/eller på laglig väg
  att denne haft möjlighet att avge svaromål, och inte heller haft kännedom om avgörandet i sådan tid att denne kunnat överklaga avgörandet. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

a)

Svaranden har utan egen förskyllan inte fått kännedom om handlingen i sådan tid
  och/eller på laglig väg
  att denne haft möjlighet att avge svaromål, och inte heller haft kännedom om avgörandet i sådan tid att denne kunnat överklaga avgörandet. [Ändr. 57]

| b) | Svaranden har visat sannolika skäl för sin talan. |
| --- | --- |

b)

Svaranden har visat sannolika skäl för sin talan.

En ansökan om omprövning måste inges i rimlig tid efter det att svaranden har fått kännedom om avgörandet.

En sådan ansökan ska avvisas om den inges mer än två år efter dagen för avgörandet.

6.   När en period på två år efter dagen för det avgörande som avses i punkt 2 har löpt ut får bestämmelser i nationell lagstiftning som medger ett extraordinärt undantag från verkan av att tidsfristen för överklagande har löpt ut inte tillämpas när det gäller att pröva erkännandet och verkställigheten av det avgörandet i en annan medlemsstat.

7.   Punkterna 5 och 6 får inte tillämpas på avgöranden angående personers status eller kapacitet.”

| 13a. | I artikel 22 ska följande punkt läggas till före punkt 1:





  ”-1.
     
  All behandling av personuppgifter som utförs i enlighet med denna förordning ska ske i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG.” [Ändr. 58] |
| --- | --- |

13a.

13a.

I artikel 22 ska följande punkt läggas till före punkt 1:

I artikel 22 ska följande punkt läggas till före punkt 1:

”-1.
     
  All behandling av personuppgifter som utförs i enlighet med denna förordning ska ske i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG.” [Ändr. 58]

| 13b. | Artikel 22.1 ska ersättas med följande:





  ”1.
     
  Uppgifter, särskilt personuppgifter, som översänds enligt denna förordning ska av de sändande och mottagande organen samt de centrala enheterna användas endast för de särskilda ändamål som fastställs i denna förordning. Personuppgifter som inte är relevanta för ändamålen i denna förordning ska omedelbart raderas
  .”[Ändr. 59] |
| --- | --- |

13b.

13b.

Artikel 22.1 ska ersättas med följande:

Artikel 22.1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Uppgifter, särskilt personuppgifter, som översänds enligt denna förordning ska av de sändande och mottagande organen samt de centrala enheterna användas endast för de särskilda ändamål som fastställs i denna förordning. Personuppgifter som inte är relevanta för ändamålen i denna förordning ska omedelbart raderas
  .”[Ändr. 59]

| 13c. | Artikel 22.2 ska ersättas med följande:





  ”2.
     
  De sändande och mottagande organen samt de centrala enheterna ska säkerställa konfidentialitet för sådana uppgifter i enlighet med unionsrätten och den nationella lagstiftningen.” [Ändr. 60] |
| --- | --- |

13c.

13c.

Artikel 22.2 ska ersättas med följande:

Artikel 22.2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  De sändande och mottagande organen samt de centrala enheterna ska säkerställa konfidentialitet för sådana uppgifter i enlighet med unionsrätten och den nationella lagstiftningen.” [Ändr. 60]

| 13d. | Artikel 22.3 ska ersättas med följande:





  ”3.
     
  Punkterna - 1, 1 och 2 ska inte påverka sådana bestämmelser i tillämplig unionsrätt och nationell lag som ger de personer om vilka uppgifter har översänts enligt denna förordning rätt till information om hur dessa uppgifter har använts.” [Ändr. 61] |
| --- | --- |

13d.

13d.

Artikel 22.3 ska ersättas med följande:

Artikel 22.3 ska ersättas med följande:

”3.
     
  Punkterna - 1, 1 och 2 ska inte påverka sådana bestämmelser i tillämplig unionsrätt och nationell lag som ger de personer om vilka uppgifter har översänts enligt denna förordning rätt till information om hur dessa uppgifter har använts.” [Ändr. 61]

| 13e. | Artikel 22.4 ska ersättas med följande:





  ”4.
     
  All behandling av uppgifter som utförs av unionens institutioner och organ inom ramen för denna förordning ska ske i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.” [Ändr. 62] |
| --- | --- |

13e.

13e.

Artikel 22.4 ska ersättas med följande:

Artikel 22.4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  All behandling av uppgifter som utförs av unionens institutioner och organ inom ramen för denna förordning ska ske i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.” [Ändr. 62]

| 14. | Artikel 23.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna den information som avses i artiklarna 2, 3, 3c, 4, 10, 11, 13 och 15. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om en handling, enligt deras nationella lagstiftning, ska delges inom en särskild tidsgräns enligt artiklarna 8.3 och 9.2.” |
| --- | --- |

14.

Artikel 23.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna den information som avses i artiklarna 2, 3, 3c, 4, 10, 11, 13 och 15. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om en handling, enligt deras nationella lagstiftning, ska delges inom en särskild tidsgräns enligt artiklarna 8.3 och 9.2.”

| 15. | Följande artikel ska införas som artikel 23a:

  ”Artikel 23a
  Övervakning

  1.   Senast den ... [två

  ett
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas

  träder i kraft
  ] ska kommissionen upprätta ett detaljerat program för övervakning av denna förordnings output, resultat och effekter. [Ändr. 63]



  2.   I övervakningsprogrammet ska det anges vilka metoder som ska användas för att samla in uppgifter och andra nödvändiga belägg och med vilka intervaller detta ska ske. Det ska specificera vilka åtgärder som ska vidtas av kommissionen respektive av medlemsstaterna när det gäller att samla in och analysera uppgifterna och de andra beläggen.


  3.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter och andra belägg som behövs för övervakningen.” |
| --- | --- |

15.

Följande artikel ska införas som artikel 23a:

”Artikel 23a

Övervakning

1.   Senast den ... [två

  ett
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas

  träder i kraft
  ] ska kommissionen upprätta ett detaljerat program för övervakning av denna förordnings output, resultat och effekter. [Ändr. 63]

2.   I övervakningsprogrammet ska det anges vilka metoder som ska användas för att samla in uppgifter och andra nödvändiga belägg och med vilka intervaller detta ska ske. Det ska specificera vilka åtgärder som ska vidtas av kommissionen respektive av medlemsstaterna när det gäller att samla in och analysera uppgifterna och de andra beläggen.

3.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter och andra belägg som behövs för övervakningen.”

| 16. | Artikel 24 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 24
  Utvärdering

  1.   Tidigast

  Senast
  den ... [fem

  fyra
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och lägga fram en rapport med de huvudsakliga resultaten för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  , vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag
  . [Ändr. 64]



  2.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta denna rapport.” |
| --- | --- |

16.

Artikel 24 ska ersättas med följande:

”Artikel 24

Utvärdering

1.   Tidigast

  Senast
  den ... [fem

  fyra
  år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och lägga fram en rapport med de huvudsakliga resultaten för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  , vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag
  . [Ändr. 64]

2.   Medlemsstaterna ska förse kommissionen med de uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta denna rapport.”

| 17. | En ny bilaga IV, som återges i bilagan till den här förordningen, ska läggas till. |
| --- | --- |

17.

En ny bilaga IV, som återges i bilagan till den här förordningen, ska läggas till.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ... [18 månader efter denna förordnings ikraftträdande].

Dock gäller följande:

| a) | Artikel 1.14 ska tillämpas från och med den ... [12 månader efter denna förordnings ikraftträdande]. |
| --- | --- |

a)

Artikel 1.14 ska tillämpas från och med den ... [12 månader efter denna förordnings ikraftträdande].

| b) | Artikel 1.3, 1.4 och 1.5 ska tillämpas från och med den ... [24 månader efter denna förordnings ikraftträdande]. |
| --- | --- |

b)

Artikel 1.3, 1.4 och 1.5 ska tillämpas från och med den ... [24 månader efter denna förordnings ikraftträdande].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 56.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 februari 2019.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 av den 13 november 2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (”delgivning av handlingar”) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1348/2000 (EUT L 324, 10.12.2007, s. 79).

3

(4)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

BILAGA

”BILAGA IV

Mottagningsbevis som ska användas vid delgivning genom posttjänster enligt artikel 14

| MOTTAGNINGSBEVIS
  för delgivning genom posttjänster av rättegångshandlingar och andra handlingar

  (artikel 14 i förordning (EG) nr 1393/2007) | UNIKT REFERENSNUMMER FÖR SÄNDNINGEN: |
| --- | --- |
| AVSÄNDARE:
  Namn: | ADRESSAT:
  Namn: | Mottagarens namn: |
| Mottagarens underskrift: |
| BEVISET SKA ÅTERSÄNDAS TILL FÖLJANDE ADRESS: | LEVERANSADRESS: | DAG FÖR LEVERANS/ÅTERSÄNDNING AV HANDLINGEN
  dd mm åååå |
| Gata: | Nr: | Gata: | Nr: | LEVERANS
  till: | ÅTERSÄNDNING
  p.g.a.: |
| Ort: | | Ort: | | Adressat: | □ | Adress okänd: | □ |
| Postnummer: | | Postnummer: | | Representant: | □ | Adressat okänd: | □ |
| Land: | | Land: | | Vuxen person boende på samma adress: | □ | Ej uthämtad: | □ |
| Mottagande vägrat: | □ |
| Utrymme reserverat för posttjänsteleverantören |
| Anställd hos adressaten: | □ | Adressat flyttat: | □ |

MOTTAGNINGSBEVIS

för delgivning genom posttjänster av rättegångshandlingar och andra handlingar

(artikel 14 i förordning (EG) nr 1393/2007)

UNIKT REFERENSNUMMER FÖR SÄNDNINGEN:

AVSÄNDARE:

Namn:

ADRESSAT:

Namn:

Mottagarens namn:

Mottagarens underskrift:

BEVISET SKA ÅTERSÄNDAS TILL FÖLJANDE ADRESS:

LEVERANSADRESS:

DAG FÖR LEVERANS/ÅTERSÄNDNING AV HANDLINGEN

dd mm åååå

Gata:

Nr:

Gata:

Nr:

LEVERANS

till:

ÅTERSÄNDNING

p.g.a.:

Ort:

Ort:

Adressat:

□

Adress okänd:

□

Postnummer:

Postnummer:

Representant:

□

Adressat okänd:

□

Land:

Land:

Vuxen person boende på samma adress:

□

Ej uthämtad:

□

Mottagande vägrat:

□

Utrymme reserverat för posttjänsteleverantören

Anställd hos adressaten:

□

Adressat flyttat:

□

”

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/560 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/560

---

P8_TA(2019)0105

Gemensamma bestämmelser för att säkerställa grundläggande förbindelser vad gäller godstransporter på väg med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för att säkerställa grundläggande förbindelser vad gäller godstransporter på väg med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/58)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att förhindra allvarliga störningar, bland annat när det gäller allmän ordning, är det därför nödvändigt att fastställa en uppsättning åtgärder som gör det möjligt för vägtransportörer med licens från Förenade kungariket att transportera gods på väg mellan Förenade kungariket och återstående tjugosju medlemsstater. För att säkerställa en korrekt balans mellan Förenade kungariket och de kvarvarande medlemsstaterna bör de rättigheter som således medges villkoras av medgivande av motsvarande rättigheter och vara underkastade vissa villkor som säkerställer rättvis konkurrens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att förhindra allvarliga störningar, bland annat när det gäller allmän ordning, är det därför nödvändigt att fastställa en uppsättning åtgärder som gör det möjligt för vägtransportörer med licens från Förenade kungariket att transportera gods på väg mellan Förenade kungariket och återstående tjugosju medlemsstater. För att säkerställa en korrekt balans mellan Förenade kungariket och de kvarvarande medlemsstaterna bör de rättigheter som således medges villkoras av medgivande av motsvarande rättigheter och vara underkastade vissa villkor som säkerställer rättvis konkurrens.

| (4) | För att förhindra allvarliga störningar, bland annat när det gäller allmän ordning, är det därför nödvändigt att fastställa en uppsättning åtgärder som gör det möjligt för vägtransportörer med licens från Förenade kungariket att transportera gods på väg mellan Förenade kungariket och återstående tjugosju medlemsstater
  eller från Förenade kungarikets territorium till Förenade kungarikets territorium genom en eller flera medlemsstater
  . För att säkerställa en korrekt balans mellan Förenade kungariket och de kvarvarande medlemsstaterna bör de rättigheter som således medges villkoras av medgivande av motsvarande rättigheter och vara underkastade vissa villkor som säkerställer rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

(4)

För att förhindra allvarliga störningar, bland annat när det gäller allmän ordning, är det därför nödvändigt att fastställa en uppsättning åtgärder som gör det möjligt för vägtransportörer med licens från Förenade kungariket att transportera gods på väg mellan Förenade kungariket och återstående tjugosju medlemsstater
  eller från Förenade kungarikets territorium till Förenade kungarikets territorium genom en eller flera medlemsstater
  . För att säkerställa en korrekt balans mellan Förenade kungariket och de kvarvarande medlemsstaterna bör de rättigheter som således medges villkoras av medgivande av motsvarande rättigheter och vara underkastade vissa villkor som säkerställer rättvis konkurrens.

Ändring 2

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | bilateral
  transport: |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

bilateral
  transport:

| (2) | godkänd
  transport: |
| --- | --- |

(2)

godkänd
  transport:

| | a) | en transport med last som företas
  med ett fordon där avreseorten och bestämmelseorten ligger inom
  unionens territorium
  respektive inom
  Förenade kungarikets territorium, med eller utan transitering genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer, |
| --- | --- | --- |

a)

en transport med last som företas
  med ett fordon där avreseorten och bestämmelseorten ligger inom
  unionens territorium
  respektive inom
  Förenade kungarikets territorium, med eller utan transitering genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer,

| | a) | en transport med last som företas
  från
  unionens territorium
  till
  Förenade kungarikets territorium
  eller vice versa
  , med eller utan transitering genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer, |
| --- | --- | --- |

a)

en transport med last som företas
  från
  unionens territorium
  till
  Förenade kungarikets territorium
  eller vice versa
  , med eller utan transitering genom en eller flera medlemsstater eller ett eller flera tredjeländer,

| | b) | en transport
  utan
  last
  i samband med transport av det slag som avses i led a. |
| --- | --- | --- |

b)

en transport
  utan
  last
  i samband med transport av det slag som avses i led a.

| | b) | en transport
  med
  last
  som företas av ett fordon från Förenade kungarikets territorium till Förenade kungarikets territorium genom unionens territorium, |
| --- | --- | --- |

b)

en transport
  med
  last
  som företas av ett fordon från Förenade kungarikets territorium till Förenade kungarikets territorium genom unionens territorium,

| | ba) | en transport utan last i samband med transport av det slag som avses i led a och b, |
| --- | --- | --- |

ba)

en transport utan last i samband med transport av det slag som avses i led a och b,

Ändring 3

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | licens i Förenade kungariket: en licens som utfärdats av Förenade kungariket för internationell transport,
  inbegripet bilateral
  transport. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

licens i Förenade kungariket: en licens som utfärdats av Förenade kungariket för internationell transport,
  inbegripet bilateral
  transport.

| (5) | licens i Förenade kungariket: en licens som utfärdats av Förenade kungariket för internationell transport,
  när det gäller en godkänd
  transport. |
| --- | --- |

(5)

licens i Förenade kungariket: en licens som utfärdats av Förenade kungariket för internationell transport,
  när det gäller en godkänd
  transport.

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rätt att utföra
  bilaterala
  transporter | Rätt att utföra
  godkända
  transporter |

Kommissionens förslag

Ändring

Rätt att utföra
  bilaterala
  transporter

Rätt att utföra
  godkända
  transporter

Ändring 5

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vägtransportörer från Förenade kungariket får, på de villkor som fastställs i denna förordning, utföra
  bilaterala
  transporter. | 1.   Vägtransportörer från Förenade kungariket får, på de villkor som fastställs i denna förordning, utföra
  godkända
  transporter. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Vägtransportörer från Förenade kungariket får, på de villkor som fastställs i denna förordning, utföra
  bilaterala
  transporter.

1.   Vägtransportörer från Förenade kungariket får, på de villkor som fastställs i denna förordning, utföra
  godkända
  transporter.

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Bilateral
  transport av följande slag får utföras av fysiska eller juridiska personer som är etablerade i Förenade kungariket, utan att det krävs något tillstånd från Förenade kungariket i den mening som avses i artikel 2.5: | 2.   
  Godkänd
  transport av följande slag får utföras av fysiska eller juridiska personer som är etablerade i Förenade kungariket, utan att det krävs något tillstånd från Förenade kungariket i den mening som avses i artikel 2.5: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Bilateral
  transport av följande slag får utföras av fysiska eller juridiska personer som är etablerade i Förenade kungariket, utan att det krävs något tillstånd från Förenade kungariket i den mening som avses i artikel 2.5:

2.   
  Godkänd
  transport av följande slag får utföras av fysiska eller juridiska personer som är etablerade i Förenade kungariket, utan att det krävs något tillstånd från Förenade kungariket i den mening som avses i artikel 2.5:

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – inledningen

Artikel 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Under
  bilaterala
  transporter i enlighet med denna förordning ska följande regler följas: | Under
  godkända
  transporter i enlighet med denna förordning ska följande regler följas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Under
  bilaterala
  transporter i enlighet med denna förordning ska följande regler följas:

bilaterala

Under
  godkända
  transporter i enlighet med denna förordning ska följande regler följas:

godkända

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om den anser att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat vägtransportörer från unionen inte, rättsligt eller faktiskt, motsvarar dem som beviljats vägtransportörer från Förenade kungariket i enlighet med denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla vägtransportörer från unionen, får kommissionen, för att återställa balansen genom delegerade akter | 2.   Om den anser att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat vägtransportörer från unionen inte, rättsligt eller faktiskt, motsvarar dem som beviljats vägtransportörer från Förenade kungariket i enlighet med denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla vägtransportörer från unionen, får kommissionen, för att återställa balansen genom delegerade akter |
| a) | fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor
  de
  har rätt att göra eller för båda dessa aspekter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om den anser att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat vägtransportörer från unionen inte, rättsligt eller faktiskt, motsvarar dem som beviljats vägtransportörer från Förenade kungariket i enlighet med denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla vägtransportörer från unionen, får kommissionen, för att återställa balansen genom delegerade akter

2.   Om den anser att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat vägtransportörer från unionen inte, rättsligt eller faktiskt, motsvarar dem som beviljats vägtransportörer från Förenade kungariket i enlighet med denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla vägtransportörer från unionen, får kommissionen, för att återställa balansen genom delegerade akter

a)

a)

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor
  de
  har rätt att göra eller för båda dessa aspekter,

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor

har rätt att göra eller för båda dessa aspekter,

| a) | upphäva tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i denna förordning när inga motsvarande rättigheter ges till unionens vägtransportörer eller när
  de
  givna rättigheterna är minimala, |
| --- | --- |

a)

a)

upphäva tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i denna förordning när inga motsvarande rättigheter ges till unionens vägtransportörer eller när
  de
  givna rättigheterna är minimala,

upphäva tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i denna förordning när inga motsvarande rättigheter ges till unionens vägtransportörer eller när

givna rättigheterna är minimala,

| b) | tillfälligt upphäva tillämpningen av denna förordning,
  eller |
| --- | --- |

b)

b)

tillfälligt upphäva tillämpningen av denna förordning,
  eller

tillfälligt upphäva tillämpningen av denna förordning,

| b) | fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor de har rätt att göra eller för båda dessa aspekter,
  eller |
| --- | --- |

b)

b)

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor de har rätt att göra eller för båda dessa aspekter,
  eller

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor de har rätt att göra eller för båda dessa aspekter,

| c) | besluta om andra lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

c)

besluta om andra lämpliga åtgärder.

| c) | besluta om andra lämpliga åtgärder
  , såsom avgifter eller operativa begränsningar
  . |
| --- | --- |

c)

besluta om andra lämpliga åtgärder
  , såsom avgifter eller operativa begränsningar
  .

, såsom avgifter eller operativa begränsningar

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om den fastställer att, som en följd av någon av de situationer som avses i punkt 3, de berörda villkoren är märkbart mindre gynnsamma än de som gäller för vägtransportörer från Förenade kungariket, får kommissionen, i syfte att komma till rätta med situationen, genom delegerade akter | 2.   Om den fastställer att, som en följd av någon av de situationer som avses i punkt 3, de berörda villkoren är märkbart mindre gynnsamma än de som gäller för vägtransportörer från Förenade kungariket, får kommissionen, i syfte att komma till rätta med situationen, genom delegerade akter |
| a) | fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor
  de
  har rätt att göra
  eller
  för båda dessa aspekter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om den fastställer att, som en följd av någon av de situationer som avses i punkt 3, de berörda villkoren är märkbart mindre gynnsamma än de som gäller för vägtransportörer från Förenade kungariket, får kommissionen, i syfte att komma till rätta med situationen, genom delegerade akter

2.   Om den fastställer att, som en följd av någon av de situationer som avses i punkt 3, de berörda villkoren är märkbart mindre gynnsamma än de som gäller för vägtransportörer från Förenade kungariket, får kommissionen, i syfte att komma till rätta med situationen, genom delegerade akter

a)

a)

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor
  de
  har rätt att göra
  eller
  för båda dessa aspekter,

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor

har rätt att göra

för båda dessa aspekter,

| a) | upphäva tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i denna förordning när inga motsvarande rättigheter ges till unionens vägtransportörer eller när
  de
  givna rättigheterna är minimala, |
| --- | --- |

a)

a)

upphäva tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i denna förordning när inga motsvarande rättigheter ges till unionens vägtransportörer eller när
  de
  givna rättigheterna är minimala,

upphäva tillämpningen av artikel 3.1 och 3.2 i denna förordning när inga motsvarande rättigheter ges till unionens vägtransportörer eller när

givna rättigheterna är minimala,

| b) | tillfälligt upphäva tillämpningen av denna förordning, eller |
| --- | --- |

b)

b)

tillfälligt upphäva tillämpningen av denna förordning, eller

tillfälligt upphäva tillämpningen av denna förordning, eller

| b) | fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor de har rätt att göra eller för båda dessa aspekter, eller |
| --- | --- |

b)

b)

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor de har rätt att göra eller för båda dessa aspekter, eller

fastställa gränsvärden för högsta tillåtna kapacitet som är tillgänglig för vägtransportörer från Förenade kungariket eller för högsta antal resor de har rätt att göra eller för båda dessa aspekter, eller

| c) | besluta om andra lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

c)

besluta om andra lämpliga åtgärder.

| c) | besluta om andra lämpliga åtgärder
  , såsom avgifter eller operativa begränsningar
  . |
| --- | --- |

c)

besluta om andra lämpliga åtgärder
  , såsom avgifter eller operativa begränsningar
  .

, såsom avgifter eller operativa begränsningar

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0063/2019).

1

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/564 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/564

---

P8_TA(2019)0106

Gemensamma bestämmelser för grundläggande flygförbindelser med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för grundläggande flygförbindelser med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/59)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I syfte att återspegla förordningens tillfälliga karaktär bör dess tillämpning begränsas till en kort tidsperiod, utan att det påverkar eventuella förhandlingar om och ikraftträdande av ett framtida avtal om tillhandahållande av lufttrafiktjänster mellan unionen och Förenade kungariket. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I syfte att återspegla förordningens tillfälliga karaktär bör dess tillämpning begränsas till en kort tidsperiod, utan att det påverkar eventuella förhandlingar om och ikraftträdande av ett framtida avtal om tillhandahållande av lufttrafiktjänster mellan unionen och Förenade kungariket.

| (5) | I syfte att återspegla förordningens tillfälliga karaktär bör dess tillämpning begränsas till en kort tidsperiod.
  Senast den [infoga datumet för denna förordnings ikraftträdande] bör kommissionen ges mandat att inleda förhandlingar med Förenade kungariket om ett heltäckande luftfartsavtal. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att återspegla förordningens tillfälliga karaktär bör dess tillämpning begränsas till en kort tidsperiod.
  Senast den [infoga datumet för denna förordnings ikraftträdande] bör kommissionen ges mandat att inleda förhandlingar med Förenade kungariket om ett heltäckande luftfartsavtal.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | För att upprätthålla ömsesidigt gynnsamma förbindelsenivåer, bör gemensamma marknadsarrangemang, såsom code-sharing, gälla för både Förenade kungarikets lufttrafikföretag och EU 27:s lufttrafikföretag i enlighet med principen om ömsesidighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

För att upprätthålla ömsesidigt gynnsamma förbindelsenivåer, bör gemensamma marknadsarrangemang, såsom code-sharing, gälla för både Förenade kungarikets lufttrafikföretag och EU 27:s lufttrafikföretag i enlighet med principen om ömsesidighet.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I syfte att säkerställa
  enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för antagandet av åtgärder som garanterar
  en balanserad ömsesidighet mellan de rättigheter som unionen respektive Förenade kungariket unilateralt beviljat varandras lufttrafikföretag, och för att säkerställa att unionens lufttrafikföretag kan konkurrera med Förenade kungarikets lufttrafikföretag på rättvisa villkor när de tillhandahåller lufttrafiktjänster.
  Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I syfte att säkerställa
  enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för antagandet av åtgärder som garanterar
  en balanserad ömsesidighet mellan de rättigheter som unionen respektive Förenade kungariket unilateralt beviljat varandras lufttrafikföretag, och för att säkerställa att unionens lufttrafikföretag kan konkurrera med Förenade kungarikets lufttrafikföretag på rättvisa villkor när de tillhandahåller lufttrafiktjänster.
  Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

| (6) | I syfte att säkerställa en balanserad ömsesidighet mellan de rättigheter som unionen respektive Förenade kungariket unilateralt beviljat varandras lufttrafikföretag, och för att säkerställa att unionens lufttrafikföretag kan konkurrera med Förenade kungarikets lufttrafikföretag på rättvisa villkor när de tillhandahåller lufttrafiktjänster
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att vidta lämpliga åtgärder för att återupprätta jämställdhet eller åtgärda situationer med orättvis konkurrens
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016

   (1a)

  . I syfte att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att säkerställa en balanserad ömsesidighet mellan de rättigheter som unionen respektive Förenade kungariket unilateralt beviljat varandras lufttrafikföretag, och för att säkerställa att unionens lufttrafikföretag kan konkurrera med Förenade kungarikets lufttrafikföretag på rättvisa villkor när de tillhandahåller lufttrafiktjänster
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att vidta lämpliga åtgärder för att återupprätta jämställdhet eller åtgärda situationer med orättvis konkurrens
  .
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016

   (1a)

  . I syfte att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a |
| | Tillfälligt undantag från kravet på ägarskap |
| | 1.
     
  Kommissionen får på begäran av ett lufttrafikföretag bevilja ett tillfälligt undantag från kravet på ägarskap i artikel 4 f i förordning (EG) nr 1008/2008 förutsatt att detta lufttrafikföretag uppfyller samtliga följande villkor: |
| | a) | Det innehar en giltig operativ licens i enlighet med förordning (EG) nr 1008/2008 dagen före första tillämpningsdagen för denna förordning enligt artikel 12.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2a

Tillfälligt undantag från kravet på ägarskap

1.
     
  Kommissionen får på begäran av ett lufttrafikföretag bevilja ett tillfälligt undantag från kravet på ägarskap i artikel 4 f i förordning (EG) nr 1008/2008 förutsatt att detta lufttrafikföretag uppfyller samtliga följande villkor:

a)

a)

Det innehar en giltig operativ licens i enlighet med förordning (EG) nr 1008/2008 dagen före första tillämpningsdagen för denna förordning enligt artikel 12.2.

Det innehar en giltig operativ licens i enlighet med förordning (EG) nr 1008/2008 dagen före första tillämpningsdagen för denna förordning enligt artikel 12.2.

| b) | Förenade kungariket eller medborgare i Förenade kungariket, eller en kombination av dessa båda, äger mindre än 50 % av företaget. |
| --- | --- |

b)

b)

Förenade kungariket eller medborgare i Förenade kungariket, eller en kombination av dessa båda, äger mindre än 50 % av företaget.

Förenade kungariket eller medborgare i Förenade kungariket, eller en kombination av dessa båda, äger mindre än 50 % av företaget.

| c) | Medlemsstater i unionen eller medborgare i medlemsstater i unionen, eller en kombination av dessa båda har faktisk kontroll över företaget, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera andra företag. |
| --- | --- |

c)

c)

Medlemsstater i unionen eller medborgare i medlemsstater i unionen, eller en kombination av dessa båda har faktisk kontroll över företaget, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera andra företag.

Medlemsstater i unionen eller medborgare i medlemsstater i unionen, eller en kombination av dessa båda har faktisk kontroll över företaget, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera andra företag.

| d) | Lufttrafikföretaget lägger fram trovärdiga planer för att ändra sin ägarstruktur så snart som möjligt så att ägarkravet i artikel 4 f i förordning (EG) nr 1008/2008 uppfylls. |
| --- | --- |

d)

d)

Lufttrafikföretaget lägger fram trovärdiga planer för att ändra sin ägarstruktur så snart som möjligt så att ägarkravet i artikel 4 f i förordning (EG) nr 1008/2008 uppfylls.

Lufttrafikföretaget lägger fram trovärdiga planer för att ändra sin ägarstruktur så snart som möjligt så att ägarkravet i artikel 4 f i förordning (EG) nr 1008/2008 uppfylls.

2.
     
  Det undantag som avses i punkt 1 ska beviljas för en period som slutar senast den 30 mars 2020 och kan inte förnyas.

Ändring 5

Ändring 5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led c

Artikel 3 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | utföra internationella reguljära och icke-reguljära lufttransporttjänster för passagerare, kombinationer av passagerare och gods och rena frakttjänster mellan två punkter, varav den ena är belägen på Förenade kungarikets territorium och den andra på unionens territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

utföra internationella reguljära och icke-reguljära lufttransporttjänster för passagerare, kombinationer av passagerare och gods och rena frakttjänster mellan två punkter, varav den ena är belägen på Förenade kungarikets territorium och den andra på unionens territorium.

| c) | utföra internationella reguljära och icke-reguljära lufttransporttjänster
  , inklusive code-sharing,
  för passagerare, kombinationer av passagerare och gods och rena frakttjänster mellan två punkter, varav den ena är belägen på Förenade kungarikets territorium och den andra på unionens territorium. |
| --- | --- |

c)

utföra internationella reguljära och icke-reguljära lufttransporttjänster
  , inklusive code-sharing,
  för passagerare, kombinationer av passagerare och gods och rena frakttjänster mellan två punkter, varav den ena är belägen på Förenade kungarikets territorium och den andra på unionens territorium.

, inklusive code-sharing,

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Om inte annat följer av artiklarna 4 och 5 får den totala kapaciteten per säsong som tillhandahålls av Förenade kungarikets lufttrafikföretag på flyglinjer mellan Förenade kungariket och enskilda medlemsstater, vid tillhandahållandet av reguljära lufttransporttjänster enligt denna förordning, inte överstiga det totala antalet frekvenser som genomförts av dessa lufttrafikföretag på dessa linjer under Iatas vinter- respektive sommarsäsong år 2018. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Om inte annat följer av artiklarna 4 och 5 får den totala kapaciteten per säsong som tillhandahålls av Förenade kungarikets lufttrafikföretag på flyglinjer mellan Förenade kungariket och enskilda medlemsstater, vid tillhandahållandet av reguljära lufttransporttjänster enligt denna förordning, inte överstiga det totala antalet frekvenser som genomförts av dessa lufttrafikföretag på dessa linjer under Iatas vinter- respektive sommarsäsong år 2018.

utgår

utgår

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – inledningen

Artikel 4 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om kommissionen fastställer att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat EU-lufttrafikföretag inte rättsligt eller faktiskt motsvarar dem som beviljats Förenade kungarikets lufttrafikföretag enligt denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla EU-lufttrafikföretag
  , kan
  kommissionen, för att återställa likvärdigheten,
  genom genomförandeakter som antas
  i enlighet med
  det förfarande som avses i
  artikel 
  25.2
  i 
  förordning (EG) nr 1008/2008 | 2.   Om kommissionen fastställer att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat EU-lufttrafikföretag inte rättsligt eller faktiskt motsvarar dem som beviljats Förenade kungarikets lufttrafikföretag enligt denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla EU-lufttrafikföretag
  har
  kommissionen, för att återställa likvärdigheten,
  befogenhet att anta delegerade akter
  i enlighet med artikel
  11a
  i 
  syfte att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om kommissionen fastställer att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat EU-lufttrafikföretag inte rättsligt eller faktiskt motsvarar dem som beviljats Förenade kungarikets lufttrafikföretag enligt denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla EU-lufttrafikföretag
  , kan
  kommissionen, för att återställa likvärdigheten,
  genom genomförandeakter som antas
  i enlighet med
  det förfarande som avses i
  artikel 
  25.2
  i 
  förordning (EG) nr 1008/2008

2.   Om kommissionen fastställer att de rättigheter som Förenade kungariket beviljat EU-lufttrafikföretag inte rättsligt eller faktiskt motsvarar dem som beviljats Förenade kungarikets lufttrafikföretag enligt denna förordning, eller att dessa rättigheter inte är lika tillgängliga för alla EU-lufttrafikföretag
  har
  kommissionen, för att återställa likvärdigheten,
  befogenhet att anta delegerade akter
  i enlighet med artikel
  11a
  i 
  syfte att

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led a

Artikel 4 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | anpassa den tillgängliga kapaciteten för Förenade kungarikets lufttrafikföretag inom de gränser som fastställs i artikel 3.2 samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

anpassa den tillgängliga kapaciteten för Förenade kungarikets lufttrafikföretag inom de gränser som fastställs i artikel 3.2 samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya,

| a) | föreslå ett kapacitetstak
  för
  linjer mellan Förenade kungariket och varje medlemsstat
  samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya, |
| --- | --- |

a)

föreslå ett kapacitetstak
  för
  linjer mellan Förenade kungariket och varje medlemsstat
  samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya,

föreslå ett kapacitetstak

linjer mellan Förenade kungariket och varje medlemsstat

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – inledningen

Artikel 5 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om den fastställer att dessa villkor, till följd av någon av de situationer som avses i punkt 3 i denna artikel, är betydligt mindre gynnsamma än de som åtnjuts av Förenade kungarikets lufttrafikföretag,
  får
  kommissionen, i syfte att åtgärda situationen,
  genom genomförandeakter som antagits
  i enlighet med
  det förfarande som avses
  i 
  artikel 25.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 | 2.   Om den fastställer att dessa villkor, till följd av någon av de situationer som avses i punkt 3 i denna artikel, är betydligt mindre gynnsamma än de som åtnjuts av Förenade kungarikets lufttrafikföretag,
  har
  kommissionen
  befogenhet att
  , i syfte att åtgärda situationen,
  anta delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 11a
  i 
  syfte att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om den fastställer att dessa villkor, till följd av någon av de situationer som avses i punkt 3 i denna artikel, är betydligt mindre gynnsamma än de som åtnjuts av Förenade kungarikets lufttrafikföretag,
  får
  kommissionen, i syfte att åtgärda situationen,
  genom genomförandeakter som antagits
  i enlighet med
  det förfarande som avses
  i 
  artikel 25.2 i förordning (EG) nr 1008/2008

2.   Om den fastställer att dessa villkor, till följd av någon av de situationer som avses i punkt 3 i denna artikel, är betydligt mindre gynnsamma än de som åtnjuts av Förenade kungarikets lufttrafikföretag,
  har
  kommissionen
  befogenhet att
  , i syfte att åtgärda situationen,
  anta delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 11a
  i 
  syfte att

Ändring 10

Ändring 10

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – led a

Artikel 5 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | anpassa den tillgängliga kapaciteten
  för
  Förenade kungarikets lufttrafikföretag inom de gränser som fastställs i artikel 3.2
  samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

anpassa den tillgängliga kapaciteten
  för
  Förenade kungarikets lufttrafikföretag inom de gränser som fastställs i artikel 3.2
  samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya,

anpassa den tillgängliga kapaciteten

Förenade kungarikets lufttrafikföretag inom de gränser som fastställs i artikel 3.2

| a) | föreslå ett kapacitetstak
  för
  linjer mellan Förenade kungariket och varje medlemsstat
  samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya, |
| --- | --- |

a)

föreslå ett kapacitetstak
  för
  linjer mellan Förenade kungariket och varje medlemsstat
  samt ålägga medlemsstaterna att i enlighet med detta anpassa trafiktillstånden för Förenade kungarikets lufttrafikföretag, både befintliga och nya,

föreslå ett kapacitetstak

linjer mellan Förenade kungariket och varje medlemsstat

Ändring 11

Ändring 11

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – inledningen

Artikel 5 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Genomförandeakter enligt
  punkt 2
  kan antas för
  att åtgärda följande situationer: | 3.   
  De delegerade akter som avses i
  punkt 2
  ska i synnerhet syfta till
  att åtgärda följande situationer: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Genomförandeakter enligt
  punkt 2
  kan antas för
  att åtgärda följande situationer:

3.   
  De delegerade akter som avses i
  punkt 2
  ska i synnerhet syfta till
  att åtgärda följande situationer:

Ändring 12

Ändring 12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led d

Artikel 5 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Om Förenade kungariket tillämpar standarder för skydd av arbetstagare, säkerhet, luftfartsskydd eller miljö som är mindre stränga än de som fastställs i unionslagstiftningen eller, i avsaknad av tillämpliga bestämmelser i unionsrätten, är mindre stränga än de som tillämpas av alla medlemsstater eller, under alla omständigheter, som är mindre stränga än relevanta internationella standarder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Om Förenade kungariket tillämpar standarder för skydd av arbetstagare, säkerhet, luftfartsskydd eller miljö som är mindre stränga än de som fastställs i unionslagstiftningen eller, i avsaknad av tillämpliga bestämmelser i unionsrätten, är mindre stränga än de som tillämpas av alla medlemsstater eller, under alla omständigheter, som är mindre stränga än relevanta internationella standarder.

| d) | Om Förenade kungariket tillämpar standarder för skydd av
  passagerarrättigheter,
  arbetstagare, säkerhet, luftfartsskydd eller miljö som är mindre stränga än de som fastställs i unionslagstiftningen eller, i avsaknad av tillämpliga bestämmelser i unionsrätten, är mindre stränga än de som tillämpas av alla medlemsstater eller, under alla omständigheter, som är mindre stränga än relevanta internationella standarder. |
| --- | --- |

d)

Om Förenade kungariket tillämpar standarder för skydd av
  passagerarrättigheter,
  arbetstagare, säkerhet, luftfartsskydd eller miljö som är mindre stränga än de som fastställs i unionslagstiftningen eller, i avsaknad av tillämpliga bestämmelser i unionsrätten, är mindre stränga än de som tillämpas av alla medlemsstater eller, under alla omständigheter, som är mindre stränga än relevanta internationella standarder.

passagerarrättigheter,

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla beslut om att avslå en ansökan om eller återkalla trafiktillstånd för Förenade kungarikets lufttrafikföretag i enlighet med punkterna 1 och 2. | 4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla beslut om att avslå en ansökan om eller återkalla trafiktillstånd för Förenade kungarikets lufttrafikföretag i enlighet med punkterna 1 och 2
  utan onödigt dröjsmål
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla beslut om att avslå en ansökan om eller återkalla trafiktillstånd för Förenade kungarikets lufttrafikföretag i enlighet med punkterna 1 och 2.

4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om alla beslut om att avslå en ansökan om eller återkalla trafiktillstånd för Förenade kungarikets lufttrafikföretag i enlighet med punkterna 1 och 2
  utan onödigt dröjsmål
  .

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaternas
  behöriga myndigheter ska samråda och samarbeta med de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket där så är nödvändigt för att säkerställa genomförandet av denna förordning. | 1.   
  Unionens och medlemsstaternas
  behöriga myndigheter ska samråda och samarbeta med de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket där så är nödvändigt för att säkerställa genomförandet av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Medlemsstaternas
  behöriga myndigheter ska samråda och samarbeta med de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket där så är nödvändigt för att säkerställa genomförandet av denna förordning.

1.   
  Unionens och medlemsstaternas
  behöriga myndigheter ska samråda och samarbeta med de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket där så är nödvändigt för att säkerställa genomförandet av denna förordning.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | utgår |
| Kommittéförfarande | |
| Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättas genom artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11

Artikel 11

utgår

utgår

Kommittéförfarande

Kommittéförfarande

Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättas genom artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008.

Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättas genom artikel 25 i förordning (EG) nr 1008/2008.

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Utövande av delegering |
| | 1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. |
| | 2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4 och 5 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [dagen för denna förordnings ikraftträdande]. |
| | 3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4 och 5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |
| | 4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. |
| | 5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. |
| | 6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4 och 5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11a

Artikel 11a

Utövande av delegering

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4 och 5 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [dagen för denna förordnings ikraftträdande].

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4 och 5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4 och 5 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 4 – led a

Artikel 12 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Den dag då en överenskommelse mellan unionen och Förenade kungariket för tillhandahållande av lufttransport mellan dem träder i kraft, eller, i förekommande fall, tillämpas provisoriskt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Den dag då en överenskommelse mellan unionen och Förenade kungariket för tillhandahållande av lufttransport mellan dem träder i kraft, eller, i förekommande fall, tillämpas provisoriskt.

| a) | Den dag då en
  heltäckande
  överenskommelse mellan unionen och Förenade kungariket för tillhandahållande av lufttransport mellan dem träder i kraft, eller, i förekommande fall, tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

a)

Den dag då en
  heltäckande
  överenskommelse mellan unionen och Förenade kungariket för tillhandahållande av lufttransport mellan dem träder i kraft, eller, i förekommande fall, tillämpas provisoriskt.

heltäckande

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0062/2019).

1

(1a)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

1a

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/571 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/571

---

P8_TA(2019)0107

Luftfartssäkerhet med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa aspekter på luftfartssäkerhet med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/60)

Ändring 1

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Förutom i fråga om de certifikat som förtecknas i punkt 2, ska denna förordning tillämpas på de
  teoretiska
  utbildningsmoduler som avses i artikel 5. | 3.   Förutom i fråga om de certifikat som förtecknas i punkt 2, ska denna förordning tillämpas på de utbildningsmoduler som avses i artikel 5. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Förutom i fråga om de certifikat som förtecknas i punkt 2, ska denna förordning tillämpas på de
  teoretiska
  utbildningsmoduler som avses i artikel 5.

3.   Förutom i fråga om de certifikat som förtecknas i punkt 2, ska denna förordning tillämpas på de utbildningsmoduler som avses i artikel 5.

Ändring 2

Ändring 2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1

Artikel 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De certifikat som avses i artikel 1.2 b som rör användningen av produkter, delar och anordningar ska fortsätta vara giltiga
  så att de kan användas i eller som luftfartyg
  . | De certifikat som avses i artikel 1.2 b som rör användningen av produkter, delar och anordningar ska fortsätta vara giltiga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De certifikat som avses i artikel 1.2 b som rör användningen av produkter, delar och anordningar ska fortsätta vara giltiga
  så att de kan användas i eller som luftfartyg
  .

så att de kan användas i eller som luftfartyg

De certifikat som avses i artikel 1.2 b som rör användningen av produkter, delar och anordningar ska fortsätta vara giltiga.

Ändring 3

Ändring 3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – rubriken

Artikel 5 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Överföring av
  teoretiska
  utbildningsmoduler | Överföring av utbildningsmoduler |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Överföring av
  teoretiska
  utbildningsmoduler

teoretiska

Överföring av utbildningsmoduler

Ändring 4

Ändring 4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 1

Artikel 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (1) och kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2), ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller byrån, allt efter omständigheterna, beakta de examinationer som genomförts i utbildningsorganisationer som den brittiska behöriga myndigheten utövar tillsyn över före det tillämpningsdatum som avses i artikel 10.2 andra stycket i denna förordning, som om de genomförts i en utbildningsorganisation som en behörig myndighet i en medlemsstat utövar tillsyn över. | Genom undantag från kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (1) och kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2), ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller byrån, allt efter omständigheterna, beakta de examinationer som genomförts i utbildningsorganisationer som den brittiska behöriga myndigheten utövar tillsyn över
  men som ännu inte har lett till att en licens har utfärdats,
  före det tillämpningsdatum som avses i artikel 10.2 andra stycket i denna förordning, som om de genomförts i en utbildningsorganisation som en behörig myndighet i en medlemsstat utövar tillsyn över. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (1) och kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2), ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller byrån, allt efter omständigheterna, beakta de examinationer som genomförts i utbildningsorganisationer som den brittiska behöriga myndigheten utövar tillsyn över före det tillämpningsdatum som avses i artikel 10.2 andra stycket i denna förordning, som om de genomförts i en utbildningsorganisation som en behörig myndighet i en medlemsstat utövar tillsyn över.

1

2

Genom undantag från kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (1) och kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 (2), ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller byrån, allt efter omständigheterna, beakta de examinationer som genomförts i utbildningsorganisationer som den brittiska behöriga myndigheten utövar tillsyn över
  men som ännu inte har lett till att en licens har utfärdats,
  före det tillämpningsdatum som avses i artikel 10.2 andra stycket i denna förordning, som om de genomförts i en utbildningsorganisation som en behörig myndighet i en medlemsstat utövar tillsyn över.

1

2

men som ännu inte har lett till att en licens har utfärdats,

Ändring 5

Ändring 5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På byråns begäran ska innehavarna av de certifikat som avses i 
  artiklarna
  3 och 4 lämna in kopior av alla revisionsrapporter, resultat och planer för korrigerande åtgärder som är relevanta för certifikatet, och som utfärdats under tre år före begäran. Om dessa dokument inte lämnats in inom de tidsramar byrån angett i sin begäran, kan den dra tillbaka de förmåner som erhållits i enlighet med artikel 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt. | 2.   På byråns begäran ska innehavarna av de certifikat som avses i 
  artikel
  3 och
  de utfärdare av certifikat som avses i artikel
  4 lämna in kopior av alla revisionsrapporter, resultat och planer för korrigerande åtgärder som är relevanta för certifikatet, och som utfärdats under tre år före begäran. Om dessa dokument inte lämnats in inom de tidsramar byrån angett i sin begäran, kan den dra tillbaka de förmåner som erhållits i enlighet med artikel 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På byråns begäran ska innehavarna av de certifikat som avses i 
  artiklarna
  3 och 4 lämna in kopior av alla revisionsrapporter, resultat och planer för korrigerande åtgärder som är relevanta för certifikatet, och som utfärdats under tre år före begäran. Om dessa dokument inte lämnats in inom de tidsramar byrån angett i sin begäran, kan den dra tillbaka de förmåner som erhållits i enlighet med artikel 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt.

2.   På byråns begäran ska innehavarna av de certifikat som avses i 
  artikel
  3 och
  de utfärdare av certifikat som avses i artikel
  4 lämna in kopior av alla revisionsrapporter, resultat och planer för korrigerande åtgärder som är relevanta för certifikatet, och som utfärdats under tre år före begäran. Om dessa dokument inte lämnats in inom de tidsramar byrån angett i sin begäran, kan den dra tillbaka de förmåner som erhållits i enlighet med artikel 3 eller 4, beroende på vad som är tillämpligt.

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Innehavare av certifikat som avses i artikel 3
  eller
  4 i denna förordning ska utan dröjsmål informera byrån om alla åtgärder från Förenade kungarikets sida som kan stå i konflikt med landets skyldigheter enligt denna förordning eller förordning (EU) 2018/1139. | 3.   Innehavare av
  de
  certifikat som avses i artikel 3
  och de utfärdare av certifikat som avses i artikel
  4 i denna förordning ska utan dröjsmål informera byrån om alla åtgärder från Förenade kungarikets sida som kan stå i konflikt med landets skyldigheter enligt denna förordning eller förordning (EU) 2018/1139. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Innehavare av certifikat som avses i artikel 3
  eller
  4 i denna förordning ska utan dröjsmål informera byrån om alla åtgärder från Förenade kungarikets sida som kan stå i konflikt med landets skyldigheter enligt denna förordning eller förordning (EU) 2018/1139.

3.   Innehavare av
  de
  certifikat som avses i artikel 3
  och de utfärdare av certifikat som avses i artikel
  4 i denna förordning ska utan dröjsmål informera byrån om alla åtgärder från Förenade kungarikets sida som kan stå i konflikt med landets skyldigheter enligt denna förordning eller förordning (EU) 2018/1139.

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1

Artikel 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpningen av denna förordning och för tillsynen av
  de
  innehavare av de certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning, ska byrån agera som den behöriga myndighet som avses för organ i tredjeland enligt förordning (EU) 2018/1139 och de genomförandeakter och delegerade akter som antagits genom den förordningen eller förordning (EG) nr 216/2008. | Vid tillämpningen av denna förordning och för tillsynen av innehavare
  eller utfärdare
  av de certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning, ska byrån agera som den behöriga myndighet som avses för organ i tredjeland enligt förordning (EU) 2018/1139 och de genomförandeakter och delegerade akter som antagits genom den förordningen eller förordning (EG) nr 216/2008. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpningen av denna förordning och för tillsynen av
  de
  innehavare av de certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning, ska byrån agera som den behöriga myndighet som avses för organ i tredjeland enligt förordning (EU) 2018/1139 och de genomförandeakter och delegerade akter som antagits genom den förordningen eller förordning (EG) nr 216/2008.

de

Vid tillämpningen av denna förordning och för tillsynen av innehavare
  eller utfärdare
  av de certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning, ska byrån agera som den behöriga myndighet som avses för organ i tredjeland enligt förordning (EU) 2018/1139 och de genomförandeakter och delegerade akter som antagits genom den förordningen eller förordning (EG) nr 216/2008.

eller utfärdare

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1

Artikel 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionens förordning (EU) nr 319/2014 (1) om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ska tillämpas på juridiska och fysiska personer som innehar sådana certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning på samma villkor som gäller för innehavare av motsvarande certifikat utfärdade till juridiska eller fysiska personer i tredjeland. | Kommissionens förordning (EU) nr 319/2014 (1) om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ska tillämpas på juridiska och fysiska personer som innehar
  eller utfärdar
  sådana certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning på samma villkor som gäller för innehavare av motsvarande certifikat utfärdade till juridiska eller fysiska personer i tredjeland. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionens förordning (EU) nr 319/2014 (1) om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ska tillämpas på juridiska och fysiska personer som innehar sådana certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning på samma villkor som gäller för innehavare av motsvarande certifikat utfärdade till juridiska eller fysiska personer i tredjeland.

1

Kommissionens förordning (EU) nr 319/2014 (1) om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ska tillämpas på juridiska och fysiska personer som innehar
  eller utfärdar
  sådana certifikat som avses i artikel 1.2 i denna förordning på samma villkor som gäller för innehavare av motsvarande certifikat utfärdade till juridiska eller fysiska personer i tredjeland.

1

eller utfärdar

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – avsnitt 2 – punkt 2.6a (ny)

Bilaga – avsnitt 2 – punkt 2.6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.6a | Förordning (EU) nr 1321/2014, del-M, Kapitel H, punkterna M.A.801 b 2, 3 och c (Underhållsintyg efter slutfört underhåll). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.6a

2.6a

Förordning (EU) nr 1321/2014, del-M, Kapitel H, punkterna M.A.801 b 2, 3 och c (Underhållsintyg efter slutfört underhåll).

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0061/2019).

1

(1)  Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygbesättningar inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, EUT L 311, 25.11.2011, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter, EUT L 362, 17.12.2014, s. 1.

2

(1)  Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygbesättningar inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, EUT L 311, 25.11.2011, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter, EUT L 362, 17.12.2014, s. 1.

2

(1)  Kommissionens förordning (EU) nr 319/2014 av den 27 mars 2014 om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, och om upphävande av förordning (EG) nr 593/2007, EUT L 95, 28.3.2014, s. 58.

1

(1)  Kommissionens förordning (EU) nr 319/2014 av den 27 mars 2014 om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, och om upphävande av förordning (EG) nr 593/2007, EUT L 95, 28.3.2014, s. 58.

1

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/575 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/575

---

P8_TA(2019)0108

Gats: nödvändiga kompenserande anpassningar till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Österrikes, Polens, Sloveniens, Slovakiens, Finlands och Sveriges anslutning till EU ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om utkastet till rådets beslut om ingående av relevanta avtal enligt artikel XXI i Allmänna tjänstehandelsavtalet med Argentina, Australien, Brasilien, Kanada, Kina, det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Kinesiska Taipei), Colombia, Kuba, Ecuador, Hongkong (Kina), Indien, Japan, Korea, Nya Zeeland, Filippinerna, Schweiz och Förenta staterna om nödvändiga kompenserande anpassningar till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Österrikes, Polens, Sloveniens, Slovakiens, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 449/61)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14020/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14020/2018),

| — | med beaktande av utkasten till relevanta avtal enligt artikel XXI i Allmänna tjänstehandelsavtalet med Argentina, Australien, Brasilien, Kanada, Kina, det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Kinesiska Taipei), Colombia, Kuba, Ecuador, Hongkong (Kina), Indien, Japan, Korea, Nya Zeeland, Filippinerna, Schweiz och Förenta staterna om nödvändiga kompenserande anpassningar till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Österrikes, Polens, Sloveniens, Slovakiens, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen (14020/2018 ADD 1-17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkasten till relevanta avtal enligt artikel XXI i Allmänna tjänstehandelsavtalet med Argentina, Australien, Brasilien, Kanada, Kina, det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Kinesiska Taipei), Colombia, Kuba, Ecuador, Hongkong (Kina), Indien, Japan, Korea, Nya Zeeland, Filippinerna, Schweiz och Förenta staterna om nödvändiga kompenserande anpassningar till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Österrikes, Polens, Sloveniens, Slovakiens, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen (14020/2018 ADD 1-17),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0509/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0509/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0067/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0067/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalen ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/576 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/576

---

P8_TA(2019)0109

Rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/62)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0277),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0192/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska senaten, den tyska förbundsdagen, det irländska parlamentet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska senaten, den tyska förbundsdagen, det irländska parlamentet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A8-0015/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A8-0015/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0138

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (4) fastställs en gemensam ram för skapandet av driftskompatibla nät
  med en struktur i två nivåer, i unionen
  ,
  för allmänheten,
  för utvecklingen av den inre marknaden
  och för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen i unionen
  . De transeuropeiska transportnäten (nedan kallade TEN-T) har en struktur med

  bestående av
  två nivåer
  Stomnätet består av de delar av nätet som är av störst strategisk betydelse för unionen, medan
  det övergripande nätet ska säkerställa anslutbarhet för

  mellan
  alla regioner i unionen. medan Stomnätet består av de delar av nätet som är av störst strategisk betydelse för unionen.

  bör fungera som gränsöverskridande och multimodala acceleratorer för ett gemensamt europeiskt område
  för
  transport och rörlighet.
  I förordning (EU) nr 1315/2013 fastställs bindande mål för slutförandet, där stomnätet ska slutföras senast 2030 och det övergripande nätet senast 2050.
  Dessutom är förordning (EU) nr 1315/2013 inriktad på genomförandet av gränsöverskridande förbindelser, som kommer att göra de olika transportsätten mer driftskompatibla och bidra till en multimodal integrering av unionens transporter, och bör också beakta den dynamiska utvecklingen i transportsektorn och av ny teknik i framtiden. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (4) fastställs en gemensam ram för skapandet av driftskompatibla nät
  med en struktur i två nivåer, i unionen
  ,
  för allmänheten,
  för utvecklingen av den inre marknaden
  och för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen i unionen
  . De transeuropeiska transportnäten (nedan kallade TEN-T) har en struktur med

  bestående av
  två nivåer
  Stomnätet består av de delar av nätet som är av störst strategisk betydelse för unionen, medan
  det övergripande nätet ska säkerställa anslutbarhet för

  mellan
  alla regioner i unionen. medan Stomnätet består av de delar av nätet som är av störst strategisk betydelse för unionen.

  bör fungera som gränsöverskridande och multimodala acceleratorer för ett gemensamt europeiskt område
  för
  transport och rörlighet.
  I förordning (EU) nr 1315/2013 fastställs bindande mål för slutförandet, där stomnätet ska slutföras senast 2030 och det övergripande nätet senast 2050.
  Dessutom är förordning (EU) nr 1315/2013 inriktad på genomförandet av gränsöverskridande förbindelser, som kommer att göra de olika transportsätten mer driftskompatibla och bidra till en multimodal integrering av unionens transporter, och bör också beakta den dynamiska utvecklingen i transportsektorn och av ny teknik i framtiden. [Ändr. 1]

| (2) | Trots nödvändigheten och bindande tidsfrister har erfarenheten visat att många investeringar som syftar till att slutföra TEN-T stöter på
  många olika, långsamma, oklara och
  komplexa tillståndsförfaranden, gränsöverskridande upphandlingsförfaranden och andra förfaranden. Denna situation äventyrar genomförandet av projekt i tid och leder i många fall till betydande förseningar och ökade kostnader
  samt osäkerhet för projektansvariga och potentiella privata investerare,
  och
  kan till och med leda till
  att
  projekt överges mitt i genomförandet. Under dessa omständigheter kräver

  För att ta itu med dessa frågor och göra det möjligt att slutföra TEN-T på ett synkroniserat sätt krävs

  slutförande av TEN-T inom den tidsram som föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013
  harmoniserade åtgärder på unionsnivå.
  Dessutom bör medlemsstaterna besluta om sina nationella infrastrukturplaner i överensstämmelse med TEN-T-målen. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Trots nödvändigheten och bindande tidsfrister har erfarenheten visat att många investeringar som syftar till att slutföra TEN-T stöter på
  många olika, långsamma, oklara och
  komplexa tillståndsförfaranden, gränsöverskridande upphandlingsförfaranden och andra förfaranden. Denna situation äventyrar genomförandet av projekt i tid och leder i många fall till betydande förseningar och ökade kostnader
  samt osäkerhet för projektansvariga och potentiella privata investerare,
  och
  kan till och med leda till
  att
  projekt överges mitt i genomförandet. Under dessa omständigheter kräver

  För att ta itu med dessa frågor och göra det möjligt att slutföra TEN-T på ett synkroniserat sätt krävs

  slutförande av TEN-T inom den tidsram som föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013
  harmoniserade åtgärder på unionsnivå.
  Dessutom bör medlemsstaterna besluta om sina nationella infrastrukturplaner i överensstämmelse med TEN-T-målen. [Ändr. 2]

| (2a) | Denna förordning tillämpas enbart på unionsprojekt som anses vara projekt av gemensamt intresse enligt förordning (EU) nr 1315/2013 om det transeuropeiska transportnätets stomnät. En medlemsstat kan också besluta att utvidga tillämpningsområdet till det övergripande nätet. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Denna förordning tillämpas enbart på unionsprojekt som anses vara projekt av gemensamt intresse enligt förordning (EU) nr 1315/2013 om det transeuropeiska transportnätets stomnät. En medlemsstat kan också besluta att utvidga tillämpningsområdet till det övergripande nätet. [Ändr. 3]

| (3) | I de rättsliga ramarna

  rättssystemen
  i många medlemsstater prioriteras vissa kategorier av projekt på grundval av deras strategiska betydelse för ekonomin

  unionen
  . Prioriterad behandling kännetecknas av kortare tidsfrister, parallella
  och/eller förenklade
  förfaranden eller begränsade tidsramar för
  slutförande av tillståndsförfarandet eller för
  överklaganden, samtidigt som man säkerställer att målen för andra horisontella strategier också uppnås. När sådana förutsättningar

  regler för prioriterad behandling
  föreligger inom de nationella rättsliga ramarna bör de automatiskt gälla för unionsprojekt som anses utgöra projekt av gemensamt intresse enligt förordning (EU) nr 1315/2013.
  Medlemsstater som inte har sådana regler för prioriterad behandling bör anta dem. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(3)

I de rättsliga ramarna

  rättssystemen
  i många medlemsstater prioriteras vissa kategorier av projekt på grundval av deras strategiska betydelse för ekonomin

  unionen
  . Prioriterad behandling kännetecknas av kortare tidsfrister, parallella
  och/eller förenklade
  förfaranden eller begränsade tidsramar för
  slutförande av tillståndsförfarandet eller för
  överklaganden, samtidigt som man säkerställer att målen för andra horisontella strategier också uppnås. När sådana förutsättningar

  regler för prioriterad behandling
  föreligger inom de nationella rättsliga ramarna bör de automatiskt gälla för unionsprojekt som anses utgöra projekt av gemensamt intresse enligt förordning (EU) nr 1315/2013.
  Medlemsstater som inte har sådana regler för prioriterad behandling bör anta dem. [Ändr. 4]

| (4) | Om skyldigheten att göra bedömningar i samband med miljöfrågor inom stomnätsprojekt uppstår parallellt genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (5), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (6), och genom annan unionslagstiftning, t.ex. rådets direktiv 92/43/EEG (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (8), 2000/60/EG (9), 2008/98/EG (10), 2010/75/EU (11) och 2012/18/EU (12), samt kommissionens genomförandedirektiv 2011/42/EU (13), bör medlemsstaterna se till

  säkerställa
  att det finns ett gemensamt förfarande som uppfyller kraven i dessa direktiv, i syfte att effektivisera miljökonsekvensbedömningarna och rationalisera beslutsprocessen.
  Ett tidigt fastställande av omfattningen av innehållet i miljökonsekvensbedömningar och tidiga diskussioner med den behöriga myndigheten om miljökonsekvensbedömningarnas innehåll kan dessutom minska förseningarna i samband med tillståndsgivning och generellt förbättra kvaliteten på bedömningarna. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(4)

Om skyldigheten att göra bedömningar i samband med miljöfrågor inom stomnätsprojekt uppstår parallellt genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (5), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU (6), och genom annan unionslagstiftning, t.ex. rådets direktiv 92/43/EEG (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (8), 2000/60/EG (9), 2008/98/EG (10), 2010/75/EU (11) och 2012/18/EU (12), samt kommissionens genomförandedirektiv 2011/42/EU (13), bör medlemsstaterna se till

  säkerställa
  att det finns ett gemensamt förfarande som uppfyller kraven i dessa direktiv, i syfte att effektivisera miljökonsekvensbedömningarna och rationalisera beslutsprocessen.
  Ett tidigt fastställande av omfattningen av innehållet i miljökonsekvensbedömningar och tidiga diskussioner med den behöriga myndigheten om miljökonsekvensbedömningarnas innehåll kan dessutom minska förseningarna i samband med tillståndsgivning och generellt förbättra kvaliteten på bedömningarna. [Ändr. 5]

| (4a) | Med beaktande av det stora antalet miljökonsekvensbedömningar som följer av många EU-direktiv och nationella regler och som krävs för beviljande av tillstånd för projekt av gemensamt intresse i TEN-T-stomnätet, bör unionen inrätta ett gemensamt förenklat och centraliserat förfarande som uppfyller kraven i dessa direktiv, i syfte att bidra till uppnåendet av målen i denna förordning angående en ökad rationalisering av åtgärderna. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4a)

Med beaktande av det stora antalet miljökonsekvensbedömningar som följer av många EU-direktiv och nationella regler och som krävs för beviljande av tillstånd för projekt av gemensamt intresse i TEN-T-stomnätet, bör unionen inrätta ett gemensamt förenklat och centraliserat förfarande som uppfyller kraven i dessa direktiv, i syfte att bidra till uppnåendet av målen i denna förordning angående en ökad rationalisering av åtgärderna. [Ändr. 6]

| (5) | Stomnätsprojekt bör stödjas genom integrerade tillståndsförfaranden i syfte att göra hanteringen av förfarandet i sin helhet tydlig och tillhandahålla en enda kontaktpunkt för investerare. Medlemsstaterna bör utse en behörig myndighet i enlighet med sina nationella rättsliga ramar och administrativa strukturer
  så att projekt i stomnätet kan dra nytta av integrationen av förfaranden för beviljande av tillstånd och en enda kontaktpunkt för investerare, vilket möjliggör en effektiv och tydlig förvaltning av det övergripande förfarandet. Vid behov kan den enda behöriga myndigheten delegera sina ansvarsområden, skyldigheter och uppgifter till en annan myndighet på lämplig regional, lokal eller annan administrativ nivå. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5)

Stomnätsprojekt bör stödjas genom integrerade tillståndsförfaranden i syfte att göra hanteringen av förfarandet i sin helhet tydlig och tillhandahålla en enda kontaktpunkt för investerare. Medlemsstaterna bör utse en behörig myndighet i enlighet med sina nationella rättsliga ramar och administrativa strukturer
  så att projekt i stomnätet kan dra nytta av integrationen av förfaranden för beviljande av tillstånd och en enda kontaktpunkt för investerare, vilket möjliggör en effektiv och tydlig förvaltning av det övergripande förfarandet. Vid behov kan den enda behöriga myndigheten delegera sina ansvarsområden, skyldigheter och uppgifter till en annan myndighet på lämplig regional, lokal eller annan administrativ nivå. [Ändr. 7]

| (6) | Inrättandet av en enda behörig myndighet på nationell nivå där alla tillståndsförfaranden integreras (en enda kontaktpunkt) bör minska komplexiteten, öka effektiviteten och
  samordningen och
  förbättra insynen
  och takten
  i förfarandena
  och i antagandet av besluten
  . Det bör också stärka samarbetet mellan medlemsstaterna där så är lämpligt. Förfarandena bör främja verkligt samarbete mellan investerare och den enda behöriga myndigheten och bör därför göra det möjligt att fastställa omfattningen av innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen (scoping) under tillståndsförfarandets fas före ansökan. Sådan scoping bör integreras i den detaljerade beskrivningen av ansökan och följa det förfarande som anges i artikel 5.2 i direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Inrättandet av en enda behörig myndighet på nationell nivå där alla tillståndsförfaranden integreras (en enda kontaktpunkt) bör minska komplexiteten, öka effektiviteten och
  samordningen och
  förbättra insynen
  och takten
  i förfarandena
  och i antagandet av besluten
  . Det bör också stärka samarbetet mellan medlemsstaterna där så är lämpligt. Förfarandena bör främja verkligt samarbete mellan investerare och den enda behöriga myndigheten och bör därför göra det möjligt att fastställa omfattningen av innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen (scoping) under tillståndsförfarandets fas före ansökan. Sådan scoping bör integreras i den detaljerade beskrivningen av ansökan och följa det förfarande som anges i artikel 5.2 i direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU. [Ändr. 8]

| (6a) | När projekt av gemensamt intresse anses vara prioriterade unionsprojekt kan en gemensam behörig myndighet inrättas i överenskommelse mellan de enda behöriga myndigheterna i två eller flera medlemsstater eller mellan medlemsstater och tredjeländer, för att fullgöra de skyldigheter som följer av denna förordning. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

När projekt av gemensamt intresse anses vara prioriterade unionsprojekt kan en gemensam behörig myndighet inrättas i överenskommelse mellan de enda behöriga myndigheterna i två eller flera medlemsstater eller mellan medlemsstater och tredjeländer, för att fullgöra de skyldigheter som följer av denna förordning. [Ändr. 9]

| (7) | Det förfarande som fastställs genom denna förordning bör inte påverka uppfyllandet av de krav som fastställs i internationell rätt och unionsrätten, inbegripet bestämmelser om skydd av miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

(7)

Det förfarande som fastställs genom denna förordning bör inte påverka uppfyllandet av de krav som fastställs i internationell rätt och unionsrätten, inbegripet bestämmelser om skydd av miljön och människors hälsa.

| (8) | Med tanke på att slutförandet av TEN-T-stomnätet brådskar

  behöver ske senast 2030
  bör förenklingen av tillståndsförfarandena åtföljas av en tidsfrist inom vilken ansvariga behöriga myndigheter bör fatta ett övergripande beslut om projektets genomförande. Denna tidsfrist bör uppmuntra till

  säkerställa en
  effektivare hantering av förfarandena och bör under inga omständigheter äventyra unionens höga standarder för miljöskydd,
  insyn
  och allmänhetens deltagande.
  Projekt bör utvärderas utifrån de mognadskriterier för projekturval som är fastställda av Fonden för ett sammanlänkat Europa. Efterlevnaden av de tidsfrister som fastställs i denna förordning bör beaktas vid dessa utvärderingar. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på att slutförandet av TEN-T-stomnätet brådskar

  behöver ske senast 2030
  bör förenklingen av tillståndsförfarandena åtföljas av en tidsfrist inom vilken ansvariga behöriga myndigheter bör fatta ett övergripande beslut om projektets genomförande. Denna tidsfrist bör uppmuntra till

  säkerställa en
  effektivare hantering av förfarandena och bör under inga omständigheter äventyra unionens höga standarder för miljöskydd,
  insyn
  och allmänhetens deltagande.
  Projekt bör utvärderas utifrån de mognadskriterier för projekturval som är fastställda av Fonden för ett sammanlänkat Europa. Efterlevnaden av de tidsfrister som fastställs i denna förordning bör beaktas vid dessa utvärderingar. [Ändr. 10]

| (9) | Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att överklaganden som bestrider ett övergripande besluts innehållsmässiga eller procedurmässiga lagenlighet handläggs så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att överklaganden som bestrider ett övergripande besluts innehållsmässiga eller procedurmässiga lagenlighet handläggs så effektivt som möjligt.

| (10) | För gränsöverskridande TEN-T-infrastrukturprojekt gäller särskilda utmaningar i fråga om samordningen av tillståndsförfaranden. De europeiska samordnarna

  samordnare som avses i artikel 45 i förordning (EU) nr 1315/2013
  bör ges befogenhet att övervaka dessa förfaranden och underlätta synkroniseringen och slutförandet av dem,
  för att säkerställa att tidsfristerna i denna förordning respekteras
  . [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(10)

För gränsöverskridande TEN-T-infrastrukturprojekt gäller särskilda utmaningar i fråga om samordningen av tillståndsförfaranden. De europeiska samordnarna

  samordnare som avses i artikel 45 i förordning (EU) nr 1315/2013
  bör ges befogenhet att övervaka dessa förfaranden och underlätta synkroniseringen och slutförandet av dem,
  för att säkerställa att tidsfristerna i denna förordning respekteras
  . [Ändr. 11]

| (11) | Offentlig upphandling för gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse bör göras i enlighet med fördraget och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (14) och/eller 2014/24/EU (15). För att säkerställa att gränsöverskridande stomnätsprojekt av gemensamt intresse genomförs effektivt bör offentlig upphandling som genomförs av en gemensam enhet omfattas av en enda nationell lagstiftning. Genom undantag från unionens lagstiftning om offentlig upphandling bör tillämpliga nationella bestämmelser i princip vara de som gäller i den medlemsstat där den gemensamma enheten har sitt säte. Det bör vara fortsatt möjligt att fastställa tillämplig lagstiftning i ett mellanstatligt avtal. |
| --- | --- |

(11)

Offentlig upphandling för gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse bör göras i enlighet med fördraget och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (14) och/eller 2014/24/EU (15). För att säkerställa att gränsöverskridande stomnätsprojekt av gemensamt intresse genomförs effektivt bör offentlig upphandling som genomförs av en gemensam enhet omfattas av en enda nationell lagstiftning. Genom undantag från unionens lagstiftning om offentlig upphandling bör tillämpliga nationella bestämmelser i princip vara de som gäller i den medlemsstat där den gemensamma enheten har sitt säte. Det bör vara fortsatt möjligt att fastställa tillämplig lagstiftning i ett mellanstatligt avtal.

| (12) | Kommissionen är inte systematiskt inblandad i godkännandet av enskilda projekt. I en del fall måste dock vissa aspekter av projektförberedelserna få godkännande på unionsnivå. Om kommissionen är inblandad i förfarandena prioriterar den unionsprojekt av gemensamt intresse och skapar säkerhet för projektansvariga. I vissa fall kan godkännande av statligt stöd krävas.
  Utan att det påverkar tidsfristerna i denna förordning och
  i linje med reglerna om bästa praxis vid kontroll av statligt stöd får

  bör
  medlemsstaterna
  kunna
  uppmana kommissionen att behandla projekt av gemensamt intresse inom stomnätet för TEN-T som de anser vara prioriterade med mer förutsägbara tidsramar enligt metoden med ärendeportföljer eller ömsesidigt överenskommen planering. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen är inte systematiskt inblandad i godkännandet av enskilda projekt. I en del fall måste dock vissa aspekter av projektförberedelserna få godkännande på unionsnivå. Om kommissionen är inblandad i förfarandena prioriterar den unionsprojekt av gemensamt intresse och skapar säkerhet för projektansvariga. I vissa fall kan godkännande av statligt stöd krävas.
  Utan att det påverkar tidsfristerna i denna förordning och
  i linje med reglerna om bästa praxis vid kontroll av statligt stöd får

  bör
  medlemsstaterna
  kunna
  uppmana kommissionen att behandla projekt av gemensamt intresse inom stomnätet för TEN-T som de anser vara prioriterade med mer förutsägbara tidsramar enligt metoden med ärendeportföljer eller ömsesidigt överenskommen planering. [Ändr. 12]

| (13) | Genomförandet av infrastrukturprojekt i stomnätet för TEN-T bör också stödjas genom kommissionens riktlinjer som bringar mer klarhet vad gäller genomförandet av vissa typer av projekt samtidigt som unionens regelverk respekteras. I handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet (16), till exempel, förväntas sådana riktlinjer bringa mer klarhet med avseende på respekten för fågeldirektivet och habitatdirektivet. Direkt stöd i samband med offentlig upphandling bör göras tillgängligt för projekt av gemensamt intresse för att säkerställa bäst

  så låga externa kostnader som möjligt och bästa
  valuta för de offentliga pengarna (17). Dessutom bör lämpligt tekniskt stöd göras tillgängligt inom ramen för de mekanismer som utvecklats för den fleråriga budgetramen 2021–2027, i syfte att tillhandahålla finansiellt stöd till TEN-T-projekt av gemensamt intresse. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(13)

Genomförandet av infrastrukturprojekt i stomnätet för TEN-T bör också stödjas genom kommissionens riktlinjer som bringar mer klarhet vad gäller genomförandet av vissa typer av projekt samtidigt som unionens regelverk respekteras. I handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet (16), till exempel, förväntas sådana riktlinjer bringa mer klarhet med avseende på respekten för fågeldirektivet och habitatdirektivet. Direkt stöd i samband med offentlig upphandling bör göras tillgängligt för projekt av gemensamt intresse för att säkerställa bäst

  så låga externa kostnader som möjligt och bästa
  valuta för de offentliga pengarna (17). Dessutom bör lämpligt tekniskt stöd göras tillgängligt inom ramen för de mekanismer som utvecklats för den fleråriga budgetramen 2021–2027, i syfte att tillhandahålla finansiellt stöd till TEN-T-projekt av gemensamt intresse. [Ändr. 13]

| (14) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av samordning av målen i fråga, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av samordning av målen i fråga, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (15) | Av rättssäkerhetsskäl bör de administrativa förfaranden som inletts före ikraftträdandet av denna förordning inte omfattas av bestämmelserna i denna förordning,
  om inget annat har beslutats genom en överenskommelse mellan de berörda parterna [Ändr. 14]. |
| --- | --- |

(15)

Av rättssäkerhetsskäl bör de administrativa förfaranden som inletts före ikraftträdandet av denna förordning inte omfattas av bestämmelserna i denna förordning,
  om inget annat har beslutats genom en överenskommelse mellan de berörda parterna [Ändr. 14].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs krav för de administrativa förfaranden som tillämpas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i samband med godkännande och genomförande av alla projekt av gemensamt intresse inom
  stomnätet i
  det transeuropeiska nätets stomnät

  nätet som har anknytning till förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet de i förväg identifierade projekten i del III i bilagan till förordningen om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa 2021–2027
  . [Ändr. 15]

Medlemsstaterna får besluta att utvidga tillämpningen av alla bestämmelser i denna förordning, som ett block, till projekt av gemensamt intresse i det transeuropeiska transportnätets övergripande nät. [Ändr. 16]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i förordning (EU) nr 1315/2013 gälla. Dessutom gäller följande definitioner:

| a) | övergripande beslut: det beslut eller den samling beslut av en eller flera myndigheter

  den enda behöriga myndigheten
  i en medlemsstat,
  och, i tillämpliga fall, den gemensamma behöriga myndigheten, dock
  med undantag för domstolar eller liknande organ, som avgör om en projektansvarig ska få eller inte få tillstånd att bygga den transportinfrastruktur som behövs för att slutföra ett projekt, utan att det påverkar ett beslut som fattas inom ramen för ett administrativt överklagandeförfarande. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

a)

övergripande beslut: det beslut eller den samling beslut av en eller flera myndigheter

  den enda behöriga myndigheten
  i en medlemsstat,
  och, i tillämpliga fall, den gemensamma behöriga myndigheten, dock
  med undantag för domstolar eller liknande organ, som avgör om en projektansvarig ska få eller inte få tillstånd att bygga den transportinfrastruktur som behövs för att slutföra ett projekt, utan att det påverkar ett beslut som fattas inom ramen för ett administrativt överklagandeförfarande. [Ändr. 17]

| b) | tillståndsförfarande: varje förfarande som måste följas eller steg som måste vidtas hos
  de behöriga
  myndigheterna i en medlemsstat, i enlighet med unionsrätten eller nationell rätt, innan den projektansvarige kan genomföra projektet,
  och som inleds det datum då den enda behöriga myndigheten i medlemsstaten undertecknar bekräftelsen av underrättelsen
  . [Ändr. 18] |
| --- | --- |

b)

tillståndsförfarande: varje förfarande som måste följas eller steg som måste vidtas hos
  de behöriga
  myndigheterna i en medlemsstat, i enlighet med unionsrätten eller nationell rätt, innan den projektansvarige kan genomföra projektet,
  och som inleds det datum då den enda behöriga myndigheten i medlemsstaten undertecknar bekräftelsen av underrättelsen
  . [Ändr. 18]

| c) | projektansvarig: den

  varje fysisk eller offentlig eller privaträttslig juridisk person
  som ansöker om tillstånd för ett privat projekt eller den offentliga myndighet som tar initiativ till

  att inleda
  ett projekt. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

c)

projektansvarig: den

  varje fysisk eller offentlig eller privaträttslig juridisk person
  som ansöker om tillstånd för ett privat projekt eller den offentliga myndighet som tar initiativ till

  att inleda
  ett projekt. [Ändr. 19]

| d) | enda behörig myndighet: den myndighet som en medlemsstat
  i enlighet med sin nationella lagstiftning
  utser som ansvarig för att fullgöra de skyldigheter som följer av denna förordning. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

d)

enda behörig myndighet: den myndighet som en medlemsstat
  i enlighet med sin nationella lagstiftning
  utser som ansvarig för att fullgöra de skyldigheter som följer av denna förordning. [Ändr. 20]

| e) | gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse: ett projekt av gemensamt intresse enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1315/2013 som innefattar en gränsöverskridande sträcka enligt definitionen i artikel 3 i den förordningen och som genomförs av en gemensam enhet. |
| --- | --- |

e)

gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse: ett projekt av gemensamt intresse enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 1315/2013 som innefattar en gränsöverskridande sträcka enligt definitionen i artikel 3 i den förordningen och som genomförs av en gemensam enhet.

| ea) | gemensam behörig myndighet: en myndighet som inrättas genom ömsesidig överenskommelse mellan de enda behöriga myndigheterna i två eller flera medlemsstater eller i en eller fler medlemsstater och ett eller flera tredjeländer, och som ansvarar för att underlätta tillståndsförfarandena i samband med gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

ea)

gemensam behörig myndighet: en myndighet som inrättas genom ömsesidig överenskommelse mellan de enda behöriga myndigheterna i två eller flera medlemsstater eller i en eller fler medlemsstater och ett eller flera tredjeländer, och som ansvarar för att underlätta tillståndsförfarandena i samband med gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse. [Ändr. 21]

KAPITEL II

BEVILJANDE AV TILLSTÅND

Artikel 3

”Prioriterad status” för projekt av gemensamt intresse

1.   Varje projekt av gemensamt intresse i TEN-T-stomnätet
  , inbegripet de i förväg identifierade avsnitten i del III i bilagan till förordningen om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa,
  ska vara föremål för ett integrerat tillståndsförfarande som hanteras av en enda behörig myndighet som varje medlemsstat har utsett i enlighet med artiklarna 5 och 6. [Ändr. 22]

2.   Om prioriterad status finns enligt nationell lagstiftning ska projekt av gemensamt intresse tilldelas högsta möjliga nationella status, och behandlas som sådant i tillståndsförfaranden, om och på det sätt sådan behandling regleras i nationell lagstiftning för motsvarande typer av transportinfrastruktur.

3.   För att säkerställa effektiva
  och ändamålsenliga
  administrativa förfaranden i samband med projekt av gemensamt intresse ska projektansvariga och alla berörda myndigheter säkerställa att dessa projekt behandlas på snabbast möjliga sätt, även med avseende på
  utvärderingen av mognadskriterierna för projekturval och
  anslagna resurser. [Ändr. 23]

Artikel 4

Integrering av tillståndsförfaranden

1.   För att respektera tidsfristerna som anges i artikel 6 och minska den administrativa bördan i samband med slutförandet av projekt av gemensamt intresse ska alla administrativa förfaranden

  tillståndsförfaranden
  till följd av gällande lagstiftning,
  inbegripet relevanta miljökonsekvensbedömningar,
  både på nationell nivå och
  på
  unionsnivå, integreras och resultera i ett enda övergripande beslut,
  utan att detta påverkar unionslagstiftningens krav på insyn och allmänhetens deltagande samt dess miljö- och säkerhetskrav
  . [Ändr. 24]

2.   När

  Utan att det påverkar tidsfristerna i artikel 6 i denna förordning ska medlemsstaterna, när
  det gäller projekt av gemensamt intresse för vilka skyldigheten att genomföra bedömningar av miljöpåverkan uppstår både enligt direktiv 2011/92/EU och annan unionslagstiftning ska medlemsstaterna se till

  säkerställa
  att gemensamma förfaranden i den mening som avses i artikel 2.3 i direktiv 2011/92/EU föreskrivs. [Ändr. 25]

Artikel 5

En enda behörig myndighet för beviljande av tillstånd

1.   Senast den...
  (OP please insert the date one year of the entry into force of this Regulation)


  [ett år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] och under alla omständigheter senast den 31 december 2020,
  ska varje medlemsstat utse en enda behörig myndighet som ska ansvara för att underlätta tillståndsprocessen, vilken även inbegriper

  de tillståndsförfaranden som krävs för
  det övergripande beslutet,
  i enlighet med punkt 3 i denna artikel
  . [Ändr. 26]

2.   
  På initiativ av
  den enda behöriga myndighetens ansvar, som avses i punkt 1,
  myndigheten får dess ansvar och skyldigheter
  och/eller de uppgifter som är förknippade därmed, får

  enligt vad som avses i punkt 1, i samförstånd med medlemsstaten,
  delegeras till eller

  och
  utföras av en annan myndighet på lämplig
  regional, lokal eller annan
  administrativ nivå, för respektive projekt av gemensamt intresse eller särskild kategori av projekt av gemensamt intresse,
  med undantag av det övergripande beslut som avses i punkt 3 i denna artikel
  , under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: [Ändr. 27]

| a) | En enda
  behörig
  myndighet har ansvaret för respektive

  vart och ett av projekten
  av gemensamt intresse. [Ändr. 28] |
| --- | --- |

a)

En enda
  behörig
  myndighet har ansvaret för respektive

  vart och ett av projekten
  av gemensamt intresse. [Ändr. 28]

| b) | Den behöriga
  myndigheten fungerar som enda kontaktpunkt för den projektansvarige i det förfarande som leder fram till det övergripande beslutet om ett givet projekt av gemensamt intresse. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

b)

Den behöriga
  myndigheten fungerar som enda kontaktpunkt för den projektansvarige i det förfarande som leder fram till det övergripande beslutet om ett givet projekt av gemensamt intresse. [Ändr. 29]

| c) | Den behöriga m
  yndigheten samordnar inlämningen av all relevant dokumentation och information. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

c)

Den behöriga m
  yndigheten samordnar inlämningen av all relevant dokumentation och information. [Ändr. 30]

Den enda behöriga myndigheten får behålla ansvaret för fastställande av tidsfrister, utan att det påverkar de tidsfrister som fastställs i enlighet med artikel 6.

3.   Den enda behöriga myndigheten ska utfärda det övergripande beslutet inom de tidsfrister som anges i artikel 6. Den ska göra detta enligt gemensamma förfaranden.

Det övergripande beslut som utfärdas av den enda behöriga myndigheten ska vara det enda rättsligt bindande beslutet till följd av det lagstadgade tillståndsförfarandet. Om

  tillståndsförfarandet. Utan att
  det
  påverkar de tidsfrister som fastställs i artikel 6 i denna förordning, får
  andra myndigheter,
  om de
  berörs av projektet får de avge yttranden som bidrag till förfarandet, i enlighet med nationell lagstiftning. Dessa yttranden ska beaktas av den enda behöriga myndigheten.
  Den enda behöriga myndigheten är skyldig att beakta sådana
  yttranden
  , särskilt om de gäller de skyldigheter som fastställs i direktiv 2014/52/EU och 92/43/EEG
  . [Ändr. 31]

4.   När den enda behöriga myndigheten fattar det övergripande beslutet ska den se till

  säkerställa
  att tillämpliga krav i internationell rätt och unionsrätten respekteras och ska vederbörligen motivera sitt beslut
  utifrån tillämpliga rättsliga bestämmelser
  . [Ändr. 32]

5.   Om

  När
  ett projekt av gemensamt intresse kräver att beslut fattas i två eller flera medlemsstater,
  eller i ett eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer,
  ska respektive behöriga

  behörig
  myndighet vidta alla nödvändiga åtgärder för att samarbetet och samordningen dem emellan ska kunna ske effektivt och ändamålsenligt,
  eller får inrätta en gemensam behörig myndighet, utan att det påverkar de tidsfrister som fastställs i artikel 6, som ska ansvara för att underlätta tillståndsförfarandet
  . Utan att det påverkar skyldigheterna enligt gällande unionsrätt och internationell rätt ska medlemsstaterna eftersträva gemensamma förfaranden, särskilt i fråga om bedömningen av miljöpåverkan. [Ändr. 33]

5a.
     
  För att säkerställa ett effektivt genomförande av denna förordning, särskilt artikel 6a, ska den enda behöriga myndigheten underrätta kommissionen om datumet för inledande av tillståndsförfarandet och det övergripande beslutet, enligt artikel 6. [Ändr. 34]

Artikel 6

Tillståndsförfarandets längd och genomförande

1.   Tillståndsförfarandet ska bestå av fasen före ansökan och fasen för den enda behöriga myndighetens bedömning av ansökan och beslutsfattande.

2.   Fasen före ansökan, som omfattar perioden från inledandet av tillståndsförfarandet till inlämnandet av den fullständiga ansökan till den enda behöriga myndigheten, ska i princip inte överstiga två år

  18 månader
  . [Ändr. 35]

3.   För att inleda tillståndsförfarandet ska den projektansvarige skriftligen underrätta den enda behöriga myndigheten i de berörda medlemsstaterna
  eller, i tillämpliga fall, den gemensamma behöriga myndigheten,
  om projektet och bifoga en detaljerad beskrivning av projektet. Senast två månader

  en månad
  efter mottagandet av ovan nämnda underrättelse ska den enda behöriga myndigheten antingen bekräfta

  godta
  den eller, om den anser att projektet inte är tillräckligt moget för tillståndsförfarandet, avvisa underrättelsen skriftligen. Om den enda behöriga myndigheten beslutar att avvisa underrättelsen ska den motivera sitt beslut. Datumet för den behöriga myndighetens undertecknande av bekräftelsen av underrättelsen ska utgöra startdatum för tillståndsförfarandet. Om två eller flera medlemsstater är berörda ska tillståndsförfarandets startdatum vara den dag då den sista underrättelsen godtas av den berörda behöriga myndigheten. [Ändr. 36]

4.   Inom tre

  två
  månader efter inledandet av tillståndsförfarandet ska den enda behöriga myndigheten,
  eller, i tillämpliga fall, den gemensamma behöriga myndigheten,
  i nära samarbete med den projektansvarige och andra berörda myndigheter, och med beaktande av den information som lämnats av den projektansvarige på grundval av den underrättelse som avses i punkt 3, upprätta och tillställa den projektansvarige en detaljerad beskrivning av ansökan som ska innehålla följande: [Ändr. 37]

| -a) | Den ansvariga behöriga myndigheten, på lämplig administrativ nivå, när den behöriga myndigheten har delegerat sina ansvarsområden, skyldigheter och/eller uppgifter i enlighet med artikel 5.2. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

-a)

Den ansvariga behöriga myndigheten, på lämplig administrativ nivå, när den behöriga myndigheten har delegerat sina ansvarsområden, skyldigheter och/eller uppgifter i enlighet med artikel 5.2. [Ändr. 38]

| a) | Det materiella tillämpningsområdet och detaljnivån för den information som ska lämnas av den projektansvarige som del av ansökan inför det övergripande beslutet. |
| --- | --- |

a)

Det materiella tillämpningsområdet och detaljnivån för den information som ska lämnas av den projektansvarige som del av ansökan inför det övergripande beslutet.

| b) | En plan för tillståndsprocessen med uppgifter om åtminstone följande:






  i) | De beslut och

  tillstånd,
  yttranden
  och bedömningar
  som ska inhämtas. [Ändr. 39] |
| --- | --- | --- |

b)

En plan för tillståndsprocessen med uppgifter om åtminstone följande:

i)

De beslut och

  tillstånd,
  yttranden
  och bedömningar
  som ska inhämtas. [Ändr. 39]

| ii) | De myndigheter, de berörda parter och den allmänhet som sannolikt berörs
  och/eller tillfrågas
  . [Ändr. 40] |
| --- | --- |

ii)

De myndigheter, de berörda parter och den allmänhet som sannolikt berörs
  och/eller tillfrågas
  . [Ändr. 40]

| iii) | Förfarandets olika etapper och deras varaktighet. |
| --- | --- |

iii)

Förfarandets olika etapper och deras varaktighet.

| iv) | Viktigare delmål som ska uppnås och tidsfrister för dessa inför det övergripande beslut som ska fattas
  samt den övergripande fastställda tidsramen
  . [Ändr. 41] |
| --- | --- |

iv)

Viktigare delmål som ska uppnås och tidsfrister för dessa inför det övergripande beslut som ska fattas
  samt den övergripande fastställda tidsramen
  . [Ändr. 41]

| v) | De resurser som myndigheterna planerat och eventuella ytterligare resursbehov. |
| --- | --- |

v)

De resurser som myndigheterna planerat och eventuella ytterligare resursbehov.

5.   För att säkerställa att ansökan är fullständig och av tillfredsställande kvalitet ska den projektansvarige begära den enda behöriga myndighetens yttrande om ansökan så tidigt som möjligt under förfarandet före ansökan. Den projektansvarige ska samarbeta fullt ut med den enda behöriga myndigheten för att hålla tidsfrister och följa den detaljerade beskrivning av ansökan som definieras i punkt 4.

6.   Den projektansvarige ska lämna in ansökan på grundval av det detaljerade förslaget till ansökan inom en period på 21

  15
  månader från och med mottagandet av den detaljerade beskrivningen av ansökan. Efter utgången av denna period anses den detaljerade beskrivningen av ansökan inte längre vara gällande, såvida inte den enda behöriga myndigheten beslutar att förlänga den perioden
  med högst 6 månader, antingen på eget initiativ eller
  på grundval av en motiverad begäran från den projektansvarige. [Ändr. 42]

7.   Senast inom två månader från och med dagen för inlämnandet av en fullständig ansökan ska den behöriga myndigheten skriftligen bekräfta att ansökan är fullständig och meddela den projektansvarige detta. Den ansökan som lämnats in av den projektansvarige ska anses vara fullständig om inte den behöriga myndigheten, inom två månader från dagen för inlämnandet, gör en begäran om utebliven information som ska lämnas av den projektansvarige. Denna begäran ska begränsas i fråga om det materiella tillämpningsområdet och detaljnivån till de delar som anges i den detaljerade beskrivningen av ansökan. Varje ytterligare begäran om information ska endast göras till följd av exceptionella och oförutsedda nya omständigheter och ska vederbörligen motiveras av den enda behöriga myndigheten.

8.   Den enda behöriga myndigheten ska bedöma ansökan och fatta ett övergripande

  bindande
  beslut inom ett år

  6 månader
  från och med dagen för inlämnande av en fullständig ansökan i enlighet med punkt 7
  , om inte den enda behöriga myndigheten på eget initiativ beslutar att förlänga denna period med högst 3 månader, och motiverar beslutet
  . Medlemsstaterna får fastställa en kortare tidsfrist, när så är lämpligt. [Ändr. 43]

9.   De tidsfrister som fastställs i bestämmelserna ovan ska inte påverka skyldigheter som följer av unionsrättsakter eller internationella rättsakter och inte heller förfaranden för överklaganden av förvaltningsbeslut och rättslig prövning av en domstol.

Artikel 6a

Tillståndsförfarande och finansiellt stöd från unionen

1.
     
  I enlighet med förfarandet i artikel 6 i denna förordning ska man vid bedömningen av projektet beakta hur projektet framskrider i fråga om projekturvalets mognadskriterier, som anges i artikel 13 i förordning (EU) nr .../... [om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa].

2.
     
  Förseningar i de etapper och tidsfrister som fastställs i artikel 6 utgör grund för en undersökning av hur projektet framskrider och en översyn av det finansiella stödet från unionen inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa, i enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr .../... [FSE], och kan leda till att det finansiella stödet minskas eller dras in. [Ändr. 44]

Artikel 7

Samordning av gränsöverskridande tillståndsförfarande

1.   För projekt där två eller flera medlemsstater
  eller en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer
  är inblandade ska de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna jämka samman sina tidtabeller och enas om en gemensam tidsplan. [Ändr. 45]

1a.
     
  I sådana fall får de enda behöriga myndigheterna i två eller flera medlemsstater eller i en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer genom ömsesidig överenskommelse inrätta en gemensam behörig myndighet i enlighet med artikel 5.5, i syfte att underlätta tillståndsförfarandet. [Ändr. 46]

2.   Den europeiska samordnare som avses i artikel 45 i förordning (EU) nr 1315/2013 ska ges befogenhet att på nära håll följa tillståndsförfarandet för gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse och att underlätta kontakter
  och samarbete
  mellan inblandade behöriga myndigheter
  eller, i tillämpliga fall, med den gemensamma behöriga myndigheten
  . [Ändr. 47]

3.   Utan att det påverkar skyldigheten att iaktta tidsfristerna enligt denna förordning ska den
  enda
  behöriga myndigheten, om tidsfristen för det övergripande beslutet inte efterlevs, omedelbart underrätta
  kommissionen och, i tillämpliga fall,
  den berörda europeiska samordnaren om vilka åtgärder som vidtagits eller ska vidtas för att slutföra tillståndsförfarandet med minsta möjliga försening.
  Kommissionen och, i tillämpliga fall,
  den europeiska samordnaren får begära att den
  enda
  behöriga myndigheten regelbundet rapporterar om vilka framsteg som har gjorts. [Ändr. 48]

KAPITEL III

OFFENTLIG UPPHANDLING

Artikel 8

Offentlig upphandling för gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse

1.   Offentlig upphandling för gränsöverskridande projekt av gemensamt intresse ska göras i enlighet med fördraget och direktiven 2014/25/EU och/eller 2014/24/EU.

2.   Om upphandlingsförfarandena genomförs av en gemensam enhet som inrättats av de deltagande medlemsstaterna ska den enheten
  , i tillämpliga fall tillsammans med sina dotterbolag,
  tillämpa de nationella bestämmelserna i en av dessa medlemsstater och, genom undantag från dessa direktiv, ska de bestämmelserna vara de bestämmelser som fastställs i enlighet med artikel 57.5 a i direktiv 2014/25/EU eller artikel 39.5 a i direktiv 2014/24/EU, beroende på vad som är tillämpligt, såvida inte en överenskommelse mellan de deltagande medlemsstaterna föreskriver något annat. En sådan överenskommelse ska under alla omständigheter föreskriva att en enda nationell lagstiftning ska tillämpas
  för de
  vid upphandlingsförfaranden som genomförs av en gemensam enhet
  , och, i tillämpliga fall, dess dotterbolag, på hela projektet
  . [Ändr. 49]

KAPITEL IV

TEKNISKT STÖD

Artikel 9

Tekniskt stöd

Unionen ska på begäran av en projektansvarig eller en medlemsstat, i enlighet med unionens relevanta finansieringsprogram och utan att det påverkar den fleråriga budgetramen, tillhandahålla tekniskt stöd,
  rådgivning och finansiellt stöd
  för att genomföra denna förordning och underlätta genomförandet av projekt av gemensamt intresse
  i alla stadier av processen
  . [Ändr. 50]

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 10

Övergångsbestämmelser

Denna förordning ska inte tillämpas på administrativa förfaranden som inletts före den dag då den träder i kraft.

Artikel 11

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 4, 5, 6 och 7 ska dock tillämpas i en viss medlemsstat från och med den dag då den enda behöriga myndigheten har utsetts av den medlemsstaten i enlighet med artikel 5.1.

Kommissionen kommer att offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning när dessa bestämmelser blir tillämpliga i en medlemsstat. [Ändr. 51]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 17 oktober 2018 (ännu ej offentliggjord i EUT).

1

(2)  Yttrande av den 7 februari 2019 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 februari 2019 (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 124, 25.4.2014, s. 1).

6

(7)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EUT L 206, 22.7.1992, s. 7).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område policy (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG (EUT L 197, 24.7.2012, s. 1).

12

(13)  Kommissionens genomförandedirektiv 2011/42/EU av den 11 april 2011 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa flutriafol som verksamt ämne och om ändring av kommissionens beslut 2008/934/EG (EUT L 97, 12.4.2011, s. 42).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

15

(16)  COM(2017)0198.

16

(17)  COM(2017)0573.

17

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/586 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/586

---

P8_TA(2019)0110

Ansvarsförsäkring för motorfordon ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 13 februari 2019 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/63)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1) | Ansvarsförsäkring för motorfordon (motorfordonsförsäkring) har stor betydelse för EU-medborgarna,
  såväl för
  försäkringstagare
  som för potentiella
  skadelidande. Även för försäkringsföretagen är sådan försäkring av stort intresse, eftersom den utgör ett betydande segment av skadeförsäkringsbranschen i unionen. Motorfordonsförsäkringen
  påverkar
  också den fria rörligheten för personer, varor och fordon. Det bör därför vara ett viktigt mål för unionens åtgärder på området för finansiella tjänster att den inre marknaden för motorfordonsförsäkring förstärks och befästs. |

Kommissionens förslag

Ändring

1)

Ansvarsförsäkring för motorfordon (motorfordonsförsäkring) har stor betydelse för EU-medborgarna,
  såväl för
  försäkringstagare
  som för potentiella
  skadelidande. Även för försäkringsföretagen är sådan försäkring av stort intresse, eftersom den utgör ett betydande segment av skadeförsäkringsbranschen i unionen. Motorfordonsförsäkringen
  påverkar
  också den fria rörligheten för personer, varor och fordon. Det bör därför vara ett viktigt mål för unionens åtgärder på området för finansiella tjänster att den inre marknaden för motorfordonsförsäkring förstärks och befästs.

| (1) | Ansvarsförsäkring för motorfordon (motorfordonsförsäkring) har stor betydelse för EU-medborgarna,
  oavsett om de är
  försäkringstagare
  eller potentiellt kan bli
  skadelidande
  till följd av en olycka
  . Även för försäkringsföretagen är sådan försäkring av stort intresse, eftersom den utgör ett betydande segment av skadeförsäkringsbranschen i unionen. Motorfordonsförsäkringen
  har
  också
  en betydande inverkan på
  den fria rörligheten för personer, varor och fordon
  och därmed på den inre marknaden och Schengenområdet
  . Det bör därför vara ett viktigt mål för unionens åtgärder på området för finansiella tjänster att den inre marknaden för motorfordonsförsäkring förstärks och befästs. |
| --- | --- |

(1)

Ansvarsförsäkring för motorfordon (motorfordonsförsäkring) har stor betydelse för EU-medborgarna,
  oavsett om de är
  försäkringstagare
  eller potentiellt kan bli
  skadelidande
  till följd av en olycka
  . Även för försäkringsföretagen är sådan försäkring av stort intresse, eftersom den utgör ett betydande segment av skadeförsäkringsbranschen i unionen. Motorfordonsförsäkringen
  har
  också
  en betydande inverkan på
  den fria rörligheten för personer, varor och fordon
  och därmed på den inre marknaden och Schengenområdet
  . Det bör därför vara ett viktigt mål för unionens åtgärder på området för finansiella tjänster att den inre marknaden för motorfordonsförsäkring förstärks och befästs.

(Om detta ändringsförslag antas bör ytterligare motsvarande ändringsförslag göras till skälen i denna ändringsakt.)

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2) | Kommissionen har genomfört en utvärdering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG (15), bland annat i fråga om dess effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet med unionens politik inom andra områden. Slutsatsen av utvärderingen var att direktiv 2009/103/EG på det hela taget fungerar väl, och att det i de flesta avseenden inte finns något behov av ändringar. Emellertid identifierades fyra områden där riktade ändringar skulle vara lämpliga, nämligen ersättning till
  skadelidande
  i fall då ett försäkringsföretag är insolvent, ett minsta obligatoriskt belopp av försäkringsskydd, försäkringskontroller av fordon från medlemsstaternas sida samt nya försäkringsföretags användning av ett intyg om försäkringstagarens skadehistorik. |

Kommissionens förslag

Ändring

2)

Kommissionen har genomfört en utvärdering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG (15), bland annat i fråga om dess effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet med unionens politik inom andra områden. Slutsatsen av utvärderingen var att direktiv 2009/103/EG på det hela taget fungerar väl, och att det i de flesta avseenden inte finns något behov av ändringar. Emellertid identifierades fyra områden där riktade ändringar skulle vara lämpliga, nämligen ersättning till
  skadelidande
  i fall då ett försäkringsföretag är insolvent, ett minsta obligatoriskt belopp av försäkringsskydd, försäkringskontroller av fordon från medlemsstaternas sida samt nya försäkringsföretags användning av ett intyg om försäkringstagarens skadehistorik.

| (2) | Kommissionen har genomfört en utvärdering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG (15), bland annat i fråga om dess effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet med unionens politik inom andra områden. Slutsatsen av utvärderingen var att direktiv 2009/103/EG på det hela taget fungerar väl, och att det i de flesta avseenden inte finns något behov av ändringar. Emellertid identifierades fyra områden där riktade ändringar skulle vara lämpliga, nämligen ersättning till
  parter som lidit skada i olyckor
  i fall då ett försäkringsföretag är insolvent, ett minsta obligatoriskt belopp av försäkringsskydd, försäkringskontroller av fordon från medlemsstaternas sida samt nya försäkringsföretags användning av ett intyg om försäkringstagarens skadehistorik.
  För att bättre skydda skadelidande bör det, utöver för dessa fyra områden, införas nya bestämmelser om ansvar i händelse av en olycka med släp som dras av ett motordrivet fordon. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har genomfört en utvärdering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG (15), bland annat i fråga om dess effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet med unionens politik inom andra områden. Slutsatsen av utvärderingen var att direktiv 2009/103/EG på det hela taget fungerar väl, och att det i de flesta avseenden inte finns något behov av ändringar. Emellertid identifierades fyra områden där riktade ändringar skulle vara lämpliga, nämligen ersättning till
  parter som lidit skada i olyckor
  i fall då ett försäkringsföretag är insolvent, ett minsta obligatoriskt belopp av försäkringsskydd, försäkringskontroller av fordon från medlemsstaternas sida samt nya försäkringsföretags användning av ett intyg om försäkringstagarens skadehistorik.
  För att bättre skydda skadelidande bör det, utöver för dessa fyra områden, införas nya bestämmelser om ansvar i händelse av en olycka med släp som dras av ett motordrivet fordon.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Vissa fordon, såsom elcyklar och ståhjulingar, även kallade segway, är mindre till storleken och därför mindre benägna än andra fordon att vålla betydande skador på personer eller egendom. Det skulle vara oproportionellt och inte framtidssäkert att ta med dem i tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG, eftersom det skulle innebära en skyldighet att ha en dyr och alltför omfattande försäkring för dessa fordon. En sådan situation skulle också undergräva användningen av dessa fordon och motverka innovation, trots att det inte finns tillräckliga bevis för att dessa fordon skulle kunna orsaka olyckor som leder till skadelidande i samma omfattning som andra fordon såsom personbilar eller lastbilar. I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör krav på unionsnivå omfatta de fordon som skulle kunna vålla betydande skador i en gränsöverskridande situation. Det är därför nödvändigt att begränsa tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG till de fordon för vilka unionen anser att det behöver finnas säkerhets- och skyddskrav innan fordonen släpps ut på marknaden, dvs. fordon som omfattas av bestämmelser om EU-typgodkännande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Vissa fordon, såsom elcyklar och ståhjulingar, även kallade segway, är mindre till storleken och därför mindre benägna än andra fordon att vålla betydande skador på personer eller egendom. Det skulle vara oproportionellt och inte framtidssäkert att ta med dem i tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG, eftersom det skulle innebära en skyldighet att ha en dyr och alltför omfattande försäkring för dessa fordon. En sådan situation skulle också undergräva användningen av dessa fordon och motverka innovation, trots att det inte finns tillräckliga bevis för att dessa fordon skulle kunna orsaka olyckor som leder till skadelidande i samma omfattning som andra fordon såsom personbilar eller lastbilar. I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör krav på unionsnivå omfatta de fordon som skulle kunna vålla betydande skador i en gränsöverskridande situation. Det är därför nödvändigt att begränsa tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG till de fordon för vilka unionen anser att det behöver finnas säkerhets- och skyddskrav innan fordonen släpps ut på marknaden, dvs. fordon som omfattas av bestämmelser om EU-typgodkännande.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Det är dock viktigt att medlemsstaterna får möjlighet att på nationell nivå besluta om en lämplig skyddsnivå för parter som skulle kunna skadas av andra fordon än de som omfattas av bestämmelser om EU-typgodkännande. Därför är det viktigt att medlemsstaterna får behålla eller införa nya tvingande bestämmelser om skydd för användare av dessa andra fordonstyper för att skydda potentiella skadelidande från en trafikolycka. Om en medlemsstat väljer att kräva sådant försäkringsskydd i form av en obligatorisk försäkring, bör den beakta sannolikheten för att ett fordon skulle kunna användas i en gränsöverskridande situation och behovet av att skydda potentiella skadelidande i en annan medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

Det är dock viktigt att medlemsstaterna får möjlighet att på nationell nivå besluta om en lämplig skyddsnivå för parter som skulle kunna skadas av andra fordon än de som omfattas av bestämmelser om EU-typgodkännande. Därför är det viktigt att medlemsstaterna får behålla eller införa nya tvingande bestämmelser om skydd för användare av dessa andra fordonstyper för att skydda potentiella skadelidande från en trafikolycka. Om en medlemsstat väljer att kräva sådant försäkringsskydd i form av en obligatorisk försäkring, bör den beakta sannolikheten för att ett fordon skulle kunna användas i en gränsöverskridande situation och behovet av att skydda potentiella skadelidande i en annan medlemsstat.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 3c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3c) | Det är också lämpligt att från tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG undanta fordon som uteslutande är avsedda för motorsport, eftersom dessa fordon i allmänhet omfattas av andra former av ansvarsförsäkring och inte omfattas av krav om obligatorisk motorfordonsförsäkring när de endast används för en tävling. Eftersom användningen av sådana fordon är begränsade till en kontrollerad bana eller ett kontrollerat utrymme är också sannolikheten för en olycka med orelaterade fordon eller personer begränsad. Det är dock viktigt att medlemsstaterna behåller eller inför nya tvingande bestämmelser för att omfatta fordon som deltar i ett motorsportevenemang. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3c)

Det är också lämpligt att från tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG undanta fordon som uteslutande är avsedda för motorsport, eftersom dessa fordon i allmänhet omfattas av andra former av ansvarsförsäkring och inte omfattas av krav om obligatorisk motorfordonsförsäkring när de endast används för en tävling. Eftersom användningen av sådana fordon är begränsade till en kontrollerad bana eller ett kontrollerat utrymme är också sannolikheten för en olycka med orelaterade fordon eller personer begränsad. Det är dock viktigt att medlemsstaterna behåller eller inför nya tvingande bestämmelser för att omfatta fordon som deltar i ett motorsportevenemang.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 3d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3d) | I detta direktiv uppnås en lämplig avvägning mellan allmänintresset och de potentiella kostnaderna för offentliga myndigheter, försäkringsgivare och försäkringstagare, i syfte att säkerställa att de föreslagna åtgärderna är kostnadseffektiva. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3d)

I detta direktiv uppnås en lämplig avvägning mellan allmänintresset och de potentiella kostnaderna för offentliga myndigheter, försäkringsgivare och försäkringstagare, i syfte att säkerställa att de föreslagna åtgärderna är kostnadseffektiva.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 3e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3e) | Användning av ett fordon i trafik bör inbegripa användning av fordon i trafik på allmänna och privata vägar. Detta skulle kunna inbegripa alla uppfarter, parkeringsplatser eller andra motsvarande områden på privat mark som är tillgängliga för allmänheten. Användning av ett fordon i ett stängt område där allmänheten inte har tillträde bör inte betraktas utgöra användning av ett fordon i trafik. Dock bör medlemsstaterna, när ett fordon används i trafik vid någon som helst tidpunkt och därför omfattas av krav om obligatorisk försäkring, säkerställa att det fordonet omfattas av ett försäkringsavtal som under avtalsperioden inbegriper potentiella skadelidande, oavsett om fordonet används i trafik eller inte vid det tillfälle då olyckan inträffar, utom när fordonet används i ett motorsportevenemang. Medlemsstaterna bör kunna begränsa försäkringsskydd utan anknytning till trafik om skydd inte rimligen kan förväntas, så som fallet är då en traktor är inblandad i en olycka när dess primära funktion vid det tillfället inte var att tjäna som ett transportmedel utan att i egenskap av maskin för utarbetande av arbete generera den drivkraft som krävs för att den ska fungera. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3e)

Användning av ett fordon i trafik bör inbegripa användning av fordon i trafik på allmänna och privata vägar. Detta skulle kunna inbegripa alla uppfarter, parkeringsplatser eller andra motsvarande områden på privat mark som är tillgängliga för allmänheten. Användning av ett fordon i ett stängt område där allmänheten inte har tillträde bör inte betraktas utgöra användning av ett fordon i trafik. Dock bör medlemsstaterna, när ett fordon används i trafik vid någon som helst tidpunkt och därför omfattas av krav om obligatorisk försäkring, säkerställa att det fordonet omfattas av ett försäkringsavtal som under avtalsperioden inbegriper potentiella skadelidande, oavsett om fordonet används i trafik eller inte vid det tillfälle då olyckan inträffar, utom när fordonet används i ett motorsportevenemang. Medlemsstaterna bör kunna begränsa försäkringsskydd utan anknytning till trafik om skydd inte rimligen kan förväntas, så som fallet är då en traktor är inblandad i en olycka när dess primära funktion vid det tillfället inte var att tjäna som ett transportmedel utan att i egenskap av maskin för utarbetande av arbete generera den drivkraft som krävs för att den ska fungera.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 3f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3f) | Användning av ett fordon i icke-trafikrelaterade situationer bör uteslutas från tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG. Vidare bör medlemsstaterna inte kräva försäkringsskydd för fordon som är permanent eller tillfälligt avregistrerade på grund av sin oförmåga att användas som transportmedel, därför att de exempelvis är på ett museum, genomgår reparation eller inte har använts under en längre tid av något annat skäl, såsom säsongsmässig användning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3f)

Användning av ett fordon i icke-trafikrelaterade situationer bör uteslutas från tillämpningsområdet för direktiv 2009/103/EG. Vidare bör medlemsstaterna inte kräva försäkringsskydd för fordon som är permanent eller tillfälligt avregistrerade på grund av sin oförmåga att användas som transportmedel, därför att de exempelvis är på ett museum, genomgår reparation eller inte har använts under en längre tid av något annat skäl, såsom säsongsmässig användning.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4) | Enligt gällande regelverk utför medlemsstaterna inga kontroller av trafikförsäkring för fordon som är normalt hemmahörande inom en annan medlemsstats territorium och för fordon som är normalt hemmahörande inom tredjelands territorium vid inresa till det egna territoriet från en annan medlemsstats territorium. Ny teknik möjliggör
  kontroller
  utan att fordonen behöver stanna och därmed utan att den fria rörligheten
  av
  fordon och personer inskränks. Det är därför lämpligt att tillåta sådana kontroller av fordonsförsäkringar förutsatt att kontrollerna är nödvändiga och proportionella, att de utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet
  och
  att de inte kräver att fordonet stannar. |

Kommissionens förslag

Ändring

4)

Enligt gällande regelverk utför medlemsstaterna inga kontroller av trafikförsäkring för fordon som är normalt hemmahörande inom en annan medlemsstats territorium och för fordon som är normalt hemmahörande inom tredjelands territorium vid inresa till det egna territoriet från en annan medlemsstats territorium. Ny teknik möjliggör
  kontroller
  utan att fordonen behöver stanna och därmed utan att den fria rörligheten
  av
  fordon och personer inskränks. Det är därför lämpligt att tillåta sådana kontroller av fordonsförsäkringar förutsatt att kontrollerna är nödvändiga och proportionella, att de utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet
  och
  att de inte kräver att fordonet stannar.

| (4) | Enligt gällande regelverk utför medlemsstaterna inga kontroller av trafikförsäkring för fordon som är normalt hemmahörande inom en annan medlemsstats territorium och för fordon som är normalt hemmahörande inom tredjelands territorium vid inresa till det egna territoriet från en annan medlemsstats territorium. Ny teknik
  , såsom teknik för automatisk nummerplåtsavläsning,
  möjliggör
  diskreta försäkringskontroller
  utan att fordonen behöver stanna och därmed utan att den fria rörligheten
  för
  fordon och personer inskränks. Det är därför lämpligt att tillåta sådana kontroller av fordonsförsäkringar förutsatt att kontrollerna är nödvändiga och proportionella, att de utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet
  som genomförs även med avseende på fordon som är hemmahörande i den medlemsstat som genomför kontrollerna,
  att de inte kräver att fordonet stannar
  och att de genomförs med full respekt för den berörda personens rättigheter, friheter och legitima intressen
  . |
| --- | --- |

(4)

Enligt gällande regelverk utför medlemsstaterna inga kontroller av trafikförsäkring för fordon som är normalt hemmahörande inom en annan medlemsstats territorium och för fordon som är normalt hemmahörande inom tredjelands territorium vid inresa till det egna territoriet från en annan medlemsstats territorium. Ny teknik
  , såsom teknik för automatisk nummerplåtsavläsning,
  möjliggör
  diskreta försäkringskontroller
  utan att fordonen behöver stanna och därmed utan att den fria rörligheten
  för
  fordon och personer inskränks. Det är därför lämpligt att tillåta sådana kontroller av fordonsförsäkringar förutsatt att kontrollerna är nödvändiga och proportionella, att de utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet
  som genomförs även med avseende på fordon som är hemmahörande i den medlemsstat som genomför kontrollerna,
  att de inte kräver att fordonet stannar
  och att de genomförs med full respekt för den berörda personens rättigheter, friheter och legitima intressen
  .

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att ett sådant system ska fungera måste det ske ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna för att möjliggöra kontroll av försäkringsskydd för motorfordon även om ett fordon är registrerat i en annan medlemsstat. Detta informationsutbyte, på grundval av det befintliga Eucaris (det europeiska systemet för information om bilar och körkort), bör ske på ett icke-diskriminerande sätt, eftersom alla fordon bör kontrolleras på samma sätt. De ändringar som införs genom detta direktiv kommer att ha en begränsad inverkan på de offentliga förvaltningarna, eftersom ett sådant system redan finns och används för att hantera trafikförseelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att ett sådant system ska fungera måste det ske ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna för att möjliggöra kontroll av försäkringsskydd för motorfordon även om ett fordon är registrerat i en annan medlemsstat. Detta informationsutbyte, på grundval av det befintliga Eucaris (det europeiska systemet för information om bilar och körkort), bör ske på ett icke-diskriminerande sätt, eftersom alla fordon bör kontrolleras på samma sätt. De ändringar som införs genom detta direktiv kommer att ha en begränsad inverkan på de offentliga förvaltningarna, eftersom ett sådant system redan finns och används för att hantera trafikförseelser.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Oförsäkrad körning, dvs. framförande av motorfordon utan den obligatoriska ansvarsförsäkringen, är ett växande problem inom unionen. Kostnaden för hela unionen för oförsäkrad körning har uppskattats till 870 miljoner EUR i ersättningskrav under 2011. Det bör betonas att oförsäkrad körning påverkar många olika parter negativt, däribland skadelidande vid trafikolyckor, försäkringsföretag, garantifonder och försäkringstagare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Oförsäkrad körning, dvs. framförande av motorfordon utan den obligatoriska ansvarsförsäkringen, är ett växande problem inom unionen. Kostnaden för hela unionen för oförsäkrad körning har uppskattats till 870 miljoner EUR i ersättningskrav under 2011. Det bör betonas att oförsäkrad körning påverkar många olika parter negativt, däribland skadelidande vid trafikolyckor, försäkringsföretag, garantifonder och försäkringstagare.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I enlighet med de principerna bör medlemsstaterna inte lagra uppgifter längre än den tid som krävs för att kontrollera om ett fordon har ett giltigt försäkringsskydd. När ett fordon anses vara försäkrat bör alla uppgifter som rör denna kontroll raderas. Om ett kontrollsystem inte kan avgöra om ett fordon är försäkrat, bör dessa uppgifter endast lagras i högst 30 dagar eller tills fordonets giltiga försäkringsskydd har påvisats, beroende på vilken period som är kortast. I fråga om de fordon som har konstaterats inte omfattas av ett giltigt försäkringsskydd är det rimligt att kräva att dessa uppgifter sparas till dess att alla eventuella administrativa eller rättsliga förfaranden har slutförts och fordonet omfattas av en giltig försäkring. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

I enlighet med de principerna bör medlemsstaterna inte lagra uppgifter längre än den tid som krävs för att kontrollera om ett fordon har ett giltigt försäkringsskydd. När ett fordon anses vara försäkrat bör alla uppgifter som rör denna kontroll raderas. Om ett kontrollsystem inte kan avgöra om ett fordon är försäkrat, bör dessa uppgifter endast lagras i högst 30 dagar eller tills fordonets giltiga försäkringsskydd har påvisats, beroende på vilken period som är kortast. I fråga om de fordon som har konstaterats inte omfattas av ett giltigt försäkringsskydd är det rimligt att kräva att dessa uppgifter sparas till dess att alla eventuella administrativa eller rättsliga förfaranden har slutförts och fordonet omfattas av en giltig försäkring.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7) | En förutsättning för att skyddet av
  skadelidande vid
  trafikolyckor ska vara verkningsfullt och effektivt är att de skadelidande alltid ersätts för personskador eller sakskador, oavsett om den skyldiga partens försäkringsföretag är solvent eller ej. Medlemsstaterna bör därför inrätta eller utse ett organ som ger en initial ersättning till skadelidande som är stadigvarande bosatta inom deras territorium, varvid detta organ har rätt att kräva denna ersättning från det organ som inrättats eller utsetts i samma syfte i den medlemsstat där det försäkringsföretag som utfärdade försäkringen för den skyldiga partens fordon har sitt etableringsställe. För att undvika parallella ersättningskrav bör skadelidande vid trafikolyckor dock inte tillåtas att framföra ett ersättningsanspråk till det organet om de redan framfört sina ersättningsanspråk
  för eller vidtagit rättsliga åtgärder med det berörda försäkringsföretaget
  och om detta ersättningsanspråk fortfarande är under behandling
  i väntan på åtgärd
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

7)

En förutsättning för att skyddet av
  skadelidande vid
  trafikolyckor ska vara verkningsfullt och effektivt är att de skadelidande alltid ersätts för personskador eller sakskador, oavsett om den skyldiga partens försäkringsföretag är solvent eller ej. Medlemsstaterna bör därför inrätta eller utse ett organ som ger en initial ersättning till skadelidande som är stadigvarande bosatta inom deras territorium, varvid detta organ har rätt att kräva denna ersättning från det organ som inrättats eller utsetts i samma syfte i den medlemsstat där det försäkringsföretag som utfärdade försäkringen för den skyldiga partens fordon har sitt etableringsställe. För att undvika parallella ersättningskrav bör skadelidande vid trafikolyckor dock inte tillåtas att framföra ett ersättningsanspråk till det organet om de redan framfört sina ersättningsanspråk
  för eller vidtagit rättsliga åtgärder med det berörda försäkringsföretaget
  och om detta ersättningsanspråk fortfarande är under behandling
  i väntan på åtgärd
  .

| (7) | En förutsättning för att skyddet av
  parter som lidit skada till följd av
  trafikolyckor ska vara verkningsfullt och effektivt är att de skadelidande alltid ersätts för
  sina utgifter till följd av
  personskador eller sakskador, oavsett om den skyldiga partens försäkringsföretag är solvent eller ej. Medlemsstaterna bör därför inrätta eller utse ett organ som
  utan några dröjsmål
  ger en initial ersättning
  , minst upp till de gränser för försäkringsskyldighet som avses i artikel 9.1 i direktiv 2009/103/EG eller de garantigränser som föreskrivs av medlemsstaten, om dessa är högre,
  till skadelidande som är stadigvarande bosatta inom deras territorium, varvid detta organ har rätt att kräva denna ersättning från det organ som inrättats eller utsetts i samma syfte i den medlemsstat där det försäkringsföretag som utfärdade försäkringen för den skyldiga partens fordon har sitt etableringsställe. För att undvika parallella ersättningskrav bör skadelidande vid trafikolyckor dock inte tillåtas att framföra ett ersättningsanspråk till det organet om de redan framfört sina ersättningsanspråk och om detta ersättningsanspråk fortfarande är under behandling. |
| --- | --- |

(7)

En förutsättning för att skyddet av
  parter som lidit skada till följd av
  trafikolyckor ska vara verkningsfullt och effektivt är att de skadelidande alltid ersätts för
  sina utgifter till följd av
  personskador eller sakskador, oavsett om den skyldiga partens försäkringsföretag är solvent eller ej. Medlemsstaterna bör därför inrätta eller utse ett organ som
  utan några dröjsmål
  ger en initial ersättning
  , minst upp till de gränser för försäkringsskyldighet som avses i artikel 9.1 i direktiv 2009/103/EG eller de garantigränser som föreskrivs av medlemsstaten, om dessa är högre,
  till skadelidande som är stadigvarande bosatta inom deras territorium, varvid detta organ har rätt att kräva denna ersättning från det organ som inrättats eller utsetts i samma syfte i den medlemsstat där det försäkringsföretag som utfärdade försäkringen för den skyldiga partens fordon har sitt etableringsställe. För att undvika parallella ersättningskrav bör skadelidande vid trafikolyckor dock inte tillåtas att framföra ett ersättningsanspråk till det organet om de redan framfört sina ersättningsanspråk och om detta ersättningsanspråk fortfarande är under behandling.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8) | Skadehistoriken för försäkringstagare som avser att ingå nya försäkringsavtal med försäkringsföretag bör enkelt kunna bestyrkas för att underlätta erkännandet av skadehistoriken när ett nytt försäkringsavtal ingås. För att förenkla verifieringen och bestyrkandet av intyg om skadehistorik är det viktigt att innehåll i och format på detta intyg är samma i alla medlemsstater. Vidare bör försäkringsföretag som beaktar intyg om skadehistorik när de fastställer premier för motorfordonsförsäkring inte diskriminera på grundval av nationalitet eller med den medlemsstat där försäkringstagaren tidigare varit bosatt som enda skäl för särbehandling. För att göra det möjligt att verifiera hur försäkringsföretag behandlar intyg om skadehistorik bör försäkringsföretag offentliggöra sin policy i fråga om hur de använder skadehistorik vid beräkning av premier. |

Kommissionens förslag

Ändring

8)

Skadehistoriken för försäkringstagare som avser att ingå nya försäkringsavtal med försäkringsföretag bör enkelt kunna bestyrkas för att underlätta erkännandet av skadehistoriken när ett nytt försäkringsavtal ingås. För att förenkla verifieringen och bestyrkandet av intyg om skadehistorik är det viktigt att innehåll i och format på detta intyg är samma i alla medlemsstater. Vidare bör försäkringsföretag som beaktar intyg om skadehistorik när de fastställer premier för motorfordonsförsäkring inte diskriminera på grundval av nationalitet eller med den medlemsstat där försäkringstagaren tidigare varit bosatt som enda skäl för särbehandling. För att göra det möjligt att verifiera hur försäkringsföretag behandlar intyg om skadehistorik bör försäkringsföretag offentliggöra sin policy i fråga om hur de använder skadehistorik vid beräkning av premier.

| (8) | Skadehistoriken för försäkringstagare som avser att ingå nya försäkringsavtal med försäkringsföretag bör enkelt kunna bestyrkas för att underlätta erkännandet av skadehistoriken när ett nytt försäkringsavtal ingås. För att förenkla verifieringen och bestyrkandet av intyg om skadehistorik är det viktigt att innehåll i och format på detta intyg är samma i alla medlemsstater. Vidare bör försäkringsföretag som beaktar intyg om skadehistorik när de fastställer premier för motorfordonsförsäkring inte diskriminera på grundval av nationalitet eller med den medlemsstat där försäkringstagaren tidigare varit bosatt som enda skäl för särbehandling
  . Dessutom bör försäkringsföretagen betrakta ett intyg från en annan medlemsstat som likvärdigt med ett inhemskt intyg och tillämpa alla rabatter som är tillgängliga för en i övrigt identisk potentiell kund och de rabatter som krävs enligt en medlemsstats nationella lagstiftning. Medlemsstaterna bör ha frihet att anta nationell lagstiftning om system med ”bonus-malus” eftersom sådana system är nationella till sin karaktär, utan gränsöverskridande inslag, och därför bör beslut om dessa system i enlighet med subsidiaritetsprincipen även fortsättningsvis fattas av medlemsstaterna.
  För att göra det möjligt att verifiera hur försäkringsföretag behandlar intyg om skadehistorik bör försäkringsföretag offentliggöra sin policy i fråga om hur de använder skadehistorik vid beräkning av premier. |
| --- | --- |

(8)

Skadehistoriken för försäkringstagare som avser att ingå nya försäkringsavtal med försäkringsföretag bör enkelt kunna bestyrkas för att underlätta erkännandet av skadehistoriken när ett nytt försäkringsavtal ingås. För att förenkla verifieringen och bestyrkandet av intyg om skadehistorik är det viktigt att innehåll i och format på detta intyg är samma i alla medlemsstater. Vidare bör försäkringsföretag som beaktar intyg om skadehistorik när de fastställer premier för motorfordonsförsäkring inte diskriminera på grundval av nationalitet eller med den medlemsstat där försäkringstagaren tidigare varit bosatt som enda skäl för särbehandling
  . Dessutom bör försäkringsföretagen betrakta ett intyg från en annan medlemsstat som likvärdigt med ett inhemskt intyg och tillämpa alla rabatter som är tillgängliga för en i övrigt identisk potentiell kund och de rabatter som krävs enligt en medlemsstats nationella lagstiftning. Medlemsstaterna bör ha frihet att anta nationell lagstiftning om system med ”bonus-malus” eftersom sådana system är nationella till sin karaktär, utan gränsöverskridande inslag, och därför bör beslut om dessa system i enlighet med subsidiaritetsprincipen även fortsättningsvis fattas av medlemsstaterna.
  För att göra det möjligt att verifiera hur försäkringsföretag behandlar intyg om skadehistorik bör försäkringsföretag offentliggöra sin policy i fråga om hur de använder skadehistorik vid beräkning av premier.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter avseende innehåll och form för intyg om skadehistorik. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

   (20)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

9)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter avseende innehåll och form för intyg om skadehistorik. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

   (20)

  .

utgår

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | I syfte att ge full verkan åt intyg om skadehistorik vid beräkning av premier bör medlemsstaterna uppmuntra försäkringsföretag att delta i öppna prisjämförelseverktyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

I syfte att ge full verkan åt intyg om skadehistorik vid beräkning av premier bör medlemsstaterna uppmuntra försäkringsföretag att delta i öppna prisjämförelseverktyg.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10) | För att säkerställa att minimibeloppen fortsätter att ligga i linje med den ekonomiska verkligheten (och inte urholkas över tid) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  antagande av minimibelopp för försäkringstäckning för ansvarsförsäkring för motorfordon i syfte att återspegla utvecklingen i den ekonomiska verkligheten samt för att definiera
  de förfarandemässiga uppgifter och skyldigheter som ska gälla för de organ som inrättas för att ge ersättning, eller som har bemyndigats uppgiften att ge ersättning, enligt artikel 10a. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet
  om bättre lagstiftning
  av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med utarbetande av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

10)

För att säkerställa att minimibeloppen fortsätter att ligga i linje med den ekonomiska verkligheten (och inte urholkas över tid) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  antagande av minimibelopp för försäkringstäckning för ansvarsförsäkring för motorfordon i syfte att återspegla utvecklingen i den ekonomiska verkligheten samt för att definiera
  de förfarandemässiga uppgifter och skyldigheter som ska gälla för de organ som inrättas för att ge ersättning, eller som har bemyndigats uppgiften att ge ersättning, enligt artikel 10a. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet
  om bättre lagstiftning
  av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med utarbetande av delegerade akter.

| (10) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen när det gäller upprättandet av innehållet i och formen på intyg om skadehistorik.
  För att säkerställa att minimibeloppen
  för försäkringsskydd i ansvarsförsäkring för motorfordon
  fortsätter att ligga i linje med den ekonomiska verkligheten (och inte urholkas över tid) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  antagandet av dessa minimibelopp samt för det närmare fastställandet av
  de förfarandemässiga uppgifter och skyldigheter som ska gälla för de organ som inrättas för att ge ersättning, eller som har bemyndigats uppgiften att ge ersättning, enligt artikel 10a
  i direktiv 2009/103/EG
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016
  om bättre lagstiftning

   (1a). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med utarbetande av delegerade akter. |
| --- | --- |

(10)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen när det gäller upprättandet av innehållet i och formen på intyg om skadehistorik.
  För att säkerställa att minimibeloppen
  för försäkringsskydd i ansvarsförsäkring för motorfordon
  fortsätter att ligga i linje med den ekonomiska verkligheten (och inte urholkas över tid) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  antagandet av dessa minimibelopp samt för det närmare fastställandet av
  de förfarandemässiga uppgifter och skyldigheter som ska gälla för de organ som inrättas för att ge ersättning, eller som har bemyndigats uppgiften att ge ersättning, enligt artikel 10a
  i direktiv 2009/103/EG
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016
  om bättre lagstiftning

   (1a). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med utarbetande av delegerade akter.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 11) | Som ett led i utvärderingen av hur
  detta
  direktiv fungerar bör Europeiska kommissionen övervaka tillämpningen av direktivet, med beaktande av antalet skadelidande, utestående ersättningsbelopp till följd av förseningar orsakade av gränsöverskridande insolvensärenden, miniminivån för försäkringstäckning i medlemsstaterna, utestående ersättningsbelopp till följd av oförsäkrad körning över landsgränser samt antalet klagomål avseende intyg om skadehistorik. |

Kommissionens förslag

Ändring

11)

Som ett led i utvärderingen av hur
  detta
  direktiv fungerar bör Europeiska kommissionen övervaka tillämpningen av direktivet, med beaktande av antalet skadelidande, utestående ersättningsbelopp till följd av förseningar orsakade av gränsöverskridande insolvensärenden, miniminivån för försäkringstäckning i medlemsstaterna, utestående ersättningsbelopp till följd av oförsäkrad körning över landsgränser samt antalet klagomål avseende intyg om skadehistorik.

| (11) | Som ett led i utvärderingen av hur direktiv
  2009/103/EG
  fungerar bör Europeiska kommissionen övervaka tillämpningen av
  det
  direktivet, med beaktande av antalet skadelidande, utestående ersättningsbelopp till följd av förseningar orsakade av gränsöverskridande insolvensärenden, miniminivån för försäkringstäckning i medlemsstaterna, utestående ersättningsbelopp till följd av oförsäkrad körning över landsgränser samt antalet klagomål avseende intyg om skadehistorik.
  Kommissionen bör också övervaka och granska direktiv 2009/103/EG mot bakgrund av den tekniska utvecklingen, däribland den ökade användningen av autonoma och halvautonoma fordon, för att säkerställa att det fortsätter att tjäna sitt syfte, nämligen att skydda potentiella skadelidande från olyckor som inbegriper motorfordon. Den bör också analysera ansvarsordningen för lätta fordon med hög hastighet och en möjlig unionsomfattande lösning för ett bonus-malus-system. |
| --- | --- |

(11)

Som ett led i utvärderingen av hur direktiv
  2009/103/EG
  fungerar bör Europeiska kommissionen övervaka tillämpningen av
  det
  direktivet, med beaktande av antalet skadelidande, utestående ersättningsbelopp till följd av förseningar orsakade av gränsöverskridande insolvensärenden, miniminivån för försäkringstäckning i medlemsstaterna, utestående ersättningsbelopp till följd av oförsäkrad körning över landsgränser samt antalet klagomål avseende intyg om skadehistorik.
  Kommissionen bör också övervaka och granska direktiv 2009/103/EG mot bakgrund av den tekniska utvecklingen, däribland den ökade användningen av autonoma och halvautonoma fordon, för att säkerställa att det fortsätter att tjäna sitt syfte, nämligen att skydda potentiella skadelidande från olyckor som inbegriper motorfordon. Den bör också analysera ansvarsordningen för lätta fordon med hög hastighet och en möjlig unionsomfattande lösning för ett bonus-malus-system.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 12) | Eftersom
  målet med
  detta direktiv – framför allt att säkerställa ett likvärdigt minimiskydd för alla
  skadelidande vid
  trafikolyckor inom unionen och att säkerställa
  skyddet av skadelidande
  i fall då det berörda försäkringsföretaget är insolvent – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan, på grund av åtgärdens verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

12)

Eftersom
  målet med
  detta direktiv – framför allt att säkerställa ett likvärdigt minimiskydd för alla
  skadelidande vid
  trafikolyckor inom unionen och att säkerställa
  skyddet av skadelidande
  i fall då det berörda försäkringsföretaget är insolvent – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan, på grund av åtgärdens verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (12) | Eftersom
  målen för
  detta direktiv – framför allt att säkerställa ett likvärdigt minimiskydd för alla
  parter som lider skada till följd av
  trafikolyckor inom unionen, att säkerställa
  deras skydd
  i fall då det berörda försäkringsföretaget är insolvent och att säkerställa
  likabehandling i fråga om försäkringsgivares bestyrkande
  av
  intyg om skadehistorik för potentiella försäkringstagare som passerar unionens inre gränser
   – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan, på grund av åtgärdens verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom
  målen för
  detta direktiv – framför allt att säkerställa ett likvärdigt minimiskydd för alla
  parter som lider skada till följd av
  trafikolyckor inom unionen, att säkerställa
  deras skydd
  i fall då det berörda försäkringsföretaget är insolvent och att säkerställa
  likabehandling i fråga om försäkringsgivares bestyrkande
  av
  intyg om skadehistorik för potentiella försäkringstagare som passerar unionens inre gränser
   – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan, på grund av åtgärdens verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | För att främja en enhetlig behandling av parter som lidit skada till följd av händelser där ett motorfordon använts som ett vapen för att begå ett våldsbrott eller en terroristhandling bör medlemsstaterna säkerställa att deras ersättningsansvariga organ som inrättats eller auktoriserats i enlighet med artikel 10 i direktiv 2009/103/EG, handlägger alla ersättningsanspråk som härrör från ett sådant brott eller en sådan handling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

För att främja en enhetlig behandling av parter som lidit skada till följd av händelser där ett motorfordon använts som ett vapen för att begå ett våldsbrott eller en terroristhandling bör medlemsstaterna säkerställa att deras ersättningsansvariga organ som inrättats eller auktoriserats i enlighet med artikel 10 i direktiv 2009/103/EG, handlägger alla ersättningsanspråk som härrör från ett sådant brott eller en sådan handling.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Ändring

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 22

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 1 – led 1a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1a. | användning av ett fordon: all användning av ett fordon
  , som normalt är avsett som transportmedel,
  som överensstämmer med fordonets normala funktion, oavsett vilka egenskaper fordonet har och oavsett i vilken terräng fordonet används och huruvida det står stilla eller befinner sig i rörelse.”. |

Kommissionens förslag

Ändring

”1a.

användning av ett fordon: all användning av ett fordon
  , som normalt är avsett som transportmedel,
  som överensstämmer med fordonets normala funktion, oavsett vilka egenskaper fordonet har och oavsett i vilken terräng fordonet används och huruvida det står stilla eller befinner sig i rörelse.”.

| ”1a. | användning av ett fordon: all användning
  i trafik
  av ett fordon som överensstämmer med fordonets normala funktion
  som transportmedel vid tillfället för olyckan
  , oavsett vilka egenskaper fordonet har och oavsett i vilken terräng fordonet används och huruvida det står stilla eller befinner sig i rörelse.”. |
| --- | --- |

”1a.

användning av ett fordon: all användning
  i trafik
  av ett fordon som överensstämmer med fordonets normala funktion
  som transportmedel vid tillfället för olyckan
  , oavsett vilka egenskaper fordonet har och oavsett i vilken terräng fordonet används och huruvida det står stilla eller befinner sig i rörelse.”.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 2 – styckena 1a och 1b (nya)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a) | I artikel 2 ska följande stycken införas: |

Kommissionens förslag

Ändring

1a)

”Detta direktiv ska endast tillämpas på fordon som omfattas av förordning (EU) 2018/858

   (*)

  , förordning (EU) nr 167/2013

   (**)

  eller förordning (EU) nr 168/2013

   (***)

  .

Detta direktiv ska inte tillämpas på fordon som uteslutande är avsedda att användas inom ramen för deltagande i en tävlingsorienterad idrottsverksamhet eller inom relaterad idrottsverksamhet inom ett stängt område.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 3 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b) | I artikel 3 ska följande stycke införas: |

Kommissionens förslag

Ändring

1b)

”Medlemsstaterna ska, när det krävs att ett fordon ska ha en försäkring enligt första stycket, säkerställa att försäkringen också är giltig och omfattar skadelidande vid olyckor som sker

| a) | när fordonet är i trafik och inte används i överensstämmelse med sin primära funktion, och |
| --- | --- |

a)

när fordonet är i trafik och inte används i överensstämmelse med sin primära funktion, och

| b) | när fordonet inte används i trafik. |
| --- | --- |

b)

när fordonet inte används i trafik.

Medlemsstaterna får anta begränsningar av försäkringsskyddet för användning utöver fordonets användning i trafik enligt vad som avses i femte stycket b. Denna bestämmelse ska användas som ett undantag och endast om det är nödvändigt, när medlemsstaterna anser att ett sådant skydd skulle vara mer långtgående än vad som rimligen kan förväntas av en motorfordonsförsäkring. Denna bestämmelse får aldrig användas för att kringgå principerna och bestämmelserna i detta direktiv.”

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 4 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De får dock utföra sådana kontroller av försäkring förutsatt att kontrollerna inte är diskriminerande, att de är nödvändiga och står i proportion till ändamålet med kontrollen, och | De får dock utföra sådana kontroller av försäkring förutsatt att kontrollerna inte är diskriminerande, att de är nödvändiga och står i proportion till ändamålet med kontrollen,
  att de respekterar den berörda personens rättigheter, friheter och legitima intressen,
  och |

Kommissionens förslag

Ändring

De får dock utföra sådana kontroller av försäkring förutsatt att kontrollerna inte är diskriminerande, att de är nödvändiga och står i proportion till ändamålet med kontrollen, och

De får dock utföra sådana kontroller av försäkring förutsatt att kontrollerna inte är diskriminerande, att de är nödvändiga och står i proportion till ändamålet med kontrollen,
  att de respekterar den berörda personens rättigheter, friheter och legitima intressen,
  och

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 4 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet och inte kräver att fordonet stannar. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet och inte kräver att fordonet stannar.

| b) | utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet
  som genomförs även med avseende på fordon som normalt är hemmahörande i den medlemsstat som genomför kontrollen,
  och inte kräver att fordonet stannar. |
| --- | --- |

b)

utgör en del av ett allmänt system av kontroller på det nationella territoriet
  som genomförs även med avseende på fordon som normalt är hemmahörande i den medlemsstat som genomför kontrollen,
  och inte kräver att fordonet stannar.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  För att genomföra kontroller av försäkringar, enligt vad som avses i första stycket, ska medlemsstaten ge övriga medlemsstater tillgång till följande nationella fordonsregistreringsuppgifter, med befogenhet att utföra sökningar baserade på dessa uppgifter: |
| | a) | Uppgifter om huruvida ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  För att genomföra kontroller av försäkringar, enligt vad som avses i första stycket, ska medlemsstaten ge övriga medlemsstater tillgång till följande nationella fordonsregistreringsuppgifter, med befogenhet att utföra sökningar baserade på dessa uppgifter:

a)

a)

Uppgifter om huruvida ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring.

Uppgifter om huruvida ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring.

| b) | Uppgifter om fordonsägaren eller fordonsinnehavaren som är relevanta för deras försäkring mot skadeståndsansvar enligt artikel 3. |
| --- | --- |

b)

b)

Uppgifter om fordonsägaren eller fordonsinnehavaren som är relevanta för deras försäkring mot skadeståndsansvar enligt artikel 3.

Uppgifter om fordonsägaren eller fordonsinnehavaren som är relevanta för deras försäkring mot skadeståndsansvar enligt artikel 3.

Tillgång till dessa uppgifter ska beviljas genom medlemsstatens nationella kontaktställe som utsetts i enlighet med artikel 4.2 i direktiv (EU) 2015/413

   (*1)

  .

Tillgång till dessa uppgifter ska beviljas genom medlemsstatens nationella kontaktställe som utsetts i enlighet med artikel 4.2 i direktiv (EU) 2015/413

*1

.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  När en sökning utförs i form av en utgående förfrågning ska det nationella kontaktstället i den medlemsstat som utför en försäkringskontroll använda det fullständiga registreringsnumret. Dessa sökningar ska göras i överensstämmelse med de förfaranden som fastställs i kapitel 3 i bilagan till beslut 2008/616/RIF

   (*2)

  . Den medlemsstat som utför en försäkringskontroll ska använda de uppgifter som erhållits för att fastställa om ett fordon omfattas av en giltig obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  När en sökning utförs i form av en utgående förfrågning ska det nationella kontaktstället i den medlemsstat som utför en försäkringskontroll använda det fullständiga registreringsnumret. Dessa sökningar ska göras i överensstämmelse med de förfaranden som fastställs i kapitel 3 i bilagan till beslut 2008/616/RIF

   (*2)

  . Den medlemsstat som utför en försäkringskontroll ska använda de uppgifter som erhållits för att fastställa om ett fordon omfattas av en giltig obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3 i detta direktiv.

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 4 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa säkerheten för och skyddet av de överförda uppgifterna, i så stor utsträckning som möjligt med hjälp av befintlig programvara, såsom den som avses i artikel 15 i beslut 2008/616/RIF, och ändrade versioner av denna programvara, i överensstämmelse med kapitel 3 i bilagan till beslut 2008/616/RIF. De ändrade versionerna av programvaran ska möjliggöra informationsutbyte både online i realtid och via batchöverföring, där det senare alternativet möjliggör ett utbyte av flera förfrågningar eller svar i ett enda meddelande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa säkerheten för och skyddet av de överförda uppgifterna, i så stor utsträckning som möjligt med hjälp av befintlig programvara, såsom den som avses i artikel 15 i beslut 2008/616/RIF, och ändrade versioner av denna programvara, i överensstämmelse med kapitel 3 i bilagan till beslut 2008/616/RIF. De ändrade versionerna av programvaran ska möjliggöra informationsutbyte både online i realtid och via batchöverföring, där det senare alternativet möjliggör ett utbyte av flera förfrågningar eller svar i ett enda meddelande.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 4 – punkt 2 – styckena 1a, 1b och 1c (nya)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaternas lagstiftning ska framför allt ange det exakta syftet, hänvisa till relevant rättslig grund, efterleva relevanta säkerhetskrav och respektera principerna om nödvändighet, proportionalitet och ändamålsbegränsning, och ska fastställa en proportionell lagringstid för uppgifter. |
| | De personuppgifter som behandlas enligt denna artikel ska inte bevaras längre än vad som är nödvändigt för att hantera en försäkringskontroll. Uppgifterna ska fullständigt raderas så snart de inte längre behövs för detta ändamål. Om en försäkringskontroll visar att ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3, ska den registeransvarige omedelbart radera dessa uppgifter. Om det vid en kontroll inte går att avgöra huruvida ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3, ska uppgifterna bevaras under en proportionell tidsperiod på högst 30 dagar eller under den tid som krävs för att fastställa försäkringsskyddet som befintligt, beroende på vilken period som är kortast. |
| | Om en medlemsstat fastställer att ett fordon färdas utan obligatorisk försäkring enligt artikel 3, får den tillämpa de påföljder som fastställs i enlighet med artikel 27. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaternas lagstiftning ska framför allt ange det exakta syftet, hänvisa till relevant rättslig grund, efterleva relevanta säkerhetskrav och respektera principerna om nödvändighet, proportionalitet och ändamålsbegränsning, och ska fastställa en proportionell lagringstid för uppgifter.

Medlemsstaternas lagstiftning ska framför allt ange det exakta syftet, hänvisa till relevant rättslig grund, efterleva relevanta säkerhetskrav och respektera principerna om nödvändighet, proportionalitet och ändamålsbegränsning, och ska fastställa en proportionell lagringstid för uppgifter.

De personuppgifter som behandlas enligt denna artikel ska inte bevaras längre än vad som är nödvändigt för att hantera en försäkringskontroll. Uppgifterna ska fullständigt raderas så snart de inte längre behövs för detta ändamål. Om en försäkringskontroll visar att ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3, ska den registeransvarige omedelbart radera dessa uppgifter. Om det vid en kontroll inte går att avgöra huruvida ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3, ska uppgifterna bevaras under en proportionell tidsperiod på högst 30 dagar eller under den tid som krävs för att fastställa försäkringsskyddet som befintligt, beroende på vilken period som är kortast.

De personuppgifter som behandlas enligt denna artikel ska inte bevaras längre än vad som är nödvändigt för att hantera en försäkringskontroll. Uppgifterna ska fullständigt raderas så snart de inte längre behövs för detta ändamål. Om en försäkringskontroll visar att ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3, ska den registeransvarige omedelbart radera dessa uppgifter. Om det vid en kontroll inte går att avgöra huruvida ett fordon omfattas av en obligatorisk försäkring som omfattas av artikel 3, ska uppgifterna bevaras under en proportionell tidsperiod på högst 30 dagar eller under den tid som krävs för att fastställa försäkringsskyddet som befintligt, beroende på vilken period som är kortast.

Om en medlemsstat fastställer att ett fordon färdas utan obligatorisk försäkring enligt artikel 3, får den tillämpa de påföljder som fastställs i enlighet med artikel 27.

Om en medlemsstat fastställer att ett fordon färdas utan obligatorisk försäkring enligt artikel 3, får den tillämpa de påföljder som fastställs i enlighet med artikel 27.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | För personskador: 6 070 000 EUR per olycka, oavsett antalet skadelidande, eller 1 220 000 EUR per skadelidande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

För personskador: 6 070 000 EUR per olycka, oavsett antalet skadelidande, eller 1 220 000 EUR per skadelidande.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | 1 220 000 EUR per
  ersättningsanspråk
  , oavsett antalet skadelidande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

1 220 000 EUR per
  ersättningsanspråk
  , oavsett antalet skadelidande.

ersättningsanspråk

| b) | 1 220 000 EUR per
  olycka
  , oavsett antalet skadelidande. |
| --- | --- |

b)

1 220 000 EUR per
  olycka
  , oavsett antalet skadelidande.

olycka

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a) | I artikel 10.1 ska det första stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

3a)

3a)

I artikel 10.1 ska det första stycket ersättas med följande:

Varje medlemsstat ska inrätta eller auktorisera ett organ med uppgift att svara för ersättning, åtminstone upp till den gräns som den obligatoriska
  försäkringen
  ska ersätta, för sakskador och personskador orsakade av oidentifierade fordon eller av fordon för vilka sådan obligatorisk försäkring som avses i artikel 3 inte tecknats.

försäkringen

”Varje medlemsstat ska inrätta eller auktorisera ett organ med uppgift att svara för ersättning, åtminstone upp till den gräns som den obligatoriska
  försäkring som avses i artikel 9.1
  ska ersätta
  eller de garantigränser som medlemsstaten föreskriver, om dessa är högre
  , för sakskador och personskador orsakade av oidentifierade fordon eller av fordon för vilka sådan obligatorisk försäkring som avses i artikel 3 inte tecknats
  , även med avseende på olyckor där ett motorfordon används som ett vapen för att begå ett våldsbrott eller en terroristhandling
  .”.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 10a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Artikel 10a | ”Artikel 10a |
| Skydd av skadelidande i händelse av att ett försäkringsföretag blir insolvent
  eller underlåter att samarbeta | Skydd av skadelidande i händelse av att ett försäkringsföretag blir insolvent |
| | -1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att skadelidande får rätt skadeståndsersättning, minst upp till de gränser för försäkringsskyldighet som avses i artikel 9.1 eller de garantigränser som medlemsstaten föreskriver, om dessa är högre, för personskador eller sakskador som orsakats av ett fordon som försäkrats av ett försäkringsföretag i följande situationer: |
| | a) | Försäkringsföretaget är försatt i konkurs, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Artikel 10a

”Artikel 10a

Skydd av skadelidande i händelse av att ett försäkringsföretag blir insolvent
  eller underlåter att samarbeta

eller underlåter att samarbeta

Skydd av skadelidande i händelse av att ett försäkringsföretag blir insolvent

-1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att skadelidande får rätt skadeståndsersättning, minst upp till de gränser för försäkringsskyldighet som avses i artikel 9.1 eller de garantigränser som medlemsstaten föreskriver, om dessa är högre, för personskador eller sakskador som orsakats av ett fordon som försäkrats av ett försäkringsföretag i följande situationer:

a)

a)

Försäkringsföretaget är försatt i konkurs, eller

Försäkringsföretaget är försatt i konkurs, eller

| b) | försäkringsföretaget är föremål för ett likvidationsförfarande enligt definitionen i artikel 268 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

   (*)

  . |
| --- | --- |

b)

b)

försäkringsföretaget är föremål för ett likvidationsförfarande enligt definitionen i artikel 268 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

   (*)

  .

försäkringsföretaget är föremål för ett likvidationsförfarande enligt definitionen i artikel 268 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

*

.

1.   
  Medlemsstaterna
  ska inrätta eller bemyndiga ett organ för att ersätta skadelidande som är stadigvarande bosatta inom deras territorium,
  minst upp till de gränser för försäkringsskyldighet
  som avses i 
  artikel 9.1 för personskador eller sakskador som orsakats av ett fordon som försäkrats av ett försäkringsföretag i en eller flera av följande situationer:

1.   
  Varje medlemsstat
  ska inrätta eller bemyndiga ett organ för att ersätta skadelidande som är stadigvarande bosatta inom deras territorium,
  i de situationer
  som avses i 
  punkt - 1.

| a) | Försäkringsföretaget är försatt i konkurs. |
| --- | --- |

a)

a)

Försäkringsföretaget är försatt i konkurs.

Försäkringsföretaget är försatt i konkurs.

| b) | Försäkringsföretaget är föremål för ett likvidationsförfarande enligt definitionen i artikel 268 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

   (***)

  . |
| --- | --- |

b)

b)

Försäkringsföretaget är föremål för ett likvidationsförfarande enligt definitionen i artikel 268 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

   (***)

  .

Försäkringsföretaget är föremål för ett likvidationsförfarande enligt definitionen i artikel 268 d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

***

.

| c) | Försäkringsföretaget eller dess skaderegleringsrepresentant har inte lämnat ett motiverat svar på vad som anförts i ersättningsanspråket inom tre månader från dagen då den skadelidande framfört sitt anspråk till försäkringsföretaget. |
| --- | --- |

c)

c)

Försäkringsföretaget eller dess skaderegleringsrepresentant har inte lämnat ett motiverat svar på vad som anförts i ersättningsanspråket inom tre månader från dagen då den skadelidande framfört sitt anspråk till försäkringsföretaget.

Försäkringsföretaget eller dess skaderegleringsrepresentant har inte lämnat ett motiverat svar på vad som anförts i ersättningsanspråket inom tre månader från dagen då den skadelidande framfört sitt anspråk till försäkringsföretaget.

2.
     
  Skadelidande får inte framföra ersättningsanspråk till det organ som avses i punkt 1 om de framfört ett direkt ersättningsanspråk till eller vidtagit rättsliga åtgärder direkt mot försäkringsföretaget och sådana ersättningsanspråk eller rättsliga åtgärder fortfarande pågår.

3.   Det organ som avses i punkt 1
  ska lämna ett svar


  avseende kravet
  inom
  två
  månader
  efter den dag då
  den skadelidande
  framfört
  sitt ersättningsanspråk.

3.   
  Den skadelidande får ansöka om ersättning direkt till det organ som avses i punkt 1. Det organet ska, på grundval av de uppgifter som den på begäran fått av den skadelidande, ge den skadelidande ett motiverat svar om utbetalningen av eventuell ersättning, inom tre månader från den dag då den skadelidande ansöker om ersättning.

Om ersättning ska utbetalas ska
  det organ som avses i punkt 1 inom
  tre
  månader
  från det att det avger sitt svar, betala full ersättning till den skadelidande eller, när ersättningen sker i form av överenskomna periodiska utbetalningar, inleda dessa utbetalningar.

Om ersättning ska utbetalas ska

tre

från det att det avger sitt svar, betala full ersättning till den skadelidande eller, när ersättningen sker i form av överenskomna periodiska utbetalningar, inleda dessa utbetalningar.

Om en skadelidande har lämnat ett anspråk till ett försäkringsföretag – eller dess skaderegleringsrepresentant – som före eller under skadeståndsärendet drabbades av de situationer som beskrivs i punkt - 1 och den skadelidande ännu inte har fått ett motiverat svar från det försäkringsföretaget eller dess skaderegleringsrepresentant, ska
  den skadelidande
  på nytt kunna lämna in
  sitt ersättningsanspråk
  till det organ som avses i punkt 1.

Om en skadelidande har lämnat ett anspråk till ett försäkringsföretag – eller dess skaderegleringsrepresentant – som före eller under skadeståndsärendet drabbades av de situationer som beskrivs i punkt - 1 och den skadelidande ännu inte har fått ett motiverat svar från det försäkringsföretaget eller dess skaderegleringsrepresentant, ska

på nytt kunna lämna in

till det organ som avses i punkt 1.

4.   Om
  den skadelidande är bosatt
  i en annan medlemsstat än den medlemsstat där det
  försäkringsföretag
  som avses i punkt 1 är
  etablerat
  , ska det
  organ som avses i punkt 1 och som har ersatt den skadelidande i den medlemsstat där denne är bosatt,
  ha rätt att ersättas för det belopp som betalats i form av ersättning från det organ som avses i punkt 1 i den medlemsstat där försäkringsföretaget
  som utfärdade försäkringen till den ansvariga parten är etablerat
  .

4.   Om
  försäkringsföretaget erhöll auktorisation i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/138/EG
  i en annan medlemsstat än den medlemsstat där det
  organ
  som avses i punkt 1 är
  behörigt
  , ska det
  organet
  ha rätt att ersättas för det belopp som betalats i form av ersättning från det organ som avses i punkt 1 i den medlemsstat där försäkringsföretaget
  erhöll auktorisationen
  .

5.   Punkterna
  1
  –4 påverkar inte

5.   Punkterna
  -1
  –4 påverkar inte

| a) | medlemsstaternas rätt att betrakta ersättning som betalats av det organ som avses i punkt 1 som subsidiär eller ej, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternas rätt att betrakta ersättning som betalats av det organ som avses i punkt 1 som subsidiär eller ej,

| a) | medlemsstaternas rätt att betrakta ersättning som betalats av det organ som avses i punkt 1 som subsidiär eller ej, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternas rätt att betrakta ersättning som betalats av det organ som avses i punkt 1 som subsidiär eller ej,

| b) | medlemsstaternas rätt att införa regler om skadereglering mellan |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas rätt att införa regler om skadereglering mellan

| b) | medlemsstaternas rätt att införa regler om skadereglering mellan |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas rätt att införa regler om skadereglering mellan

| | i) | det organ som avses i punkt 1, |
| --- | --- | --- |

i)

det organ som avses i punkt 1,

| | i) | det organ som avses i punkt 1, |
| --- | --- | --- |

i)

det organ som avses i punkt 1,

| | ii) | den person eller de personer som bär ansvaret för olyckan, |
| --- | --- | --- |

ii)

den person eller de personer som bär ansvaret för olyckan,

| | ii) | den person eller de personer som bär ansvaret för olyckan, |
| --- | --- | --- |

ii)

den person eller de personer som bär ansvaret för olyckan,

| | iii) | andra försäkringsföretag eller socialförsäkringsorgan som är skyldiga att ersätta den skadelidande. |
| --- | --- | --- |

iii)

andra försäkringsföretag eller socialförsäkringsorgan som är skyldiga att ersätta den skadelidande.

| | iii) | andra försäkringsföretag eller socialförsäkringsorgan som är skyldiga att ersätta den skadelidande. |
| --- | --- | --- |

iii)

andra försäkringsföretag eller socialförsäkringsorgan som är skyldiga att ersätta den skadelidande.

6.   Medlemsstaterna får inte tillåta att det organ som avses i punkt 1 som villkor för betalning av ersättning
  ställer
  andra krav än de som anges i detta direktiv
  , och i synnerhet inte krav på
  att den skadelidande ska kunna visa att den som är ansvarig inte har förmåga eller vägrar att betala.

6.   Medlemsstaterna får inte tillåta att det organ som avses i punkt 1 som villkor för betalning av ersättning
  anger en sänkning eller
  andra krav än de som anges i detta direktiv
  . Medlemsstaterna får framför allt inte tillåta att det organ som avses i punkt 1 som villkor för betalning av ersättning ställer som krav
  att den skadelidande ska kunna visa att den som är ansvarig
  eller försäkringsföretaget
  inte har förmåga eller vägrar att betala.

7.   
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med förfarandet
  som avses i 
  artikel 28b för att fastställa de förfarandemässiga
  uppgifter
  och
  skyldigheter
  som de organ som inrättats eller bemyndigats enligt artikel 10a har i fråga om ersättning..

7.   
  Denna artikel får verkan

| a) | efter det att ett avtal ingåtts mellan alla de organ
  som avses i 
  punkt 1 och som har inrättats eller bemyndigats av medlemsstaterna i fråga om deras
  uppgifter, skyldigheter
  och ersättningsförfaranden, |
| --- | --- |

a)

a)

efter det att ett avtal ingåtts mellan alla de organ
  som avses i 
  punkt 1 och som har inrättats eller bemyndigats av medlemsstaterna i fråga om deras
  uppgifter, skyldigheter
  och ersättningsförfaranden,

efter det att ett avtal ingåtts mellan alla de organ

punkt 1 och som har inrättats eller bemyndigats av medlemsstaterna i fråga om deras

och ersättningsförfaranden,

| b) | från och med ett datum som kommissionen fastställer så snart som den i nära samarbete med medlemsstaterna har förvissat sig om att ett det avtal som avses i led (a) har ingåtts.”. |
| --- | --- |

b)

b)

från och med ett datum som kommissionen fastställer så snart som den i nära samarbete med medlemsstaterna har förvissat sig om att ett det avtal som avses i led (a) har ingåtts.”.

från och med ett datum som kommissionen fastställer så snart som den i nära samarbete med medlemsstaterna har förvissat sig om att ett det avtal som avses i led (a) har ingåtts.”.

7a.
     
  Skadelidande som avses i artikel 20.1 får, i de situationer som avses i punkt - 1, ansöka om ersättning från det skadeersättningsorgan som avses i artikel 24 i den medlemsstat där de är bosatta.

7b.
     
  Den skadelidande får ansöka om ersättning direkt till skadeersättningsorganet, som, på grundval av uppgifter som på dess begäran lämnats av den skadelidande, ska ge den skadelidande ett motiverat svar inom tre månader från det datum då den skadelidande ansöker om ersättning.

Vid mottagandet av anspråket ska skadeersättningsorganet informera följande personer eller organ om att det har mottagit ett anspråk från den skadelidande:

Vid mottagandet av anspråket ska skadeersättningsorganet informera följande personer eller organ om att det har mottagit ett anspråk från den skadelidande:

| a) | Försäkringsföretaget som är föremål för konkurs- eller likvidationsförfarande. |
| --- | --- |

a)

a)

Försäkringsföretaget som är föremål för konkurs- eller likvidationsförfarande.

Försäkringsföretaget som är föremål för konkurs- eller likvidationsförfarande.

| b) | Den förvaltare som utsetts för det försäkringsföretaget, enligt definitionen i artikel 268 f i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

b)

b)

Den förvaltare som utsetts för det försäkringsföretaget, enligt definitionen i artikel 268 f i direktiv 2009/138/EG.

Den förvaltare som utsetts för det försäkringsföretaget, enligt definitionen i artikel 268 f i direktiv 2009/138/EG.

| c) | Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där olyckan inträffade. |
| --- | --- |

c)

c)

Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där olyckan inträffade.

Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där olyckan inträffade.

| d) | Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där försäkringsföretaget erhöll auktorisation i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/138/EG ifall det rör sig om en annan medlemsstat än den medlemsstat där olyckan inträffade. |
| --- | --- |

d)

d)

Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där försäkringsföretaget erhöll auktorisation i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/138/EG ifall det rör sig om en annan medlemsstat än den medlemsstat där olyckan inträffade.

Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där försäkringsföretaget erhöll auktorisation i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/138/EG ifall det rör sig om en annan medlemsstat än den medlemsstat där olyckan inträffade.

7c.
     
  Skadeersättningsorganet i den medlemsstat där olyckan inträffade ska, efter att ha mottagit den information som avses i punkt 7b, meddela skadeersättningsorganet i den skadelidandes bosättningsmedlemsstat huruvida ersättningen från det organ som avses i punkt 1 är att betrakta som subsidiär eller ej. Skadeersättningsorganet i den skadelidandes bosättningsmedlemsstat ska beakta den informationen vid beviljandet av ersättning.

7d.
     
  Det skadeersättningsorgan som har betalat ut ersättning till den skadelidande i den medlemsstat där denne är bosatt ska ha rätt att av skadeersättningsorganet i den medlemsstat där försäkringsföretaget erhöll sin auktorisation i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/138/EG, kräva ersättning för det belopp som har betalats ut som ersättning.

7e.
     
  Det sistnämnda organet ska överta den skadelidandes rättigheter gentemot det organ som avses i punkt 1 och som är etablerat i den medlemsstat där försäkringsföretaget erhöll sin auktorisation i enlighet med artikel 14 i direktiv 2009/138/EG, förutsatt att skadeersättningsorganet i den skadelidandes bosättningsmedlemsstat gav ersättning för personskador eller sakskador.

Varje medlemsstat är skyldig att erkänna detta övertagande av rättigheter i enlighet med vad som har fastställts i någon annan medlemsstat.

Varje medlemsstat är skyldig att erkänna detta övertagande av rättigheter i enlighet med vad som har fastställts i någon annan medlemsstat.

7f.
     
  Det avtal mellan skadeersättningsorgan som avses i artikel 24.3 ska innehålla bestämmelser om ersättningsorganens uppgifter, skyldigheter och förfaranden för ersättning enligt denna artikel.

7 g.
     
  Om det avtal som avses i punkt 7 a inte föreligger eller om det inte har gjorts någon ändring av avtalet enligt punkt 7f senast [två år efter detta ändringsdirektiv ikraftträdande] ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 28b förfarandemässiga uppgifter och skyldigheter som de organ som inrättats eller bemyndigats i enlighet med denna artikel i fråga om ersättning eller ändring av avtalet enligt artikel 24.3 eller båda delar, om det är nödvändigt.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 15

| |
| --- |
| Nuvarande lydelse | Ändring |
| | 4a) | Artikel 15 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

4a)

4a)

Artikel 15 ska ersättas med följande:

Artikel 15

”Artikel 15

Fordon som avsänds från en medlemsstat till en annan

Fordon som avsänds från en medlemsstat till en annan

1.   Med avvikelse från artikel
  2 d andra strecksatsen i
  direktiv
  88
  /
  357
  /
  EEG
  ska, när ett fordon avsänds från en medlemsstat till en annan, den medlemsstat där risken är belägen anses vara
  införselmedlemsstaten
  omedelbart efter att köparen accepterar mottagandet av fordonet, för en period av 30 dagar,
  trots att
  fordonet inte är formellt registrerat i införselmedlemsstaten.

1.   Med avvikelse från artikel
  13.13 b i Europaparlamentets och rådets
  direktiv
  2009
  /
  138
  /
  EG

   (*) ska, när ett fordon avsänds från en medlemsstat till en annan, den medlemsstat där risken är belägen anses vara
  registreringsmedlemsstaten eller,
  omedelbart efter att köparen accepterar mottagandet av fordonet
  , införselmedlemsstaten
  , för en period av 30 dagar,
  även om
  fordonet inte är formellt registrerat i införselmedlemsstaten.

2.   
  Om fordonet är inblandat i en olycka under den tidsperiod som nämns i punkt 1 och inte är försäkrat, ska det organ i införselmedlemsstaten som avses i artikel 10.1 vara ersättningsskyldigt i enlighet med artikel 9
  .

2.   
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att försäkringsföretag meddelar informationscentrumet i den medlemsstat där fordonet är registrerat att de har utfärdat en försäkring för användning av fordonet i


  fråga
  .

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – 4b (nytt)

Artikel 1 – 4b (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 15a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b)

4b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 15a

Ansvar i händelse av olycka med släpvagn som dras av ett motordrivet fordon.

I händelse av en olycka som orsakas av en fordonsgrupp som består av en släpvagn som dras av ett motordrivet fordon ska den skadelidande få ersättning av det företag som försäkrat släpfordonet om

| — | separat ansvarsförsäkring tecknats och |
| --- | --- |

—

separat ansvarsförsäkring tecknats och

| — | släpvagnen kan identifieras, men det motorfordon som drar den inte kan identifieras. |
| --- | --- |

—

släpvagnen kan identifieras, men det motorfordon som drar den inte kan identifieras.

Det företag som ersätter den skadelidande i detta fall ska vända sig till det företag som försäkrat dragfordonet om detta föreskrivs enligt nationell rätt.”

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 16 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Medlemsstaterna ska säkerställa att de försäkringsföretag
  eller
  organ som avses i andra stycket, när dessa beaktar intyg om skadehistorik som utfärdats av sådana andra försäkringsföretag eller organ som avses i andra stycket, inte behandlar försäkringstagare på ett diskriminerande sätt eller sätter ett högre pris på deras premier på grundval av deras nationalitet eller med den medlemsstat där de tidigare varit bosatta som enda skäl för särbehandling.” | ”Medlemsstaterna ska säkerställa att de försäkringsföretag
  och
  organ som avses i andra stycket, när dessa beaktar intyg om skadehistorik som utfärdats av sådana andra försäkringsföretag eller organ som avses i andra stycket, inte behandlar försäkringstagare på ett diskriminerande sätt eller sätter ett högre pris på deras premier på grundval av deras nationalitet eller med den medlemsstat där de tidigare varit bosatta som enda skäl för särbehandling.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Medlemsstaterna ska säkerställa att de försäkringsföretag
  eller
  organ som avses i andra stycket, när dessa beaktar intyg om skadehistorik som utfärdats av sådana andra försäkringsföretag eller organ som avses i andra stycket, inte behandlar försäkringstagare på ett diskriminerande sätt eller sätter ett högre pris på deras premier på grundval av deras nationalitet eller med den medlemsstat där de tidigare varit bosatta som enda skäl för särbehandling.”

eller

”Medlemsstaterna ska säkerställa att de försäkringsföretag
  och
  organ som avses i andra stycket, när dessa beaktar intyg om skadehistorik som utfärdats av sådana andra försäkringsföretag eller organ som avses i andra stycket, inte behandlar försäkringstagare på ett diskriminerande sätt eller sätter ett högre pris på deras premier på grundval av deras nationalitet eller med den medlemsstat där de tidigare varit bosatta som enda skäl för särbehandling.”

och

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 16 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska se till att när ett försäkringsföretag tar hänsyn till intyg om skadehistorik vid fastställande av premier ska det även beakta intyg om skadehistorik som utfärdats av försäkringsföretag som är etablerade i andra medlemsstater såsom likvärdiga dem som utfärdats av ett försäkringsföretag inom samma medlemsstat och ska, i enlighet med nationell rätt, tillämpa alla eventuella lagstadgade krav avseende premiebehandling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska se till att när ett försäkringsföretag tar hänsyn till intyg om skadehistorik vid fastställande av premier ska det även beakta intyg om skadehistorik som utfärdats av försäkringsföretag som är etablerade i andra medlemsstater såsom likvärdiga dem som utfärdats av ett försäkringsföretag inom samma medlemsstat och ska, i enlighet med nationell rätt, tillämpa alla eventuella lagstadgade krav avseende premiebehandling.

Medlemsstaterna ska se till att när ett försäkringsföretag tar hänsyn till intyg om skadehistorik vid fastställande av premier ska det även beakta intyg om skadehistorik som utfärdats av försäkringsföretag som är etablerade i andra medlemsstater såsom likvärdiga dem som utfärdats av ett försäkringsföretag inom samma medlemsstat och ska, i enlighet med nationell rätt, tillämpa alla eventuella lagstadgade krav avseende premiebehandling.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 16 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska säkerställa att försäkringsföretag offentliggör sin policy när det gäller deras användning av intyg om skadehistorik i samband med beräkning av premier. | Utan att det påverkar försäkringsföretagens prissättningsstrategier
  ska
  medlemsstaterna
  säkerställa att försäkringsföretag offentliggör sin policy när det gäller deras användning av intyg om skadehistorik i samband med beräkning av premier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska säkerställa att försäkringsföretag offentliggör sin policy när det gäller deras användning av intyg om skadehistorik i samband med beräkning av premier.

Medlemsstaterna

Utan att det påverkar försäkringsföretagens prissättningsstrategier
  ska
  medlemsstaterna
  säkerställa att försäkringsföretag offentliggör sin policy när det gäller deras användning av intyg om skadehistorik i samband med beräkning av premier.

Utan att det påverkar försäkringsföretagens prissättningsstrategier

medlemsstaterna

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 16 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta
  genomförandeakter
  i enlighet med artikel 28
  a.2
  för att
  specificera
  innehåll och form på det intyg om skadehistorik som avses i andra stycket. Intyget ska innehålla uppgifter om följande: | Kommissionen ska ges befogenhet att anta
  delegerade akter
  i enlighet med artikel 28
  b
  för att
  fastställa
  innehåll och form på det intyg om skadehistorik som avses i andra stycket. Intyget ska
  åtminstone
  innehålla uppgifter om följande: |
| a) | Identiteten på försäkringsföretaget som utfärdar intyget om skadehistorik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ges befogenhet att anta
  genomförandeakter
  i enlighet med artikel 28
  a.2
  för att
  specificera
  innehåll och form på det intyg om skadehistorik som avses i andra stycket. Intyget ska innehålla uppgifter om följande:

genomförandeakter

a.2

specificera

Kommissionen ska ges befogenhet att anta
  delegerade akter
  i enlighet med artikel 28
  b
  för att
  fastställa
  innehåll och form på det intyg om skadehistorik som avses i andra stycket. Intyget ska
  åtminstone
  innehålla uppgifter om följande:

delegerade akter

b

fastställa

åtminstone

a)

Identiteten på försäkringsföretaget som utfärdar intyget om skadehistorik.

| a) | Identiteten på försäkringsföretaget som utfärdar intyget om skadehistorik. |
| --- | --- |

a)

Identiteten på försäkringsföretaget som utfärdar intyget om skadehistorik.

| b) | Försäkringstagarens identitet. |
| --- | --- |

b)

Försäkringstagarens identitet.

| b) | Försäkringstagarens identitet
  , inbegripet födelsedatum, kontaktadress och, i tillämpliga fall, körkortsnummer och datum för utfärdande av körkortet
  . |
| --- | --- |

b)

Försäkringstagarens identitet
  , inbegripet födelsedatum, kontaktadress och, i tillämpliga fall, körkortsnummer och datum för utfärdande av körkortet
  .

, inbegripet födelsedatum, kontaktadress och, i tillämpliga fall, körkortsnummer och datum för utfärdande av körkortet

| c) | Det försäkrade fordonet. |
| --- | --- |

c)

Det försäkrade fordonet.

| c) | Det försäkrade fordonet
  och dess fordonsidentifieringsnummer
  . |
| --- | --- |

c)

Det försäkrade fordonet
  och dess fordonsidentifieringsnummer
  .

och dess fordonsidentifieringsnummer

| d) | Försäkringstäckningsperioden för det försäkrade fordonet
  . |
| --- | --- |

d)

Försäkringstäckningsperioden för det försäkrade fordonet
  .

Försäkringstäckningsperioden för det försäkrade fordonet

| d) | Fordonsförsäkringens första och sista giltighetsdag
  . |
| --- | --- |

d)

Fordonsförsäkringens första och sista giltighetsdag
  .

Fordonsförsäkringens första och sista giltighetsdag

| e) | Antalet skadeståndskrav från tredje man
  och värdet på dessa
  under den period som intyget om skadehistorik omfattar.” |
| --- | --- |

e)

Antalet skadeståndskrav från tredje man
  och värdet på dessa
  under den period som intyget om skadehistorik omfattar.”

och värdet på dessa

| e) | Antalet skadeståndskrav från tredje man under den period som intyget om skadehistorik omfattar
  och i vilka försäkringstagaren var ansvarig, inbegripet det datum då varje krav gjorts och typen av krav, i fråga om skada på egendom eller personskada, och om kravet för närvarande är pågående eller avslutat
  .”. |
| --- | --- |

e)

Antalet skadeståndskrav från tredje man under den period som intyget om skadehistorik omfattar
  och i vilka försäkringstagaren var ansvarig, inbegripet det datum då varje krav gjorts och typen av krav, i fråga om skada på egendom eller personskada, och om kravet för närvarande är pågående eller avslutat
  .”.

och i vilka försäkringstagaren var ansvarig, inbegripet det datum då varje krav gjorts och typen av krav, i fråga om skada på egendom eller personskada, och om kravet för närvarande är pågående eller avslutat

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 16 – stycke 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska samråda med alla berörda parter innan den antar dessa delegerade akter och ska sträva efter att nå en ömsesidig överenskommelse mellan berörda parter när det gäller innehållet i och formatet för intyget om skadehistorik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska samråda med alla berörda parter innan den antar dessa delegerade akter och ska sträva efter att nå en ömsesidig överenskommelse mellan berörda parter när det gäller innehållet i och formatet för intyget om skadehistorik.

Kommissionen ska samråda med alla berörda parter innan den antar dessa delegerade akter och ska sträva efter att nå en ömsesidig överenskommelse mellan berörda parter när det gäller innehållet i och formatet för intyget om skadehistorik.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  Följande artikel ska införas: |
| | ”Artikel 16a |
| | Verktyg för prisjämförelse |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att konsumenterna har kostnadsfri tillgång till minst ett oberoende jämförelseverktyg som gör det möjligt att jämföra och utvärdera allmänna priser och taxor mellan leverantörer av den obligatoriska försäkring som omfattas av artikel 3, på grundval av information från konsumenterna. |
| | 2.
     
  Leverantörer av obligatorisk försäkring ska förse de behöriga myndigheterna med all information som krävs för ett sådant verktyg och ska se till att denna information är så korrekt och uppdaterad som behövs för att säkerställa denna noggrannhet. Ett sådant verktyg kan också omfatta ytterligare motorförsäkringsmöjligheter utöver den obligatoriska försäkringen enligt artikel 3. |
| | 3.
     
  Jämförelseverktyget ska |
| | a) | vara operativt fristående från tjänsteleverantörerna, och därigenom säkerställa att alla tjänsteleverantörer behandlas på samma sätt i sökresultaten, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a)
     
  Följande artikel ska införas:

”Artikel 16a

”Artikel 16a

Verktyg för prisjämförelse

Verktyg för prisjämförelse

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att konsumenterna har kostnadsfri tillgång till minst ett oberoende jämförelseverktyg som gör det möjligt att jämföra och utvärdera allmänna priser och taxor mellan leverantörer av den obligatoriska försäkring som omfattas av artikel 3, på grundval av information från konsumenterna.

2.
     
  Leverantörer av obligatorisk försäkring ska förse de behöriga myndigheterna med all information som krävs för ett sådant verktyg och ska se till att denna information är så korrekt och uppdaterad som behövs för att säkerställa denna noggrannhet. Ett sådant verktyg kan också omfatta ytterligare motorförsäkringsmöjligheter utöver den obligatoriska försäkringen enligt artikel 3.

3.
     
  Jämförelseverktyget ska

a)

a)

vara operativt fristående från tjänsteleverantörerna, och därigenom säkerställa att alla tjänsteleverantörer behandlas på samma sätt i sökresultaten,

vara operativt fristående från tjänsteleverantörerna, och därigenom säkerställa att alla tjänsteleverantörer behandlas på samma sätt i sökresultaten,

| b) | tydligt informera om jämförelseverktygets ägare och operatörer, |
| --- | --- |

b)

b)

tydligt informera om jämförelseverktygets ägare och operatörer,

tydligt informera om jämförelseverktygets ägare och operatörer,

| c) | ange tydliga och objektiva kriterier som grund för jämförelserna, |
| --- | --- |

c)

c)

ange tydliga och objektiva kriterier som grund för jämförelserna,

ange tydliga och objektiva kriterier som grund för jämförelserna,

| d) | använda klart och otvetydigt språk, |
| --- | --- |

d)

d)

använda klart och otvetydigt språk,

använda klart och otvetydigt språk,

| e) | erbjuda korrekt och aktuell information samt ange tidpunkten för den senaste uppdateringen, |
| --- | --- |

e)

e)

erbjuda korrekt och aktuell information samt ange tidpunkten för den senaste uppdateringen,

erbjuda korrekt och aktuell information samt ange tidpunkten för den senaste uppdateringen,

| f) | vara öppet för varje leverantör av obligatorisk försäkring genom att göra den relevanta informationen tillgänglig och inbegripa ett brett urval av erbjudanden som täcker en betydande del av marknaden, samt – om den information som visas inte ger en fullständig översikt över marknaden – tydligt ange detta innan resultaten visas, |
| --- | --- |

f)

f)

vara öppet för varje leverantör av obligatorisk försäkring genom att göra den relevanta informationen tillgänglig och inbegripa ett brett urval av erbjudanden som täcker en betydande del av marknaden, samt – om den information som visas inte ger en fullständig översikt över marknaden – tydligt ange detta innan resultaten visas,

vara öppet för varje leverantör av obligatorisk försäkring genom att göra den relevanta informationen tillgänglig och inbegripa ett brett urval av erbjudanden som täcker en betydande del av marknaden, samt – om den information som visas inte ger en fullständig översikt över marknaden – tydligt ange detta innan resultaten visas,

| g) | erbjuda effektiva rutiner för rapportering av felaktig information, |
| --- | --- |

g)

g)

erbjuda effektiva rutiner för rapportering av felaktig information,

erbjuda effektiva rutiner för rapportering av felaktig information,

| h) | innehålla ett intyg om att priserna är baserade på de uppgifter som lämnats och inte är bindande för försäkringsföretagen. |
| --- | --- |

h)

h)

innehålla ett intyg om att priserna är baserade på de uppgifter som lämnats och inte är bindande för försäkringsföretagen.

innehålla ett intyg om att priserna är baserade på de uppgifter som lämnats och inte är bindande för försäkringsföretagen.

4.
     
  Jämförelseverktyg som uppfyller kraven i punkt 3 a–h ska på begäran av den som tillhandahåller verktyget certifieras av behöriga myndigheter.

5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 28b, som kompletterar detta direktiv genom att fastställa formen och funktionssättet för ett sådant jämförelseverktyg och de kategorier av information som ska tillhandahållas av försäkringsgivare mot bakgrund av försäkringsavtals individualiserade natur.

6.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av annan unionslagstiftning och i enlighet med artikel 27 får medlemsstaterna föreskriva påföljder, däribland böter, för operatörer av jämförelseverktyg som vilseleder konsumenter eller inte tydligt redovisar sitt ägande och om de får ersättning från någon försäkringsgivare.”.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 18a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b)

5b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18a

Tillgång till olycksrapporter

Medlemsstaterna ska säkerställa rätten för den skadelidande att snarast erhålla en kopia av olycksrapporten från de behöriga myndigheterna. I enlighet med nationell rätt ska en medlemsstat som är förhindrad att omedelbart offentliggöra den fullständiga olycksrapporten förse den skadelidande med en redigerad version till dess att den fullständiga versionen blir tillgänglig. Eventuella redigeringar av texten bör vara begränsade till vad som är absolut nödvändigt och som krävs för att uppfylla unionslagstiftningen eller den nationella lagstiftningen.”.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5c (nytt) – led a (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt) – led a (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5c) | Artikel 23 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5c)

5c)

Artikel 23 ska ändras på följande sätt:

| a) | Följande punkt ska införas: |
| --- | --- |

a)

a)

Följande punkt ska införas:

Följande punkt ska införas:

| | ”1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att försäkringsföretag är skyldiga att tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter som krävs för det register som avses i punkt 1 a, däribland alla de registreringsnummer som omfattas av en försäkring som utfärdats av ett visst företag. Medlemsstaterna ska också kräva att försäkringsföretag informerar informationscentrumet när en försäkring blir ogiltig före den dag då försäkringen upphör att gälla eller på annat sätt inte längre omfattar ett registrerat fordonsnummer.”. |
| --- | --- |

”1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att försäkringsföretag är skyldiga att tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter som krävs för det register som avses i punkt 1 a, däribland alla de registreringsnummer som omfattas av en försäkring som utfärdats av ett visst företag. Medlemsstaterna ska också kräva att försäkringsföretag informerar informationscentrumet när en försäkring blir ogiltig före den dag då försäkringen upphör att gälla eller på annat sätt inte längre omfattar ett registrerat fordonsnummer.”.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5c (nytt) – led b (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt) – led b (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 23 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | b) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

Följande artikel ska införas:

Följande artikel ska införas:

| | ”5a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att det register som avses i punkt 1 a upprätthålls och uppdateras och att registret är fullständigt integrerat i fordonsregister och är tillgängligt för de nationella kontaktpunkterna enligt direktiv (EU) 2015/413.”. |
| --- | --- |

”5a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att det register som avses i punkt 1 a upprätthålls och uppdateras och att registret är fullständigt integrerat i fordonsregister och är tillgängligt för de nationella kontaktpunkterna enligt direktiv (EU) 2015/413.”.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5c (nytt) – led c (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt) – led c (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 23 – punkt 6

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | c) | Punkt 6 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

c)

c)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

Punkt 6 ska ersättas med följande:

6.   De personuppgifter som framkommer till följd av punkterna 1–
  5
  ska behandlas i enlighet med
  sådana nationella bestämmelser som antagits enligt direktiv 95
  /
  46/EG
  .

| | ”6.   De personuppgifter som framkommer till följd av punkterna 1–
  5a
  ska behandlas i enlighet med
  förordning (EU) 2016
  /
  679.”
  . |
| --- | --- |

”6.   De personuppgifter som framkommer till följd av punkterna 1–
  5a
  ska behandlas i enlighet med
  förordning (EU) 2016
  /
  679.”
  .

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5d (nytt)

Artikel 1 – led 5d (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 26a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5d) | Följande artikel ska införas som artikel 26a: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5d)

5d)

Följande artikel ska införas som artikel 26a:

”Artikel 26a

Skadeersättningsorgan

1.
     
  Medlemsstaterna ska sträva efter att säkerställa att de skadeersättningsorgan som avses i artiklarna 10, 10a och 24 förvaltas som en enskild förvaltningsenhet som täcker alla funktioner hos de olika skadeersättningsorgan som omfattas av detta direktiv.

2.
     
  Om en medlemsstat inte förvaltar dessa organ som en enskild förvaltningsenhet ska den underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om detta samt om skälen för sitt beslut.”

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5e (nytt)

Artikel 1 – led 5e (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 26b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5e) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5e)

5e)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 26b

”Artikel 26b

Preskriptionstid

Preskriptionstid

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att en preskriptionstid på minst fyra år tillämpas på en skadeståndstalan enligt artiklarna 19 och 20.2 för personskada och skada på egendom till följd av en gränsöverskridande trafikolycka. Preskriptionstiden ska börja löpa den dag då sökanden blev, eller hade rimliga skäl att bli, medveten om omfattningen av skadan eller förlusten, dess orsak samt identiteten på den skadeståndsskyldiga personen och det försäkringsföretag som tillhandahåller den personens ansvarsförsäkring eller den skaderegleringsrepresentant eller det skadeersättningsorgan som har ansvaret för att ge ersättning och mot vilken anspråket ska ställas.

2.
     
  Om den nationella lag som är tillämplig på anspråket föreskriver en preskriptionstid som är längre än fyra år ska medlemsstaterna se till att denna längre preskriptionstid tillämpas.

3.
     
  Medlemsstaterna ska förse kommissionen med uppdaterad information om nationella preskriptionsregler för skador orsakade av trafikolyckor. Kommissionen ska offentliggöra och tillgängliggöra en sammanfattning av den information som erhållits från medlemsstaterna på unionens alla officiella språk.”.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5f (nytt)

Artikel 1 – led 5f (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 26c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5f) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5f)

5f)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 26c

”Artikel 26c

Tillfälligt upphävande av preskriptionstiden

Tillfälligt upphävande av preskriptionstiden

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den preskriptionstid som föreskrivs i artikel 26a ska upphöra att löpa från det att sökanden inger sitt anspråk till

| a) | försäkringsföretaget för den person som har orsakat olyckan eller dess skaderegleringsrepresentant enligt artiklarna 21 och 22, eller |
| --- | --- |

a)

a)

försäkringsföretaget för den person som har orsakat olyckan eller dess skaderegleringsrepresentant enligt artiklarna 21 och 22, eller

försäkringsföretaget för den person som har orsakat olyckan eller dess skaderegleringsrepresentant enligt artiklarna 21 och 22, eller

| b) | det skadeersättningsorgan som föreskrivs i artiklarna 24 och 25 och fram till det att svaranden förkastar anspråket. |
| --- | --- |

b)

b)

det skadeersättningsorgan som föreskrivs i artiklarna 24 och 25 och fram till det att svaranden förkastar anspråket.

det skadeersättningsorgan som föreskrivs i artiklarna 24 och 25 och fram till det att svaranden förkastar anspråket.

2.
     
  Om den återstående delen av preskriptionstiden, när denna åter börjar löpa, är mindre än sex månader ska medlemsstaterna se till att sökanden beviljas en minimiperiod på ytterligare sex månader för att väcka talan i domstol.

3.
     
  Om en tidsfrist löper ut en lördag, söndag eller på en allmän helgdag ska medlemsstaterna se till att den förlängs till utgången av närmast följande arbetsdag.”.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 g (nytt)

Artikel 1 – led 5 g (nytt)

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 26d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5 g) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5 g)

5 g)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 26d

”Artikel 26d

Beräkning av tidsfrister

Beräkning av tidsfrister

Medlemsstaterna ska beräkna varje tidsfrist som föreskrivs genom detta direktiv enligt följande:

Medlemsstaterna ska beräkna varje tidsfrist som föreskrivs genom detta direktiv enligt följande:

| a) | Beräkningen ska börja dagen efter den dag då den relevanta händelsen inträffade. |
| --- | --- |

a)

a)

Beräkningen ska börja dagen efter den dag då den relevanta händelsen inträffade.

Beräkningen ska börja dagen efter den dag då den relevanta händelsen inträffade.

| b) | Om tidsfristen uttrycks i år ska den löpa ut det aktuella efterföljande året, den månad vars namn och det datum vars nummer motsvarar den månad och det datum då händelsen inträffade. Om den berörda efterföljande månaden inte har något motsvarande datum ska tidsfristen löpa ut den sista dagen i denna månad. |
| --- | --- |

b)

b)

Om tidsfristen uttrycks i år ska den löpa ut det aktuella efterföljande året, den månad vars namn och det datum vars nummer motsvarar den månad och det datum då händelsen inträffade. Om den berörda efterföljande månaden inte har något motsvarande datum ska tidsfristen löpa ut den sista dagen i denna månad.

Om tidsfristen uttrycks i år ska den löpa ut det aktuella efterföljande året, den månad vars namn och det datum vars nummer motsvarar den månad och det datum då händelsen inträffade. Om den berörda efterföljande månaden inte har något motsvarande datum ska tidsfristen löpa ut den sista dagen i denna månad.

| c) | Frister ska löpa även under rättsferier.”. |
| --- | --- |

c)

c)

Frister ska löpa även under rättsferier.”.

Frister ska löpa även under rättsferier.”.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 28a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Artikel 28a | utgår |
| Kommittéförfarande | |
| 1.
     
  Kommissionen ska biträdas av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén, som inrättats genom kommissionens beslut 2004/9/EG ****.Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011*****. | |
| 2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas”. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Artikel 28a

”Artikel 28a

utgår

utgår

Kommittéförfarande

Kommittéförfarande

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionskommittén, som inrättats genom kommissionens beslut 2004/9/EG ****.Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011*****.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas”.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 28b – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna
  9.2
  och 10a.7
  ska ges till kommissionen
  på obestämd tid
  från och med den dag
  som anges i


  artikel 30
  . | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  9.2 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med
  den ... [
  den dag
  då detta ändringsdirektiv träder i kraft]. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10a.7 g, artikel 16 femte stycket och artikel 16a.5 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den [den dag då detta ändringsdirektiv träder i kraft]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna
  9.2
  och 10a.7
  ska ges till kommissionen
  på obestämd tid
  från och med den dag
  som anges i


  artikel 30
  .

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  9.2 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med
  den ... [
  den dag
  då detta ändringsdirektiv träder i kraft]. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 10a.7 g, artikel 16 femte stycket och artikel 16a.5 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den [den dag då detta ändringsdirektiv träder i kraft].

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 28b – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna
  9.2
  och 10a.7
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den inom en period på
  två
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 5.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  9.2
  , artikel 10a.7 g, artikel 16 femte stycket och artikel 16a.5
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den inom en period på
  tre
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna
  9.2
  och 10a.7
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den inom en period på
  två
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

5.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  9.2
  , artikel 10a.7 g, artikel 16 femte stycket och artikel 16a.5
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den inom en period på
  tre
  månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2009/103/EG

Artikel 28c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 28c | Artikel 28c |
| Utvärdering | Utvärdering
  och översyn |
| Senast
  sju
  år efter dagen för detta direktivs införlivande ska
  en utvärdering av detta direktiv genomföras. Kommissionen ska delge
  Europaparlamentet, rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén
  resultaten av denna utvärdering
  ,
  åtföljda av egna anmärkningar. | Senast
  fem
  år efter dagen för detta direktivs införlivande ska
  kommissionen lämna en rapport till
  Europaparlamentet, rådet samt
  Europeiska
  ekonomiska och sociala kommittén
  som innehåller en utvärdering av genomförandet av detta direktiv
  ,
  framför allt med avseende på följande: |
| | a) | Dess tillämpning med avseende på den tekniska utvecklingen, särskilt när det gäller autonoma och halvautonoma fordon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28c

Artikel 28c

Utvärdering

Utvärdering
  och översyn

och översyn

Senast
  sju
  år efter dagen för detta direktivs införlivande ska
  en utvärdering av detta direktiv genomföras. Kommissionen ska delge
  Europaparlamentet, rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén
  resultaten av denna utvärdering
  ,
  åtföljda av egna anmärkningar.

sju

en utvärdering av detta direktiv genomföras. Kommissionen ska delge

resultaten av denna utvärdering

åtföljda av egna anmärkningar.

Senast
  fem
  år efter dagen för detta direktivs införlivande ska
  kommissionen lämna en rapport till
  Europaparlamentet, rådet samt
  Europeiska
  ekonomiska och sociala kommittén
  som innehåller en utvärdering av genomförandet av detta direktiv
  ,
  framför allt med avseende på följande:

fem

kommissionen lämna en rapport till

Europeiska

som innehåller en utvärdering av genomförandet av detta direktiv

framför allt med avseende på följande:

a)

a)

Dess tillämpning med avseende på den tekniska utvecklingen, särskilt när det gäller autonoma och halvautonoma fordon.

Dess tillämpning med avseende på den tekniska utvecklingen, särskilt när det gäller autonoma och halvautonoma fordon.

| b) | Lämpligheten hos dess tillämpningsområde, med hänsyn till de olycksrisker som olika motorfordon utgör, mot bakgrund av sannolika förändringar på marknaden, särskilt när det gäller den tekniska utvecklingen i fråga om mindre höghastighetsfordon som ingår i de fordonskategorier som avses i artikel 2.2 h, i, j och k i förordning (EU) nr 168/2013, såsom elcyklar, ståhjulingar, även kallade segway, och elskotrar, och huruvida det är sannolikt att det ansvarssystem som direktivet tillhandahåller kommer att tillgodose framtida behov. |
| --- | --- |

b)

b)

Lämpligheten hos dess tillämpningsområde, med hänsyn till de olycksrisker som olika motorfordon utgör, mot bakgrund av sannolika förändringar på marknaden, särskilt när det gäller den tekniska utvecklingen i fråga om mindre höghastighetsfordon som ingår i de fordonskategorier som avses i artikel 2.2 h, i, j och k i förordning (EU) nr 168/2013, såsom elcyklar, ståhjulingar, även kallade segway, och elskotrar, och huruvida det är sannolikt att det ansvarssystem som direktivet tillhandahåller kommer att tillgodose framtida behov.

Lämpligheten hos dess tillämpningsområde, med hänsyn till de olycksrisker som olika motorfordon utgör, mot bakgrund av sannolika förändringar på marknaden, särskilt när det gäller den tekniska utvecklingen i fråga om mindre höghastighetsfordon som ingår i de fordonskategorier som avses i artikel 2.2 h, i, j och k i förordning (EU) nr 168/2013, såsom elcyklar, ståhjulingar, även kallade segway, och elskotrar, och huruvida det är sannolikt att det ansvarssystem som direktivet tillhandahåller kommer att tillgodose framtida behov.

| c) | Uppmuntrandet av försäkringsföretag att ha med ett bonus–malus-system i sina försäkringsavtal, som medför rabatt genom bonus för skadefria år, där premierna påverkas av försäkringstagarens intyg om skadehistorik. |
| --- | --- |

c)

c)

Uppmuntrandet av försäkringsföretag att ha med ett bonus–malus-system i sina försäkringsavtal, som medför rabatt genom bonus för skadefria år, där premierna påverkas av försäkringstagarens intyg om skadehistorik.

Uppmuntrandet av försäkringsföretag att ha med ett bonus–malus-system i sina försäkringsavtal, som medför rabatt genom bonus för skadefria år, där premierna påverkas av försäkringstagarens intyg om skadehistorik.

Rapporten ska åtföljas av kommissionens iakttagelser och, när så är lämpligt, av ett lagstiftningsförslag.

Rapporten ska åtföljas av kommissionens iakttagelser och, när så är lämpligt, av ett lagstiftningsförslag.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0035/2019).

1

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet, (EUT L 263, 7.10.2009, s. 11).

15

,

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (EUT L 263, 7.10.2009, s. 11).

15

(20)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

20

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(1a)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

1a

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(*)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).

(**)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande och marknadskontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon (EUT L 60, 2.3.2013, s. 1).

**

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 167/2013 av den 5 februari 2013 om godkännande och marknadskontroll av jordbruks- och skogsbruksfordon (EUT L 60, 2.3.2013, s. 1).

(***)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52).”

***

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (EUT L 60, 2.3.2013, s. 52).”

(*1)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (EUT L 68, 13.3.2015, s. 9).

*1

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/413 av den 11 mars 2015 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (EUT L 68, 13.3.2015, s. 9).

(*2)  
  ådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

*2

ådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (EUT L 210, 6.8.2008, s. 12).

(*)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

(***)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).”.

***

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).”.

(*)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).”.

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).”.

---

Torsdagen den 14 februari 2019

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/619 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/619

---

P8_TA(2019)0118

Mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/64)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0373),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 175 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 175 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0228/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0414/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0414/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 124.

(2)  EUT C ...

---

P8_TC1-COD(2018)0198

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 175 tredje stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får särskilda åtgärder vidtas utanför de fonder som nämns i första stycket i samma artikel, i syfte att uppnå EUF-fördragets mål om ekonomisk och social sammanhållning. För att uppnå harmonisk utveckling på unionens hela territorium och en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning måste det territoriella samarbetet stärkas. Därför är det lämpligt att vidta de åtgärder som krävs för att skapa bättre förutsättningar för territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får särskilda åtgärder vidtas utanför de fonder som nämns i första stycket i samma artikel, i syfte att uppnå EUF-fördragets mål om ekonomisk och social sammanhållning. För att uppnå harmonisk utveckling på unionens hela territorium och en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning måste det territoriella samarbetet stärkas. Därför är det lämpligt att vidta de åtgärder som krävs för att skapa bättre förutsättningar för territoriellt samarbete.

| (2) | I artikel 174 i EUF-fördraget erkänns de utmaningar som gränsområdena ställs inför, och där föreskrivs att unionen ska uppmärksamma dessa regioner särskilt i sina åtgärder för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen. Till följd av ökningen av antalet land- och sjögränser har unionen och dess närmaste grannar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) 40 inre landgränser. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 174 i EUF-fördraget erkänns de utmaningar som gränsområdena ställs inför, och där föreskrivs att unionen ska uppmärksamma dessa regioner särskilt i sina åtgärder för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen. Till följd av ökningen av antalet land- och sjögränser har unionen och dess närmaste grannar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) 40 inre landgränser.

| (2a) | För att förbättra för invånarna i gränsregioner vid sjögränser eller i gränsöverskridande regioner mellan medlemsstater och tredjeländer bör tillämpningen av denna förordning och användningen av en mekanism för att avhjälpa rättsliga och administrativa hinder utvidgas till att även gälla alla gränsregioner i unionen, samtidigt som unionsrätten respekteras. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2a)

För att förbättra för invånarna i gränsregioner vid sjögränser eller i gränsöverskridande regioner mellan medlemsstater och tredjeländer bör tillämpningen av denna förordning och användningen av en mekanism för att avhjälpa rättsliga och administrativa hinder utvidgas till att även gälla alla gränsregioner i unionen, samtidigt som unionsrätten respekteras. [Ändr. 1]

| (3) | I meddelandet Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (4) (nedan kallat gränsregionmeddelandet) konstaterar kommissionen att den europeiska integrationsprocessen under de senaste årtiondena har hjälpt de inre gränsregionerna att omvandlas från huvudsakligen perifera områden till områden som kännetecknas av tillväxt och möjligheter. Fullbordandet av den inre marknaden 1992 har lett till ökad produktion och sänkta kostnader inom unionen genom avskaffade tullformaliteter, harmoniserade eller ömsesidigt erkända tekniska regler och lägre priser tack vare konkurrensen. Handeln inom EU har ökat med 15 % på tio år, och tillväxten har stärkts och det har skapats cirka 2,5 miljoner fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(3)

I meddelandet Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (4) (nedan kallat gränsregionmeddelandet) konstaterar kommissionen att den europeiska integrationsprocessen under de senaste årtiondena har hjälpt de inre gränsregionerna att omvandlas från huvudsakligen perifera områden till områden som kännetecknas av tillväxt och möjligheter. Fullbordandet av den inre marknaden 1992 har lett till ökad produktion och sänkta kostnader inom unionen genom avskaffade tullformaliteter, harmoniserade eller ömsesidigt erkända tekniska regler och lägre priser tack vare konkurrensen. Handeln inom EU har ökat med 15 % på tio år, och tillväxten har stärkts och det har skapats cirka 2,5 miljoner fler arbetstillfällen.

| (4) | Av gränsregionmeddelandet framgår också att det fortfarande finns en rad rättsliga hinder i gränsregionerna, särskilt avseende hälso- och sjukvård, arbetsrätt, skatter, företagsutveckling samt hinder som beror på skillnader i förvaltningskultur och nationella regelverk. Varken medel från europeiskt territoriellt samarbete eller institutionellt stöd till samarbete genom de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) räcker ensamt till för att komma till rätta med dessa hinder, som utgör verkliga hinder för effektivt samarbete. |
| --- | --- |

(4)

Av gränsregionmeddelandet framgår också att det fortfarande finns en rad rättsliga hinder i gränsregionerna, särskilt avseende hälso- och sjukvård, arbetsrätt, skatter, företagsutveckling samt hinder som beror på skillnader i förvaltningskultur och nationella regelverk. Varken medel från europeiskt territoriellt samarbete eller institutionellt stöd till samarbete genom de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS) räcker ensamt till för att komma till rätta med dessa hinder, som utgör verkliga hinder för effektivt samarbete.

| (5) | Sedan 1990 har program inom målet europeiskt territoriellt samarbete, bättre känt som Interreg (5), stött program för gränsöverskridande samarbete längs unionens gränsområden, även längs gränserna till Eftaländerna. Tusentals projekt och initiativ har finansierats och bidragit till att förbättra integrationen i EU. De viktigaste resultaten av Interregprogrammen är ökat förtroende, bättre anslutningsmöjligheter, bättre miljö, bättre hälsa och ökad ekonomisk tillväxt. Från projekt människor emellan till infrastrukturinvesteringar och stöd till initiativ för samarbete mellan olika institutioner har Interreg gett konkreta resultat för gränsregionerna och bidragit till deras utveckling. Interreg har också främjat samarbetet längs vissa sjögränser. Rättsliga hinder är dock en mycket mindre fråga för sjögränserna på grund av att det är fysiskt omöjligt att passera gränsen dagligen eller flera gånger i veckan för arbete, utbildning, handel, användning av infrastruktur och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller för räddningstjänst. |
| --- | --- |

(5)

Sedan 1990 har program inom målet europeiskt territoriellt samarbete, bättre känt som Interreg (5), stött program för gränsöverskridande samarbete längs unionens gränsområden, även längs gränserna till Eftaländerna. Tusentals projekt och initiativ har finansierats och bidragit till att förbättra integrationen i EU. De viktigaste resultaten av Interregprogrammen är ökat förtroende, bättre anslutningsmöjligheter, bättre miljö, bättre hälsa och ökad ekonomisk tillväxt. Från projekt människor emellan till infrastrukturinvesteringar och stöd till initiativ för samarbete mellan olika institutioner har Interreg gett konkreta resultat för gränsregionerna och bidragit till deras utveckling. Interreg har också främjat samarbetet längs vissa sjögränser. Rättsliga hinder är dock en mycket mindre fråga för sjögränserna på grund av att det är fysiskt omöjligt att passera gränsen dagligen eller flera gånger i veckan för arbete, utbildning, handel, användning av infrastruktur och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller för räddningstjänst.

| (6) | Ekonomiskt stöd från Interreg till gränsöverskridande samarbete har kompletterats med EGTS som inrättades 2006 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1082/2006 (6). Enligt artikel 7.4 första stycket i förordning (EG) nr 1082/2006 får en EGTS inte ägna sig åt myndighetsutövning för att lösa rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

(6)

Ekonomiskt stöd från Interreg till gränsöverskridande samarbete har kompletterats med EGTS som inrättades 2006 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1082/2006 (6). Enligt artikel 7.4 första stycket i förordning (EG) nr 1082/2006 får en EGTS inte ägna sig åt myndighetsutövning för att lösa rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang.

| (7) | I gränsregionmeddelandet hänvisade kommissionen bland annat till ett initiativ som inleddes under det luxemburgska ordförandeskapet 2015: Ett antal medlemsstater överväger lämpligheten av ett nytt instrument för att förenkla gränsöverskridande projekt som gör det möjligt att på frivillig grund och med godkännande av de behöriga myndigheterna tillämpa en medlemsstats regler i en angränsande medlemsstat. Detta är tänkt att gälla ett enskilt projekt eller en åtgärd under en begränsad tid, inom ett gränsområde och som har inletts av lokala eller regionala myndigheter. |
| --- | --- |

(7)

I gränsregionmeddelandet hänvisade kommissionen bland annat till ett initiativ som inleddes under det luxemburgska ordförandeskapet 2015: Ett antal medlemsstater överväger lämpligheten av ett nytt instrument för att förenkla gränsöverskridande projekt som gör det möjligt att på frivillig grund och med godkännande av de behöriga myndigheterna tillämpa en medlemsstats regler i en angränsande medlemsstat. Detta är tänkt att gälla ett enskilt projekt eller en åtgärd under en begränsad tid, inom ett gränsområde och som har inletts av lokala eller regionala myndigheter.

| (8) | Även om ett antal effektiva mekanismer för gränsöverskridande samarbete redan finns på mellanstatlig, regional och lokal nivå i vissa regioner i unionen, täcker de inte alla gränsregioner i EU. För att komplettera de befintliga systemen är det därför nödvändigt att inrätta en frivillig mekanism för att lösa juridiska och administrativa problem i alla gränsregioner (nedan kallad mekanismen)
  , men detta hindrar inte att alternativa jämförbara mekanismer skapas för att möta specifika behov på nationell, regional eller lokal nivå
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(8)

Även om ett antal effektiva mekanismer för gränsöverskridande samarbete redan finns på mellanstatlig, regional och lokal nivå i vissa regioner i unionen, täcker de inte alla gränsregioner i EU. För att komplettera de befintliga systemen är det därför nödvändigt att inrätta en frivillig mekanism för att lösa juridiska och administrativa problem i alla gränsregioner (nedan kallad mekanismen)
  , men detta hindrar inte att alternativa jämförbara mekanismer skapas för att möta specifika behov på nationell, regional eller lokal nivå
  . [Ändr. 2]

| (9) | Med full respekt för medlemsstaternas konstitutionella och institutionella struktur bör

  är
  det vara frivilligt att använda mekanismen för de gränsregioner i en viss medlemsstat där en annan effektiv mekanism finns eller kan inrättas med de angränsande medlemsstaterna. Den bör bestå av två åtgärder: undertecknande och ingående av ett europeiskt gränsöverskridande åtagande (nedan kallat åtagande) eller undertecknande av ett europeiskt gränsöverskridande uttalande (nedan kallat uttalande).
  Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att välja ett instrument som de anser mer fördelaktigt. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(9)

Med full respekt för medlemsstaternas konstitutionella och institutionella struktur bör

  är
  det vara frivilligt att använda mekanismen för de gränsregioner i en viss medlemsstat där en annan effektiv mekanism finns eller kan inrättas med de angränsande medlemsstaterna. Den bör bestå av två åtgärder: undertecknande och ingående av ett europeiskt gränsöverskridande åtagande (nedan kallat åtagande) eller undertecknande av ett europeiskt gränsöverskridande uttalande (nedan kallat uttalande).
  Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att välja ett instrument som de anser mer fördelaktigt. [Ändr. 3]

| (9a) | De behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater, länder, enheter eller regioner bör, i enlighet med sina grundlagsstadgande och juridiska befogenheter, anta den föreslagna specifika rättsliga lösningen innan de slutför eller undertecknar åtagandet eller undertecknar förklaringen i enlighet med denna förordning. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(9a)

De behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater, länder, enheter eller regioner bör, i enlighet med sina grundlagsstadgande och juridiska befogenheter, anta den föreslagna specifika rättsliga lösningen innan de slutför eller undertecknar åtagandet eller undertecknar förklaringen i enlighet med denna förordning. [Ändr. 4]

| (10) | Åtagandet bör ha direkt effekt, det vill säga att vissa rättsliga bestämmelser i en medlemsstat ska tillämpas på den angränsande medlemsstatens territorium i enlighet med åtagandet. Det bör också vara godtagbart att medlemsstaterna behöver anta en rättsakt för att ett åtagande ska kunna ingås, så att man undviker att nationell lagstiftning som antagits formellt av en lagstiftande församling upphävs av en annan instans än denna lagstiftande församling, i strid med principerna om rättssäkerhet eller insyn. |
| --- | --- |

(10)

Åtagandet bör ha direkt effekt, det vill säga att vissa rättsliga bestämmelser i en medlemsstat ska tillämpas på den angränsande medlemsstatens territorium i enlighet med åtagandet. Det bör också vara godtagbart att medlemsstaterna behöver anta en rättsakt för att ett åtagande ska kunna ingås, så att man undviker att nationell lagstiftning som antagits formellt av en lagstiftande församling upphävs av en annan instans än denna lagstiftande församling, i strid med principerna om rättssäkerhet eller insyn.

| (11) | För uttalandet skulle det fortfarande krävas ett lagstiftningsförfarande i medlemsstaten. Den myndighet som ingår uttalandet bör avge en formell förklaring att den inom en viss tid kommer att inleda det lagstiftningsförfarande som krävs för att ändra den normalt tillämpliga nationella lagstiftningen och sedan genom ett uttryckligt undantag tillämpa en angränsande medlemsstats lagstiftning
  för att kunna undanröja hinder för genomförandet av gemensamma gränsöverskridande projekt
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(11)

För uttalandet skulle det fortfarande krävas ett lagstiftningsförfarande i medlemsstaten. Den myndighet som ingår uttalandet bör avge en formell förklaring att den inom en viss tid kommer att inleda det lagstiftningsförfarande som krävs för att ändra den normalt tillämpliga nationella lagstiftningen och sedan genom ett uttryckligt undantag tillämpa en angränsande medlemsstats lagstiftning
  för att kunna undanröja hinder för genomförandet av gemensamma gränsöverskridande projekt
  . [Ändr. 5]

| (12) | Rättsliga hinder drabbar främst personer som bor längs landgränser,
  såsom gränsöverskridande arbetstagare,
  eftersom människor passerar gränserna dagligen eller flera gånger i veckan. För att fokusera denna förordnings verkan till de regioner som ligger närmas gränsen och har mest integration och samverkan med de angränsande medlemsstaterna, bör denna förordning tillämpas på gränsöverskridande regioner i den meningen att de omfattar territoriet i angränsande landgränsregioner

  land- eller sjögränsregioner
  i två eller flera medlemsstater på Nuts 3-nivå (7). Detta bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa mekanismen även på sjögränser och andra yttre gränser än dem med Eftaländerna
  , på frivillig grund i förhållande till alla berörda parter
  . [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(12)

Rättsliga hinder drabbar främst personer som bor längs landgränser,
  såsom gränsöverskridande arbetstagare,
  eftersom människor passerar gränserna dagligen eller flera gånger i veckan. För att fokusera denna förordnings verkan till de regioner som ligger närmas gränsen och har mest integration och samverkan med de angränsande medlemsstaterna, bör denna förordning tillämpas på gränsöverskridande regioner i den meningen att de omfattar territoriet i angränsande landgränsregioner

  land- eller sjögränsregioner
  i två eller flera medlemsstater på Nuts 3-nivå (7). Detta bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa mekanismen även på sjögränser och andra yttre gränser än dem med Eftaländerna
  , på frivillig grund i förhållande till alla berörda parter
  . [Ändr. 6]

| (13) | För att samordna verksamheten vid olika myndigheter, som i vissa medlemsstater inbegriper nationella och regionala lagstiftande församlingar, bör varje medlemsstat som väljer att införa mekanismen, inom den medlemsstaten och
  i tillämpliga fall
  mellan en eller flera angränsande medlemsstater, vara skyldig att inrätta nationella och i förekommande fall regionala gränsöverskridande samordningspunkter och fastställa dessas uppgifter och behörighet under de olika stegen i mekanismen avseende initiativtagande, ingående, genomförande och övervakning av åtaganden och uttalanden. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(13)

För att samordna verksamheten vid olika myndigheter, som i vissa medlemsstater inbegriper nationella och regionala lagstiftande församlingar, bör varje medlemsstat som väljer att införa mekanismen, inom den medlemsstaten och
  i tillämpliga fall
  mellan en eller flera angränsande medlemsstater, vara skyldig att inrätta nationella och i förekommande fall regionala gränsöverskridande samordningspunkter och fastställa dessas uppgifter och behörighet under de olika stegen i mekanismen avseende initiativtagande, ingående, genomförande och övervakning av åtaganden och uttalanden. [Ändr. 7]

| (14) | Kommissionen bör inrätta ett samordningsorgan på unionsnivå, vilket tillkännagavs i gränsregionmeddelandet. Samordningsorganet bör samarbeta med olika nationella och i förekommande fall regionala gränsöverskridande samordningspunkter. Kommissionen bör inrätta och underhålla en databas om åtaganden och uttalanden i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8). |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bör inrätta ett samordningsorgan på unionsnivå, vilket tillkännagavs i gränsregionmeddelandet. Samordningsorganet bör samarbeta med olika nationella och i förekommande fall regionala gränsöverskridande samordningspunkter. Kommissionen bör inrätta och underhålla en databas om åtaganden och uttalanden i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (8).

| (15) | I denna förordning bör det fastställa ett förfarande för att ingå ett åtagande eller uttalande och mer ingående beskriva de olika stegen: utarbetande och inlämning av ett initiativdokument, en preliminär analys av den medlemsstat som ska tillämpa den angränsande medlemsstatens rättsliga bestämmelser, utarbetande av det åtagande eller uttalande som ska ingås och slutligen förfarandet för ingående av åtagandet eller uttalandet. Innehållet i initiativdokumentet och i utkasten till och slutversionerna av åtaganden och uttalanden bör också anges i detalj liksom de tillämpliga tidsfristerna. |
| --- | --- |

(15)

I denna förordning bör det fastställa ett förfarande för att ingå ett åtagande eller uttalande och mer ingående beskriva de olika stegen: utarbetande och inlämning av ett initiativdokument, en preliminär analys av den medlemsstat som ska tillämpa den angränsande medlemsstatens rättsliga bestämmelser, utarbetande av det åtagande eller uttalande som ska ingås och slutligen förfarandet för ingående av åtagandet eller uttalandet. Innehållet i initiativdokumentet och i utkasten till och slutversionerna av åtaganden och uttalanden bör också anges i detalj liksom de tillämpliga tidsfristerna.

| (16) | Närmare bestämt bör det även i denna förordning fastställas vem som får ta initiativ till ett gemensamt projekt. Eftersom mekanismen bör förbättra genomförandet av gemensamma gränsöverskridande projekt, bör den första gruppen vara organ som tar initiativ till eller både tar initiativ till och genomför sådana gemensamma projekt. Begreppet projekt bör förstås i vid bemärkelse så att det täcker både ett visst stycke infrastruktur och ett antal verksamheter med avseende på ett visst område eller bägge. För det andra bör lokala eller regionala myndighet som är belägna i en viss gränsöverskridande region eller som ägnar sig åt myndighetsutövning i den gränsöverskridande regionen ha befogenhet att ta initiativ till att tillämpa nationell lagstiftning som utgör ett problem, men ändring av eller beviljande undantag från denna lagstiftning ligger utanför deras institutionella behörighet. För det tredje bör organ som inrättas för gränsöverskridande samarbete i eller åtminstone en del av en viss gränsöverskridande region, t.ex. en EGTS, eller liknande organ, som organiserar gränsöverskridande utveckling på ett strukturerat sätt, också kunna vara initiativtagare. Slutligen bör organ som är specialiserade på gränsöverskridande samarbete som också kan känna till effektiva lösningar på andra håll i unionen av ett jämförbart problem också kunna ha möjlighet att ta initiativ. För att skapa samverkansfördelar mellan de organ som direkt berörs av problemen och dem som är experter på gränsöverskridande samarbete i allmänhet, bör alla grupper få ta initiativ till mekanismen gemensamt. |
| --- | --- |

(16)

Närmare bestämt bör det även i denna förordning fastställas vem som får ta initiativ till ett gemensamt projekt. Eftersom mekanismen bör förbättra genomförandet av gemensamma gränsöverskridande projekt, bör den första gruppen vara organ som tar initiativ till eller både tar initiativ till och genomför sådana gemensamma projekt. Begreppet projekt bör förstås i vid bemärkelse så att det täcker både ett visst stycke infrastruktur och ett antal verksamheter med avseende på ett visst område eller bägge. För det andra bör lokala eller regionala myndighet som är belägna i en viss gränsöverskridande region eller som ägnar sig åt myndighetsutövning i den gränsöverskridande regionen ha befogenhet att ta initiativ till att tillämpa nationell lagstiftning som utgör ett problem, men ändring av eller beviljande undantag från denna lagstiftning ligger utanför deras institutionella behörighet. För det tredje bör organ som inrättas för gränsöverskridande samarbete i eller åtminstone en del av en viss gränsöverskridande region, t.ex. en EGTS, eller liknande organ, som organiserar gränsöverskridande utveckling på ett strukturerat sätt, också kunna vara initiativtagare. Slutligen bör organ som är specialiserade på gränsöverskridande samarbete som också kan känna till effektiva lösningar på andra håll i unionen av ett jämförbart problem också kunna ha möjlighet att ta initiativ. För att skapa samverkansfördelar mellan de organ som direkt berörs av problemen och dem som är experter på gränsöverskridande samarbete i allmänhet, bör alla grupper få ta initiativ till mekanismen gemensamt.

| (17) | Den centrala aktören i den medlemsstat som ombeds att ingå ett åtagande eller uttalande bör vara den nationella respektive regionala gränsöverskridande samordningspunkten, som ska hålla kontakt med alla behöriga myndigheter i sin medlemsstat och med sin motsvarighet i den angränsande medlemsstaten. Det bör också tydligt fastställas att den gränsöverskridande samordningspunkten får besluta huruvida ett förfarande som leder till ingåendet av ett åtagande eller ett uttalande bör inledas eller om en lösning på ett eller flera rättsliga problem redan har påträffats och kan tillämpas. Det bör å andra sidan också fastställas att den medlemsstat vars lagstiftning ska tillämpas i den andra medlemsstaten får vägra en sådan tillämpning utanför dess territorium. Alla beslut bör
  vederbörligen
  motiveras och delges
  alla parter i god tid
  . [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(17)

Den centrala aktören i den medlemsstat som ombeds att ingå ett åtagande eller uttalande bör vara den nationella respektive regionala gränsöverskridande samordningspunkten, som ska hålla kontakt med alla behöriga myndigheter i sin medlemsstat och med sin motsvarighet i den angränsande medlemsstaten. Det bör också tydligt fastställas att den gränsöverskridande samordningspunkten får besluta huruvida ett förfarande som leder till ingåendet av ett åtagande eller ett uttalande bör inledas eller om en lösning på ett eller flera rättsliga problem redan har påträffats och kan tillämpas. Det bör å andra sidan också fastställas att den medlemsstat vars lagstiftning ska tillämpas i den andra medlemsstaten får vägra en sådan tillämpning utanför dess territorium. Alla beslut bör
  vederbörligen
  motiveras och delges
  alla parter i god tid
  . [Ändr. 8]

| (18) | I denna förordning bör det fastställas närmare bestämmelser om genomförande, tillämpning och övervakning av åtaganden och uttalanden som ingås och undertecknas. |
| --- | --- |

(18)

I denna förordning bör det fastställas närmare bestämmelser om genomförande, tillämpning och övervakning av åtaganden och uttalanden som ingås och undertecknas.

| (19) | Genomförandet av ett åtagande med direkt effekt bör omfatta en medlemsstats tillämpning av en annan medlemsstats bestämmelser
  när man genomför gemensamma projekt
  . Detta innebär antingen ändring av rättsligt bindande administrativa akter som redan har antagits i enlighet med normalt tillämplig nationell lagstiftning eller, om detta ännu inte har gjorts, antagande av nya administrativa akter som grundar sig på en annan medlemsstats lagstiftning
  inom en tidsfrist som alla partner har enats om för att kunna lansera gemensamma projekt i rätt tid
  . Om flera myndigheter är behöriga för olika aspekter av ett komplext rättsligt problem, bör åtagandet förenas med en tidsplan för var och en av dessa aspekter. Under hänsynstagande till subsidiaritetsprincipen bör antagandet och översändandet av dessa ändrade eller nya administrativa akter följa den nationella förvaltningsprocessuella lagstiftningen. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(19)

Genomförandet av ett åtagande med direkt effekt bör omfatta en medlemsstats tillämpning av en annan medlemsstats bestämmelser
  när man genomför gemensamma projekt
  . Detta innebär antingen ändring av rättsligt bindande administrativa akter som redan har antagits i enlighet med normalt tillämplig nationell lagstiftning eller, om detta ännu inte har gjorts, antagande av nya administrativa akter som grundar sig på en annan medlemsstats lagstiftning
  inom en tidsfrist som alla partner har enats om för att kunna lansera gemensamma projekt i rätt tid
  . Om flera myndigheter är behöriga för olika aspekter av ett komplext rättsligt problem, bör åtagandet förenas med en tidsplan för var och en av dessa aspekter. Under hänsynstagande till subsidiaritetsprincipen bör antagandet och översändandet av dessa ändrade eller nya administrativa akter följa den nationella förvaltningsprocessuella lagstiftningen. [Ändr. 9]

| (20) | Genomförandet av uttalanden bör huvudsakligen bestå i att utarbeta och lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av befintlig nationell lagstiftning eller undantag från denna. Efter antagandet bör dessa ändringar eller undantag offentliggöras och sedan också genomföras som åtagandena genom ändring och antagande av rättsligt bindande administrativa akter. |
| --- | --- |

(20)

Genomförandet av uttalanden bör huvudsakligen bestå i att utarbeta och lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av befintlig nationell lagstiftning eller undantag från denna. Efter antagandet bör dessa ändringar eller undantag offentliggöras och sedan också genomföras som åtagandena genom ändring och antagande av rättsligt bindande administrativa akter.

| (21) | På grundval av de rättsligt bindande akterna bör respekten för adressaternas rättigheter och skyldigheter övervakas. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att besluta huruvida övervakningen ska skötas av myndigheterna i den medlemsstat som har överfört sina rättsliga bestämmelser, eftersom de myndigheterna är bättre förtrogna med bestämmelserna, eller av myndigheterna i den medlemsstat där bestämmelserna tillämpas, eftersom de myndigheterna är mer insatta i det rättsliga system i de åtagande medlemsstaterna och den lag som gäller för adressaterna. |
| --- | --- |

(21)

På grundval av de rättsligt bindande akterna bör respekten för adressaternas rättigheter och skyldigheter övervakas. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att besluta huruvida övervakningen ska skötas av myndigheterna i den medlemsstat som har överfört sina rättsliga bestämmelser, eftersom de myndigheterna är bättre förtrogna med bestämmelserna, eller av myndigheterna i den medlemsstat där bestämmelserna tillämpas, eftersom de myndigheterna är mer insatta i det rättsliga system i de åtagande medlemsstaterna och den lag som gäller för adressaterna.

| (22) | Skyddet av personer som är bosatta i gränsregioner och som direkt eller indirekt påverkas av tillämpningen och övervakningen av ett åtagande och av ändrad lagstiftning i enlighet med ett uttalande, och som anser sig förfördelade på grund av handlingar eller underlåtelse att handla, bör klargöras. För både åtaganden och uttalanden tillämpas den angränsande medlemsstatens lagstiftning i den åtagande medlemsstaten i den lydelse i vilken den inkorporerats i den medlemsstatens lagstiftning, så det rättsliga skyddet bör därför vara en fråga för domstolarna i de åtagande medlemsstaterna, även om personerna har sin hemvist i den överförande medlemsstaten. Samma princip bör tillämpas vid talan mot den medlemsstat vars administrativa akt angrips. Emellertid bör ett annat tillvägagångssätt tillämpas vid talan mot övervakningen av hur åtagandet eller uttalandet tillämpas. När en myndighet i den överförande medlemsstaten har godtagit att övervaka tillämpningen av den åtagande medlemsstatens ändrade lagstiftning och får agera med avseende på personer bosatta i gränsområdet på uppdrag av myndigheterna i den åtaganden medlemsstaten, men för egen räkning, bör de behöriga domstolarna vara de i den medlemsstat där personerna har sin hemvist. Om den behöriga överförande myndigheten däremot inte får agera för egen räkning, utan för den behöriga åtagande myndighetens räkning, bör de behöriga domstolarna vara dem i den åtagande medlemsstaten, oberoende av var personen har sin hemvist. |
| --- | --- |

(22)

Skyddet av personer som är bosatta i gränsregioner och som direkt eller indirekt påverkas av tillämpningen och övervakningen av ett åtagande och av ändrad lagstiftning i enlighet med ett uttalande, och som anser sig förfördelade på grund av handlingar eller underlåtelse att handla, bör klargöras. För både åtaganden och uttalanden tillämpas den angränsande medlemsstatens lagstiftning i den åtagande medlemsstaten i den lydelse i vilken den inkorporerats i den medlemsstatens lagstiftning, så det rättsliga skyddet bör därför vara en fråga för domstolarna i de åtagande medlemsstaterna, även om personerna har sin hemvist i den överförande medlemsstaten. Samma princip bör tillämpas vid talan mot den medlemsstat vars administrativa akt angrips. Emellertid bör ett annat tillvägagångssätt tillämpas vid talan mot övervakningen av hur åtagandet eller uttalandet tillämpas. När en myndighet i den överförande medlemsstaten har godtagit att övervaka tillämpningen av den åtagande medlemsstatens ändrade lagstiftning och får agera med avseende på personer bosatta i gränsområdet på uppdrag av myndigheterna i den åtaganden medlemsstaten, men för egen räkning, bör de behöriga domstolarna vara de i den medlemsstat där personerna har sin hemvist. Om den behöriga överförande myndigheten däremot inte får agera för egen räkning, utan för den behöriga åtagande myndighetens räkning, bör de behöriga domstolarna vara dem i den åtagande medlemsstaten, oberoende av var personen har sin hemvist.

| (23) | Denna förordning bör innehålla bestämmelser om genomförandet av den, kontroll av tillämpning av den samt medlemsstaternas skyldigheter med avseende på nationella genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

(23)

Denna förordning bör innehålla bestämmelser om genomförandet av den, kontroll av tillämpning av den samt medlemsstaternas skyldigheter med avseende på nationella genomförandebestämmelser.

| (24) | För att upprätta en databas i enlighet med artikel 8

  7
  bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa bestämmelser om förvaltningen av den, om skydd av uppgifter och den mall som ska användas när information om genomförandet och användningen av mekanismen lämnas in av gränsöverskridande samordningspunkter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med det rådgivande förfarandet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (9). Av praktiska skäl och för samordningens skull bör samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna vara den kommitté som är behörig för antagandet av genomförandeakter. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(24)

För att upprätta en databas i enlighet med artikel 8

  7
  bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa bestämmelser om förvaltningen av den, om skydd av uppgifter och den mall som ska användas när information om genomförandet och användningen av mekanismen lämnas in av gränsöverskridande samordningspunkter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med det rådgivande förfarandet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (9). Av praktiska skäl och för samordningens skull bör samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna vara den kommitté som är behörig för antagandet av genomförandeakter. [Ändr. 10]

| (25) | I de nationella genomförandebestämmelserna bör det fastställas vilka gränsregioner i en viss medlemsstat som omfattas av åtagandet eller uttalandet. Följaktligen kommer kommissionen att kunna bedöma huruvida medlemsstaterna har valt en annan mekanism för gränser som inte omnämns.
  [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(25)

I de nationella genomförandebestämmelserna bör det fastställas vilka gränsregioner i en viss medlemsstat som omfattas av åtagandet eller uttalandet. Följaktligen kommer kommissionen att kunna bedöma huruvida medlemsstaterna har valt en annan mekanism för gränser som inte omnämns.
  [Ändr. 11]

| (26) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter (artikel 8), rätten till utbildning (artikel 14), det fria yrkesvalet och rätten att arbeta (artikel 15), i synnerhet rätten att söka arbete, arbeta, etablera sig samt tillhandahålla tjänster i vilken medlemsstat som helst, näringsfrihet (artikel 16), tillgång till social trygghet och socialt stöd (artikel 34), tillgång till hälso- och sjukvård (artikel 35) samt tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 36)
  , samt ett stort miljöskydd i enlighet med principen om hållbar utveckling (artikel 37
  ). [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(26)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter (artikel 8), rätten till utbildning (artikel 14), det fria yrkesvalet och rätten att arbeta (artikel 15), i synnerhet rätten att söka arbete, arbeta, etablera sig samt tillhandahålla tjänster i vilken medlemsstat som helst, näringsfrihet (artikel 16), tillgång till social trygghet och socialt stöd (artikel 34), tillgång till hälso- och sjukvård (artikel 35) samt tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (artikel 36)
  , samt ett stort miljöskydd i enlighet med principen om hållbar utveckling (artikel 37
  ). [Ändr. 12]

| (27) | Förutsättningarna för territoriellt samarbete bör skapas i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Medlemsstaterna har tagit individuella, bilaterala eller multilaterala initiativ för att lösa rättsliga gränsproblem. Sådana mekanismer finns dock inte i alla medlemsstater eller för en viss medlemsstats samtliga gränser. Finansieringsinstrumenten (framför allt Interreg) och de rättsliga instrumenten (främst EGTS) på unionsnivå har hittills inte varit tillräckliga för att lösa rättsliga gränsproblem i hela unionen. Målen för den föreslagna åtgärden kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, vare sig på central nivå eller på regional och lokal nivå, utan kan i stället på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar bättre uppnås på unionsnivå. Det behövs därför ytterligare insatser från unionslagstiftaren. |
| --- | --- |

(27)

Förutsättningarna för territoriellt samarbete bör skapas i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Medlemsstaterna har tagit individuella, bilaterala eller multilaterala initiativ för att lösa rättsliga gränsproblem. Sådana mekanismer finns dock inte i alla medlemsstater eller för en viss medlemsstats samtliga gränser. Finansieringsinstrumenten (framför allt Interreg) och de rättsliga instrumenten (främst EGTS) på unionsnivå har hittills inte varit tillräckliga för att lösa rättsliga gränsproblem i hela unionen. Målen för den föreslagna åtgärden kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, vare sig på central nivå eller på regional och lokal nivå, utan kan i stället på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar bättre uppnås på unionsnivå. Det behövs därför ytterligare insatser från unionslagstiftaren.

| (28) | Enligt proportionalitetsprincipen i artikel 5.4 i EU-fördraget får unionens åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen. Det bör vara frivilligt att tillämpa den särskilda mekanism som inrättats enligt denna förordning
  för att lösa rättsliga problem i gränsöverskridande regioner och en tillämpning av den förhindrar inte på något sätt att alternativa, jämförbara instrument används
  . Om en medlemsstat beslutar att längs en viss gräns

  för ett visst gemensamt projekt
  med en eller flera angränsande medlemsstater fortsätta att lösa rättsliga problem i en viss gränsöverskridande region med hjälp av verkningsfulla mekanismer som den har inrättat på nationell nivå eller som den formellt eller informellt inrättat tillsammans med en eller flera angränsande medlemsstater, behöver mekanismen i denna förordning inte tillämpas. Om en medlemsstat på liknande sätt beslutar att längs en viss gräns

  för ett visst gemensamt projekt
  med en eller flera angränsande medlemsstater ansluta sig till en befintlig verkningsfull mekanism som inrättats formellt eller informellt av en eller flera angränsande medlemsstater, förutsatt att mekanismen tillåter anslutning
  , behöver mekanismen i denna förordning inte heller tillämpas. Slutligen, om en medlemsstat beslutar att tillsammans med en eller flera angränsande medlemsstater formellt eller informellt upprätta en ny effektiv mekanism för att lösa rättsliga problem som hämmar genomförandet av gemensamma projekt i gränsöverskridande regioner
  , behöver mekanismen i denna förordning inte heller tillämpas. Denna förordning därför inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål för de gränsöverskridande regioner för vilka medlemsstaterna inte har några verkningsfulla mekanismer för att lösa rättsliga problem. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(28)

Enligt proportionalitetsprincipen i artikel 5.4 i EU-fördraget får unionens åtgärder till innehåll och form inte gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen. Det bör vara frivilligt att tillämpa den särskilda mekanism som inrättats enligt denna förordning
  för att lösa rättsliga problem i gränsöverskridande regioner och en tillämpning av den förhindrar inte på något sätt att alternativa, jämförbara instrument används
  . Om en medlemsstat beslutar att längs en viss gräns

  för ett visst gemensamt projekt
  med en eller flera angränsande medlemsstater fortsätta att lösa rättsliga problem i en viss gränsöverskridande region med hjälp av verkningsfulla mekanismer som den har inrättat på nationell nivå eller som den formellt eller informellt inrättat tillsammans med en eller flera angränsande medlemsstater, behöver mekanismen i denna förordning inte tillämpas. Om en medlemsstat på liknande sätt beslutar att längs en viss gräns

  för ett visst gemensamt projekt
  med en eller flera angränsande medlemsstater ansluta sig till en befintlig verkningsfull mekanism som inrättats formellt eller informellt av en eller flera angränsande medlemsstater, förutsatt att mekanismen tillåter anslutning
  , behöver mekanismen i denna förordning inte heller tillämpas. Slutligen, om en medlemsstat beslutar att tillsammans med en eller flera angränsande medlemsstater formellt eller informellt upprätta en ny effektiv mekanism för att lösa rättsliga problem som hämmar genomförandet av gemensamma projekt i gränsöverskridande regioner
  , behöver mekanismen i denna förordning inte heller tillämpas. Denna förordning därför inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål för de gränsöverskridande regioner för vilka medlemsstaterna inte har några verkningsfulla mekanismer för att lösa rättsliga problem. [Ändr. 13]

| (28a) | Förordningen måste vara förenlig med subsidiaritetsprincipen. Den påverkar inte på något sätt medlemsstaternas självständighet och bryter inte mot deras författningar. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(28a)

Förordningen måste vara förenlig med subsidiaritetsprincipen. Den påverkar inte på något sätt medlemsstaternas självständighet och bryter inte mot deras författningar. [Ändr. 14]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

1.   Genom denna förordning inrättas en
  frivillig
  mekanism (nedan kallad mekanismen) för att göra det möjligt för en medlemsstat att, med avseende på
  ett enskilt gemensamt projekt i
  en gränsöverskridande region, tillämpa en annan medlemsstats lagfästa bestämmelser, om tillämpningen av den förstnämnda medlemsstatens lagfästa bestämmelser skulle utgöra ett rättsligt

  eller flera rättsliga
  problem för genomförandet av ett gemensamt projekt. [Ändr. 15]

2.   Mekanismen ska bestå av en av följande åtgärder:

| a) | Ingående av ett europeiskt gränsöverskridande åtagande, som har direkt effekt. |
| --- | --- |

a)

Ingående av ett europeiskt gränsöverskridande åtagande, som har direkt effekt.

| b) | Ingående av ett europeiskt gränsöverskridande uttalande, som kräver ett lagstiftningsförfarande i medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Ingående av ett europeiskt gränsöverskridande uttalande, som kräver ett lagstiftningsförfarande i medlemsstaten.

3.   I denna förordning finns även bestämmelser om

| a) | organisation av och uppgifter för gränsöverskridande samordningspunkter i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

organisation av och uppgifter för gränsöverskridande samordningspunkter i medlemsstaterna,

| b) | kommissionens samordnande roll för mekanismen, |
| --- | --- |

b)

kommissionens samordnande roll för mekanismen,

| c) | rättsligt skydd för personer med hemvist i en gränsöverskridande region
  eller som bor där under en begränsad tid,
  med avseende på mekanismen. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

c)

rättsligt skydd för personer med hemvist i en gränsöverskridande region
  eller som bor där under en begränsad tid,
  med avseende på mekanismen. [Ändr. 16]

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på gränsöverskridande regioner enligt definitionen i artikel 3.1.

2.   Om en medlemsstat omfattar flera territoriella enheter med lagstiftningsbehörighet ska denna förordning även gälla dessa territoriella enheter, inbegripet deras respektive myndigheter eller lagfästa bestämmelser.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | gränsöverskridande region: territorium som omfattar angränsande regioner med landgräns

  land- och sjögräns
  i två eller flera medlemsstater i regioner på Nuts 3-nivå. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

1.

gränsöverskridande region: territorium som omfattar angränsande regioner med landgräns

  land- och sjögräns
  i två eller flera medlemsstater i regioner på Nuts 3-nivå. [Ändr. 17]

| 2. | gemensamt projekt: varje form av infrastruktur som påverkar en viss gränsöverskridande region eller någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls i en viss gränsöverskridande region
  , oberoende av om denna effekt påverkar båda sidor om gränsen eller bara den ena
  . [Ändr. 18] |
| --- | --- |

2.

gemensamt projekt: varje form av infrastruktur som påverkar en viss gränsöverskridande region eller någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls i en viss gränsöverskridande region
  , oberoende av om denna effekt påverkar båda sidor om gränsen eller bara den ena
  . [Ändr. 18]

| 3. | lagfäst bestämmelse: varje rättslig eller administrativ bestämmelse, regel eller förvaltningspraxis som gäller för ett gemensamt projekt, oavsett om den antagits eller genomförts av en lagstiftande församling eller ett verkställande organ. |
| --- | --- |

3.

lagfäst bestämmelse: varje rättslig eller administrativ bestämmelse, regel eller förvaltningspraxis som gäller för ett gemensamt projekt, oavsett om den antagits eller genomförts av en lagstiftande församling eller ett verkställande organ.

| 4. | rättsligt problem: varje lagfäst bestämmelse som rör planering, utveckling, bemanning, finansiering eller drift av ett gemensamt projekt och som hämmar potentialen i ett gränsområde vid interaktioner över gränserna. |
| --- | --- |

4.

rättsligt problem: varje lagfäst bestämmelse som rör planering, utveckling, bemanning, finansiering eller drift av ett gemensamt projekt och som hämmar potentialen i ett gränsområde vid interaktioner över gränserna.

| 5. | initiativtagare: aktör som identifierar det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  och utlöser mekanismen genom att lägga fram ett initiativdokument. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

5.

initiativtagare: aktör som identifierar det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  och utlöser mekanismen genom att lägga fram ett initiativdokument. [Ändr. 19]

| 6. | initiativdokument: dokument som utarbetats av en eller flera initiativtagare för att utlösa mekanismen. |
| --- | --- |

6.

initiativdokument: dokument som utarbetats av en eller flera initiativtagare för att utlösa mekanismen.

| 7. | åtagande medlemsstat: den medlemsstat på vars territorium antingen en eller flera lagfästa bestämmelser från den överförande medlemsstaten ska tillämpas enligt ett visst europeiskt gränsöverskridande åtagande (nedan kallat åtagande) eller ett europeiskt gränsöverskridande uttalande (nedan kallat uttalande), eller en särskild rättslig lösning ska tillämpas om lämpliga lagfästa bestämmelser saknas. |
| --- | --- |

7.

åtagande medlemsstat: den medlemsstat på vars territorium antingen en eller flera lagfästa bestämmelser från den överförande medlemsstaten ska tillämpas enligt ett visst europeiskt gränsöverskridande åtagande (nedan kallat åtagande) eller ett europeiskt gränsöverskridande uttalande (nedan kallat uttalande), eller en särskild rättslig lösning ska tillämpas om lämpliga lagfästa bestämmelser saknas.

| 8. | överförande medlemsstat: den medlemsstat vars lagfästa bestämmelser ska gälla i den åtagande medlemsstaten enligt ett visst åtagande eller uttalande. |
| --- | --- |

8.

överförande medlemsstat: den medlemsstat vars lagfästa bestämmelser ska gälla i den åtagande medlemsstaten enligt ett visst åtagande eller uttalande.

| 9. | behörig åtagande myndighet: den myndighet i den åtagande medlemsstaten som är behörig att godta tillämpningen av den överförande medlemsstatens lagfästa bestämmelser på sitt territorium enligt ett visst åtagande, eller, i fråga om ett uttalande, behörig att åta sig att inleda det lagstiftningsförfarande som krävs för ett undantag från de inhemska lagfästa bestämmelserna. |
| --- | --- |

9.

behörig åtagande myndighet: den myndighet i den åtagande medlemsstaten som är behörig att godta tillämpningen av den överförande medlemsstatens lagfästa bestämmelser på sitt territorium enligt ett visst åtagande, eller, i fråga om ett uttalande, behörig att åta sig att inleda det lagstiftningsförfarande som krävs för ett undantag från de inhemska lagfästa bestämmelserna.

| 10. | behörig överförande myndighet: den myndighet i den överförande medlemsstaten som är behörig för antagande av de lagfästa bestämmelser som kommer att tillämpas i den åtagande medlemsstaten och för tillämpningen av dem på det egna territoriet, eller för båda. |
| --- | --- |

10.

behörig överförande myndighet: den myndighet i den överförande medlemsstaten som är behörig för antagande av de lagfästa bestämmelser som kommer att tillämpas i den åtagande medlemsstaten och för tillämpningen av dem på det egna territoriet, eller för båda.

| 11. | tillämpningsområde: det område i den åtagande medlemsstaten där den överförande medlemsstatens lagfästa bestämmelser eller en särskild rättslig lösning ska tillämpas. |
| --- | --- |

11.

tillämpningsområde: det område i den åtagande medlemsstaten där den överförande medlemsstatens lagfästa bestämmelser eller en särskild rättslig lösning ska tillämpas.

Artikel 4

Medlemsstaternas alternativ för lösning av rättsliga problem

1.   En medlemsstat

  Medlemsstater
  ska antingen välja mekanismen eller välja att använda
  andra
  befintliga sätt att lösa rättsliga problem som hindrar genomförandet av ett gemensamt projekt i gränsöverskridande regioner längs en viss gräns med en eller flera angränsande medlemsstater. [Ändr. 20]

2.   En medlemsstat får också besluta att, med avseende på en viss gräns

  ett gemensamt projekt i gränsöverskridande regioner,
  med en eller flera angränsande medlemsstater, ansluta sig till ett befintligt verkningsfullt sätt som formellt eller informellt inrättats av en eller flera angränsande medlemsstater
  , eller så ska den tillämpa mekanismen för uttalandet
  . [Ändr. 21]

3.   Medlemsstaterna får också använda

  tillämpa
  mekanismen i gränsöverskridande regioner längs sjögränser eller i gränsregioner

  på ett gemensamt projekt i en gränsöverskridande region
  mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredjeländer eller ett eller flera utomeuropeiska länder och territorier
  på frivillig grund för alla berörda parter
  . [Ändr. 22]

4.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla beslut som fattats med stöd av denna artikel.

Artikel 5

Gränsöverskridande samordningspunkter

1.   Om en

  Varje
  medlemsstat bestämmer sig för mekanismen ska den inrätta

  ska inrätta eller utse
  en eller flera gränsöverskridande samordningspunkter på något av följande sätt: [Ändr. 23]

| a) | På nationell eller regional nivå eller på båda nivåerna utse en gränsöverskridande samordningspunkt som ett fristående organ. |
| --- | --- |

a)

På nationell eller regional nivå eller på båda nivåerna utse en gränsöverskridande samordningspunkt som ett fristående organ.

| b) | På nationell eller regional nivå inrätta en gränsöverskridande samordningspunkt inom en befintlig myndighet eller ett befintligt organ. |
| --- | --- |

b)

På nationell eller regional nivå inrätta en gränsöverskridande samordningspunkt inom en befintlig myndighet eller ett befintligt organ.

| c) | Ge en lämplig myndighet eller ett lämpligt organ ytterligare uppgifter som nationell eller regional gränsöverskridande samordningspunkt. |
| --- | --- |

c)

Ge en lämplig myndighet eller ett lämpligt organ ytterligare uppgifter som nationell eller regional gränsöverskridande samordningspunkt.

2.   De åtagande och överförande medlemsstaterna ska också bestämma

| a) | om det är en gränsöverskridande samordningspunkt eller en behörig åtagande eller överförande myndighet som får ingå och underteckna ett åtagande och besluta att undantag ska göras från den tillämpliga nationella lagstiftningen från och med dagen för åtagandets ikraftträdande, eller |
| --- | --- |

a)

om det är en gränsöverskridande samordningspunkt eller en behörig åtagande eller överförande myndighet som får ingå och underteckna ett åtagande och besluta att undantag ska göras från den tillämpliga nationella lagstiftningen från och med dagen för åtagandets ikraftträdande, eller

| b) | om det är en gränsöverskridande samordningspunkt eller en behörig åtagande eller överförande myndighet som får ingå och underteckna ett uttalande och i uttalandet formellt ange att den behöriga myndigheten kommer att vidta de åtgärder som krävs för att lagstiftning eller andra akter antas av den medlemsstatens behöriga lagstiftande församlingar inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

b)

om det är en gränsöverskridande samordningspunkt eller en behörig åtagande eller överförande myndighet som får ingå och underteckna ett uttalande och i uttalandet formellt ange att den behöriga myndigheten kommer att vidta de åtgärder som krävs för att lagstiftning eller andra akter antas av den medlemsstatens behöriga lagstiftande församlingar inom en viss tidsfrist.

3.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om de utsedda gränsöverskridande samordningspunkterna senast den dag då denna förordning börjar tillämpas.

Artikel 6

De gränsöverskridande samordningspunkternas uppgifter

1.   Varje gränsöverskridande samordningspunkt ska ha minst följande uppgifter:

| a) | Genomföra förfarandet i artiklarna 10 och 11. |
| --- | --- |

a)

Genomföra förfarandet i artiklarna 10 och 11.

| b) | Samordna utarbetandet, ingåendet, genomförandet och övervakningen av alla åtaganden och uttalanden som berör den egna medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

b)

Samordna utarbetandet, ingåendet, genomförandet och övervakningen av alla åtaganden och uttalanden som berör den egna medlemsstatens territorium.

| c) | Bygga upp och underhålla en databas som omfattar alla gränsöverskridande samordningspunkter som berör den egna medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

c)

Bygga upp och underhålla en databas som omfattar alla gränsöverskridande samordningspunkter som berör den egna medlemsstatens territorium.

| d) | I förekommande fall hålla

  Hålla
  kontakt med de gränsöverskridande samordningspunkterna i de angränsande medlemsstaterna och med de gränsöverskridande samordningspunkterna i andra territoriella enheter med lagstiftningsbehörighet i den egna medlemsstaten eller i en annan medlemsstat. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall hålla

  Hålla
  kontakt med de gränsöverskridande samordningspunkterna i de angränsande medlemsstaterna och med de gränsöverskridande samordningspunkterna i andra territoriella enheter med lagstiftningsbehörighet i den egna medlemsstaten eller i en annan medlemsstat. [Ändr. 24]

| e) | Hålla kontakt med kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Hålla kontakt med kommissionen.

| f) | Bistå kommissionen med dess databas över uttalanden och åtaganden. |
| --- | --- |

f)

Bistå kommissionen med dess databas över uttalanden och åtaganden.

2.   Varje medlemsstat eller varje territoriell enhet med lagstiftningsbehörighet i den medlemsstaten får även besluta att ge respektive gränsöverskridande samordningspunkt följande uppgifter:

| a) | I tillämpliga fall ingå åtaganden eller uttalanden i enlighet med artiklarna 16.2 och 17.2. |
| --- | --- |

a)

I tillämpliga fall ingå åtaganden eller uttalanden i enlighet med artiklarna 16.2 och 17.2.

| b) | På begäran av en initiativtagare ge stöd till initiativtagaren bland annat genom att hänvisa till den behöriga åtagande myndigheten i den medlemsstaten eller den behöriga överförande myndigheten i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

På begäran av en initiativtagare ge stöd till initiativtagaren bland annat genom att hänvisa till den behöriga åtagande myndigheten i den medlemsstaten eller den behöriga överförande myndigheten i en annan medlemsstat.

| c) | På begäran av en behörig åtagande myndighet i en annan medlemsstat utan egen gränsöverskridande samordningspunkt preliminärt bedöma ett initiativdokument. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

c)

På begäran av en behörig åtagande myndighet i en annan medlemsstat utan egen gränsöverskridande samordningspunkt preliminärt bedöma ett initiativdokument. [Ändr. 25]

| d) | Övervaka genomförandet av alla åtaganden och uttalanden som berör den egna medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

d)

Övervaka genomförandet av alla åtaganden och uttalanden som berör den egna medlemsstatens territorium.

| e) | Påminna den behöriga åtagande myndigheten om att följa tidsfristerna i ett visst åtagande eller uttalande och begära att få svar inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

e)

Påminna den behöriga åtagande myndigheten om att följa tidsfristerna i ett visst åtagande eller uttalande och begära att få svar inom en viss tidsfrist.

| f) | Underrätta den myndighet som utövar tillsyn över den behöriga åtagande myndigheten om alla tidsfrister enligt ett visst åtagande eller uttalande som inte iakttagits. |
| --- | --- |

f)

Underrätta den myndighet som utövar tillsyn över den behöriga åtagande myndigheten om alla tidsfrister enligt ett visst åtagande eller uttalande som inte iakttagits.

3.   Om minst ett av flera rättsliga problem avser nationell lagstiftningsbehörighet ska den nationella gränsöverskridande samordningspunkten utföra de uppgifter som anges i artiklarna 9–17 i samordning med de relevanta regionala gränsöverskridande samordningspunkterna i den egna medlemsstaten, om inte medlemsstaten har beslutat att de uppgifter som anges i artiklarna 14–17 ska utföras av en behörig åtagande myndighet på nationell nivå.

4.   Om inget av de rättsliga problemen avser nationell lagstiftningsbehörighet ska den behöriga regionala gränsöverskridande samordningspunkten utföra de uppgifter som anges i artiklarna 9–17 i samordning med de andra relevanta regionala gränsöverskridande samordningspunkterna i den egna medlemsstaten, om mer än en territoriell enhet berörs av det gemensamma projektet, om inte medlemsstaten har beslutat att de uppgifter som anges i artiklarna 14–17 ska utföras av en nationell gränsöverskridande samordningspunkt. Den behöriga regionala gränsöverskridande samordningspunkten ska hålla den nationella gränsöverskridande samordningspunkten underrättad om varje åtagandeförfarande eller uttalandeförfarande.

Artikel 7

Kommissionens samordningsuppgifter

1.   Kommissionen ska utföra följande samordningsuppgifter:

| a) | Hålla kontakt med de gränsöverskridande samordningspunkterna. |
| --- | --- |

a)

Hålla kontakt med de gränsöverskridande samordningspunkterna.

| b) | Skapa,
  offentliggöra och uppdatera en förteckning

  databas
  över alla nationella och regionala gränsöverskridande samordningspunkter. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

b)

Skapa,
  offentliggöra och uppdatera en förteckning

  databas
  över alla nationella och regionala gränsöverskridande samordningspunkter. [Ändr. 26]

| c) | Upprätta och underhålla en databas över alla åtaganden och uttalanden. |
| --- | --- |

c)

Upprätta och underhålla en databas över alla åtaganden och uttalanden.

1a.
     
  Kommissionen ska även förbereda en stödjande kommunikationsstrategi som syftar till att

| a) | främja utbyte av bästa praxis, |
| --- | --- |

a)

främja utbyte av bästa praxis,

| b) | ge praktisk information om, och tolkning av, förordningens tematiska inriktning och |
| --- | --- |

b)

ge praktisk information om, och tolkning av, förordningens tematiska inriktning och

| c) | förtydliga det exakta förfarandet för att göra ett åtagande eller avge en förklaring. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

c)

förtydliga det exakta förfarandet för att göra ett åtagande eller avge en förklaring. [Ändr. 27]

2.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt om den databas som avses i punkt 1 c och de formulär som de gränsöverskridande samordningspunkterna ska använda när de lämnar information om genomförandet och användningen av mekanismen. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 23.2.

KAPITEL II

Förfarande för ingående och undertecknande av ett åtagande eller undertecknande av ett uttalande

Artikel 8

Utarbetande och inlämning av initiativdokument

1.   Initiativtagaren ska identifiera de

  ett eller flera
  rättsliga problemen

  problem
  med planeringen, utvecklingen, bemanningen, finansieringen eller driften av ett gemensamt projekt. [Ändr. 28]

2.   Initiativtagaren ska vara något av följande:

| a) | Det offentliga eller privata organ som ansvarar för att inleda eller genomföra ett gemensamt projekt. |
| --- | --- |

a)

Det offentliga eller privata organ som ansvarar för att inleda eller genomföra ett gemensamt projekt.

| b) | En eller flera regionala eller lokala myndigheter som är belägna i en viss gränsöverskridande region eller som bedriver myndighetsutövning i den gränsöverskridande regionen. |
| --- | --- |

b)

En eller flera regionala eller lokala myndigheter som är belägna i en viss gränsöverskridande region eller som bedriver myndighetsutövning i den gränsöverskridande regionen.

| c) | Ett organ med eller utan status som juridisk person som inrättats för gränsöverskridande samarbete som är etablerat i eller åtminstone delvis omfattar en viss gränsöverskridande region, inbegripet europeiska grupperingar för territoriellt samarbete enligt förordning (EG) nr 1082/2006, Euroregioner, Euregio och liknande. |
| --- | --- |

c)

Ett organ med eller utan status som juridisk person som inrättats för gränsöverskridande samarbete som är etablerat i eller åtminstone delvis omfattar en viss gränsöverskridande region, inbegripet europeiska grupperingar för territoriellt samarbete enligt förordning (EG) nr 1082/2006, Euroregioner, Euregio och liknande.

| d) | En organisation som inrättats för gränsöverskridande regioner i syfte att främja de gränsöverskridande territoriernas intressen och underlätta nätverksarbete och erfarenhetsutbyte, t.ex. Europeiska gränsregionförbundet, Mission Opérationnelle Transfrontalière eller Central European Service for Cross-border Initiatives. |
| --- | --- |

d)

En organisation som inrättats för gränsöverskridande regioner i syfte att främja de gränsöverskridande territoriernas intressen och underlätta nätverksarbete och erfarenhetsutbyte, t.ex. Europeiska gränsregionförbundet, Mission Opérationnelle Transfrontalière eller Central European Service for Cross-border Initiatives.

| e) | Flera av de enheter som avses i leden a–d gemensamt. |
| --- | --- |

e)

Flera av de enheter som avses i leden a–d gemensamt.

3.   Initiativtagaren ska utarbeta ett initiativdokument i enlighet med artikel 9.

4.   Initiativtagaren ska överlämna initiativdokumentet till den behöriga gränsöverskridande samordningspunkten i den åtagande medlemsstaten och skicka ett exemplar till den behöriga gränsöverskridande samordningspunkten i den överförande medlemsstaten.

Artikel 9

Initiativdokumentets innehåll

1.   Initiativdokumentet ska minst innehålla följande:

| a) | En beskrivning av det gemensamma projektet och dess sammanhang, det

  av ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  i den åtagande medlemsstaten samt motiveringen till lösningen av det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  . [Ändr. 29] |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av det gemensamma projektet och dess sammanhang, det

  av ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  i den åtagande medlemsstaten samt motiveringen till lösningen av det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  . [Ändr. 29]

| b) | En förteckning över de särskilda lagfästa bestämmelserna i den överförande medlemsstaten som löser det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  , eller om ingen lämplig bestämmelse finns, ett förslag till en särskild rättslig lösning. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

b)

En förteckning över de särskilda lagfästa bestämmelserna i den överförande medlemsstaten som löser det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  , eller om ingen lämplig bestämmelse finns, ett förslag till en särskild rättslig lösning. [Ändr. 30]

| c) | En motivering av tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

c)

En motivering av tillämpningsområdet.

| d) | Den förutsebara varaktigheten eller i vederbörligen motiverade fall varaktigheten tills vidare. |
| --- | --- |

d)

Den förutsebara varaktigheten eller i vederbörligen motiverade fall varaktigheten tills vidare.

| e) | En förteckning över de behöriga åtagande myndigheterna. |
| --- | --- |

e)

En förteckning över de behöriga åtagande myndigheterna.

| f) | En förteckning över de behöriga överförande myndigheterna. |
| --- | --- |

f)

En förteckning över de behöriga överförande myndigheterna.

2.   Tillämpningsområdet ska vara begränsat till det minsta möjliga område som krävs för ett effektivt genomförande av det gemensamma projektet.

Artikel 10

Den
  eller de
  åtagande medlemsstatens

  och överförande medlemsstaternas
  preliminära bedömning av initiativdokumentet [Ändr. 31]

1.   Den behöriga gränsöverskridande samordningspunkten
  i den åtagande medlemsstaten
  ska bedöma initiativdokumentet. Den ska samverka med alla behöriga åtagande myndigheter och de nationella eller, i tillämpliga fall, andra regionala gränsöverskridande samordningspunkterna i den åtagande medlemsstaten och med den nationella gränsöverskridande samordningspunkten i den överförande medlemsstaten. [Ändr. 32]

1a.
     
  Inom tre månader från mottagandet av ett initiativdokument ska den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt lämna sina preliminära synpunkter till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt. [Ändr. 33]

2.   Inom tre

  sex
  månader efter mottagandet av initiativdokumentet ska den behöriga gränsöverskridande samordningspunkten
  i den åtagande medlemsstaten
  vidta en eller flera av följande åtgärder, som ska delges initiativtagaren skriftligen: [Ändr. 34]

| a) | Underrätta initiativtagaren om att initiativdokumentet är utarbetat i enlighet med artikel 9 och därför kan bedömas i sak. |
| --- | --- |

a)

Underrätta initiativtagaren om att initiativdokumentet är utarbetat i enlighet med artikel 9 och därför kan bedömas i sak.

| b) | Vid behov begära ett reviderat initiativdokument eller kompletterande upplysningar, med angivande av varför och i vilket avseende initiativdokumentet inte bedöms vara tillräckligt. |
| --- | --- |

b)

Vid behov begära ett reviderat initiativdokument eller kompletterande upplysningar, med angivande av varför och i vilket avseende initiativdokumentet inte bedöms vara tillräckligt.

| c) | Underrätta initiativtagaren om sin bedömning att det inte föreligger något rättsligt problem, med angivande av skälen till detta och med en uppgift om rättsmedel mot det beslutet enligt den åtagande medlemsstatens lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Underrätta initiativtagaren om sin bedömning att det inte föreligger något rättsligt problem, med angivande av skälen till detta och med en uppgift om rättsmedel mot det beslutet enligt den åtagande medlemsstatens lagstiftning.

| d) | Underrätta initiativtagaren om sin bedömning att det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  består av något av de fall som anges i artikel 12.4 med angivande av den behöriga åtagande myndighetens åtagande att ändra eller anpassa det rättsliga problemet. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

d)

Underrätta initiativtagaren om sin bedömning att det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  består av något av de fall som anges i artikel 12.4 med angivande av den behöriga åtagande myndighetens åtagande att ändra eller anpassa det rättsliga problemet. [Ändr. 35]

| e) | Underrätta initiativtagaren om sin bedömning att det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  består av något av de fall som anges i artikel 12.4, med angivande av skälen till sitt beslut att vägra att ändra eller anpassa det rättsliga problemet och med en uppgift om överklagande av beslutet enligt den åtagande medlemsstatens lagstiftning. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

e)

Underrätta initiativtagaren om sin bedömning att det

  ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  består av något av de fall som anges i artikel 12.4, med angivande av skälen till sitt beslut att vägra att ändra eller anpassa det rättsliga problemet och med en uppgift om överklagande av beslutet enligt den åtagande medlemsstatens lagstiftning. [Ändr. 36]

| f) | Åta sig gentemot initiativtagaren att finna en lösning på de rättsliga problemen inom sex månader, antingen genom att underteckna ett åtagande med den överförande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt eller med den behöriga överförande myndigheten, som utsetts av den överförande medlemsstaten, eller genom att föreslå en särskild rättslig lösning enligt den åtagande medlemsstatens lagstiftning. |
| --- | --- |

f)

Åta sig gentemot initiativtagaren att finna en lösning på de rättsliga problemen inom sex månader, antingen genom att underteckna ett åtagande med den överförande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt eller med den behöriga överförande myndigheten, som utsetts av den överförande medlemsstaten, eller genom att föreslå en särskild rättslig lösning enligt den åtagande medlemsstatens lagstiftning.

| (fa) | Föreslå att initiativtagaren använder en befintlig mekanism såsom anges i artikel 4.2 för att lösa ett eller flera rättsliga problem som hindrar genomförandet av ett gemensamt projekt eller för att direkt överföra initiativdokumentet till det behöriga organet under motsvarande mekanism. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(fa)

Föreslå att initiativtagaren använder en befintlig mekanism såsom anges i artikel 4.2 för att lösa ett eller flera rättsliga problem som hindrar genomförandet av ett gemensamt projekt eller för att direkt överföra initiativdokumentet till det behöriga organet under motsvarande mekanism. [Ändr. 37]

| (fb) | Informera initiativtagaren om att en eller flera av de berörda medlemsstaterna har beslutat att inte lösa ett eller flera av de rättsliga problem som initiativtagaren har identifierat, samt motivera detta beslut skriftligen. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(fb)

Informera initiativtagaren om att en eller flera av de berörda medlemsstaterna har beslutat att inte lösa ett eller flera av de rättsliga problem som initiativtagaren har identifierat, samt motivera detta beslut skriftligen. [Ändr. 38]

3.   I vederbörligen motiverade fall får den behöriga åtagande myndigheten förlänga den tidsfrist som avses i punkt 2 f en gång med högst sex månader, och den ska underrätta initiativtagaren och den överförande medlemsstaten om detta med en skriftlig motivering.

Artikel 11

Den överförande medlemsstatens preliminära bedömning av initiativdokumentet

Vid mottagandet av ett initiativdokument ska den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt också utföra de uppgifter som anges i artikel 10.2 och får lämna sina preliminära synpunkter till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt.
  [Ändr. 39]

Artikel 12

Uppföljning av den preliminära bedömningen av initiativdokumentet

1.   Om den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt begär en ändring av initiativdokumentet eller kompletterande upplysningar, ska den analysera det reviderade initiativdokumentet eller de kompletterande upplysningarna, och inom tre

  sex
  månader efter mottagandet vidta åtgärder som om initiativdokumentet hade lämnats in för första gången. [Ändr. 40]

2.   Om den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt anser att det reviderade initiativdokumentet fortfarande inte är upprättat i enlighet med artikel 10 eller att de kompletterande upplysningarna fortfarande inte är tillräckliga, ska den inom tre

  sex
  månader efter mottagandet av det reviderade initiativdokumentet underrätta initiativtagaren skriftligen om sitt beslut att avsluta förfarandet. Detta beslut ska motiveras på vederbörligt sätt. [Ändr. 41]

3.   Om den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt eller den behöriga åtagande myndigheten finner att det

  ett eller flera av de
  rättsliga problem som beskrivs i initiativdokumentet bygger på ett missförstånd eller en feltolkning av den tillämpliga lagstiftningen eller på brist på information om relevant lagstiftning, avslutas förfarandet genom att initiativtagaren underrättas om bedömningen att det inte föreligger något rättsligt problem. [Ändr. 42]

4.   Om det

  ett eller flera av de
  rättsliga problemet

  problemen
  endast består av en administrativ bestämmelse eller regel eller förvaltningspraxis i den åtagande medlemsstaten eller en administrativ bestämmelse eller regel eller förvaltningspraxis som klart skiljer sig från en bestämmelse som antagits i enlighet med ett lagstiftningsförfarande och således kan ändras eller anpassas utan något lagstiftningsförfarande, ska den behöriga åtagande myndigheten skriftligen underrätta initiativtagaren om sin vägran eller beredvillighet att ändra eller anpassa de relevanta administrativa bestämmelserna eller reglerna eller förvaltningspraxisen inom åtta månader. [Ändr. 43]

5.   I vederbörligen motiverade fall får den behöriga åtagande myndigheten förlänga den tidsfrist som avses i punkt 4 en gång med högst åtta månader, och den ska underrätta initiativtagaren och den överförande medlemsstaten om detta med en skriftlig motivering.

Artikel 13

Utarbetande av utkast till åtagande eller uttalande

Den åtagande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt eller behöriga åtagande myndighet ska utarbeta ett utkast till åtagande eller uttalande i enlighet med artikel 14, på grundval av initiativdokumentet.

Artikel 14

Innehåll i utkast till åtagande eller uttalande

1.   Ett utkast till åtagande ska innehålla minst följande:

| a) | En beskrivning av det gemensamma projektet och dess sammanhang, det

  av ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  samt motiveringen av

  till
  lösningen av det

  ett eller flera av de
  rättsliga problemet

  problemen
  . [Ändr. 44] |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av det gemensamma projektet och dess sammanhang, det

  av ett eller flera
  rättsliga problemet

  problem
  samt motiveringen av

  till
  lösningen av det

  ett eller flera av de
  rättsliga problemet

  problemen
  . [Ändr. 44]

| b) | En förteckning över de lagfästa bestämmelser som utgör det

  ett eller flera av de
  rättsliga problemet

  problemen
  och som därför inte ska tillämpas på det gemensamma projektet. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

b)

En förteckning över de lagfästa bestämmelser som utgör det

  ett eller flera av de
  rättsliga problemet

  problemen
  och som därför inte ska tillämpas på det gemensamma projektet. [Ändr. 45]

| c) | Tillämpningsområde. |
| --- | --- |

c)

Tillämpningsområde.

| d) | Tillämpningens varaktighet och en motivering för denna varaktighet. |
| --- | --- |

d)

Tillämpningens varaktighet och en motivering för denna varaktighet.

| e) | Den eller de behöriga åtagande myndigheterna. |
| --- | --- |

e)

Den eller de behöriga åtagande myndigheterna.

| f) | De lagfästa bestämmelser i den överförande medlemsstaten som ska tillämpas på det gemensamma projektet. |
| --- | --- |

f)

De lagfästa bestämmelser i den överförande medlemsstaten som ska tillämpas på det gemensamma projektet.

| g) | Förslag till särskild rättslig lösning, när ingen lämplig lagfäst bestämmelse finns i den överförande medlemsstatens lagstiftning. |
| --- | --- |

g)

Förslag till särskild rättslig lösning, när ingen lämplig lagfäst bestämmelse finns i den överförande medlemsstatens lagstiftning.

| h) | Den eller de behöriga överförande myndigheterna. |
| --- | --- |

h)

Den eller de behöriga överförande myndigheterna.

| i) | Den eller de myndigheter i den åläggande medlemsstaten som är behöriga för genomförande och övervakning. |
| --- | --- |

i)

Den eller de myndigheter i den åläggande medlemsstaten som är behöriga för genomförande och övervakning.

| j) | Den eller de myndigheter i den överförande medlemsstaten som föreslås utses gemensamt för genomförande och övervakning. |
| --- | --- |

j)

Den eller de myndigheter i den överförande medlemsstaten som föreslås utses gemensamt för genomförande och övervakning.

| k) | Dag för ikraftträdande. |
| --- | --- |

k)

Dag för ikraftträdande.

Den dag för ikraftträdande som avses i led k ska antingen vara den dag då den sista av de två gränsöverskridande samordningspunkterna eller behöriga myndigheterna har undertecknat det eller den dag när det har delgetts initiativtagaren.

2.   Utöver vad som anges i punkt 1 ska utkastet till åtagande även innehålla en tillämpningsdag som

| a) | kan vara samma dag som dagen för ikraftträdande, |
| --- | --- |

a)

kan vara samma dag som dagen för ikraftträdande,

| b) | kan fastställas med retroaktiv verkan, |
| --- | --- |

b)

kan fastställas med retroaktiv verkan,

| c) | kan senareläggas till en framtida dag. |
| --- | --- |

c)

kan senareläggas till en framtida dag.

3.   Utöver vad som anges i punkt 1 ska utkastet till uttalande också innehålla ett formellt angivande av de dagar då de behöriga åtagande myndigheterna senast ska lägga fram ett formellt förslag till respektive lagstiftande församling i syfte att ändra den nationella lagstiftningen i enlighet med detta.

Den dag som avses i första stycket får inte infalla senare än tolv månader efter ingåendet av uttalandet.

Artikel 15

Översändande av utkastet till åtagande eller uttalande

1.   När den behöriga åtagande myndigheten har utarbetat ett utkast till åtagande eller uttalande, ska den översända utkastet till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt

| a) | inom tre

  sex
  månader efter att ha lämnat de upplysningar som krävs enligt artikel 10.2 eller artikel 12.1 och 12.2, [Ändr. 46] |
| --- | --- |

a)

inom tre

  sex
  månader efter att ha lämnat de upplysningar som krävs enligt artikel 10.2 eller artikel 12.1 och 12.2, [Ändr. 46]

| b) | inom åtta månader enligt artikel 12.4 och 12.5. |
| --- | --- |

b)

inom åtta månader enligt artikel 12.4 och 12.5.

2.   När den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt har utarbetat utkastet till åtagande eller uttalande eller om den tagit emot det från den behöriga åtagande myndigheten ska den översända utkastet till de behöriga gränsöverskridande samordningspunkterna i den överförande medlemsstaten inom de tidsfrister som anges i punkt 1 a eller b.

3.   I båda fallen ska en kopia även översändas för kännedom till initiativtagaren.

Artikel 16

Den överförande medlemsstatens uppgifter i samband med ingående och undertecknande av ett åtagande eller undertecknande av ett uttalande

1.   Den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt ska behandla utkastet till åtagande eller uttalande som den mottagit enligt artikel 15 och senast inom tre

  sex
  månader efter mottagandet av utkastet och efter samråd med de behöriga överförande myndigheterna vidta en eller flera av följande åtgärder: [Ändr. 47]

| a) | Godkänna utkastet till åtagande eller uttalande, underteckna två exemplar i original och skicka tillbaka det ena till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt. |
| --- | --- |

a)

Godkänna utkastet till åtagande eller uttalande, underteckna två exemplar i original och skicka tillbaka det ena till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt.

| b) | Godkänna utkastet till åtagande eller uttalande, efter att ha rättat eller kompletterat de upplysningar som avses i artikel 14.1 f och h, underteckna två exemplar i original av det reviderade utkastet till åtagande eller uttalande och skicka tillbaka det ena till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt. |
| --- | --- |

b)

Godkänna utkastet till åtagande eller uttalande, efter att ha rättat eller kompletterat de upplysningar som avses i artikel 14.1 f och h, underteckna två exemplar i original av det reviderade utkastet till åtagande eller uttalande och skicka tillbaka det ena till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt.

| c) | Vägra att underteckna utkastet till åtagande eller uttalande och skicka en utförlig motivering till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt. |
| --- | --- |

c)

Vägra att underteckna utkastet till åtagande eller uttalande och skicka en utförlig motivering till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt.

| d) | Vägra att underteckna utkastet till åtagande eller uttalande och skicka tillbaka ett ändrat utkast med avseende på de upplysningar som avses i artikel 14.1 c, d och i förekommande fall g, samt när det gäller ett utkast till åtagande, de upplysningar som avses i artikel 14.2, med en motivering av ändringarna, till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt. |
| --- | --- |

d)

Vägra att underteckna utkastet till åtagande eller uttalande och skicka tillbaka ett ändrat utkast med avseende på de upplysningar som avses i artikel 14.1 c, d och i förekommande fall g, samt när det gäller ett utkast till åtagande, de upplysningar som avses i artikel 14.2, med en motivering av ändringarna, till den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt.

2.   I medlemsstater där den behöriga överförande myndigheten ska underteckna ett åtagande eller uttalande ska den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt i enlighet med punkt 1 a och b översända
  ett av de
  två original som undertecknats av den behöriga överförande myndigheten
  till den behöriga gränsöverskridande samordningspunkten i den åtagande medlemsstaten
  . [Ändr. 48]

3.   Om den överförande medlemsstaten i enlighet med punkt 1 a eller b går med på att underteckna ett åtagande eller uttalande ska den dessutom uttryckligen bekräfta eller avvisa att den eller de behöriga myndigheter som föreslås utses gemensamt för genomförande och övervakning av åtagandet eller uttalandet enligt artikel 14.1 j ska ta på sig de uppgifter som ska utföras i tillämpningsområdet.

Artikel 17

Den åtagande medlemsstatens uppgifter i samband med ingående och undertecknande av ett åtagande eller undertecknande av ett uttalande

1.   Den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt ska granska det svar som den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt lämnat, och inom högst en månad

  tre månader
  efter att ha tagit emot det vidta en eller flera av följande åtgärder, som ska skickas till den behöriga överförande myndigheten skriftligen: [Ändr. 49]

| a) | I det fall som avses i punkt 2 a

  artikel 16.1 a
  slutföra åtagandet eller uttalandet, underteckna två

  tre
  exemplar i original och skicka tillbaka det ena till den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt för underskrift. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

a)

I det fall som avses i punkt 2 a

  artikel 16.1 a
  slutföra åtagandet eller uttalandet, underteckna två

  tre
  exemplar i original och skicka tillbaka det ena till den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt för underskrift. [Ändr. 50]

| b) | I det fall som avses i punkt 2 b

  artikel 16.1 b
  ändra åtagandet eller uttalandet med avseende på upplysningarna i utkastet till åtagande eller uttalande enligt artikel 14.1 f och h, slutföra åtagandet eller uttalandet, underteckna två

  tre
  exemplar i original och skicka tillbaka det ena till den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt för underskrift. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

b)

I det fall som avses i punkt 2 b

  artikel 16.1 b
  ändra åtagandet eller uttalandet med avseende på upplysningarna i utkastet till åtagande eller uttalande enligt artikel 14.1 f och h, slutföra åtagandet eller uttalandet, underteckna två

  tre
  exemplar i original och skicka tillbaka det ena till den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt för underskrift. [Ändr. 51]

| c) | I det fall som avses i punkt 2 c

  artikel 16.1 c
  underrätta initiativtagaren och kommissionen, med angivande av den motivering som den behöriga överlämnande myndigheten uppgett. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

c)

I det fall som avses i punkt 2 c

  artikel 16.1 c
  underrätta initiativtagaren och kommissionen, med angivande av den motivering som den behöriga överlämnande myndigheten uppgett. [Ändr. 52]

| d) | I det fall som avses i punkt 2 d

  artikel 16.1 d
  ta ställning till ändringarna och antingen fortsätta behandlingen enligt led b i denna punkt eller återuppta ett andra förfarande enligt artikel 9 med angivande av

  gå vidare som i led c i denna punkt och ange
  varför inga ändringar eller inte alla av ändringarna

  ändringar
  kunde godtas av den behöriga åtagande myndigheten. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

d)

I det fall som avses i punkt 2 d

  artikel 16.1 d
  ta ställning till ändringarna och antingen fortsätta behandlingen enligt led b i denna punkt eller återuppta ett andra förfarande enligt artikel 9 med angivande av

  gå vidare som i led c i denna punkt och ange
  varför inga ändringar eller inte alla av ändringarna

  ändringar
  kunde godtas av den behöriga åtagande myndigheten. [Ändr. 53]

2.   Vid mottagandet av åtagandet eller uttalandet, undertecknat av den behöriga gränsöverskridande samordningspunkten eller den behöriga överförande myndigheten i de fall som avses i punkt 1 a eller b, eller om den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt yttrat sig positivt under det andra förfarandet enligt punkt 1 d, ska den åtagande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt [Ändr. 54]

| a) | skicka det slutliga åtagandet eller uttalandet till initiativtagaren, |
| --- | --- |

a)

skicka det slutliga åtagandet eller uttalandet till initiativtagaren,

| b) | skicka det andra exemplaret i original till den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt, |
| --- | --- |

b)

skicka det andra exemplaret i original till den överförande medlemsstatens behöriga gränsöverskridande samordningspunkt,

| c) | skicka en kopia till alla behöriga åtagande myndigheter, |
| --- | --- |

c)

skicka en kopia till alla behöriga åtagande myndigheter,

| d) | skicka en kopia till samordningspunkten på unionsnivå, och |
| --- | --- |

d)

skicka en kopia till samordningspunkten på unionsnivå, och

| e) | begära att den behöriga tjänstegrenen i den åtagande medlemsstaten som ansvarar för offentliga publikationer offentliggör åtagandet eller uttalandet. |
| --- | --- |

e)

begära att den behöriga tjänstegrenen i den åtagande medlemsstaten som ansvarar för offentliga publikationer offentliggör åtagandet eller uttalandet.

KAPITEL III

Genomförande och övervakning av åtaganden och uttalanden

Artikel 18

Genomförande av åtaganden

1.   De upplysningar som avses i artikel 17.2 c och som skickas till alla behöriga åtagande myndigheter ska åtföljas av en tidsplan, där det står inom vilka tidsfrister dessa myndigheter i tillämpliga fall ska ändra varje administrativ akt som antagits enligt tillämplig lagstiftning med avseende på gemensamma projekt och vidta nödvändiga administrativa åtgärder för att tillämpa åtagandet på det gemensamma projektet i syfte att tillämpa den överförande medlemsstatens lagfästa bestämmelser eller en särskild rättslig lösning.

2.   Ett exemplar av tidtabellen ska sändas till den åtagande medlemsstatens nationella och i förekommande fall regionala gränsöverskridande samordningspunkt.

3.   Alla administrativa akter som avses i punkt 1 ska antas och delges initiativtagaren, särskilt det offentliga eller privata organ som ansvarar för att inleda eller genomföra ett gemensamt projekt, i enlighet med den nationella lagstiftning som gäller för sådana administrativa akter.

4.   När alla administrativa akter med avseende på ett visst gemensamt projekt har antagits, ska den åtagande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt informera den överförande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt och samordningspunkten på unionsnivå.

5.   Den överförande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt ska i förekommande fall informera de behöriga överförande myndigheterna.

Artikel 19

Genomförande av uttalanden

1.   Varje behörig åtagande myndighet som förtecknas i ett uttalande enligt artikel 14.3 ska senast den dag som anges i det undertecknade uttalandet lämna ett formellt förslag till den behöriga lagstiftande församlingen i syfte att ändra den nationella lagstiftningen i enlighet med detta.

2.   Om de tidsfrister som anges i det undertecknade uttalandet inte kan hållas, särskilt med tanke på kommande val till den behöriga lagstiftande församlingen, ska den behöriga åtagande myndigheten skriftligen informera initiativtagaren och de behöriga gränsöverskridande samordningspunkterna i de åtagande och överförande medlemsstaterna.

3.   När ett formellt förslag har lagts fram inför den lagstiftande församlingen ska den behöriga åtagande myndigheten skriftligen informera initiativtagaren och de behöriga gränsöverskridande samordningspunkterna i de åtagande och överförande medlemsstaterna om övervakningen i den lagstiftande församlingen, och detta ska göras var sjätte månad efter det formella inlämnandet.

4.   När ändringsrättsakten träder i kraft eller offentliggörs i den officiella tidningen ska varje behörig åtagande myndighet ändra alla administrativa akter som antagits enligt tillämplig nationell lagstiftning med avseende på det gemensamma projektet och anta alla administrativa akter som krävs för att tillämpa de ändrade lagfästa bestämmelserna på det gemensamma projektet.

5.   Alla administrativa akter som avses i punkt 4 ska antas och delges initiativtagaren, särskilt när initiativtagaren är ett offentligt eller privat organ som ansvarar för att inleda eller genomföra ett gemensamt projekt, i enlighet med den nationella lagstiftning som gäller för sådana administrativa akter.

6.   När alla administrativa akter med avseende på ett visst gemensamt projekt har antagits, ska den åtagande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt informera den överförande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt och samordningspunkten på unionsnivå.

7.   Den överförande medlemsstatens gränsöverskridande samordningspunkt ska i förekommande fall informera de behöriga överförande myndigheterna.

Artikel 20

Övervakning av åtaganden och uttalanden

1.   På grundval av sådana administrativa akter som avses i artiklarna 18.1 och 19.4 ska de åtagande och överförande medlemsstaterna bestämma huruvida övervakningen av tillämpningen av ett åtagande eller av den ändrade nationella lagstiftningen enligt ett uttalande ska utföras av myndigheterna i den överförande medlemsstaten, i synnerhet på grund av deras förtrogenhet med de lagfästa bestämmelser som överförts, eller av myndigheterna i den åtagande medlemsstaten.

2.   Om övervakningen av tillämpningen av de överförda lagfästa bestämmelserna ska utföras av den överförande medlemsstatens myndigheter, ska den åtagande medlemsstaten i samförstånd med de överförande medlemsstaterna bestämma huruvida den överförande medlemsstatens myndigheter ska agera gentemot övervakningens adressater på myndighetens vägnar i den åtagande medlemsstaten och i deras namn eller på deras vägnar men i eget namn.

KAPITEL IV

Rättsligt skydd mot tillämpning och övervakning av åtaganden och uttalanden

Artikel 21

Rättsligt skydd mot tillämpning av åtaganden eller uttalanden

1.   Alla personer som är bosatta på det territorium som omfattas av ett åtagande eller uttalande eller, även om de inte är bosatta på det territoriet är användare av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls i detta territorium (nedan kallad person med hemvist i den gränsöverskridande regionen), som anser sig förfördelade på grund av handlingar eller underlåtenhet att handla, till följd av tillämpningen enligt ett åtagande eller ett uttalande av en lagfäst bestämmelse från en överförande medlemsstat, ska ha rätt att väcka talan i den åtagande medlemsstatens domstolar.

2.   De domstolar som är behöriga för talan mot administrativa akter som antagits enligt artiklarna 18.3 och 19.5 ska endast vara domstolarna i den medlemsstat vars myndigheter antagit den administrativa akten.

3.   Ingenting i denna förordning ska frånta personer möjligheten att utöva sina nationella konstitutionella rättigheter att anföra besvär mot offentliga organ som är parter i ett åtagande, när det gäller

| a) | administrativa beslut som rör verksamheter som genomförs i enlighet med åtagandet, |
| --- | --- |

a)

administrativa beslut som rör verksamheter som genomförs i enlighet med åtagandet,

| b) | tillgång till tjänster på det egna språket, och |
| --- | --- |

b)

tillgång till tjänster på det egna språket, och

| c) | tillgång till information. |
| --- | --- |

c)

tillgång till information.

I dessa fall skall de behöriga domstolarna vara domstolarna i den medlemsstat i vars konstitution rätten att överklaga regleras.

Artikel 22

Rättsligt skydd mot övervakning av åtaganden eller uttalanden

1.   Om den behöriga överförande myndigheten har gått med på att övervaka tillämpningen av den överförande medlemsstatens lagfästa bestämmelser på det relevanta området, och kan agera i eget namn gentemot personer med hemvist i den åtagande medlemsstatens gränsöverskridande region, ska de domstolar som är behöriga för talan mot varje handling eller underlåtenhet av denna myndighet vara domstolarna i den medlemsstat där de personerna har sin hemvist.

2.   Om den behöriga överförande myndigheten har godtagit att övervaka tillämpningen av den åtagande medlemsstatens lagfästa bestämmelser på det relevanta området, men inte kan agera i eget namn gentemot personer med hemvist i den gränsöverskridande regionen, ska de behöriga domstolarna för talan mot varje handling eller underlåtenhet av denna myndighet vara enbart domstolarna i den åtagande medlemsstaten, även för personer med hemvist i den överförande medlemsstaten.

KAPITEL V

Slutbestämmelser

Artikel 23

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna som inrättats genom artikel 108.1 i förordning (EU) nr .../... [nya CPR]. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 24

Medlemsstaternas genomförandebestämmelser

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att garantera en effektiv tillämpning av denna förordning.

2.   Senast den ... [den dag då denna förordning börjar tillämpas] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om alla bestämmelser som antagits enligt punkt 1.

3.   Kommissionen ska offentliggöra den information som medlemsstaterna lämnar.

Artikel 25

Rapportering

1.
     Senast den ... [den första dagen i månaden efter dagen för den här förordningens ikraftträdande + fem

  tre
  år] ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén där den bedömer tillämpningen av denna förordning på grundval av indikatorer på dess verkan, relevans, europeiska mervärde och möjligheter till förenkling.

2.
     
  I den rapport som avses i punkt 1 ska kommissionen särskilt hänvisa till förordningens geografiska och tematiska tillämpningsområde i enlighet med definitionerna i artikel 3.1 respektive 3.2.

3.
     
  Innan rapporten utarbetas ska kommissionen hålla ett offentligt samråd med olika inblandade intressenter, däribland lokala och regionala myndigheter och civilsamhällets organisationer. [Ändr. 55]

Artikel 26

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ... [den första dagen i månaden efter dagen för den här förordningens ikraftträdande + ett år].

Artikel 24 ska dock tillämpas från och med den ... [den första dagen i månaden efter dagen för den här förordningens ikraftträdande + ett år].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den

På Europaparlaments vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 124.

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 februari 2019.

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden, COM(2017)0534, 20.9.2017.

4

Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden

(5)  Fem programperioder i Interreg har avlöst varandra: Interreg I (1990–1993), Interreg II (1994–1999), Interreg III (2000–2006), Interreg IV (2007–2013) och Interreg V (2014–2020).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (EUT L 210, 31.7.2006, s. 19).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

9

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/637 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/637

---

P8_TA(2019)0119

Utkast till avtal om samarbete mellan Eurojust och Georgien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Georgien (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

(Samråd)

(2020/C 449/65)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av rådets utkast (13483/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (13483/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0484/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0484/2018),

| — | med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 26a.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 26a.2,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0065/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0065/2019).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/638 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/638

---

P8_TA(2019)0120

Utvärdering av medicinsk teknik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU (COM(2018)0051 – C8–0024/2018 – 2018/0018(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/66)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0051),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet C8-0024/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet C8-0024/2018),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från den tjeckiska deputeradekammaren, den tyska förbundsdagen, den franska senaten och den polska sejmen som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från den tjeckiska deputeradekammaren, den tyska förbundsdagen, den franska senaten och den polska sejmen som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2018 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0289/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0289/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 283, 10.8.2018, s. 28.

(2)  Denna ståndpunkt motsvarar de ändringar som antogs den 3 oktober 2018 (Antagna texter; P8_TA(2018)0369).

---

P8_TC1-COD(2018)0018

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 
  artiklarna
  114
  och 168.4
  , [Ändr. 1]

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Utvecklingen av medicinsk teknik är mycket viktig för ekonomisk tillväxt och innovation i unionen. Den

  uppnåendet av den höga hälsoskyddsnivå som hälso- och sjukvårdspolitiken måste säkerställa, till nytta för alla invånare
  .
  Medicinsk teknik är en innovativ ekonomisk sektor och
  är en del av den totala marknaden för hälso- och sjukvård, som motsvarar 10 % av EU:s bruttonationalprodukt. Medicinsk teknik omfattar läkemedel, medicintekniska produkter och medicinska förfaranden, liksom åtgärder för förebyggande, diagnostisering eller behandling av sjukdom. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Utvecklingen av medicinsk teknik är mycket viktig för ekonomisk tillväxt och innovation i unionen. Den

  uppnåendet av den höga hälsoskyddsnivå som hälso- och sjukvårdspolitiken måste säkerställa, till nytta för alla invånare
  .
  Medicinsk teknik är en innovativ ekonomisk sektor och
  är en del av den totala marknaden för hälso- och sjukvård, som motsvarar 10 % av EU:s bruttonationalprodukt. Medicinsk teknik omfattar läkemedel, medicintekniska produkter och medicinska förfaranden, liksom åtgärder för förebyggande, diagnostisering eller behandling av sjukdom. [Ändr. 2]

| (1a) | Utgifterna för läkemedel uppgick 2014 till 1,41 % av BNP och svarade för 17,1 % av de sammanlagda hälso- och sjukvårdsutgifterna, bland vilka de utgör ett stort inslag. Hälso- och sjukvårdsutgifterna i unionen motsvarar 10 % av BNP, alltså 1 300 000 miljoner euro per år, av vilka omkring 220 000 miljoner euro är läkemedelsutgifter och 110 000 är utgifter för medicintekniska produkter. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(1a)

Utgifterna för läkemedel uppgick 2014 till 1,41 % av BNP och svarade för 17,1 % av de sammanlagda hälso- och sjukvårdsutgifterna, bland vilka de utgör ett stort inslag. Hälso- och sjukvårdsutgifterna i unionen motsvarar 10 % av BNP, alltså 1 300 000 miljoner euro per år, av vilka omkring 220 000 miljoner euro är läkemedelsutgifter och 110 000 är utgifter för medicintekniska produkter. [Ändr. 3]

| (1b) | I rådets slutsatser av den 16 juni 2016 och i Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel
   (4)

  framhölls det att det finns flera hinder för tillgång till läkemedel och innovativ teknik i unionen och att de främsta hindren är bristen på nya behandlingar för vissa sjukdomar, och det höga priset på läkemedel, i många fall utan något terapeutiskt mervärde. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(1b)

I rådets slutsatser av den 16 juni 2016 och i Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel
   (4)

  framhölls det att det finns flera hinder för tillgång till läkemedel och innovativ teknik i unionen och att de främsta hindren är bristen på nya behandlingar för vissa sjukdomar, och det höga priset på läkemedel, i många fall utan något terapeutiskt mervärde. [Ändr. 4]

| (1c) | Godkännandet av läkemedel för försäljning sköts av Europeiska läkemedelsmyndigheten, på grundval av principerna om säkerhet och effektivitet. Det brukar vara de nationella myndigheterna för utvärdering av medicinsk teknik (nedan kallade HTA-myndigheter) som granskar en medicinsk tekniks effektivitet jämfört med annan medicinsk teknik, eftersom godkännanden för försäljning inte åtföljs av sådana jämförande studier. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(1c)

Godkännandet av läkemedel för försäljning sköts av Europeiska läkemedelsmyndigheten, på grundval av principerna om säkerhet och effektivitet. Det brukar vara de nationella myndigheterna för utvärdering av medicinsk teknik (nedan kallade HTA-myndigheter) som granskar en medicinsk tekniks effektivitet jämfört med annan medicinsk teknik, eftersom godkännanden för försäljning inte åtföljs av sådana jämförande studier. [Ändr. 5]

| (2) | Utvärdering av medicinsk teknik (HTA) är en
  vetenskaplig
  evidensbaserad process som gör det möjligt för behöriga myndigheter att bestämma en ny eller befintlig tekniks relativa effektivitet. HTA fokuserar särskilt på
  det terapeutiska
  mervärdet med en medicinsk teknik jämfört med annan ny eller befintlig medicinsk teknik. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(2)

Utvärdering av medicinsk teknik (HTA) är en
  vetenskaplig
  evidensbaserad process som gör det möjligt för behöriga myndigheter att bestämma en ny eller befintlig tekniks relativa effektivitet. HTA fokuserar särskilt på
  det terapeutiska
  mervärdet med en medicinsk teknik jämfört med annan ny eller befintlig medicinsk teknik. [Ändr. 6]

| (2a) | Som Världshälsoorganisationen (WHO) framhöll vid Världshälsoförsamlingens 67:e möte i maj 2014 måste HTA tjäna som stöd till hälso- och sjukvård för alla. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(2a)

Som Världshälsoorganisationen (WHO) framhöll vid Världshälsoförsamlingens 67:e möte i maj 2014 måste HTA tjäna som stöd till hälso- och sjukvård för alla. [Ändr. 7]

| (2b) | HTA bör vara avgörande för att främja innovation som erbjuder patienterna och samhället i stort de bästa resultaten, och är ett nödvändigt verktyg för att säkerställa att medicinsk teknik införs och används på ett lämpligt sätt. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(2b)

HTA bör vara avgörande för att främja innovation som erbjuder patienterna och samhället i stort de bästa resultaten, och är ett nödvändigt verktyg för att säkerställa att medicinsk teknik införs och används på ett lämpligt sätt. [Ändr. 8]

| (3) | HTA omfattar båda kliniska och icke-kliniska aspekter av medicinsk teknik. De gemensamma HTA-åtgärder som medfinansieras av EU (EUnetHTA:s gemensamma åtgärder) har identifierat nio områden som ligger till grund för utvärdering av medicinsk teknik. Av dessa nio områden
  (som utgör modellen HTA Core)
  är fyra kliniska och fem icke-kliniska. De fyra kliniska utvärderingsområdena rör identifiering av ett hälsoproblem och befintlig teknik, granskning av de tekniska egenskaperna hos den teknik som utvärderas, teknikens relativa säkerhet och dess relativa kliniska effektivitet. De fem områdena för icke-klinisk granskning rör kostnad för och ekonomisk utvärdering av en teknik samt av dess etiska, organisatoriska, sociala och rättsliga aspekter. De kliniska områdena lämpar sig därför bättre för gemensam utvärdering på EU-nivå på grundval av den vetenskapliga evidensbasen, medan utvärdering av icke-kliniska områden tenderar att vara närmare knutna till nationella och regionala kontexter och metoder. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(3)

HTA omfattar båda kliniska och icke-kliniska aspekter av medicinsk teknik. De gemensamma HTA-åtgärder som medfinansieras av EU (EUnetHTA:s gemensamma åtgärder) har identifierat nio områden som ligger till grund för utvärdering av medicinsk teknik. Av dessa nio områden
  (som utgör modellen HTA Core)
  är fyra kliniska och fem icke-kliniska. De fyra kliniska utvärderingsområdena rör identifiering av ett hälsoproblem och befintlig teknik, granskning av de tekniska egenskaperna hos den teknik som utvärderas, teknikens relativa säkerhet och dess relativa kliniska effektivitet. De fem områdena för icke-klinisk granskning rör kostnad för och ekonomisk utvärdering av en teknik samt av dess etiska, organisatoriska, sociala och rättsliga aspekter. De kliniska områdena lämpar sig därför bättre för gemensam utvärdering på EU-nivå på grundval av den vetenskapliga evidensbasen, medan utvärdering av icke-kliniska områden tenderar att vara närmare knutna till nationella och regionala kontexter och metoder. [Ändr. 9]

| (3a) | Hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och vårdinrättningar bör känna till om en ny medicinsk teknik innebär en förbättring jämfört med befintlig medicinsk teknik sett till fördelar och risker. Gemensamma kliniska granskningar syftar därför till att identifiera det terapeutiska mervärdet med en medicinsk teknik jämfört med annan ny eller befintlig medicinsk teknik, genom att det görs en jämförande bedömning utgående från jämförelser med antingen den behandlingsform som i dag bevisats som den bästa (”standardbehandling”) eller de behandlingsformer som är vanligast i dag, om det inte finns någon standardbehandling. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(3a)

Hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och vårdinrättningar bör känna till om en ny medicinsk teknik innebär en förbättring jämfört med befintlig medicinsk teknik sett till fördelar och risker. Gemensamma kliniska granskningar syftar därför till att identifiera det terapeutiska mervärdet med en medicinsk teknik jämfört med annan ny eller befintlig medicinsk teknik, genom att det görs en jämförande bedömning utgående från jämförelser med antingen den behandlingsform som i dag bevisats som den bästa (”standardbehandling”) eller de behandlingsformer som är vanligast i dag, om det inte finns någon standardbehandling. [Ändr. 10]

| (4) | HTA är ett viktigt verktyg för att främja högkvalitativ innovation, rikta in forskningen på otillfredsställda behov inom hälso- och sjukvårdssystemen när det gäller diagnostik, terapier eller rutiner, samt för styrning av de kliniska och sociala prioriteringarna. HTA kan också förbättra det vetenskapliga underlaget för de kliniska besluten och öka resurseffektiviteten, hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet, patienternas tillgång till den medicinska tekniken och sektorns konkurrenskraft tack vare ökad förutsägbarhet och effektivare forskning. Medlemsstaterna använder
  resultatet av HTA används som underlag för beslut om tilldelning av budgetmedel på hälso- och sjukvårdsområdet, t.ex. då man fastställer prissättnings- eller ersättningsnivåer för
  att förbättra de vetenskapliga belägg som ligger till grund för beslut om införande av
  medicinsk teknik
  i deras system, eller med andra ord, för beslut om resursfördelningen
  . HTA kan därför underlätta för medlemsstaterna att skapa och upprätthålla hållbara hälso- och sjukvårdssystem och kan stimulera till innovation som ger bättre resultat för patienterna. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(4)

HTA är ett viktigt verktyg för att främja högkvalitativ innovation, rikta in forskningen på otillfredsställda behov inom hälso- och sjukvårdssystemen när det gäller diagnostik, terapier eller rutiner, samt för styrning av de kliniska och sociala prioriteringarna. HTA kan också förbättra det vetenskapliga underlaget för de kliniska besluten och öka resurseffektiviteten, hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet, patienternas tillgång till den medicinska tekniken och sektorns konkurrenskraft tack vare ökad förutsägbarhet och effektivare forskning. Medlemsstaterna använder
  resultatet av HTA används som underlag för beslut om tilldelning av budgetmedel på hälso- och sjukvårdsområdet, t.ex. då man fastställer prissättnings- eller ersättningsnivåer för
  att förbättra de vetenskapliga belägg som ligger till grund för beslut om införande av
  medicinsk teknik
  i deras system, eller med andra ord, för beslut om resursfördelningen
  . HTA kan därför underlätta för medlemsstaterna att skapa och upprätthålla hållbara hälso- och sjukvårdssystem och kan stimulera till innovation som ger bättre resultat för patienterna. [Ändr. 11]

| (4a) | Samarbetet kring HTA kan också spela en roll i hela den medicinska teknikens cykel: under de första utvecklingsetapperna, genom ”horisontell skanning” för att upptäcka former av teknik som kommer att få stor inverkan, under den tidiga dialogen och den vetenskapliga rådgivningen: genom att studierna utformas bättre för att effektivare forskning ska säkerställas, och i själva huvudskedet av den samlade bedömningen, när tekniken väl vunnit insteg. Slutligen kan HTA bidra till beslut om att man ska frångå en teknik som blivit föråldrad och olämplig jämfört med bättre alternativ som finns tillgängliga. Ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna inom HTA bör också bidra till att förbättra och harmonisera standarderna för vård samt rutinerna för diagnostik och screening av nyfödda i hela EU. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(4a)

Samarbetet kring HTA kan också spela en roll i hela den medicinska teknikens cykel: under de första utvecklingsetapperna, genom ”horisontell skanning” för att upptäcka former av teknik som kommer att få stor inverkan, under den tidiga dialogen och den vetenskapliga rådgivningen: genom att studierna utformas bättre för att effektivare forskning ska säkerställas, och i själva huvudskedet av den samlade bedömningen, när tekniken väl vunnit insteg. Slutligen kan HTA bidra till beslut om att man ska frångå en teknik som blivit föråldrad och olämplig jämfört med bättre alternativ som finns tillgängliga. Ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna inom HTA bör också bidra till att förbättra och harmonisera standarderna för vård samt rutinerna för diagnostik och screening av nyfödda i hela EU. [Ändr. 12]

| (4b) | Samarbetet kring HTA kan beröra andra områden än bara läkemedel och medicintekniska produkter. Det kan också omfatta till exempel diagnostik som komplement till behandlingar, kirurgiska ingrepp, förebyggande insatser, screeningprogram och hälsofrämjande program, verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT), organisationsplaner inom hälso- och sjukvården och integrerade vårdförfaranden. Kraven för utvärderingen av olika tekniker varierar beroende på teknikernas specifika egenskaper, och därför behövs det inom HTA ett konsekvent grepp som kan hantera dessa olika teknikformer. På vissa specifika områden, till exempel behandlingar av sällsynta sjukdomar, pediatriska läkemedel, precisionsmedicin och avancerade terapier, ger samarbetet på unionsnivå sannolikt ett ännu större mervärde. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(4b)

Samarbetet kring HTA kan beröra andra områden än bara läkemedel och medicintekniska produkter. Det kan också omfatta till exempel diagnostik som komplement till behandlingar, kirurgiska ingrepp, förebyggande insatser, screeningprogram och hälsofrämjande program, verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT), organisationsplaner inom hälso- och sjukvården och integrerade vårdförfaranden. Kraven för utvärderingen av olika tekniker varierar beroende på teknikernas specifika egenskaper, och därför behövs det inom HTA ett konsekvent grepp som kan hantera dessa olika teknikformer. På vissa specifika områden, till exempel behandlingar av sällsynta sjukdomar, pediatriska läkemedel, precisionsmedicin och avancerade terapier, ger samarbetet på unionsnivå sannolikt ett ännu större mervärde. [Ändr. 13]

| (5) | Att flera medlemsstater parallellt gör utvärderingar och att nationella lagar och andra författningar om utvärderingsförfaranden och utvärderingsmetoder skiljer sig åt kan leda till att utvecklarna av medicinsk teknik ställs inför många och skiljaktiga

  överlappande
  krav på uppgifter. Det kan också leda till dubbelarbete och skillnader i resultaten, vilket ökar

  kan öka
  de ekonomiska och administrativa bördor som hindrar den fria rörligheten för den berörda medicinska tekniken och innebär att den inre marknaden inte fungerar smidigt.
  I vissa motiverade fall där man måste beakta särdragen i de nationella och regionala hälso- och sjukvårdssystemen och deras prioriteringar, kan en kompletterande utvärdering av vissa aspekter bli nödvändig. Utvärderingar som inte är relevanta för beslutsfattandet i vissa medlemsstater kan dock fördröja införandet av innovativ teknik och därmed patienternas tillgång till nyttiga innovativa behandlingar. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(5)

Att flera medlemsstater parallellt gör utvärderingar och att nationella lagar och andra författningar om utvärderingsförfaranden och utvärderingsmetoder skiljer sig åt kan leda till att utvecklarna av medicinsk teknik ställs inför många och skiljaktiga

  överlappande
  krav på uppgifter. Det kan också leda till dubbelarbete och skillnader i resultaten, vilket ökar

  kan öka
  de ekonomiska och administrativa bördor som hindrar den fria rörligheten för den berörda medicinska tekniken och innebär att den inre marknaden inte fungerar smidigt.
  I vissa motiverade fall där man måste beakta särdragen i de nationella och regionala hälso- och sjukvårdssystemen och deras prioriteringar, kan en kompletterande utvärdering av vissa aspekter bli nödvändig. Utvärderingar som inte är relevanta för beslutsfattandet i vissa medlemsstater kan dock fördröja införandet av innovativ teknik och därmed patienternas tillgång till nyttiga innovativa behandlingar. [Ändr. 14]

| (6) | Även om Medlemsstaterna har gjort vissa gemensamma utvärderingar inom ramen för gemensamma åtgärder som medfinansieras av EU, har arbetet varit ineffektivt eftersom det i avsaknad av en hållbar samarbetsmodell har byggt på projektbaserat samarbete. Medlemsstaterna har inte i någon högre grad utnyttjat resultaten av de.
  Dessa utvärderingar gjordes i tre etapper, i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU
   (5)

  genom tre
  gemensamma åtgärderna, däribland de gemensamma kliniska granskningarna, vilket innebär att man inte lyckats lösa problemet med att de olika medlemsstaternas HTA-ansvariga myndigheter och organ samtidigt eller nästan samtidigt gör parallella utvärderingar av samma medicinska teknik

  åtgärder, var och en med specifika mål och anslag: EUnetHTA 1 från 2010 till 2012 (6 miljoner euro), EUnetHTA 2 från 2010 till 2015 (9,5 miljoner euro), och EUnetHTA 3, som inleddes i juni 2016 och pågår till 2020 (20 miljoner euro)
  .
  Mot bakgrund av åtgärdernas tidsramar och med hänsyn till kontinuiteten upprättas det genom denna förordning ett mer hållbart sätt att säkerställa fortsatta gemensamma utvärderingar. Bland de främsta resultaten av samarbetet hittills märks utvärderingsmodellen HTA Core, som utgör en ram för HTA-rapporterna, en databas (POP-databasen) för att dela enskilda myndigheters planerade, pågående eller nyligen offentliggjorda projekt, en data- och kunskapsbas för att lagra information om och granskningsstatus för lovande tekniker eller begäranden om ytterligare studier som härrör från HTA, samt en uppsättning metodvägledningar och stödverktyg för de HTA-ansvariga myndigheterna, bland annat vägledningar för anpassning av rapporter från ett land till ett annat
  . [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(6)

Även om Medlemsstaterna har gjort vissa gemensamma utvärderingar inom ramen för gemensamma åtgärder som medfinansieras av EU, har arbetet varit ineffektivt eftersom det i avsaknad av en hållbar samarbetsmodell har byggt på projektbaserat samarbete. Medlemsstaterna har inte i någon högre grad utnyttjat resultaten av de.
  Dessa utvärderingar gjordes i tre etapper, i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU
   (5)

  genom tre
  gemensamma åtgärderna, däribland de gemensamma kliniska granskningarna, vilket innebär att man inte lyckats lösa problemet med att de olika medlemsstaternas HTA-ansvariga myndigheter och organ samtidigt eller nästan samtidigt gör parallella utvärderingar av samma medicinska teknik

  åtgärder, var och en med specifika mål och anslag: EUnetHTA 1 från 2010 till 2012 (6 miljoner euro), EUnetHTA 2 från 2010 till 2015 (9,5 miljoner euro), och EUnetHTA 3, som inleddes i juni 2016 och pågår till 2020 (20 miljoner euro)
  .
  Mot bakgrund av åtgärdernas tidsramar och med hänsyn till kontinuiteten upprättas det genom denna förordning ett mer hållbart sätt att säkerställa fortsatta gemensamma utvärderingar. Bland de främsta resultaten av samarbetet hittills märks utvärderingsmodellen HTA Core, som utgör en ram för HTA-rapporterna, en databas (POP-databasen) för att dela enskilda myndigheters planerade, pågående eller nyligen offentliggjorda projekt, en data- och kunskapsbas för att lagra information om och granskningsstatus för lovande tekniker eller begäranden om ytterligare studier som härrör från HTA, samt en uppsättning metodvägledningar och stödverktyg för de HTA-ansvariga myndigheterna, bland annat vägledningar för anpassning av rapporter från ett land till ett annat
  . [Ändr. 15]

| (6a) | De gemensamma åtgärderna har dock inte varit särskilt resultatrika, och eftersom det inte funnits någon hållbar samarbetsmodell har åtgärderna byggt på projektbaserat samarbete. Medlemsstaterna har inte i någon högre grad utnyttjat resultaten av de gemensamma åtgärderna, däribland de gemensamma kliniska granskningarna, vilket innebär att man inte lyckats lösa problemet med att de olika medlemsstaternas HTA-ansvariga myndigheter och organ samtidigt eller nästan samtidigt gör parallella utvärderingar av samma medicinska teknik. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(6a)

De gemensamma åtgärderna har dock inte varit särskilt resultatrika, och eftersom det inte funnits någon hållbar samarbetsmodell har åtgärderna byggt på projektbaserat samarbete. Medlemsstaterna har inte i någon högre grad utnyttjat resultaten av de gemensamma åtgärderna, däribland de gemensamma kliniska granskningarna, vilket innebär att man inte lyckats lösa problemet med att de olika medlemsstaternas HTA-ansvariga myndigheter och organ samtidigt eller nästan samtidigt gör parallella utvärderingar av samma medicinska teknik. [Ändr. 16]

| (7) | Rådet konstaterade I sina slutsatser i december 2014 (6)

  om innovation till gagn för patienter konstaterade rådet
  att utvärdering av medicinsk teknik är mycket viktigt och

  , såsom ett hälsopolitiskt verktyg till stöd för evidensbaserade, hållbara och rättvisa val inom hälso- och sjukvård, samt för medicinsk teknik till gagn för patienterna. Rådet
  uppmanade
  dessutom
  kommissionen att stödja samarbetet på ett hållbart sätt
  samt uppmanade till ett utökat HTA-samarbete mellan medlemsstaterna och påpekade behovet av att utforska samarbetsmöjligheter kring informationsutbyte mellan behöriga organ
  .
  I sina slutsatser i december 2015 om individanpassad behandling för patienter uppmanade rådet dessutom medlemsstaterna och kommissionen att stärka de HTA-metoder som kan tillämpas på individanpassad behandling, och i rådets slutsatser i juni 2016 om att stärka rättvisan i Europeiska unionens och medlemsstaternas läkemedelssystem bekräftades återigen att medlemsstaterna ser ett tydligt mervärde med EU:s HTA-samarbete. I den gemensamma rapporten från kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans och kommittén för ekonomisk politik i oktober 2016 uppmanas i sin tur till ett utökat europeiskt HTA-samarbete
  . [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(7)

Rådet konstaterade I sina slutsatser i december 2014 (6)

  om innovation till gagn för patienter konstaterade rådet
  att utvärdering av medicinsk teknik är mycket viktigt och

  , såsom ett hälsopolitiskt verktyg till stöd för evidensbaserade, hållbara och rättvisa val inom hälso- och sjukvård, samt för medicinsk teknik till gagn för patienterna. Rådet
  uppmanade
  dessutom
  kommissionen att stödja samarbetet på ett hållbart sätt
  samt uppmanade till ett utökat HTA-samarbete mellan medlemsstaterna och påpekade behovet av att utforska samarbetsmöjligheter kring informationsutbyte mellan behöriga organ
  .
  I sina slutsatser i december 2015 om individanpassad behandling för patienter uppmanade rådet dessutom medlemsstaterna och kommissionen att stärka de HTA-metoder som kan tillämpas på individanpassad behandling, och i rådets slutsatser i juni 2016 om att stärka rättvisan i Europeiska unionens och medlemsstaternas läkemedelssystem bekräftades återigen att medlemsstaterna ser ett tydligt mervärde med EU:s HTA-samarbete. I den gemensamma rapporten från kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans och kommittén för ekonomisk politik i oktober 2016 uppmanas i sin tur till ett utökat europeiskt HTA-samarbete
  . [Ändr. 17]

| (8) | I en resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (7) uppmanade Europaparlamentet kommissionen att så snabbt som möjligt lägga fram lagstiftningsförslag om ett europeiskt system för utvärdering av medicinska metoder och harmonisera transparenta kriterier för utvärdering av medicinska metoder för att bedöma det terapeutiska mervärdet av läkemedel

  och den relativa effekten
  av
  medicinsk teknik, jämfört med det bästa tillgängliga alternativet, med hänsyn tagen till innovationsnivån och nyttan för patienterna
  . [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(8)

I en resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (7) uppmanade Europaparlamentet kommissionen att så snabbt som möjligt lägga fram lagstiftningsförslag om ett europeiskt system för utvärdering av medicinska metoder och harmonisera transparenta kriterier för utvärdering av medicinska metoder för att bedöma det terapeutiska mervärdet av läkemedel

  och den relativa effekten
  av
  medicinsk teknik, jämfört med det bästa tillgängliga alternativet, med hänsyn tagen till innovationsnivån och nyttan för patienterna
  . [Ändr. 18]

| (9) | I ett meddelande 2015 om att förbättra den inre marknaden (8) angav kommissionen att den, för att förbättra funktionssättet för den inre marknaden för sjukvårdsprodukter, skulle lägga fram ett initiativ om HTA för att förbättra samordningen och därmed undvika att en produkt utvärderas flera gånger i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

I ett meddelande 2015 om att förbättra den inre marknaden (8) angav kommissionen att den, för att förbättra funktionssättet för den inre marknaden för sjukvårdsprodukter, skulle lägga fram ett initiativ om HTA för att förbättra samordningen och därmed undvika att en produkt utvärderas flera gånger i olika medlemsstater.

| (10) | För att säkerställa att den inre marknaden fungerar bättre och för att bidra till en hög skyddsnivå för människors hälsa bör man få till stånd en tillnärmning av reglerna för kliniska granskningar på nationell nivå och för kliniska granskningar av viss medicinsk teknik på unionsnivå, som också stöder fortsatt frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna om vissa aspekter av HTA.
  Denna tillnärmning bör garantera högsta kvalitetsstandard och anpassas till bästa tillgängliga praxis. Den bör varken främja en konvergens mot den minsta gemensamma nämnaren eller tvinga HTA-ansvariga organ med mer sakkunskap och högre standarder att acceptera lägre krav. Det bör snarare leda till en förbättring av HTA-kapacitet och HTA-kvalitet på nationell och regional nivå. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa att den inre marknaden fungerar bättre och för att bidra till en hög skyddsnivå för människors hälsa bör man få till stånd en tillnärmning av reglerna för kliniska granskningar på nationell nivå och för kliniska granskningar av viss medicinsk teknik på unionsnivå, som också stöder fortsatt frivilligt samarbete mellan medlemsstaterna om vissa aspekter av HTA.
  Denna tillnärmning bör garantera högsta kvalitetsstandard och anpassas till bästa tillgängliga praxis. Den bör varken främja en konvergens mot den minsta gemensamma nämnaren eller tvinga HTA-ansvariga organ med mer sakkunskap och högre standarder att acceptera lägre krav. Det bör snarare leda till en förbättring av HTA-kapacitet och HTA-kvalitet på nationell och regional nivå. [Ändr. 19]

| (11) | Enligt artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har medlemsstaterna ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård. Med tanke på detta bör unionsreglerna endast gälla de aspekter av HTA som rör den kliniska granskningen av medicinsk teknik, särskilt för att säkerställa att slutsatserna från granskningen endast gäller resultaten avseende en medicinsk tekniks effektivitet jämfört med annan teknik.
  Den gemensamma kliniska granskning som föreskrivs i denna förordning är en vetenskaplig analys av den medicinska teknikens relativa effekter på resultaten avseende verkningsfullhet, säkerhet och effektivitet, allmänt kallat kliniska resultat, granskat i förhållande till den eller de utvalda jämförelseprodukter som vid den aktuella tidpunkten betraktas som lämpliga och, för de utvalda patientgrupperna eller underpatientgrupperna, med beaktande av kriterierna för HTA Core-modellen. Här kommer också att ingå att man, utgående från de uppgifter som finns att tillgå, beaktar hur träffsäkra resultaten är, relativt sett.
  Resultatet av sådana utvärderingar

  gemensamma kliniska granskningar
  bör därför inte inverka på medlemsstaternas befogenhet att besluta om prissättning och ersättning avseende medicinsk teknik, inklusive kriterierna för sådan prissättning och ersättning som kan styras av både kliniska och icke kliniska överväganden och enbart är en nationell fråga.
  Den granskning som varje medlemsstat genomför vid sin nationella bedömning omfattas därför inte av denna förordning. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har medlemsstaterna ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård. Med tanke på detta bör unionsreglerna endast gälla de aspekter av HTA som rör den kliniska granskningen av medicinsk teknik, särskilt för att säkerställa att slutsatserna från granskningen endast gäller resultaten avseende en medicinsk tekniks effektivitet jämfört med annan teknik.
  Den gemensamma kliniska granskning som föreskrivs i denna förordning är en vetenskaplig analys av den medicinska teknikens relativa effekter på resultaten avseende verkningsfullhet, säkerhet och effektivitet, allmänt kallat kliniska resultat, granskat i förhållande till den eller de utvalda jämförelseprodukter som vid den aktuella tidpunkten betraktas som lämpliga och, för de utvalda patientgrupperna eller underpatientgrupperna, med beaktande av kriterierna för HTA Core-modellen. Här kommer också att ingå att man, utgående från de uppgifter som finns att tillgå, beaktar hur träffsäkra resultaten är, relativt sett.
  Resultatet av sådana utvärderingar

  gemensamma kliniska granskningar
  bör därför inte inverka på medlemsstaternas befogenhet att besluta om prissättning och ersättning avseende medicinsk teknik, inklusive kriterierna för sådan prissättning och ersättning som kan styras av både kliniska och icke kliniska överväganden och enbart är en nationell fråga.
  Den granskning som varje medlemsstat genomför vid sin nationella bedömning omfattas därför inte av denna förordning. [Ändr. 20]

| (12) | För att säkerställa en bred tillämpning av de harmoniserade reglerna om kliniska aspekter av HTA
  , samt för att stimulera till samverkan mellan medlemsstaterna
  och göra det möjligt att samla sakkunskap och resurser hos HTA-organen
  och därigenom minska slöseri och ineffektivitet inom hälso- och sjukvården
  bör det krävas gemensamma kliniska granskningar av alla sådana läkemedel som är föremål för det förfarande för centralt godkännande för försäljning som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (9) och som innehåller en ny aktiv substans, om dessa läkemedel senare godkänns för en ny terapeutisk indikation. Gemensamma kliniska granskningar bör också göras av vissa medicintekniska produkter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (10)
  som tillhör de högsta riskklasserna och för vilka de relevanta expertpanelerna har lämnat yttranden eller synpunkter. Det bör göras ett urval av medicintekniska produkter till gemensamma kliniska granskningar på grundval av särskilda kriterier

  med tanke på behovet av utökad klinisk evidens för alla dessa nya tekniker
  . [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa en bred tillämpning av de harmoniserade reglerna om kliniska aspekter av HTA
  , samt för att stimulera till samverkan mellan medlemsstaterna
  och göra det möjligt att samla sakkunskap och resurser hos HTA-organen
  och därigenom minska slöseri och ineffektivitet inom hälso- och sjukvården
  bör det krävas gemensamma kliniska granskningar av alla sådana läkemedel som är föremål för det förfarande för centralt godkännande för försäljning som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (9) och som innehåller en ny aktiv substans, om dessa läkemedel senare godkänns för en ny terapeutisk indikation. Gemensamma kliniska granskningar bör också göras av vissa medicintekniska produkter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (10)
  som tillhör de högsta riskklasserna och för vilka de relevanta expertpanelerna har lämnat yttranden eller synpunkter. Det bör göras ett urval av medicintekniska produkter till gemensamma kliniska granskningar på grundval av särskilda kriterier

  med tanke på behovet av utökad klinisk evidens för alla dessa nya tekniker
  . [Ändr. 21]

| (13) | För att säkerställa att gemensamma kliniska granskningar av medicinsk teknik är

  förblir
  noggranna och, relevanta
  , högkvalitativa och baserade på bästa tillgängliga vetenskapliga belägg
  bör man fastställa villkor

  ett flexibelt och reglerat förfarande
  för uppdateringen av utvärderingar, särskilt när
  nya belägg eller nya
  kompletterande uppgifter som blivit

  blir
  tillgängliga efter den ursprungliga utvärderingen skulle kunna

  och kan stärka de vetenskapliga beläggen och således
  höja utvärderingens noggrannhet

  kvaliteten på utvärderingen
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa att gemensamma kliniska granskningar av medicinsk teknik är

  förblir
  noggranna och, relevanta
  , högkvalitativa och baserade på bästa tillgängliga vetenskapliga belägg
  bör man fastställa villkor

  ett flexibelt och reglerat förfarande
  för uppdateringen av utvärderingar, särskilt när
  nya belägg eller nya
  kompletterande uppgifter som blivit

  blir
  tillgängliga efter den ursprungliga utvärderingen skulle kunna

  och kan stärka de vetenskapliga beläggen och således
  höja utvärderingens noggrannhet

  kvaliteten på utvärderingen
  . [Ändr. 22]

| (14) | Det bör inrättas en samordningsgrupp bestående av företrädare för medlemsstaternas myndigheter och organ för utvärdering av medicinsk teknik med ansvar
  och beprövad sakkunskap för
  att övervaka genomförandet av gemensamma kliniska granskningar och annat gemensamt arbete
  inom ramen för denna förordning
  . [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(14)

Det bör inrättas en samordningsgrupp bestående av företrädare för medlemsstaternas myndigheter och organ för utvärdering av medicinsk teknik med ansvar
  och beprövad sakkunskap för
  att övervaka genomförandet av gemensamma kliniska granskningar och annat gemensamt arbete
  inom ramen för denna förordning
  . [Ändr. 23]

| (15) | För att säkerställa en medlemsstatsledd metod för gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd bör medlemsstaterna utse nationella HTA-ansvariga myndigheter och organ som lämnar beslutsunderlag i sin egenskap av medlemmar i samordningsgruppen. De utsedda myndigheterna och organen bör säkerställa att de är representerade på lämplig nivå i samordningsgruppen och att arbetsgrupperna har teknisk sakkunskap, med hänsyn till behovet av

  möjligheten att tillhandahålla
  sakkunskap om HTA när det gäller läkemedel och medicintekniska produkter.
  Den organisatoriska strukturen bör respektera de särskilda uppdragen hos de arbetsgrupper som genomför de gemensamma kliniska granskningarna och det gemensamma vetenskapliga samrådet. Alla intressekonflikter bör undvikas. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa en medlemsstatsledd metod för gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd bör medlemsstaterna utse nationella HTA-ansvariga myndigheter och organ som lämnar beslutsunderlag i sin egenskap av medlemmar i samordningsgruppen. De utsedda myndigheterna och organen bör säkerställa att de är representerade på lämplig nivå i samordningsgruppen och att arbetsgrupperna har teknisk sakkunskap, med hänsyn till behovet av

  möjligheten att tillhandahålla
  sakkunskap om HTA när det gäller läkemedel och medicintekniska produkter.
  Den organisatoriska strukturen bör respektera de särskilda uppdragen hos de arbetsgrupper som genomför de gemensamma kliniska granskningarna och det gemensamma vetenskapliga samrådet. Alla intressekonflikter bör undvikas. [Ändr. 24]

| (15a) | Öppenhet i processen och allmänhetens medvetenhet om den är avgörande. Alla kliniska uppgifter som utvärderas bör därför präglas av största möjliga öppenhet och offentlighet, av omsorg om förtroendet för systemet. I de fall där det förekommer konfidentiella uppgifter av kommersiella skäl behöver konfidentialiteten definieras tydligt och motiveras, och de konfidentiella uppgifterna tydligt begränsas och skyddas. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(15a)

Öppenhet i processen och allmänhetens medvetenhet om den är avgörande. Alla kliniska uppgifter som utvärderas bör därför präglas av största möjliga öppenhet och offentlighet, av omsorg om förtroendet för systemet. I de fall där det förekommer konfidentiella uppgifter av kommersiella skäl behöver konfidentialiteten definieras tydligt och motiveras, och de konfidentiella uppgifterna tydligt begränsas och skyddas. [Ändr. 25]

| (16) | För att de harmoniserade förfarandena ska fylla sitt syfte när det gäller den inre marknaden
  och uppnå sitt mål om att öka kvaliteten på innovationen och den kliniska bevisningen
  bör medlemsstaterna åläggas att fullt ut beakta resultaten av gemensamma kliniska granskningar och inte upprepa sådana granskningar

  dem i onödan
  .
  Beroende på nationella behov bör medlemsstaterna ha rätt att komplettera de gemensamma kliniska granskningarna med ytterligare klinisk evidens och kliniska analyser för att kunna ta hänsyn till skillnader mellan jämförelseläkemedlen eller i fråga om den respektive behandlingssituationen på nationell nivå. Sådana kompletterande kliniska granskningar bör vara vederbörligen motiverade och proportionerliga och anmälas till kommissionen och samordningsgruppen.
  Att medlemsstaterna fullgör denna skyldighet hindrar dem inte
  heller
  från att göra icke-kliniska granskningar av samma medicinska teknik eller från att dra slutsatser om
  det kliniska
  mervärdet av den berörda tekniken som ett led i nationella utvärderingsprocesser som kan ta hänsyn till såväl kliniska som icke-kliniska uppgifter och kriterier
  som är specifika för medlemsstaten i fråga på nationell och/eller regional nivå
  . Det hindrar inte heller medlemsstaterna från att utarbeta egna rekommendationer eller att fatta beslut om prissättning eller ersättning. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(16)

För att de harmoniserade förfarandena ska fylla sitt syfte när det gäller den inre marknaden
  och uppnå sitt mål om att öka kvaliteten på innovationen och den kliniska bevisningen
  bör medlemsstaterna åläggas att fullt ut beakta resultaten av gemensamma kliniska granskningar och inte upprepa sådana granskningar

  dem i onödan
  .
  Beroende på nationella behov bör medlemsstaterna ha rätt att komplettera de gemensamma kliniska granskningarna med ytterligare klinisk evidens och kliniska analyser för att kunna ta hänsyn till skillnader mellan jämförelseläkemedlen eller i fråga om den respektive behandlingssituationen på nationell nivå. Sådana kompletterande kliniska granskningar bör vara vederbörligen motiverade och proportionerliga och anmälas till kommissionen och samordningsgruppen.
  Att medlemsstaterna fullgör denna skyldighet hindrar dem inte
  heller
  från att göra icke-kliniska granskningar av samma medicinska teknik eller från att dra slutsatser om
  det kliniska
  mervärdet av den berörda tekniken som ett led i nationella utvärderingsprocesser som kan ta hänsyn till såväl kliniska som icke-kliniska uppgifter och kriterier
  som är specifika för medlemsstaten i fråga på nationell och/eller regional nivå
  . Det hindrar inte heller medlemsstaterna från att utarbeta egna rekommendationer eller att fatta beslut om prissättning eller ersättning. [Ändr. 26]

| (16a) | För att den kliniska granskningen ska kunna användas för nationella beslut om ersättning bör den helst gälla de personer som skulle få ersättning för läkemedlet i en viss medlemsstat. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(16a)

För att den kliniska granskningen ska kunna användas för nationella beslut om ersättning bör den helst gälla de personer som skulle få ersättning för läkemedlet i en viss medlemsstat. [Ändr. 27]

| (17) | Tidsramen för gemensamma kliniska granskningar av läkemedel bör i möjligaste mån fastställas med hänvisning till den tillämpliga tidsramen för att slutföra det centraliserade förfarande för godkännande för försäljning som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004. Sådan samordning bör säkerställa att kliniska granskningar verkligen kan underlätta marknadstillträde och bidra till att patienterna får snabb tillgång till innovativ teknik. I regel bör processen vara slutförd när kommissionens beslut om godkännande för försäljning offentliggörs. |
| --- | --- |

(17)

Tidsramen för gemensamma kliniska granskningar av läkemedel bör i möjligaste mån fastställas med hänvisning till den tillämpliga tidsramen för att slutföra det centraliserade förfarande för godkännande för försäljning som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004. Sådan samordning bör säkerställa att kliniska granskningar verkligen kan underlätta marknadstillträde och bidra till att patienterna får snabb tillgång till innovativ teknik. I regel bör processen vara slutförd när kommissionens beslut om godkännande för försäljning offentliggörs.

| (17a) | Det gemensamma vetenskapliga samrådet måste, när det gäller särläkemedel, säkerställa att inga nya strategier leder till att granskningar av särläkemedel försenas i onödan jämfört med den rådande situationen och med beaktande av den pragmatiska strategi som tillämpas tack vare EUnetHTA. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(17a)

Det gemensamma vetenskapliga samrådet måste, när det gäller särläkemedel, säkerställa att inga nya strategier leder till att granskningar av särläkemedel försenas i onödan jämfört med den rådande situationen och med beaktande av den pragmatiska strategi som tillämpas tack vare EUnetHTA. [Ändr. 29]

| (18) | När man fastställer en tidsram för de gemensamma kliniska granskningarna av medicintekniska produkter

  medicinsk teknik
  bör man beakta det mycket decentraliserade marknadstillträdet

  tidsramarna för slutförande av förfarandet för centralt godkännande i förordning (EG) nr 726/2004 när det gäller läkemedel, jämte CE-märkningen
  för medicintekniska produkter och

  i förordning (EU) 2017/745 samt för medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/746
   (11)

  . I synnerhet bör granskningarna beakta
  tillgången till sådana

  vetenskapliga bevis och lämpliga och tillräckliga
  styrkande uppgifter som behövs för att göra en gemensam klinisk granskning
  och de bör genomföras så snart som möjligt efter godkännandet av försäljningen, utan onödig eller omotiverad fördröjning
  . Eftersom de erforderliga uppgifterna kanske endast blir tillgängliga efter att en medicinteknisk produkt har släppts ut på marknaden och för att göra det möjligt att välja ut medicintekniska produkter till en gemensam klinisk granskning vid en lämplig tidpunkt, bör utvärderingen av sådana produkter göras efter att de har släppts ut på marknaden.
  [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(18)

När man fastställer en tidsram för de gemensamma kliniska granskningarna av medicintekniska produkter

  medicinsk teknik
  bör man beakta det mycket decentraliserade marknadstillträdet

  tidsramarna för slutförande av förfarandet för centralt godkännande i förordning (EG) nr 726/2004 när det gäller läkemedel, jämte CE-märkningen
  för medicintekniska produkter och

  i förordning (EU) 2017/745 samt för medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/746
   (11)

  . I synnerhet bör granskningarna beakta
  tillgången till sådana

  vetenskapliga bevis och lämpliga och tillräckliga
  styrkande uppgifter som behövs för att göra en gemensam klinisk granskning
  och de bör genomföras så snart som möjligt efter godkännandet av försäljningen, utan onödig eller omotiverad fördröjning
  . Eftersom de erforderliga uppgifterna kanske endast blir tillgängliga efter att en medicinteknisk produkt har släppts ut på marknaden och för att göra det möjligt att välja ut medicintekniska produkter till en gemensam klinisk granskning vid en lämplig tidpunkt, bör utvärderingen av sådana produkter göras efter att de har släppts ut på marknaden.
  [Ändr. 30]

| (19) | I samtliga fall bör Det gemensamma arbete som utförs enligt denna förordning, särskilt de gemensamma kliniska granskningarna,
  bör alltid
  ge resultat av hög kvalitet och inom föreskriven tid, och de bör inte

  utan att
  försena eller försvåra CE-märkningen av medicintekniska produkter eller marknadstillträdet för medicinsk teknik. Detta arbete bör göras separat och åtskilt från den lagstadgade bedömning av den medicinska teknikens säkerhet, kvalitet, effektivitet eller prestanda som görs i enlighet med annan unionslagstiftning och det påverkar inte beslut som fattas i enlighet med annan unionslagstiftning. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(19)

I samtliga fall bör Det gemensamma arbete som utförs enligt denna förordning, särskilt de gemensamma kliniska granskningarna,
  bör alltid
  ge resultat av hög kvalitet och inom föreskriven tid, och de bör inte

  utan att
  försena eller försvåra CE-märkningen av medicintekniska produkter eller marknadstillträdet för medicinsk teknik. Detta arbete bör göras separat och åtskilt från den lagstadgade bedömning av den medicinska teknikens säkerhet, kvalitet, effektivitet eller prestanda som görs i enlighet med annan unionslagstiftning och det påverkar inte beslut som fattas i enlighet med annan unionslagstiftning. [Ändr. 31]

| (19a) | Det HTA-arbete som omfattas av denna förordning bör utföras separat och åtskilt från den lagstadgade bedömning av den medicinska teknikens säkerhet och effektivitet som görs i enlighet med annan unionslagstiftning och bör inte påverka andra aspekter som faller utanför denna förordnings tillämpningsområde och antas i enlighet med annan unionslagstiftning. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(19a)

Det HTA-arbete som omfattas av denna förordning bör utföras separat och åtskilt från den lagstadgade bedömning av den medicinska teknikens säkerhet och effektivitet som görs i enlighet med annan unionslagstiftning och bör inte påverka andra aspekter som faller utanför denna förordnings tillämpningsområde och antas i enlighet med annan unionslagstiftning. [Ändr. 32]

| (19b) | För särläkemedel bör man i den gemensamma rapporten inte göra någon ny bedömning av kriterierna för klassificering. Bedömare och medbedömare bör dock ha full tillgång till de uppgifter som de myndigheter som ansvarar för godkännandet för försäljning av ett läkemedel använt sig av samt möjlighet att använda eller generera kompletterande uppgifter som är relevanta för utvärderingen av en medicinteknisk produkt inom ramen för en gemensam klinisk granskning. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(19b)

För särläkemedel bör man i den gemensamma rapporten inte göra någon ny bedömning av kriterierna för klassificering. Bedömare och medbedömare bör dock ha full tillgång till de uppgifter som de myndigheter som ansvarar för godkännandet för försäljning av ett läkemedel använt sig av samt möjlighet att använda eller generera kompletterande uppgifter som är relevanta för utvärderingen av en medicinteknisk produkt inom ramen för en gemensam klinisk granskning. [Ändr. 33]

| (19c) | I de nyligen antagna förordningarna (EU) 2017/745 om medicintekniska produkter och (EU) 2017/746 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik grundas godkännandet av dessa produkter på principerna om öppenhet och säkerhet, inte på effektiviteten. Samtidigt medför det gradvis växande utbudet av medicintekniska produkter för kliniska problem ett paradigmskifte, med en mycket fragmenterad marknad, innovation som huvudsakligen är inkrementell, brist på kliniska belägg och behov av ökat samarbete och informationsutbyte mellan de utvärderande organen. Därför är det nödvändigt att övergå till ett centraliserat godkännandesystem där produkterna granskas med utgångspunkt i deras säkerhet, effektivitet och kvalitet. Detta är också ett av de områden där medlemsstaterna efterlyser ökat samarbete via ett framtida europeiskt HTA. För närvarande har 20 medlemsstater och Norge HTA-system för medicintekniska produkter, och tolv medlemsstater och Norge har upprättat riktlinjer och genomför tidiga dialoger. EUnetHTA har genomfört högkvalitativa utvärderingar av den relativa effektiviteten hos medicintekniska produkter med hjälp av metoder som kan tjäna som riktmärke för denna förordning. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(19c)

I de nyligen antagna förordningarna (EU) 2017/745 om medicintekniska produkter och (EU) 2017/746 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik grundas godkännandet av dessa produkter på principerna om öppenhet och säkerhet, inte på effektiviteten. Samtidigt medför det gradvis växande utbudet av medicintekniska produkter för kliniska problem ett paradigmskifte, med en mycket fragmenterad marknad, innovation som huvudsakligen är inkrementell, brist på kliniska belägg och behov av ökat samarbete och informationsutbyte mellan de utvärderande organen. Därför är det nödvändigt att övergå till ett centraliserat godkännandesystem där produkterna granskas med utgångspunkt i deras säkerhet, effektivitet och kvalitet. Detta är också ett av de områden där medlemsstaterna efterlyser ökat samarbete via ett framtida europeiskt HTA. För närvarande har 20 medlemsstater och Norge HTA-system för medicintekniska produkter, och tolv medlemsstater och Norge har upprättat riktlinjer och genomför tidiga dialoger. EUnetHTA har genomfört högkvalitativa utvärderingar av den relativa effektiviteten hos medicintekniska produkter med hjälp av metoder som kan tjäna som riktmärke för denna förordning. [Ändr. 34]

| (20) | För att det ska vara lättare för Utvecklarna av medicinsk teknik att på ett effektivt sätt delta i gemensamma kliniska granskningar bör de i förekommande fall ges möjlighet att delta i

  kan genomföra
  gemensamma vetenskapliga samråd med samordningsgruppen
  eller arbetsgrupper som tillsatts för detta ändamål och består av yrkesverksamma från statliga eller regionala utvärderande organ
  , för att få vägledning om vilket

  forskningens kliniska behov och den bästa utformningen av studier för att forskningen ska ge bästa möjliga
  underlag som sannolikt kommer att behövas för klinisk granskning

  och vara så effektiv som möjligt
  . Med tanke på samrådens förberedande art bör den vägledning som erbjuds inte vara bindande vare sig för utvecklarna av medicinsk teknik eller för HTA-ansvariga myndigheter och organ. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(20)

För att det ska vara lättare för Utvecklarna av medicinsk teknik att på ett effektivt sätt delta i gemensamma kliniska granskningar bör de i förekommande fall ges möjlighet att delta i

  kan genomföra
  gemensamma vetenskapliga samråd med samordningsgruppen
  eller arbetsgrupper som tillsatts för detta ändamål och består av yrkesverksamma från statliga eller regionala utvärderande organ
  , för att få vägledning om vilket

  forskningens kliniska behov och den bästa utformningen av studier för att forskningen ska ge bästa möjliga
  underlag som sannolikt kommer att behövas för klinisk granskning

  och vara så effektiv som möjligt
  . Med tanke på samrådens förberedande art bör den vägledning som erbjuds inte vara bindande vare sig för utvecklarna av medicinsk teknik eller för HTA-ansvariga myndigheter och organ. [Ändr. 35]

| (20a) | Gemensamma vetenskapliga samråd bör omfatta utformningen av kliniska studier och fastställa bästa jämförelseprodukter på grundval av bästa medicinska praxis i patienternas intresse. Förfarandet för samrådet bör vara öppet och insynsvänligt. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(20a)

Gemensamma vetenskapliga samråd bör omfatta utformningen av kliniska studier och fastställa bästa jämförelseprodukter på grundval av bästa medicinska praxis i patienternas intresse. Förfarandet för samrådet bör vara öppet och insynsvänligt. [Ändr. 36]

| (21) | Vid gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd måste

  kan
  utvecklarna av medicinsk teknik och HTA-ansvariga myndigheter och organ
  nödgas
  utbyta
  kommersiellt
  konfidentiell information. För att säkerställa att denna information skyddas bör sådan information som delges samordningsgruppen inom ramen för utvärderingar och samråd endast lämnas ut till en tredje part efter att ett sekretessavtal har slutits. Dessutom måste all offentliggjord information om resultaten av gemensamma vetenskapliga samråd vara anonymiserad, så att alla kommersiellt känsliga uppgifter maskeras. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(21)

Vid gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd måste

  kan
  utvecklarna av medicinsk teknik och HTA-ansvariga myndigheter och organ
  nödgas
  utbyta
  kommersiellt
  konfidentiell information. För att säkerställa att denna information skyddas bör sådan information som delges samordningsgruppen inom ramen för utvärderingar och samråd endast lämnas ut till en tredje part efter att ett sekretessavtal har slutits. Dessutom måste all offentliggjord information om resultaten av gemensamma vetenskapliga samråd vara anonymiserad, så att alla kommersiellt känsliga uppgifter maskeras. [Ändr. 37]

| (21a) | Vid gemensamma kliniska granskningar måste utvecklarna av medicinsk teknik utbyta alla kliniska uppgifter och all tillgänglig offentlig vetenskaplig bevisning. De använda kliniska uppgifterna, studierna, metoden och de använda kliniska resultaten bör offentliggöras. Om de vetenskapliga uppgifterna och granskningarna är så offentliga som möjligt möjliggörs framsteg i den biomedicinska forskningen och säkerställs största möjliga förtroende för systemet. Vid delgivning av kommersiellt känsliga uppgifter bör uppgifternas konfidentiella karaktär skyddas genom att de framläggs i avidentifierad form, så att alla kommersiellt känsliga uppgifter maskeras innan rapporterna offentliggörs och det allmänna intresset samtidigt skyddas. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(21a)

Vid gemensamma kliniska granskningar måste utvecklarna av medicinsk teknik utbyta alla kliniska uppgifter och all tillgänglig offentlig vetenskaplig bevisning. De använda kliniska uppgifterna, studierna, metoden och de använda kliniska resultaten bör offentliggöras. Om de vetenskapliga uppgifterna och granskningarna är så offentliga som möjligt möjliggörs framsteg i den biomedicinska forskningen och säkerställs största möjliga förtroende för systemet. Vid delgivning av kommersiellt känsliga uppgifter bör uppgifternas konfidentiella karaktär skyddas genom att de framläggs i avidentifierad form, så att alla kommersiellt känsliga uppgifter maskeras innan rapporterna offentliggörs och det allmänna intresset samtidigt skyddas. [Ändr. 38]

| (21b) | När informationen i en handling har konsekvenser för personers hälsa (t.ex. information om ett läkemedels effekt), så är, enligt Europeiska ombudsmannen, i regel allmänintresset av att den informationen lämnas ut viktigare än alla anspråk på kommersiell känslighet. Folkhälsan bör alltid gå före kommersiella intressen. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(21b)

När informationen i en handling har konsekvenser för personers hälsa (t.ex. information om ett läkemedels effekt), så är, enligt Europeiska ombudsmannen, i regel allmänintresset av att den informationen lämnas ut viktigare än alla anspråk på kommersiell känslighet. Folkhälsan bör alltid gå före kommersiella intressen. [Ändr. 39]

| (22) | För att säkerställa att tillgängliga resurser används effektivt bör man ombesörja en framtidsanalys för att man tidigt ska kunna identifiera sådan ny medicinsk teknik som sannolikt får de största effekterna på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen
  samt strategiskt styra forskningen
  . Denna analys bör underlätta
  samordningsgruppens
  prioritering av teknik som ska väljas ut till gemensamma kliniska granskningar. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa att tillgängliga resurser används effektivt bör man ombesörja en framtidsanalys för att man tidigt ska kunna identifiera sådan ny medicinsk teknik som sannolikt får de största effekterna på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen
  samt strategiskt styra forskningen
  . Denna analys bör underlätta
  samordningsgruppens
  prioritering av teknik som ska väljas ut till gemensamma kliniska granskningar. [Ändr. 40]

| (23) | Unionen bör även fortsättningsvis stödja medlemsstaternas frivilliga HTA-samarbete inom
  andra områden,
  t.ex. utveckling och genomförande av vaccinationsprogram och kapacitetsuppbyggnad av nationella HTA-system. Det frivilliga samarbetet bör också underlätta synergi med initiativ inom strategin för den digitala inre marknaden på relevanta digitala och databaserade områden inom hälso- och sjukvården, i syfte att tillhandahålla kompletterande observationsdata som är relevanta för HTA.
  [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(23)

Unionen bör även fortsättningsvis stödja medlemsstaternas frivilliga HTA-samarbete inom
  andra områden,
  t.ex. utveckling och genomförande av vaccinationsprogram och kapacitetsuppbyggnad av nationella HTA-system. Det frivilliga samarbetet bör också underlätta synergi med initiativ inom strategin för den digitala inre marknaden på relevanta digitala och databaserade områden inom hälso- och sjukvården, i syfte att tillhandahålla kompletterande observationsdata som är relevanta för HTA.
  [Ändr. 41]

| (24) | För att säkerställa att det gemensamma arbetet görs på ett inkluderande och öppet sätt bör samordningsgruppen samarbeta och hålla omfattande samråd med berörda parter. För att skydda det gemensamma arbetets integritet

  objektivitet, öppenhet och kvalitet
  bör man dock utarbeta regler för att säkerställa att arbetet bedrivs på ett oberoende
  , offentligt
  och opartiskt sätt och att sådana samråd inte medför några intressekonflikter.[Ändr. 42] |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa att det gemensamma arbetet görs på ett inkluderande och öppet sätt bör samordningsgruppen samarbeta och hålla omfattande samråd med berörda parter. För att skydda det gemensamma arbetets integritet

  objektivitet, öppenhet och kvalitet
  bör man dock utarbeta regler för att säkerställa att arbetet bedrivs på ett oberoende
  , offentligt
  och opartiskt sätt och att sådana samråd inte medför några intressekonflikter.[Ändr. 42]

| (24a) | Dialog måste säkerställas mellan samordningsgruppen och patientorganisationer, konsumentorganisationer, icke-statliga hälsoorganisationer, hälsoexperter samt hälso- och sjukvårdspersonal, framför allt genom ett nätverk för berörda parter, med garanti för ett självständigt, öppet och opartiskt beslutsfattande. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(24a)

Dialog måste säkerställas mellan samordningsgruppen och patientorganisationer, konsumentorganisationer, icke-statliga hälsoorganisationer, hälsoexperter samt hälso- och sjukvårdspersonal, framför allt genom ett nätverk för berörda parter, med garanti för ett självständigt, öppet och opartiskt beslutsfattande. [Ändr. 43]

| (24b) | I syfte att säkerställa ett effektivt beslutsfattande och underlätta tillgången till läkemedel är det viktigt med lämpligt samarbete mellan beslutsfattare i centrala skeden av läkemedlens livscykel. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(24b)

I syfte att säkerställa ett effektivt beslutsfattande och underlätta tillgången till läkemedel är det viktigt med lämpligt samarbete mellan beslutsfattare i centrala skeden av läkemedlens livscykel. [Ändr. 44]

| (25) | För att säkerställa ett enhetligt tillvägagångssätt avseende det arbete som föreskrivs i denna förordning bör
  samordningsgruppen, som består av nationella och/eller regionala myndigheter och organ som har i uppgift att utvärdera medicinsk teknik med erkänd kapacitet, oberoende och opartiskhet, utarbeta metoder för att säkerställa hög kvalitet på det gemensamma arbetet.
  Kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa en ram för gemensamma förfaranden och

  bör, med hjälp av genomförandeakter, stadfästa dessa
  metoder när det gäller kliniska granskningar,
  tillsammans med
  förfaranden för gemensamma kliniska granskningar och förfaranden för gemensamma vetenskapliga samråd. I förekommande
  och motiverade
  fall bör särskilda regler utarbetas för läkemedel och medicintekniska produkter. I samband med att sådana regler utarbetas bör kommissionen

  man
  beakta resultaten av det arbete som redan gjorts genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder. Den bör också beakta

  , i synnerhet metodriktlinjerna och mallarna för inlämning av underlag, jämte
  HTA-initiativ som finansieras genom forskningsprogrammet Horisont 2020 och regionala HTA-initiativ, t.ex. BeNeLuxA-initiativet och initiativ inom ramen för Vallettaförklaringen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (12). [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa ett enhetligt tillvägagångssätt avseende det arbete som föreskrivs i denna förordning bör
  samordningsgruppen, som består av nationella och/eller regionala myndigheter och organ som har i uppgift att utvärdera medicinsk teknik med erkänd kapacitet, oberoende och opartiskhet, utarbeta metoder för att säkerställa hög kvalitet på det gemensamma arbetet.
  Kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa en ram för gemensamma förfaranden och

  bör, med hjälp av genomförandeakter, stadfästa dessa
  metoder när det gäller kliniska granskningar,
  tillsammans med
  förfaranden för gemensamma kliniska granskningar och förfaranden för gemensamma vetenskapliga samråd. I förekommande
  och motiverade
  fall bör särskilda regler utarbetas för läkemedel och medicintekniska produkter. I samband med att sådana regler utarbetas bör kommissionen

  man
  beakta resultaten av det arbete som redan gjorts genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder. Den bör också beakta

  , i synnerhet metodriktlinjerna och mallarna för inlämning av underlag, jämte
  HTA-initiativ som finansieras genom forskningsprogrammet Horisont 2020 och regionala HTA-initiativ, t.ex. BeNeLuxA-initiativet och initiativ inom ramen för Vallettaförklaringen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (12). [Ändr. 45]

| (25a) | Ramen för metoder bör, i enlighet med Helsingforsdeklarationen, säkerställa hög kvalitet och god klinisk evidens genom att man som referens väljer de jämförelseprodukter som lämpar sig bäst för ändamålet. Den bör baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga evidens från i synnerhet randomiserade kontrollerade kliniska dubbelblindstudier, metaanalyser och systematiska översikter. Likaså bör den innehålla kliniska kriterier som är användbara, relevanta, påtagliga, konkreta och anpassade till den kliniska situationen i fråga, företrädesvis utfallsmått (kliniska parametrar). De handlingar som den sökande ska tillhandahålla bör motsvara de mest aktuella uppgifter som är offentligt tillgängliga. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

(25a)

Ramen för metoder bör, i enlighet med Helsingforsdeklarationen, säkerställa hög kvalitet och god klinisk evidens genom att man som referens väljer de jämförelseprodukter som lämpar sig bäst för ändamålet. Den bör baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga evidens från i synnerhet randomiserade kontrollerade kliniska dubbelblindstudier, metaanalyser och systematiska översikter. Likaså bör den innehålla kliniska kriterier som är användbara, relevanta, påtagliga, konkreta och anpassade till den kliniska situationen i fråga, företrädesvis utfallsmått (kliniska parametrar). De handlingar som den sökande ska tillhandahålla bör motsvara de mest aktuella uppgifter som är offentligt tillgängliga. [Ändr. 46]

| (25b) | Eventuella avvikande metoder, såsom för vacciner, bör vara motiverade och anpassas efter mycket särskilda omständigheter, varjämte de bör uppvisa samma vetenskapliga stringens och följa samma vetenskapliga standarder, och aldrig leda till kvalitetsavkall för medicinsk teknik eller klinisk evidens. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(25b)

Eventuella avvikande metoder, såsom för vacciner, bör vara motiverade och anpassas efter mycket särskilda omständigheter, varjämte de bör uppvisa samma vetenskapliga stringens och följa samma vetenskapliga standarder, och aldrig leda till kvalitetsavkall för medicinsk teknik eller klinisk evidens. [Ändr. 47]

| (25c) | Kommissionen bör ge administrativt stöd åt det gemensamma arbete som utförs av samordningsgruppen, som, efter samråd med berörda parter, bör avge en slutrapport om detta arbete. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(25c)

Kommissionen bör ge administrativt stöd åt det gemensamma arbete som utförs av samordningsgruppen, som, efter samråd med berörda parter, bör avge en slutrapport om detta arbete. [Ändr. 48]

| (26) | I syfte att säkerställa att denna förordning är fullt fungerande och anpassa den till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till Kommissionen med avseende på innehållet i den dokumentation som ska lämnas in, rapporter och sammanfattande rapporter om

  bör anta genomförandeakter med avseende på förfarandereglerna för gemensamma
  kliniska granskningar, innehållet i dokumentation som rör en begäran samt rapporter om de gemensamma vetenskapliga samråden

  samråd
  och reglerna för att välja ut

  urvalet av
  berörda parter. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (13)
  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.
  [Ändr. 49] |
| --- | --- |

(26)

I syfte att säkerställa att denna förordning är fullt fungerande och anpassa den till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till Kommissionen med avseende på innehållet i den dokumentation som ska lämnas in, rapporter och sammanfattande rapporter om

  bör anta genomförandeakter med avseende på förfarandereglerna för gemensamma
  kliniska granskningar, innehållet i dokumentation som rör en begäran samt rapporter om de gemensamma vetenskapliga samråden

  samråd
  och reglerna för att välja ut

  urvalet av
  berörda parter. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (13)
  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.
  [Ändr. 49]

| (27) | För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser för det gemensamma arbete
  och det stabila administrativa stöd
  som föreskrivs i denna förordning bör unionen finansiera

  säkerställa en stabil och permanent offentlig finansiering inom den fleråriga budgetramen för
  detta arbete och
  för
  frivilligt samarbete och ombesörja

  samt för
  stödramen för att stödja verksamheten. Finansieringen bör täcka kostnaderna för att utarbeta rapporter om gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Medlemsstaterna bör också ha möjlighet att avdela nationella experter till kommissionen för att bistå samordningsgruppens sekretariat.
  Kommissionen bör upprätta ett avgiftssystem för utvecklarna av medicinsk teknik, med krav på att både gemensamma vetenskapliga samråd och gemensamma kliniska granskningar inriktas på forskning kring medicinska behov som inte tillgodosetts. Dessa avgifter får aldrig finansiera det gemensamma arbetet inom ramen för denna förordning. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

(27)

För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser för det gemensamma arbete
  och det stabila administrativa stöd
  som föreskrivs i denna förordning bör unionen finansiera

  säkerställa en stabil och permanent offentlig finansiering inom den fleråriga budgetramen för
  detta arbete och
  för
  frivilligt samarbete och ombesörja

  samt för
  stödramen för att stödja verksamheten. Finansieringen bör täcka kostnaderna för att utarbeta rapporter om gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Medlemsstaterna bör också ha möjlighet att avdela nationella experter till kommissionen för att bistå samordningsgruppens sekretariat.
  Kommissionen bör upprätta ett avgiftssystem för utvecklarna av medicinsk teknik, med krav på att både gemensamma vetenskapliga samråd och gemensamma kliniska granskningar inriktas på forskning kring medicinska behov som inte tillgodosetts. Dessa avgifter får aldrig finansiera det gemensamma arbetet inom ramen för denna förordning. [Ändr. 50]

| (28) | För att underlätta det gemensamma arbetet och medlemsstaternas utbyte av information om HTA bör det föreskrivas att
  det ska inrättas
  en
  allmänt tillgänglig
  it-plattform som innehåller lämpliga databaser och säkra kommunikationskanaler ska inrättas

  samt all information om förfarande, metod, utbildning och intressen för bedömare och deltagare i nätverket för berörda parter, rapporter och resultat av det gemensamma arbetet
  . Kommissionen bör också säkerställa att it-plattformen kopplas till annan datainfrastruktur som är relevant för HTA, t.ex. register över observationsdata. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

(28)

För att underlätta det gemensamma arbetet och medlemsstaternas utbyte av information om HTA bör det föreskrivas att
  det ska inrättas
  en
  allmänt tillgänglig
  it-plattform som innehåller lämpliga databaser och säkra kommunikationskanaler ska inrättas

  samt all information om förfarande, metod, utbildning och intressen för bedömare och deltagare i nätverket för berörda parter, rapporter och resultat av det gemensamma arbetet
  . Kommissionen bör också säkerställa att it-plattformen kopplas till annan datainfrastruktur som är relevant för HTA, t.ex. register över observationsdata. [Ändr. 51]

| (28a) | Samarbetet bör utgå från principen om goda styrelseformer, inbegripet öppenhet, objektivitet, oberoende rön och rättvisa förfaranden. Förtroende är en förutsättning för ett framgångsrikt samarbete och kan uppnås endast om alla berörda parter gör verkliga åtaganden och om expertis och kapacitetsuppbyggnad på hög nivå finns att tillgå samt om genomförandet håller högsta möjliga kvalitet. [Ändr. 52] |
| --- | --- |

(28a)

Samarbetet bör utgå från principen om goda styrelseformer, inbegripet öppenhet, objektivitet, oberoende rön och rättvisa förfaranden. Förtroende är en förutsättning för ett framgångsrikt samarbete och kan uppnås endast om alla berörda parter gör verkliga åtaganden och om expertis och kapacitetsuppbyggnad på hög nivå finns att tillgå samt om genomförandet håller högsta möjliga kvalitet. [Ändr. 52]

| (28b) | I nuläget finns ingen allmänt erkänd definition av vad som utgör högkvalitativ innovation eller terapeutiskt mervärde, och unionen bör därför anta definitioner av dessa termer som alla parter godtar eller samtycker till. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

(28b)

I nuläget finns ingen allmänt erkänd definition av vad som utgör högkvalitativ innovation eller terapeutiskt mervärde, och unionen bör därför anta definitioner av dessa termer som alla parter godtar eller samtycker till. [Ändr. 53]

| (29) | För att säkerställa ett smidigt införande och genomförande av gemensamma utvärderingar på unionsnivå, och även för att bibehålla kvaliteten på dem, bör det föreskrivas en övergångstid så att antalet genomförda gemensamma utvärderingar varje år ökar successivt. Antalet utvärderingar som ska göras bör bestämmas med vederbörlig hänsyn till de tillgängliga resurserna och antalet deltagande medlemsstater, så att man uppnår full kapacitet innan övergångstiden löper ut. En sådan övergångstid bör ge medlemsstaterna möjlighet att fullt ut anpassa sina nationella system till ramen för det gemensamma arbetet när det gäller resurstilldelning, tidsplaner och prioritering avseende utvärderingar. |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa ett smidigt införande och genomförande av gemensamma utvärderingar på unionsnivå, och även för att bibehålla kvaliteten på dem, bör det föreskrivas en övergångstid så att antalet genomförda gemensamma utvärderingar varje år ökar successivt. Antalet utvärderingar som ska göras bör bestämmas med vederbörlig hänsyn till de tillgängliga resurserna och antalet deltagande medlemsstater, så att man uppnår full kapacitet innan övergångstiden löper ut. En sådan övergångstid bör ge medlemsstaterna möjlighet att fullt ut anpassa sina nationella system till ramen för det gemensamma arbetet när det gäller resurstilldelning, tidsplaner och prioritering avseende utvärderingar.

| (30) | Under övergångstiden bör det inte vara obligatoriskt för medlemsstaterna att delta i gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Detta bör inte påverka medlemsstaternas skyldighet att tillämpa harmoniserade regler för kliniska granskningar som görs på nationell nivå. Medlemsstater som inte deltar i det gemensamma arbetet kan
  ändå
  när som helst under övergångstiden besluta att delta. För att säkerställa ett stabilt gemensamt arbete som förlöper smidigt och en välfungerande inre marknad bör de medlemsstater som redan deltar inte tillåtas att dra sig ur det gemensamma arbetet.
  Kliniska granskningar som inletts i medlemsstaterna före tillämpningen av denna förordning bör fortsätta, såvida inte medlemsstaterna beslutar att stoppa dem. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

(30)

Under övergångstiden bör det inte vara obligatoriskt för medlemsstaterna att delta i gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Detta bör inte påverka medlemsstaternas skyldighet att tillämpa harmoniserade regler för kliniska granskningar som görs på nationell nivå. Medlemsstater som inte deltar i det gemensamma arbetet kan
  ändå
  när som helst under övergångstiden besluta att delta. För att säkerställa ett stabilt gemensamt arbete som förlöper smidigt och en välfungerande inre marknad bör de medlemsstater som redan deltar inte tillåtas att dra sig ur det gemensamma arbetet.
  Kliniska granskningar som inletts i medlemsstaterna före tillämpningen av denna förordning bör fortsätta, såvida inte medlemsstaterna beslutar att stoppa dem. [Ändr. 54]

| (31) | För att säkerställa att stödramen även fortsättningsvis är så effektiv och kostnadseffektiv som möjligt bör kommissionen senast två år efter att

  Efter
  övergångstiden har löpt ut rapportera

  och innan det harmoniserade HTA-system som inrättas enligt denna förordning blir obligatoriskt bör kommissionen lägga fram en konsekvensbedömningsrapport
  om genomförandet av bestämmelserna om

  hela det förfarande som införts. Denna konsekvensbedömningsrapport bör, bland andra kriterier, utvärdera de framsteg som gjorts vad gäller patienters tillgång till ny medicinsk teknik och den inre marknadens funktion, inverkan på den innovativa kvaliteten och hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet samt ändamålsenligheten i räckvidden för
  de gemensamma kliniska granskningarna och om hur

  det sätt på vilket
  stödramen fungerar. Rapporten kan särskilt ta ställning till om man behöver överföra denna stödram till en unionsbyrå och införa ett avgiftsbelagt system så att utvecklarna av medicinsk teknik också bidrar till finansieringen av det gemensamma arbetet.
  [Ändr. 55] |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa att stödramen även fortsättningsvis är så effektiv och kostnadseffektiv som möjligt bör kommissionen senast två år efter att

  Efter
  övergångstiden har löpt ut rapportera

  och innan det harmoniserade HTA-system som inrättas enligt denna förordning blir obligatoriskt bör kommissionen lägga fram en konsekvensbedömningsrapport
  om genomförandet av bestämmelserna om

  hela det förfarande som införts. Denna konsekvensbedömningsrapport bör, bland andra kriterier, utvärdera de framsteg som gjorts vad gäller patienters tillgång till ny medicinsk teknik och den inre marknadens funktion, inverkan på den innovativa kvaliteten och hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet samt ändamålsenligheten i räckvidden för
  de gemensamma kliniska granskningarna och om hur

  det sätt på vilket
  stödramen fungerar. Rapporten kan särskilt ta ställning till om man behöver överföra denna stödram till en unionsbyrå och införa ett avgiftsbelagt system så att utvecklarna av medicinsk teknik också bidrar till finansieringen av det gemensamma arbetet.
  [Ändr. 55]

| (32) | Kommissionen bör göra en utvärdering av denna förordning. I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 bör den utvärderingen baseras på de fem kriterierna effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och EU-mervärde och stödjas av ett övervakningsprogram.
  Resultaten av denna utvärdering bör även delges Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 56] |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör göra en utvärdering av denna förordning. I enlighet med punkt 22 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 bör den utvärderingen baseras på de fem kriterierna effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och EU-mervärde och stödjas av ett övervakningsprogram.
  Resultaten av denna utvärdering bör även delges Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 56]

| (33) | Enligt direktiv 2011/24/EU ska unionen stödja och främja samarbete om och utbyte av vetenskaplig information mellan medlemsstaterna inom ramen för ett frivilligt nätverk som kopplar ihop nationella myndigheter och organ som är ansvariga för utvärdering av medicinsk teknik, utsedda av medlemsstaterna. Eftersom dessa frågor regleras genom denna förordning bör direktiv 2011/24/EU ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(33)

Enligt direktiv 2011/24/EU ska unionen stödja och främja samarbete om och utbyte av vetenskaplig information mellan medlemsstaterna inom ramen för ett frivilligt nätverk som kopplar ihop nationella myndigheter och organ som är ansvariga för utvärdering av medicinsk teknik, utsedda av medlemsstaterna. Eftersom dessa frågor regleras genom denna förordning bör direktiv 2011/24/EU ändras i enlighet med detta.

| (34) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen tillnärmning av medlemsstaternas regler för kliniska granskningar på nationell nivå och fastställande av en ram för obligatoriska gemensamma kliniska granskningar av viss medicinsk teknik på unionsnivå

  som omfattas av denna förordning
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna
  på egen hand
  utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. [Ändr. 57] |
| --- | --- |

(34)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen tillnärmning av medlemsstaternas regler för kliniska granskningar på nationell nivå och fastställande av en ram för obligatoriska gemensamma kliniska granskningar av viss medicinsk teknik på unionsnivå

  som omfattas av denna förordning
  , inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna
  på egen hand
  utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. [Ändr. 57]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

1.   
  Med hänsyn till resultaten av det arbete som redan utförts genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder fastställs
  i denna förordning fastställs
  [Ändr. 58]

| a) | en stödram och förfaranden för samarbete om utvärdering

  klinisk granskning
  av medicinsk teknik på unionsnivå, [Ändr. 59] |
| --- | --- |

a)

en stödram och förfaranden för samarbete om utvärdering

  klinisk granskning
  av medicinsk teknik på unionsnivå, [Ändr. 59]

| b) | gemensamma regler

  metoder
  för klinisk granskning av medicinsk teknik. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

b)

gemensamma regler

  metoder
  för klinisk granskning av medicinsk teknik. [Ändr. 60]

2.   Denna förordning påverkar inte medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter när det gäller organisation och tillhandahållande av hälso- och sjukvård och fördelningen av de resurser som tilldelats för dessa.
  Dessutom ska denna förordning inte inkräkta på medlemsstaternas exklusiva behörighet vad gäller nationella beslut om prissättning eller ersättning. [Ändr. 61]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | läkemedel: humanläkemedel enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (14). |
| --- | --- |

a)

läkemedel: humanläkemedel enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (14).

| b) | medicinteknisk produkt: medicinteknisk produkt enligt definitionen i förordning (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

b)

medicinteknisk produkt: medicinteknisk produkt enligt definitionen i förordning (EU) 2017/745.

| ba) | medicinteknisk produkt för in vitro-diagnostik: medicinteknisk produkt för in vitro-diagnostik enligt definitionen i förordning (EU) 2017/746. [Ändr. 62] |
| --- | --- |

ba)

medicinteknisk produkt för in vitro-diagnostik: medicinteknisk produkt för in vitro-diagnostik enligt definitionen i förordning (EU) 2017/746. [Ändr. 62]

| bb) | utvärdering av en medicinteknisk produkt: utvärdering av en metod som består av mer än en medicinteknisk produkt eller en metod som består av en medicinteknisk produkt och en särskild vårdkedja med andra behandlingar. [Ändr. 63] |
| --- | --- |

bb)

utvärdering av en medicinteknisk produkt: utvärdering av en metod som består av mer än en medicinteknisk produkt eller en metod som består av en medicinteknisk produkt och en särskild vårdkedja med andra behandlingar. [Ändr. 63]

| c) | medicinsk teknik: medicinsk teknik enligt definitionen i direktiv 2011/24/EU. |
| --- | --- |

c)

medicinsk teknik: medicinsk teknik enligt definitionen i direktiv 2011/24/EU.

| d) | utvärdering av medicinsk teknik: tvärvetenskaplig jämförande utvärderingsprocess som grundas på kliniska och icke-kliniska granskningsområden där man sammanställer och värderar tillgängligt vetenskapligt underlag om kliniska och icke-kliniska frågor som rör användningen av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

d)

utvärdering av medicinsk teknik: tvärvetenskaplig jämförande utvärderingsprocess som grundas på kliniska och icke-kliniska granskningsområden där man sammanställer och värderar tillgängligt vetenskapligt underlag om kliniska och icke-kliniska frågor som rör användningen av medicinsk teknik.

| e) | gemensam

  klinisk granskning: sammanställning och utvärdering

  systematisk insamling
  av tillgängliga vetenskapliga data om en medicinsk teknik, jämfört

  vetenskaplig information, en jämförande utvärdering av denna och en sammanfattning av dessa förfaranden, en jämförelse av den medicinska tekniken i fråga
  med en eller flera andra medicinska tekniker, baserade på

  eller befintliga förfaranden som fungerar som referens för en konkret klinisk indikation och, baserat
  på
  bästa tillgängliga kliniska vetenskapliga belägg och på kliniska patientkriterier av relevans, beaktande av
  följande kliniska områden för utvärdering av medicinsk teknik: beskrivning av det hälsoproblem som behandlas med hjälp av den medicinska tekniken, den rådande användningen av den medicinska tekniken

  annan medicinsk teknik eller andra förfaranden
  för att behandla detta hälsoproblem, beskrivning av den medicinska tekniken, dess relativa kliniska effektivitet och dess relativa säkerhet. [Ändr. 64] |
| --- | --- |

e)

gemensam

  klinisk granskning: sammanställning och utvärdering

  systematisk insamling
  av tillgängliga vetenskapliga data om en medicinsk teknik, jämfört

  vetenskaplig information, en jämförande utvärdering av denna och en sammanfattning av dessa förfaranden, en jämförelse av den medicinska tekniken i fråga
  med en eller flera andra medicinska tekniker, baserade på

  eller befintliga förfaranden som fungerar som referens för en konkret klinisk indikation och, baserat
  på
  bästa tillgängliga kliniska vetenskapliga belägg och på kliniska patientkriterier av relevans, beaktande av
  följande kliniska områden för utvärdering av medicinsk teknik: beskrivning av det hälsoproblem som behandlas med hjälp av den medicinska tekniken, den rådande användningen av den medicinska tekniken

  annan medicinsk teknik eller andra förfaranden
  för att behandla detta hälsoproblem, beskrivning av den medicinska tekniken, dess relativa kliniska effektivitet och dess relativa säkerhet. [Ändr. 64]

| f) | icke klinisk granskning: den del av utvärderingen av en medicinsk teknik som bygger på följande icke-kliniska områden för utvärdering av medicinsk teknik: kostnad för och ekonomisk utvärdering av en medicinsk teknik samt etiska, organisatoriska, sociala och rättsliga aspekter som rör användningen av den. |
| --- | --- |

f)

icke klinisk granskning: den del av utvärderingen av en medicinsk teknik som bygger på följande icke-kliniska områden för utvärdering av medicinsk teknik: kostnad för och ekonomisk utvärdering av en medicinsk teknik samt etiska, organisatoriska, sociala och rättsliga aspekter som rör användningen av den.

| g) | samverkansstyrd utvärdering: klinisk granskning av en medicinteknisk produkt som utförs på unionsnivå av ett antal berörda myndigheter och organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik som deltar på frivillig basis. |
| --- | --- |

g)

samverkansstyrd utvärdering: klinisk granskning av en medicinteknisk produkt som utförs på unionsnivå av ett antal berörda myndigheter och organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik som deltar på frivillig basis.

| ga) | bedömning: fastställandet av slutsatser om mervärdet av den berörda tekniken som ett led i nationella utvärderingsprocesser som kan ta hänsyn till såväl kliniska som icke-kliniska uppgifter och kriterier i nationell hälso- och sjukvård. [Ändr. 65] |
| --- | --- |

ga)

bedömning: fastställandet av slutsatser om mervärdet av den berörda tekniken som ett led i nationella utvärderingsprocesser som kan ta hänsyn till såväl kliniska som icke-kliniska uppgifter och kriterier i nationell hälso- och sjukvård. [Ändr. 65]

| gb) | patientrelevanta medicinska resultat: data som fångar upp eller förutspår dödlighet, sjuklighet, hälsorelaterad livskvalitet och biverkningar. [Ändr. 202] |
| --- | --- |

gb)

patientrelevanta medicinska resultat: data som fångar upp eller förutspår dödlighet, sjuklighet, hälsorelaterad livskvalitet och biverkningar. [Ändr. 202]

Artikel 3

Medlemsstaternas samordningsgrupp för utvärdering av medicinsk teknik

1.   Härmed inrättas medlemsstaternas samordningsgrupp för utvärdering av medicinsk teknik (nedan kallad samordningsgruppen).

2.   Medlemsstaterna ska utse sina nationella
  eller regionala
  myndigheter och organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik
  på nationell nivå
  till medlemmar av samordningsgruppen och dess arbetsgrupper, och ska underrätta kommissionen om detta och om eventuella senare ändringar. Medlemsstaterna får utse fler än en myndighet eller ett organ med ansvar för utvärdering av medicinsk teknik till medlemmar av samordningsgruppen och en eller flera av dess arbetsgrupper. [Ändr. 66]

3.   Samordningsgruppen ska agera enhälligt eller vid behov genom omröstning med

  , om ingen enhällighet uppnås, med två tredjedelars

  enkel majoritet
  av de närvarande medlemsstaterna, eftersom två tredjedelar av samordningsgruppens medlemmar krävs för att beslutsförhet vid samordningsgruppens möten ska uppnås
  . Varje medlemsstat ska ha en röst.

Förfaranden som genomförs av samordningsgruppen ska vara öppna med mötesprotokoll och omröstningsresultat som dokumenteras och offentliggörs, inbegripet eventuella avvikande åsikter. [Ändr. 203]

4.   Samordningsgruppens möten ska ledas av kommissionen
  , som inte ska ha rösträtt,
  tillsammans med en medordförande som
  årligen
  valts bland gruppens medlemmar för en bestämd tid som ska fastställas i arbetsordningen

  enligt ett roterande schema
  .
  Medordförandena ska utöva uteslutande administrativa funktioner. [Ändr. 68]

5.   Samordningsgruppens medlemmar
  , som utgörs av nationella eller regionala myndigheter eller organ med uppdrag att göra utvärderingar,
  ska utse sina företrädare i samordningsgruppen och de arbetsgrupper där de är medlemmar, antingen tillfälligt eller permanent,
  . Medlemsstaterna får på skäliga grunder återkalla sådana utnämningar med hänsyn till utnämningskraven. Det får dock på grund av arbetsbördan, arbetsgruppernas sammansättning eller krav på särskilda kunskaper utses fler än en expertbedömare för varje medlemsstat, utan att det påverkar principen att varje medlemsstat ska ha bara en röst var i beslutsfattandet. Utnämningarna ska ta hänsyn till den sakkunskap som krävs för att arbetsgruppens mål ska uppnås. Europaparlamentet, rådet
  och underrätta kommissionen
  ska underrättas
  om detta

  alla utnämningar
  och eventuella senare ändringar

  återkallelser av utnämningar
  . [Ändr. 69]

6.   
  För att säkerställa att arbetet håller hög kvalitet ska
  samordningsgruppens medlemmar och deras företrädare ska iaktta principerna om oberoende,

  hämtas från nationella eller regionala byråer eller organ för utvärdering medicinsk teknik med ansvar för detta område.

Samordningsgruppens medlemmar, och experter och bedömare i allmänhet, får under inga omständigheter ha ekonomiska intressen i utvecklare av medicinsk teknik eller i försäkringsbolag om dessa intressen kan påverka deras
  opartiskhet och sekretess.
  De ska åta sig att agera oberoende och i allmänhetens intresse, och de ska årligen göra en intresseförklaring. Dessa intresseförklaringar ska registreras på den it-plattform som avses i artikel 27 och ska göras tillgängliga för allmänheten.

Samordningsgruppens medlemmar ska vid varje möte uppge alla specifika intressen som kan anses inverka menligt på deras oberoende med hänsyn till punkterna på dagordningen. Om en intressekonflikt uppstår ska den berörda medlemmen i samordningsgruppen lämna mötet medan de berörda punkterna på dagordningen behandlas. Förfaranderegler för intressekonflikter ska fastställas i enlighet med artikel 22.1 a iiia.

För att säkerställa öppenhet och allmänhetens medvetenhet om processen och främja förtroende för systemet ska alla kliniska uppgifter som utvärderas omfattas av den högsta nivån av öppenhet och offentlig kommunikation. I de fall där det förekommer konfidentiella uppgifter av kommersiella skäl ska konfidentialiteten definieras entydigt och motiveras, och de konfidentiella uppgifterna ska begränsas klart och tydligt samt skyddas. [Ändr. 70]

7.   Kommissionen ska offentliggöra en
  aktuell
  förteckning över medlemmarna i samordningsgruppen och dess arbetsgrupper
  och andra experter, tillsammans med deras kvalifikationer och specialistområden samt deras årliga intresseförklaringar,
  på den it-plattform som avses i artikel 27.

Kommissionen ska årligen och närhelst det anses nödvändigt på grund av eventuella ändrade omständigheter uppdatera den information som avses i första stycket. Dessa uppdateringar ska göras tillgängliga för allmänheten. [Ändr. 71]

8.   Samordningsgruppen ska göra följande:

| a) | Anta en arbetsordning för sina möten och uppdatera den vid behov. |
| --- | --- |

a)

Anta en arbetsordning för sina möten och uppdatera den vid behov.

| b) | Samordna och godkänna arbetsgruppernas arbete. |
| --- | --- |

b)

Samordna och godkänna arbetsgruppernas arbete.

| c) | Säkerställa samarbete

  Samarbeta
  med relevanta organ på unionsnivå för att underlätta ytterligare evidensgenerering som behövs för gruppens arbete. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

c)

Säkerställa samarbete

  Samarbeta
  med relevanta organ på unionsnivå för att underlätta ytterligare evidensgenerering som behövs för gruppens arbete. [Ändr. 72]

| d) | Säkerställa att
  lämpliga samråd bedrivs med
  berörda parter på lämpligt sätt involveras

  och experter
  i arbetet.
  Sådana samråd ska dokumenteras, även i form av allmänt tillgängliga intresseförklaringar från de berörda parter som ingått i samrådet, och de ska inkluderas i den slutliga rapporten om den gemensamma utvärderingen. [Ändr. 73] |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att
  lämpliga samråd bedrivs med
  berörda parter på lämpligt sätt involveras

  och experter
  i arbetet.
  Sådana samråd ska dokumenteras, även i form av allmänt tillgängliga intresseförklaringar från de berörda parter som ingått i samrådet, och de ska inkluderas i den slutliga rapporten om den gemensamma utvärderingen. [Ändr. 73]

| e) | Inrätta arbetsgrupper för






  i) | gemensamma kliniska granskningar, |
| --- | --- | --- |

e)

Inrätta arbetsgrupper för

i)

gemensamma kliniska granskningar,

| ii) | gemensamma vetenskapliga samråd, |
| --- | --- |

ii)

gemensamma vetenskapliga samråd,

| iii) | identifiering av ny medicinsk teknik, |
| --- | --- |

iii)

identifiering av ny medicinsk teknik,

| iv) | frivilligt samarbete, |
| --- | --- |

iv)

frivilligt samarbete,

| v) | utarbetande av de årliga arbetsprogrammen och årsrapporterna, och uppdatering av gemensamma regler och arbetsdokument. |
| --- | --- |

v)

utarbetande av de årliga arbetsprogrammen och årsrapporterna, och uppdatering av gemensamma regler och arbetsdokument.

9.   Samordningsgruppen får sammanträda i olika sammansättningar när det gäller följande kategorier av medicinsk teknik: läkemedel, medicintekniska produkter och annan medicinsk teknik.

10.   Samordningsgruppen får inrätta separata arbetsgrupper för följande kategorier av medicinsk teknik: läkemedel, medicintekniska produkter och annan medicinsk teknik.

10a.
     
  Allmänheten ska under alla omständigheter få tillgång till samordningsgruppens och dess arbetsgruppers arbetsordning, dagordningarna för deras möten, de beslut som antas, uppgifter om omröstningarna samt röstmotiveringarna, inbegripet reservationer. [Ändr. 74]

Artikel 4

Årligt arbetsprogram och årsrapport

1.   Den arbetsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 3.8 e ska utarbeta ett årligt arbetsprogram som ska godkännas av samordningsgruppen senast den 31 december varje år.

2.   Det årliga arbetsprogrammet ska innehålla det gemensamma arbete som ska utföras under kalenderåret efter programmets godkännande och ska omfatta

| a) | det planerade antalet gemensamma kliniska granskningar och de typer av medicinsk teknik som ska utvärderas, |
| --- | --- |

a)

det planerade antalet gemensamma kliniska granskningar och de typer av medicinsk teknik som ska utvärderas,

| b) | det planerade antalet gemensamma vetenskapliga samråd, |
| --- | --- |

b)

det planerade antalet gemensamma vetenskapliga samråd,

| c) | frivilligt samarbete. |
| --- | --- |

c)

frivilligt samarbete.

Leden a, b och c i första stycket ska fastställas utifrån hur stor inverkan de får på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen. [Ändr. 75]

3.   Vid utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet ska arbetsgruppen

| a) | beakta den årliga studie av ny medicinsk teknik som avses i artikel 18, |
| --- | --- |

a)

beakta den årliga studie av ny medicinsk teknik som avses i artikel 18,

| b) | hänsyn till samordningsgruppens tillgängliga resurser för det gemensamma arbetet, |
| --- | --- |

b)

hänsyn till samordningsgruppens tillgängliga resurser för det gemensamma arbetet,

| c) | vid årliga möten enligt artikel 26
  samråda med kommissionen
  och med nätverket för berörda parter
  om utkastet till årligt arbetsprogram och beakta dess ståndpunkt

  deras synpunkter
  . [Ändr. 76] |
| --- | --- |

c)

vid årliga möten enligt artikel 26
  samråda med kommissionen
  och med nätverket för berörda parter
  om utkastet till årligt arbetsprogram och beakta dess ståndpunkt

  deras synpunkter
  . [Ändr. 76]

4.   Arbetsgruppen ska utarbeta en årsrapport som ska godkännas av samordningsgruppen senast den 28 februari varje år.

5.   Årsrapporten ska innehålla information om det gemensamma arbete som utförts under det kalenderår som föregår godkännandet av rapporten.

5a.
     
  Såväl årsrapporten som det årliga arbetsprogrammet ska offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27. [Ändr. 77]

Kapitel II

Kapitel II

Gemensamt arbete rörande utvärdering av medicinsk teknik på unionsnivå

Gemensamt arbete rörande utvärdering av medicinsk teknik på unionsnivå

AVSNITT 1

AVSNITT 1

GEMENSAMMA KLINISKA GRANSKNINGAR

GEMENSAMMA KLINISKA GRANSKNINGAR

Artikel 5

De gemensamma kliniska granskningarnas omfattning

1.   Samordningsgruppen ska göra gemensamma kliniska granskningar av

| a) | läkemedel som omfattas av godkännandeförfarandet i förordning (EG) nr 726/2004, även när en ändring har gjorts av kommissionens beslut om godkännande för försäljning till följd av en ändring av den eller de terapeutiska indikationer som det ursprungliga godkännandet gällde, med undantag av läkemedel som godkänts i enlighet med artiklarna 10 och 10a i direktiv 2001/83/EG, |
| --- | --- |

a)

läkemedel som omfattas av godkännandeförfarandet i förordning (EG) nr 726/2004, även när en ändring har gjorts av kommissionens beslut om godkännande för försäljning till följd av en ändring av den eller de terapeutiska indikationer som det ursprungliga godkännandet gällde, med undantag av läkemedel som godkänts i enlighet med artiklarna 10 och 10a i direktiv 2001/83/EG,

| aa) | andra läkemedel som inte omfattas av det godkännandeförfarande som föreskrivs i förordning (EG) nr 726/2004, om utvecklaren av medicinsk teknik har valt det centraliserade godkännandeförfarande, under förutsättning att det rör sig om läkemedel som utgör en betydande teknisk, vetenskaplig eller terapeutisk innovation eller om det är i allmänhetens intresse att de godkänns, [Ändr. 78] |
| --- | --- |

aa)

andra läkemedel som inte omfattas av det godkännandeförfarande som föreskrivs i förordning (EG) nr 726/2004, om utvecklaren av medicinsk teknik har valt det centraliserade godkännandeförfarande, under förutsättning att det rör sig om läkemedel som utgör en betydande teknisk, vetenskaplig eller terapeutisk innovation eller om det är i allmänhetens intresse att de godkänns, [Ändr. 78]

| b) | medicintekniska produkter som tillhör klasserna IIb och III i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) 2017/745 och för vilka de tillämpliga expertpanelerna har lämnat ett vetenskapligt yttrande inom ramen för förfarandet för samråd vid klinisk utvärdering i enlighet med artikel 54 i den förordningen,
  och som anses vara en betydande innovation som kan få avgörande betydelse för folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen, [Ändr. 79] |
| --- | --- |

b)

medicintekniska produkter som tillhör klasserna IIb och III i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) 2017/745 och för vilka de tillämpliga expertpanelerna har lämnat ett vetenskapligt yttrande inom ramen för förfarandet för samråd vid klinisk utvärdering i enlighet med artikel 54 i den förordningen,
  och som anses vara en betydande innovation som kan få avgörande betydelse för folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen, [Ändr. 79]

| c) | medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik som tillhör klass D i enlighet med artikel 47 i förordning (EU) 2017/746 och för vilka de tillämpliga expertpanelerna har lämnat sina synpunkter i enlighet med artikel 48.6 i den förordningen
  , och som anses vara en betydande innovation som kan få avgörande betydelse för folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen
  . [Ändr. 80] |
| --- | --- |

c)

medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik som tillhör klass D i enlighet med artikel 47 i förordning (EU) 2017/746 och för vilka de tillämpliga expertpanelerna har lämnat sina synpunkter i enlighet med artikel 48.6 i den förordningen
  , och som anses vara en betydande innovation som kan få avgörande betydelse för folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen
  . [Ändr. 80]

2.   Samordningsgruppen ska välja ut de medicintekniska produkter som avses i punkt 1 b och c för en gemensam klinisk granskning på grundval av följande kriterier:

| a) | Ej tillgodosedda medicinska behov. |
| --- | --- |

a)

Ej tillgodosedda medicinska behov.

| b) | Potentiella effekter på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

b)

Potentiella effekter på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen.

| c) | Betydande gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

c)

Betydande gränsöverskridande karaktär.

| d) | Stort mervärde i hela unionen. |
| --- | --- |

d)

Stort mervärde i hela unionen.

| e) | Tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

e)

Tillgängliga resurser.

| ea) | Behov av mer klinisk evidens. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

ea)

Behov av mer klinisk evidens. [Ändr. 81]

| eb) | På begäran av utvecklare av medicinsk teknik. [Ändr. 82] |
| --- | --- |

eb)

På begäran av utvecklare av medicinsk teknik. [Ändr. 82]

Artikel 6

Utarbetande av rapporter om gemensam klinisk granskning

1.   Samordningsgruppen ska inleda gemensamma kliniska granskningar av medicinsk teknik på grundval av sitt årliga arbetsprogram genom att utse en arbetsgrupp som ska övervaka utarbetandet av rapporten om gemensam klinisk granskning på samordningsgruppens vägnar.

Rapporten om den gemensamma kliniska granskningen ska åtföljas av en sammanfattande rapport och

  som ska innehålla åtminstone jämförande kliniska data, effektmått, jämförelseprodukt, metod, vilken klinisk evidens som använts, slutsatser om effektivitet, säkerhet och relativ effektivitet och om granskningens begränsningar, motstridiga ståndpunkter, en sammanfattning av genomförda samråd samt inkomna synpunkter.
  De ska utarbetas i enlighet med kraven i denna artikel och de krav som fastställts i enlighet med artiklarna 11, 22 och 23

  av samordningsgruppen och offentliggöras oberoende av slutsatserna i rapporten
  .

För de läkemedel som avses i artikel 5.1 a ska rapporten om den gemensamma kliniska granskningen antas av samordningsgruppen inom 80–100 dagar för att de tidsfrister för prissättning och ersättning som fastställs i rådets direktiv 89/105/EEG
   (15)

  ska följas. [Ändr. 83]

2.   Arbetsgruppen ska ålägga relevanta utvecklare

  utvecklaren
  av medicinsk teknik att lämna
  all tillgänglig och aktuell
  dokumentation som innehåller de uppgifter, data och belägg

  studier, inbegripet både negativa och positiva resultat,
  som behövs för den gemensamma kliniska granskningen.
  Denna dokumentation ska innehålla tillgängliga data från alla genomförda prövningar liksom från alla studier i vilka tekniken har använts, eftersom båda är utslagsgivande för att säkerställa en hög kvalitet på granskningarna.

För de läkemedel som avses i artikel 5.1 a ska dokumentationen inbegripa åtminstone

| a) | inlämningsfilen, |
| --- | --- |

a)

inlämningsfilen,

| b) | angivande av situationen i fråga om godkännandet för försäljning, |
| --- | --- |

b)

angivande av situationen i fråga om godkännandet för försäljning,

| c) | i mån av tillgänglighet, det offentliga europeiska utredningsprotokollet (EPAR), inklusive produktresumén; Europeiska läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla samordningsgruppen de relevanta rapporterna med vetenskapliga bedömningar, |
| --- | --- |

c)

i mån av tillgänglighet, det offentliga europeiska utredningsprotokollet (EPAR), inklusive produktresumén; Europeiska läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla samordningsgruppen de relevanta rapporterna med vetenskapliga bedömningar,

| d) | i förekommande fall, resultaten av kompletterande studier som inbegärts av samordningsgruppen och finns tillgängliga för utvecklaren av medicinsk teknik, |
| --- | --- |

d)

i förekommande fall, resultaten av kompletterande studier som inbegärts av samordningsgruppen och finns tillgängliga för utvecklaren av medicinsk teknik,

| e) | i förekommande fall, om de finns tillgängliga för utvecklaren av medicinsk teknik, redan tillgängliga HTA-rapporter om den berörda formen av medicinsk teknik, |
| --- | --- |

e)

i förekommande fall, om de finns tillgängliga för utvecklaren av medicinsk teknik, redan tillgängliga HTA-rapporter om den berörda formen av medicinsk teknik,

| f) | uppgifter om studier och register över studier som finns tillgängliga för utvecklaren av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

f)

uppgifter om studier och register över studier som finns tillgängliga för utvecklaren av medicinsk teknik.

Utvecklare av medicinsk teknik ska vara skyldiga att lämna alla data som begärts.

Bedömarna får också tillgå databaser med och källor till klinisk information som är offentliga, såsom patientregister, databaser eller de europeiska referensnätverken, om detta befinns nödvändigt för komplettering av uppgifterna från utvecklaren och för en mer exakt klinisk granskning av den medicinska tekniken. För att granskningarna ska kunna reproduceras ska denna information offentliggöras.

Förhållandet mellan bedömarna och utvecklarna av medicinsk teknik ska vara oberoende och opartiskt. Utvecklarna av medicinsk teknik kan ge råd men får inte aktivt delta i utvärderingsprocessen. [Ändr. 84]

2a.
     
  Samordningsgruppen får, när det gäller särläkemedel, göra en rimlig bedömning att det inte finns några sakskäl eller kompletterande belägg till stöd för ytterligare klinisk analys, vid sidan av Europeiska läkemedelsmyndighetens redan gjorda bedömning av om läkemedlet är till stor nytta. [Ändr. 85]

3.   Arbetsgruppen ska bland sina medlemmar utse en bedömare och en medbedömare som ska leda den gemensamma kliniska granskningen.
  Bedömaren och medbedömaren får inte vara samma personer som tidigare utsetts i enlighet med artikel 13.3 utom undantagsvis i motiverade situationer där den specifika sakkunskap som behövs inte finns att tillgå, och först efter samordningsgruppens godkännande.
  Vid utseendet ska det tas hänsyn till vilken vetenskaplig sakkunskap som behövs för granskningen. [Ändr. 86]

4.   Bedömaren ska tillsammans med medbedömaren utarbeta utkastet till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten.

5.   Slutsatserna i rapporten om den gemensamma kliniska granskningen ska begränsas till

  omfatta
  följande: [Ändr. 87]

| a) | En analys av de

  den utvärderade medicinska teknikens
  relativa effekterna av den medicinska teknik som utvärderas på det patientrelevanta medicinska resultat

  effektivitet och relativa säkerhet utifrån det kliniska effektmåttet av relevans för den kliniska enhet och patientgrupp
  som valts ut för utvärderingen
  , inbegripet dödlighet, sjuklighet och livskvalitet, och jämfört med en eller flera jämförelsebehandlingar som ska fastställas av samordningsgruppen
  . [Ändr. 88] |
| --- | --- |

a)

En analys av de

  den utvärderade medicinska teknikens
  relativa effekterna av den medicinska teknik som utvärderas på det patientrelevanta medicinska resultat

  effektivitet och relativa säkerhet utifrån det kliniska effektmåttet av relevans för den kliniska enhet och patientgrupp
  som valts ut för utvärderingen
  , inbegripet dödlighet, sjuklighet och livskvalitet, och jämfört med en eller flera jämförelsebehandlingar som ska fastställas av samordningsgruppen
  . [Ändr. 88]

| b) | Säkerheten avseende de relativa effekterna på grundval av
  bästa
  tillgängliga
  kliniska
  uppgifter
  , och jämförd med de bästa standardmetoderna för behandling
  .
  Granskningen ska grunda sig på kliniska effektmått som fastställts i enlighet med internationella standarder för evidensbaserad medicin, varvid särskilt ska beaktas om hälsotillståndet förbättrats, sjukdomstiden förkortats, överlevnadstiden förlängts, biverkningarna minskat eller livskvaliteten blivit bättre. Därvid ska också hänvisas till skillnader mellan olika undergrupper
  . [Ändr. 89] |
| --- | --- |

b)

Säkerheten avseende de relativa effekterna på grundval av
  bästa
  tillgängliga
  kliniska
  uppgifter
  , och jämförd med de bästa standardmetoderna för behandling
  .
  Granskningen ska grunda sig på kliniska effektmått som fastställts i enlighet med internationella standarder för evidensbaserad medicin, varvid särskilt ska beaktas om hälsotillståndet förbättrats, sjukdomstiden förkortats, överlevnadstiden förlängts, biverkningarna minskat eller livskvaliteten blivit bättre. Därvid ska också hänvisas till skillnader mellan olika undergrupper
  . [Ändr. 89]

Slutsatserna ska inte innehålla någon bedömning.

Bedömaren och medbedömaren ska se till att urvalet av relevanta patientgrupper är representativt för de deltagande medlemsstaterna, för att de ska kunna fatta lämpliga beslut om finansieringen av denna teknik ur de nationella budgetarna för hälsa och sjukvård. [Ändr. 90]

6.   Om bedömaren i något skede av utarbetandet av utkastet till rapport om den gemensamma kliniska granskningen anser att det behövs kompletterande uppgifter från utvecklarna av medicinsk teknik för att slutföra rapporten, kan bedömaren ålägga arbetsgruppen att frysa tidsfristen för att utarbeta rapporten och begära kompletterande uppgifter från utvecklaren av medicinsk teknik. Efter att ha rådfrågat utvecklaren av medicinsk teknik om hur lång tid som behövs för att ta fram erforderliga kompletterande uppgifter ska bedömaren i sin begäran ange med hur många arbetsdagar arbetet med att utarbeta rapporten ska frysas.
  När nya kliniska data blir tillgängliga under arbetets gång får den berörda utvecklaren av medicinsk teknik i proaktivt syfte även förmedla dessa nya uppgifter till bedömaren. [Ändr. 205]

7.   Arbetsgruppens
  eller samordningsgruppens
  medlemmar ska
  , inom en tidsfrist på minst 30 arbetsdagar,
  lämna synpunkter under arbetet med utkastet till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten. Kommissionen får också lämna synpunkter.
  [Ändr. 92]

8.   Bedömaren ska lämna utkastet till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten till utvecklaren av medicinsk teknik och ange en tidsfrist inom vilken utvecklaren kan lämna

  för
  synpunkter. [Ändr. 93]

9.   Arbetsgruppen ska säkerställa att berörda parter, inklusive Patienter
  , konsumentorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal, icke-statliga organisationer, andra sammanslutningar för utvecklare av medicinsk teknik
  och kliniska experter, ges möjlighet att

  får
  lämna synpunkter under arbetet med utkastet till rapport

  rapporten
  om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten och ange

  inom
  en tidsfrist inom vilken de kan lämna synpunkter

  som fastställts av arbetsgruppen
  .

Kommissionen ska på den it-plattform som avses i artikel 27 offentliggöra intresseförklaringarna från samtliga hörda berörda parter. [Ändr. 94]

10.   Efter att ha mottagit och tagit ställning till eventuella synpunkter i enlighet med punkterna 7, 8 och 9 ska bedömaren, med bistånd av medbedömaren, slutföra utkastet till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten samt lämna dessa rapporter till arbetsgruppen och kommissionen

  samordningsgruppen
  för synpunkter.
  Kommissionen ska på den it-plattform som avses i artikel 27 offentliggöra alla synpunkter, vilka ska besvaras vederbörligen. [Ändr. 95]

11.   Bedömaren ska, med bistånd av medbedömaren, ta hänsyn till arbetsgruppens och kommissionens

  samordningsgruppens
  synpunkter och lämna ett slutligt utkast till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten till samordningsgruppen för
  slutligt
  godkännande. [Ändr. 96]

12.   Samordningsgruppen ska godkänna den slutliga rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten, om möjligt enhälligt eller vid behov genom
  kvalificerad
  majoritet bland medlemsstaterna.

Avvikande åsikter med tillhörande bevekelsegrunder ska anges i den slutliga rapporten.

Den slutliga rapporten ska inbegripa en känslighetsanalys om ett eller flera av följande inslag föreligger:

| a) | Meningsskiljaktigheter om huruvida studier bör uteslutas på grund av avsevärda brister i objektiviteten. |
| --- | --- |

a)

Meningsskiljaktigheter om huruvida studier bör uteslutas på grund av avsevärda brister i objektiviteten.

| b) | Meningsskiljaktigheter om huruvida studier bör uteslutas för att de inte återspeglar den senaste tidens tekniska utveckling. |
| --- | --- |

b)

Meningsskiljaktigheter om huruvida studier bör uteslutas för att de inte återspeglar den senaste tidens tekniska utveckling.

| c) | Kontroverser om definitionen av gränserna för när patientrelevanta effektmått ska anses sakna relevans. |
| --- | --- |

c)

Kontroverser om definitionen av gränserna för när patientrelevanta effektmått ska anses sakna relevans.

Valet av ett eller flera jämförelseläkemedel och patientrelevanta effektmått ska motiveras på medicinska grunder och dokumenteras i den slutliga rapporten.

Den slutliga rapporten ska också innefatta resultaten av det gemensamma vetenskapliga samrådet i enlighet med artikel 13. Rapporterna om de vetenskapliga samråden ska offentliggöras när de gemensamma kliniska granskningarna har slutförts. [Ändr. 206]

13.   Bedömaren ska säkerställa att kommersiellt känsliga uppgifter tas bort från den godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten
  innehåller den kliniska information som granskningen gäller samt den metod och de studier som använts
  .
  Bedömaren ska samråda med utvecklaren om rapporten innan den offentliggörs. Utvecklaren ska ha 10 arbetsdagar på sig att underrätta bedömaren om eventuella uppgifter som den anser vara konfidentiella och att motivera varför uppgifterna är kommersiellt känsliga. I sista hand ska bedömaren och medbedömaren fatta beslut om huruvida utvecklarens åberopande av konfidentialitet är motiverat
  . [Ändr. 98]

14.   Samordningsgruppen ska lämna den godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten till utvecklaren av medicinsk teknik och till kommissionen
  , som ska inkludera båda rapporterna på it-plattformen
  . [Ändr. 99]

14a.
     
  Efter mottagande av den godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten får utvecklaren av medicinsk teknik skriftligen meddela samordningsgruppen och kommissionen om sina invändningar mot rapporterna inom sju arbetsdagar. I sådana fall ska utvecklaren ingående motivera sina invändningar. Samordningsgruppen ska utvärdera invändningarna inom sju arbetsdagar och, vid behov, se över rapporten.

Samordningsgruppen ska godkänna och lämna in den slutliga rapporten om den gemensamma kliniska granskningen, den sammanfattande rapporten och ett förklarande dokument som anger hur invändningarna från såväl utvecklaren av medicinsk teknik som kommissionen behandlats. [Ändr. 100]

14b.
     
  Rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten ska vara klar efter minst 80 och högst 100 dagar, förutom i motiverade fall där processen av kliniska skäl behöver påskyndas eller fördröjas. [Ändr. 101]

14c.
     
  Om utvecklaren av medicinsk teknik drar tillbaka sin ansökan om godkännande för försäljning, och anger skälen för detta, eller om Europeiska läkemedelsbyrån avbryter utvärderingen, ska samordningsgruppen underrättas om detta så att den avbryter den gemensamma kliniska granskningen. Kommissionen ska offentliggöra skälen till att ansökan dragits tillbaka eller till att utvärderingen avbrutits på den it-plattform som avses i artikel 27. [Ändr. 102]

Artikel 7

Förteckning över utvärderad medicinsk teknik

1.   Om Kommissionen anser att den godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten är förenliga med de innehållsmässiga och formella kraven i denna förordning, ska kommissionen införa namnet på den medicinska teknik som den godkända rapporten och den
  godkända
  sammanfattande rapporten
  , vare sig den har antagits eller inte,
  gäller i en förteckning över teknik som har genomgått en gemensam klinisk granskning (nedan kallad förteckningen över utvärderad medicinsk teknik eller förteckningen) senast 30 dagar efter att ha mottagit den godkända rapporten och den sammanfattande rapporten från samordningsgruppen. [Ändr. 103]

2.   Om kommissionen inom 30 dagar från mottagandet av den godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten drar slutsatsen att rapporterna inte är förenliga med de innehållsmässiga och formella

  förfarandemässigt rättsliga
  kraven i denna förordning, ska kommissionen informera samordningsgruppen om skälen till denna slutsats och begära att den granskar rapporten

  granskningen ses över
  och den sammanfattande rapporten

  ange skälen till detta
  . [Ändr. 104]

3.   Arbetsgruppen ska ta ställning till den slutsats som avses i punkt 2 och uppmana utvecklaren av medicinsk teknik att lämna synpunkter inom en angiven tidsfrist. Arbetsgruppen ska granska rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten med beaktande av de synpunkter som lämnats av utvecklaren av medicinsk teknik. Bedömaren ska, med bistånd av medbedömaren, ändra rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten i enlighet med detta och lämna rapporterna till samordningsgruppen. Artikel 6.12–6.14 ska tillämpas

  kommissionen vad gäller förfarandet
  ,
  innan ett slutligt yttrande avges
  . [Ändr. 105]

4.   Efter att den ändrade godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten har lämnats in, och om kommissionen anser att de är förenliga med de innehållsmässiga och formella kraven i denna förordning, ska kommissionen införa namnet på den medicinska teknik som rapporten och den sammanfattande rapporten gäller i förteckningen över utvärderad medicinsk teknik.
  [Ändr. 106]

5.   Om kommissionen drar slutsatsen att den ändrade godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten inte är förenliga med de innehållsmässiga och formella kraven i denna förordning, får den inte införa namnet på

  ska
  den medicinska tekniken

  teknik som granskningen gäller införas
  i förteckningen
  tillsammans med den sammanfattande rapporten av granskningen och kommissionens synpunkter, och allt ska offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27
  . Kommissionen ska underrätta samordningsgruppen om detta och ange skälen till att namnet

  rapporten
  inte införs

  godkänns
  . De skyldigheter som fastställs i artikel 8 ska inte gälla den berörda medicinska tekniken. Samordningsgruppen ska informera utvecklaren av medicinsk teknik om detta och lämna kortfattad information om dessa rapporter i sin årsrapport. [Ändr. 107]

6.   När det gäller den medicinska teknik som är införd i förteckningen över utvärderad medicinsk teknik ska kommissionen
  , på den it-plattform som avses i artikel 27,
  offentliggöra den godkända rapporten om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten på den it-plattform som avses i artikel 27

  liksom alla synpunkter från berörda parter samt interimsrapporter,
  och göra den medicinska tekniken tillgänglig för utvecklaren av medicinsk teknik senast tio arbetsdagar efter att den införts i förteckningen. [Ändr. 108]

Artikel 8

Användning av rapporter om gemensam klinisk granskning på medlemsstatsnivå

1.   Medlemsstaterna
  ska, när det gäller den medicinska teknik som är införd i förteckningen över utvärderad medicinsk teknik eller för vilken det har inletts en gemensam klinisk granskning, [Ändr. 109]

| a) | får inte göra en klinisk granskning eller en motsvarande utvärdering av en medicinsk teknik som är införd i förteckningen över utvärderad medicinsk teknik eller för vilken det har inletts en

  använda sig av rapporterna om
  gemensam klinisk granskning
  i sina utvärderingar av medicinsk teknik på medlemsstatsnivå
  , [Ändr. 110] |
| --- | --- |

a)

får inte göra en klinisk granskning eller en motsvarande utvärdering av en medicinsk teknik som är införd i förteckningen över utvärderad medicinsk teknik eller för vilken det har inletts en

  använda sig av rapporterna om
  gemensam klinisk granskning
  i sina utvärderingar av medicinsk teknik på medlemsstatsnivå
  , [Ändr. 110]

| b) | ska tillämpa rapporter om

  inte upprepa en
  gemensam klinisk granskning i sina utvärderingar av medicinsk teknik på medlemsstatsnivå. [Ändr. 111] |
| --- | --- |

b)

ska tillämpa rapporter om

  inte upprepa en
  gemensam klinisk granskning i sina utvärderingar av medicinsk teknik på medlemsstatsnivå. [Ändr. 111]

1a.
     
  Kravet i punkt 1 b ska inte hindra medlemsstater eller regioner från att bedöma det kliniska mervärdet av tekniken i fråga som en del av de nationella eller regionala utvärderingsprocesserna där data och evidens, av kliniskt slag eller inte, som är specifika för den berörda medlemsstaten får tas i beaktande – under förutsättning att de inte ingått i den gemensamma kliniska granskningen och att de krävs för att komplettera den övergripande utvärderingen av den medicinska tekniken eller prissättnings- och ersättningsprocessen.

Sådana kompletterande bedömningar får jämföra den berörda tekniken med en jämförande medicinsk teknik som utgör bästa tillgängliga evidensbaserade vårdstandard i den berörda medlemsstaten och som, trots begäran till medlemsstaterna under sonderingsfasen, inte ingått i den gemensamma kliniska granskningen. Tekniken för också bedömas i vård som är specifik för den berörda medlemsstaten, baserat på dess kliniska praxis eller det ersättningsformat som valts.

Alla sådana åtgärder ska vara befogade, nödvändiga och proportionerliga för att uppnå detta mål, ska inte upprepa tidigare arbete på unionsnivå och ska inte i onödan fördröja patienternas tillgång till tekniken.

Medlemsstaterna underrätta kommissionen och samordningsgruppen om sin avsikt att komplettera den gemensamma kliniska granskningen och ge en motivering till detta. [Ändr. 112]

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om resultatet av en utvärdering av medicinsk teknik som varit föremål för en gemensam klinisk granskning senast 30 dagar efter att den slutförts. Denna underrättelse ska åtföljas av

  på den it-plattform som avses i artikel 27 lämna
  information om hur slutsatserna i

  de beaktat
  rapporten om den gemensamma kliniska granskningen har tillämpats i den övergripande

  vid
  utvärderingen av medicinsk teknik.
  på medlemsstatsnivå, samt vilka andra kliniska data och kompletterande belägg de beaktat, så att
  kommissionen ska

  kan
  underlätta utbyte av sådan information mellan medlemsstaterna via den it-plattform som avses i artikel 27. [Ändr. 113]

Artikel 9

Uppdatering av gemensamma kliniska granskningarna

1.   Samordningsgruppen ska göra uppdateringar av gemensamma kliniska granskningar om

| a) | kommissionens beslut om godkännande för försäljning av läkemedel enligt artikel 5.1 a beviljats på villkor att kompletterande krav uppfylls efter godkännandet, |
| --- | --- |

a)

kommissionens beslut om godkännande för försäljning av läkemedel enligt artikel 5.1 a beviljats på villkor att kompletterande krav uppfylls efter godkännandet,

| b) | den ursprungliga rapporten om gemensam klinisk granskning anger behovet av en uppdatering när kompletterande uppgifter för en ny granskning finns tillgängliga
  , inom den tidsfrist som föreskrivs i rapporten
  . [Ändr. 114] |
| --- | --- |

b)

den ursprungliga rapporten om gemensam klinisk granskning anger behovet av en uppdatering när kompletterande uppgifter för en ny granskning finns tillgängliga
  , inom den tidsfrist som föreskrivs i rapporten
  . [Ändr. 114]

| ba) | en medlemsstat eller en utvecklare av medicinsk teknik som anser att det föreligger ny klinisk evidens begär det. [Ändr. 115] |
| --- | --- |

ba)

en medlemsstat eller en utvecklare av medicinsk teknik som anser att det föreligger ny klinisk evidens begär det. [Ändr. 115]

| bb) | fem år har gått sedan granskningen genomfördes, betydande ny klinisk evidens föreligger, eller tidigare om ny evidens eller nya kliniska uppgifter framkommer. [Ändr. 116] |
| --- | --- |

bb)

fem år har gått sedan granskningen genomfördes, betydande ny klinisk evidens föreligger, eller tidigare om ny evidens eller nya kliniska uppgifter framkommer. [Ändr. 116]

1a.
     
  Vid tillämpningen av led a), b), ba), bb) i första stycket ska utvecklaren av teknik tillhandahålla denna kompletterande information. I annat fall omfattas inte den tidigare gemensamma granskningen av tillämpningsområdet för artikel 8.

Databasen Evident ska finnas kvar för insamlingen av klinisk evidens från den medicinska teknikens användning i praktiken samt för att övervaka de hälsorelaterade resultaten. [Ändr. 117]

2.   Samordningsgruppen får göra uppdateringar av gemensamma kliniska granskningar på begäran av en eller flera av dess medlemmar.

Uppdateringar av gemensamma kliniska granskningar krävs efter offentlig- eller tillgängliggörande av ny information som inte fanns tillgänglig vid tidpunkten för den ursprungliga gemensamma rapporten. Om det krävs en uppdatering av rapporten om gemensam klinisk granskning kan den medlem som föreslagit uppdateringen själv uppdatera rapporten och därefter lägga fram den för antagande genom ömsesidigt erkännande av övriga medlemsstater. När medlemsstaten uppdaterar rapporten ska den tillämpa de metoder och standarder som fastställts av samordningsgruppen.

Om medlemsstaterna är oense om en uppdatering ska ärendet hänskjutas till samordningsgruppen. Samordningsgruppen ska besluta om en uppdatering ska göras utifrån de nya uppgifterna.

Om en uppdatering godkänns genom ömsesidigt erkännande eller efter samordningsgruppens beslut ska rapporten om gemensam klinisk granskning anses uppdaterad. [Ändr. 118]

3.   Uppdateringarna ska göras i enlighet med de förfaranderegler som fastställts i enlighet med artikel 11.1 d.

Artikel 10

Övergångsbestämmelser om gemensamma kliniska granskningar

Under den övergångstid som avses i artikel 33.1

| a) | ska samordningsgruppen






  i) | basera det årliga antalet planerade gemensamma kliniska granskningar på antalet deltagande medlemsstater och de resurser som den har tillgång till, |
| --- | --- | --- |

a)

ska samordningsgruppen

i)

basera det årliga antalet planerade gemensamma kliniska granskningar på antalet deltagande medlemsstater och de resurser som den har tillgång till,

| ii) | välja ut de läkemedel som avses i artikel 5.1 a för en gemensam klinisk granskning på grundval av de kriterier som avses i artikel 5.2, |
| --- | --- |

ii)

välja ut de läkemedel som avses i artikel 5.1 a för en gemensam klinisk granskning på grundval av de kriterier som avses i artikel 5.2,

| b) | får de medlemmar i samordningsgruppen som kommer från medlemsstater som inte deltar i gemensamma kliniska granskningar inte






  i) | utses till bedömare eller medbedömare, |
| --- | --- | --- |

b)

får de medlemmar i samordningsgruppen som kommer från medlemsstater som inte deltar i gemensamma kliniska granskningar inte

i)

utses till bedömare eller medbedömare,

| ii) | lämna synpunkter på utkasten till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten, |
| --- | --- |

ii)

lämna synpunkter på utkasten till rapport om den gemensamma kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten,

| iii) | delta i godkännandeförfarandet för de slutliga rapporterna om den gemensamma kliniska granskningen och de sammanfattande rapporterna, |
| --- | --- |

iii)

delta i godkännandeförfarandet för de slutliga rapporterna om den gemensamma kliniska granskningen och de sammanfattande rapporterna,

| iv) | delta i utarbetandet och godkännandeförfarandet avseende de delar av de årliga arbetsprogrammen som gäller gemensamma kliniska granskningar, |
| --- | --- |

iv)

delta i utarbetandet och godkännandeförfarandet avseende de delar av de årliga arbetsprogrammen som gäller gemensamma kliniska granskningar,

| v) | åläggas de skyldigheter som avses i artikel 8 när det gäller medicinsk teknik som har genomgått en gemensam klinisk granskning. |
| --- | --- |

v)

åläggas de skyldigheter som avses i artikel 8 när det gäller medicinsk teknik som har genomgått en gemensam klinisk granskning.

Artikel 11

Antagande av detaljerade förfaranderegler för gemensamma kliniska granskningar

1.   Kommissionen ska
  , i enlighet med denna förordning,
  genom genomförandeakter utarbeta förfaranderegler för [Ändr. 119]

| a) | den inlämning av uppgifter, data och belägg som utvecklare av medicinsk teknik ska göra,
  [Ändr. 120] |
| --- | --- |

a)

den inlämning av uppgifter, data och belägg som utvecklare av medicinsk teknik ska göra,
  [Ändr. 120]

| b) | utseende av bedömare och medbedömare, |
| --- | --- |

b)

utseende av bedömare och medbedömare,

| c) | fastställande av de olika etapperna i förfarandet och tidsfrister för dem samt de gemensamma kliniska granskningarnas sammanlagda varaktighet, [Ändr. 121] |
| --- | --- |

c)

fastställande av de olika etapperna i förfarandet och tidsfrister för dem samt de gemensamma kliniska granskningarnas sammanlagda varaktighet, [Ändr. 121]

| d) | uppdatering av gemensamma kliniska granskningar, |
| --- | --- |

d)

uppdatering av gemensamma kliniska granskningar,

| e) | samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten om utarbetande och uppdatering av gemensamma kliniska granskningar av läkemedel, |
| --- | --- |

e)

samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten om utarbetande och uppdatering av gemensamma kliniska granskningar av läkemedel,

| f) | samarbete med anmälda organ och expertpaneler om utarbetande och uppdatering av gemensamma kliniska granskningar av medicintekniska produkter. [Ändr. 122] |
| --- | --- |

f)

samarbete med anmälda organ och expertpaneler om utarbetande och uppdatering av gemensamma kliniska granskningar av medicintekniska produkter. [Ändr. 122]

2.   Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.

AVSNITT 2

AVSNITT 2

GEMENSAMMA VETENSKAPLIGA SAMRÅD

GEMENSAMMA VETENSKAPLIGA SAMRÅD

Artikel 12

Begäran om gemensamma vetenskapliga samråd

1.   Utvecklare av medicinsk teknik får begära ett gemensamt vetenskapligt samråd med samordningsgruppen för att få vetenskaplig rådgivning rörande data och uppgifter som sannolikt måste ingå i en gemensam klinisk granskning

  de kliniska aspekterna för bästa möjliga utformning av vetenskapliga studier och forskning, i syfte att få bästa möjliga vetenskapliga evidensbas, förbättra förutsägbarheten, fastställa forskningsprioriteringar och förbättra forskningens kvalitet för att få bästa underlag
  . [Ändr. 123]

Utvecklare av medicinsk teknik avseende läkemedel får begära att det gemensamma vetenskapliga samrådet sker parallellt med Europeiska läkemedelsmyndighetens vetenskapliga rådgivning enligt artikel 57.1 n i förordning (EG) nr 726/2004. I sådana fall ska de göra begäran samtidigt som de lämnar in en ansökan om vetenskaplig rådgivning till Europeiska läkemedelsmyndigheten.

2.   När samordningsgruppen tar ställning till begäran om gemensamt vetenskapligt samråd ska den beakta följande kriterier:

| a) | Sannolikheten för att den medicinska teknik som utvecklas kommer att bli föremål för en gemensam klinisk granskning i enlighet med artikel 5.1. |
| --- | --- |

a)

Sannolikheten för att den medicinska teknik som utvecklas kommer att bli föremål för en gemensam klinisk granskning i enlighet med artikel 5.1.

| b) | Ej tillgodosedda medicinska behov. |
| --- | --- |

b)

Ej tillgodosedda medicinska behov.

| c) | Potentiella effekter på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

c)

Potentiella effekter på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen.

| d) | Betydande gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

d)

Betydande gränsöverskridande karaktär.

| e) | Stort mervärde i hela unionen. |
| --- | --- |

e)

Stort mervärde i hela unionen.

| f) | Tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

f)

Tillgängliga resurser.

| fa) | Unionens kliniska forskningsprioriteringar. [Ändr. 124] |
| --- | --- |

fa)

Unionens kliniska forskningsprioriteringar. [Ändr. 124]

3.   Senast 15 arbetsdagar efter att ha mottagit begäran ska samordningsgruppen underrätta den utvecklare av medicinsk teknik som gjort begäran om huruvida gruppen kommer att delta i det gemensamma vetenskapliga samrådet. Om samordningsgruppen avslår begäran ska den underrätta utvecklaren av medicinsk teknik om detta och ange skälen till avslaget, med beaktande av kriterierna i punkt 2.

De gemensamma vetenskapliga samråden får inte inverka på opartiskheten och oberoendet vid den gemensamma utvärderingen av teknik eller dess resultat och slutsatser. Den bedömare och medbedömare som utsetts att leda samråden i enlighet med artikel 13.3 får inte vara samma bedömare och medbedömare som utsetts i enlighet med artikel 6.3 för den gemensamma utvärderingen av teknik.

Samrådens syfte och en sammanfattning av deras innehåll ska offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27. [Ändr. 125]

Artikel 13

Utarbetande av rapporter om gemensamt vetenskapligt

  Förfarande för gemensamma vetenskapliga
  samråd [Ändr. 126]

1.   Efter att samordningsgruppen har godtagit en begäran om gemensamt vetenskapligt samråd i enlighet med artikel 12 och på grundval av gruppens årliga arbetsprogram ska den utse en arbetsgrupp som ska övervaka utarbetandet av rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd på samordningsgruppens vägnar.

Rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd ska utarbetas i enlighet med kraven i denna artikel och i enlighet med förfarandereglerna

  förfarandet
  och dokumentationen enligt artiklarna 16 och 17. [Ändr. 127]

2.   Arbetsgruppen ska ålägga utvecklaren av medicinsk teknik att lämna dokumentationen

  all tillgänglig och uppdaterad dokumentation
  innehållande de uppgifter,

  samtliga stadier i behandlingen av uppgifterna och
  data och belägg

  studier
  som behövs för det gemensamma vetenskapliga samrådet
  , såsom tillgängliga data från alla genomförda prövningar liksom från alla studier i vilka tekniken har använts. Ett skräddarsytt kliniskt granskningsförfarande får utvecklas för särläkemedel på grund av det begränsade antalet patienter som ingår i kliniska prövningar och/eller avsaknaden av ett jämförelseläkemedel. Alla sådana uppgifter ska offentliggöras när den gemensamma kliniska granskningen har slutförts
  .

Den arbetsgrupp som utsetts och den berörda utvecklaren av medicinsk teknik ska hålla ett gemensamt möte baserat på den dokumentation som beskrivs i första stycket. [Ändr. 128]

3.   Arbetsgruppen ska bland sina medlemmar utse en bedömare och en medbedömare
  , som inte får vara samma bedömare och medbedömare som ska utses i enlighet med artikel 6.3,
  med ansvar för att leda det gemensamma vetenskapliga samrådet. Vid utseendet ska det tas hänsyn till vilken vetenskaplig sakkunskap som behövs för utvärderingen. [Ändr. 129]

4.   Bedömaren ska tillsammans med medbedömaren utarbeta utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd.

5.   Om bedömaren i något skede av utarbetandet av utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd anser att det behövs kompletterande uppgifter från en utvecklare av medicinsk teknik för att slutföra rapporten, kan bedömaren ålägga arbetsgruppen att frysa tidsfristen för att utarbeta rapporten och begära kompletterande uppgifter från utvecklaren av medicinsk teknik. Efter att ha rådfrågat utvecklaren av medicinsk teknik om hur lång tid som behövs för att ta fram erforderliga kompletterande uppgifter ska bedömaren i sin begäran ange med hur många arbetsdagar arbetet med att utarbeta rapporten ska frysas.

6.   Arbetsgruppens medlemmar ska lämna synpunkter under arbetet med utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd.

7.   Bedömaren ska lämna utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd till utvecklaren av medicinsk teknik
  för synpunkter
  och ange en tidsfrist inom vilken utvecklaren kan lämna synpunkter

  för synpunkterna
  . [Ändr. 130]

8.   Arbetsgruppen ska säkerställa att berörda parter, inklusive

  Utvecklaren av medicinsk teknik,
  patienter
  , hälso- och sjukvårdspersonal
  och kliniska experter, ges möjlighet att

  får
  lämna synpunkter under arbetet med utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd och ange en tidsfrist inom vilken de kan lämna synpunkter

  det gemensamma vetenskapliga samrådet
  . [Ändr. 131]

9.   Efter att mottagit och tagit ställning till eventuella synpunkter i enlighet med punkterna 6, 7 och 8 ska bedömaren, med bistånd av medbedömaren, slutföra utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd och lämna utkastet till arbetsgruppen för synpunkter.
  Alla synpunkter, som ska göras tillgängliga för allmänheten och vid behov besvaras, ska offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27, när den gemensamma kliniska granskningen har slutförts. De synpunkter som offentliggörs ska inkludera synpunkter från berörda parter och eventuella meningsskiljaktigheter som medlemmarna i arbetsgruppen gett uttryck för under förfarandet. [Ändr. 132]

10.   Om det gemensamma vetenskapliga samrådet sker parallellt med Europeiska läkemedelsmyndighetens vetenskapliga rådgivning ska bedömaren sträva efter att tillsammans med läkemedelsmyndigheten samordna slutsatserna i rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd med resultatet av den vetenskapliga rådgivningen

  tidsplanen
  . [Ändr. 133]

11.   Bedömaren ska, med bistånd av medbedömaren, ta hänsyn till synpunkterna från arbetsgruppens medlemmar och lämna det slutliga utkastet till rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd till samordningsgruppen.

12.   Samordningsgruppen ska, senast 100 dagar efter att arbetet med att utarbeta den rapport som avses i punkt 4 har påbörjats, godkänna den slutliga rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd, om möjligt enhälligt eller vid behov genom enke

  genom kvalificerad
  majoritet bland medlemsstaterna senast 100 dagar efter det att arbetet med att utarbeta den rapport som avses i punkt 4 har påbörjats. [Ändr. 207]

Artikel 14

Rapporter om gemensamt vetenskapligt samråd

1.   Samordningsgruppen ska delge den godkända rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd till den utvecklare av medicinsk teknik som gjort begäran senast tio arbetsdagar efter att rapporten godkänts.

2.   Samordningsgruppen ska införa anonymiserad kortfattad information om det gemensamma vetenskapliga samrådet i sin årsrapport och lägga ut informationen på den it-plattform som avses i artikel 27.
  Informationen ska innehålla syftet med samråden och synpunkterna.

Rapporterna om de vetenskapliga samråden ska offentliggöras när de gemensamma kliniska granskningarna har slutförts. [Ändr. 135]

3.   Medlemsstaterna får inte genomföra något vetenskapligt eller likvärdigt samråd om en medicinsk teknik
  som avses i artikel 5
  för vilken ett gemensamt vetenskapligt samråd har inletts
  , såvida inte nya kliniska data
  och om innehållet i begäran är detsamma som i det gemensamma

  uppgifter har beaktats och sådana data och uppgifter anses nödvändiga. Dessa nationella
  vetenskapliga samrådet

  samråd ska delges kommissionen för att offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27
  . [Ändr. 136]

Artikel 15

Övergångsbestämmelser om gemensamma vetenskapliga samråd

Under den övergångstid som avses i artikel 33.1

| a) | ska samordningsgruppen basera det årliga antalet planerade gemensamma vetenskapliga samråd på antalet deltagande medlemsstater och de resurser som den har tillgång till, |
| --- | --- |

a)

ska samordningsgruppen basera det årliga antalet planerade gemensamma vetenskapliga samråd på antalet deltagande medlemsstater och de resurser som den har tillgång till,

| b) | får de medlemmar i samordningsgruppen som kommer från medlemsstater som inte deltar i gemensamma vetenskapliga samråd inte






  i) | utses till bedömare eller medbedömare, |
| --- | --- | --- |

b)

får de medlemmar i samordningsgruppen som kommer från medlemsstater som inte deltar i gemensamma vetenskapliga samråd inte

i)

utses till bedömare eller medbedömare,

| ii) | lämna synpunkter på utkasten till rapporterna om gemensamt vetenskapligt samråd, |
| --- | --- |

ii)

lämna synpunkter på utkasten till rapporterna om gemensamt vetenskapligt samråd,

| iii) | delta i godkännandeförfarandet för den slutliga rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd, |
| --- | --- |

iii)

delta i godkännandeförfarandet för den slutliga rapporten om gemensamt vetenskapligt samråd,

| iv) | delta i utarbetandet och godkännandeförfarandet avseende de delar av de årliga arbetsprogrammen som gäller gemensamma vetenskapliga samråd, |
| --- | --- |

iv)

delta i utarbetandet och godkännandeförfarandet avseende de delar av de årliga arbetsprogrammen som gäller gemensamma vetenskapliga samråd,

Artikel 16

Antagande av detaljerade förfaranderegler för gemensamma vetenskapliga samråd

1.   Kommissionen ska genom genomförandeakter utarbeta förfaranderegler för

| a) | inlämning av begäran från utvecklare av medicinsk teknik och deras medverkan i utarbetandet av rapporter om gemensamma vetenskapliga samråd, [Ändr. 137] |
| --- | --- |

a)

inlämning av begäran från utvecklare av medicinsk teknik och deras medverkan i utarbetandet av rapporter om gemensamma vetenskapliga samråd, [Ändr. 137]

| b) | utseende av bedömare och medbedömare, |
| --- | --- |

b)

utseende av bedömare och medbedömare,

| c) | fastställande av de olika etapperna i förfarandet och tidsfrister för dem, |
| --- | --- |

c)

fastställande av de olika etapperna i förfarandet och tidsfrister för dem,

| d) | samråd med

  inlämning av synpunkter från
  patienter
  , hälso- och sjukvårdspersonal, patientföreningar, arbetsmarknadsparter, icke-statliga organisationer
  , kliniska experter och andra relevanta berörda parter, [Ändr. 138] |
| --- | --- |

d)

samråd med

  inlämning av synpunkter från
  patienter
  , hälso- och sjukvårdspersonal, patientföreningar, arbetsmarknadsparter, icke-statliga organisationer
  , kliniska experter och andra relevanta berörda parter, [Ändr. 138]

| e) | samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten om gemensamma vetenskapliga samråd om läkemedel, om en utvecklare av medicinsk teknik begär att samrådet ska genomföras parallellt med ett förfarande för vetenskaplig rådgivning från läkemedelsmyndigheten, |
| --- | --- |

e)

samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten om gemensamma vetenskapliga samråd om läkemedel, om en utvecklare av medicinsk teknik begär att samrådet ska genomföras parallellt med ett förfarande för vetenskaplig rådgivning från läkemedelsmyndigheten,

| f) | samarbete med de expertpaneler som avses i artikel 106.1 i förordning (EU) 2017/745 när det gäller gemensamma vetenskapliga samråd om medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

f)

samarbete med de expertpaneler som avses i artikel 106.1 i förordning (EU) 2017/745 när det gäller gemensamma vetenskapliga samråd om medicintekniska produkter.

2.   Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.

Artikel 17

Dokumentation och regler för att välja ut berörda parter till gemensamma vetenskapliga samråd

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter

  genomförandeakter
  i enlighet med artikel 31

  artiklarna 30 och 32
  med avseende på[Ändr. 139]

| a) | innehållet i

  förfarandet för [Ändr. 140]







  i) | begäran från utvecklare av medicinsk teknik om gemensamt vetenskapligt samråd, |
| --- | --- | --- |

a)

innehållet i

  förfarandet för [Ändr. 140]

i)

begäran från utvecklare av medicinsk teknik om gemensamt vetenskapligt samråd,

| ii) | den dokumentation med uppgifter, data och belägg som ska lämnas av utvecklare av medicinsk teknik för gemensamma vetenskapliga samråd, |
| --- | --- |

ii)

den dokumentation med uppgifter, data och belägg som ska lämnas av utvecklare av medicinsk teknik för gemensamma vetenskapliga samråd,

| iii) | rapporterna om gemensamma vetenskapliga samråd, och |
| --- | --- |

iii)

rapporterna om gemensamma vetenskapliga samråd, och

| iiia) | deltagandet av berörda parter enligt detta avsnitt, inbegripet regler om intressekonflikter; intresseförklaringar ska offentliggöras för alla berörda parter och experter som deltar i samrådet; berörda parter och experter med intressekonflikter får inte delta i förfarandet, [Ändr. 141] |
| --- | --- |

iiia)

deltagandet av berörda parter enligt detta avsnitt, inbegripet regler om intressekonflikter; intresseförklaringar ska offentliggöras för alla berörda parter och experter som deltar i samrådet; berörda parter och experter med intressekonflikter får inte delta i förfarandet, [Ändr. 141]

| b) | reglerna för att fastställa med vilka berörda parter samråden enligt detta avsnitt ska genomföras.
  [Ändr. 142] |
| --- | --- |

b)

reglerna för att fastställa med vilka berörda parter samråden enligt detta avsnitt ska genomföras.
  [Ändr. 142]

AVSNITT 3

AVSNITT 3

NY MEDICINSK TEKNIK

NY MEDICINSK TEKNIK

Artikel 18

Identifiering av ny medicinsk teknik,

1.   Samordningsgruppen ska årligen utarbeta en studie om ny medicinsk teknik som förväntas få betydande effekter på patienterna, folkhälsan eller hälso- och sjukvårdssystemen.

2.   Vid utarbetandet av studien ska samordningsgruppen samråda med

| a) | utvecklare av medicinsk teknik, |
| --- | --- |

a)

utvecklare av medicinsk teknik,

| b) | patientorganisationer

  patient- och konsumentorganisationer och hälso- och sjukvårdspersonal, vid sitt årliga sammanträde
  , [Ändr. 143] |
| --- | --- |

b)

patientorganisationer

  patient- och konsumentorganisationer och hälso- och sjukvårdspersonal, vid sitt årliga sammanträde
  , [Ändr. 143]

| c) | kliniska experter, |
| --- | --- |

c)

kliniska experter,

| d) | Europeiska läkemedelsmyndigheten, inklusive rörande förhandsanmälan av läkemedel innan ansökan om godkännande för försäljning lämnas in, |
| --- | --- |

d)

Europeiska läkemedelsmyndigheten, inklusive rörande förhandsanmälan av läkemedel innan ansökan om godkännande för försäljning lämnas in,

| e) | samordningsgruppen för medicintekniska produkter, inrättad genom artikel 103 i förordning (EU) 2017/745. |
| --- | --- |

e)

samordningsgruppen för medicintekniska produkter, inrättad genom artikel 103 i förordning (EU) 2017/745.

2a.
     
  Vid utarbetandet av studien ska samordningsgruppen säkerställa att kommersiellt konfidentiell information som tillhandahålls av utvecklaren av medicinsk teknik skyddas på fullgott sätt. I detta syfte ska samordningsgruppen ge utvecklaren av medicinsk teknik möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i studien och ta hänsyn till dessa synpunkter. [Ändr. 144]

3.   Studiens slutsatser ska sammanfattas i samordningsgruppens årsrapport och beaktas då gruppen utarbetar sina årliga arbetsprogram.

AVSNITT 4

AVSNITT 4

FRIVILLIGT SAMARBETE OM UTVÄRDERING AV MEDICINSK TEKNIK

FRIVILLIGT SAMARBETE OM UTVÄRDERING AV MEDICINSK TEKNIK

Artikel 19

Frivilligt samarbete

1.   Kommissionen ska stödja
  allt fortsatt
  samarbete och utbyte av vetenskaplig information mellan medlemsstaterna om [Ändr. 145]

| a) | icke-kliniska granskningar av medicinsk teknik, |
| --- | --- |

a)

icke-kliniska granskningar av medicinsk teknik,

| b) | samverkansstyrda utvärderingar av medicintekniska produkter, |
| --- | --- |

b)

samverkansstyrda utvärderingar av medicintekniska produkter,

| c) | utvärderingar av annan medicinsk teknik än läkemedel och medicintekniska produkter, |
| --- | --- |

c)

utvärderingar av annan medicinsk teknik än läkemedel och medicintekniska produkter,

| d) | tillhandahållande av kompletterande uppgifter som behövs för utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

d)

tillhandahållande av kompletterande uppgifter som behövs för utvärdering av medicinsk teknik.

| da) | medlemsstaternas kliniska granskningar av läkemedel och medicintekniska produkter, [Ändr. 146] |
| --- | --- |

da)

medlemsstaternas kliniska granskningar av läkemedel och medicintekniska produkter, [Ändr. 146]

| db) | åtgärder för användning av humanitära skäl i den kliniska praxisen, för att förbättra evidensbasen och utarbeta ett register för detta ändamål, [Ändr. 147] |
| --- | --- |

db)

åtgärder för användning av humanitära skäl i den kliniska praxisen, för att förbättra evidensbasen och utarbeta ett register för detta ändamål, [Ändr. 147]

| dc) | utarbetandet av riktlinjer för bästa medicinska praxis på grundval av vetenskaplig evidens, [Ändr. 148] |
| --- | --- |

dc)

utarbetandet av riktlinjer för bästa medicinska praxis på grundval av vetenskaplig evidens, [Ändr. 148]

| dd) | avveckling av föråldrad teknik, [Ändr. 149] |
| --- | --- |

dd)

avveckling av föråldrad teknik, [Ändr. 149]

| de) | skärpta regler om framtagande av kliniska uppgifter och den därtill hörande övervakningen. [Ändr. 150] |
| --- | --- |

de)

skärpta regler om framtagande av kliniska uppgifter och den därtill hörande övervakningen. [Ändr. 150]

2.   Samordningsgruppen ska tas i anspråk för att underlätta det samarbete som avses i punkt 1.

3.   Samarbetet enligt punkt 1 b
  , c, db
  och c

  de
  får bedrivas enligt de förfaranderegler som fastställts i enlighet med artikel 11 och de gemensamma regler som fastställts i enlighet med artiklarna 22 och 23. [Ändr. 151]

4.   Det samarbete som avses i punkt 1 ska ingå i samordningsgruppens årliga arbetsprogram, och resultaten av samarbetet ska ingå i gruppens årsrapporter och läggas ut på den it-plattform som avses i artikel 27.

Kapitel III

Kapitel III

Regler för kliniska granskningar

Regler för kliniska granskningar

Artikel 20

Harmoniserade regler för kliniska granskningar

1.
     De gemensamma förfaranderegler och metoder som fastställts i enlighet med artikel 22 och de krav som fastställts i enlighet med artikel 23 ska tillämpas på

| a) | gemensamma kliniska granskningar som görs i enlighet med kapitel II, |
| --- | --- |

a)

gemensamma kliniska granskningar som görs i enlighet med kapitel II,

| b) | medlemsstaternas kliniska granskningar av läkemedel och medicintekniska produkter.
  [Ändr. 152] |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas kliniska granskningar av läkemedel och medicintekniska produkter.
  [Ändr. 152]

1a.
     
  Medlemsstaterna ska, i relevanta och lämpliga fall, uppmuntras att tillämpa de gemensamma förfaranderegler och metoder som avses i denna förordning på de kliniska granskningar av läkemedel och medicintekniska produkter som inte omfattas av denna förordning och som görs av medlemsstaterna på nationell nivå. [Ändr. 153]

Artikel 21

Rapporter om kliniska granskningar

1.   Om en medlemsstat gör en klinisk granskning ska den lämna rapporten om den kliniska granskningen och den sammanfattande rapporten till kommissionen senast 30 arbetsdagar efter att utvärderingen av medicinsk teknik har slutförts.

2.   Kommissionen ska offentliggöra de sammanfattande rapporter som avses i punkt 1 på den it-plattform som avses i artikel 27 och göra rapporterna om de kliniska granskningarna tillgängliga för övriga medlemsstater på den it-plattformen.

Artikel 22

Gemensamma förfaranderegler och metoder

1.   Kommissionen

  Med beaktande av resultaten av det arbete som redan utförts genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder, och efter samråd med alla berörda parter,
  ska
  kommissionen
  anta genomförandeakter när det gäller följande: [Ändr. 154]

| a) | Förfaranderegler för






  i) | att säkerställa att myndigheter och organ med ansvar för medicinsk teknik

  samordningsgruppens medlemmar
  gör kliniska granskningar på ett oberoende och öppet sätt, utan intressekonflikter,
  i överensstämmelse med artikel 3.6 och 3.7, [Ändr. 155] |
| --- | --- | --- |

a)

Förfaranderegler för

i)

att säkerställa att myndigheter och organ med ansvar för medicinsk teknik

  samordningsgruppens medlemmar
  gör kliniska granskningar på ett oberoende och öppet sätt, utan intressekonflikter,
  i överensstämmelse med artikel 3.6 och 3.7, [Ändr. 155]

| ii) | samverkan under de kliniska granskningarna mellan organen med ansvar för medicinsk teknik och utvecklarna av medicinsk teknik,
  om inte annat följer av föregående artiklar, [Ändr. 156] |
| --- | --- |

ii)

samverkan under de kliniska granskningarna mellan organen med ansvar för medicinsk teknik och utvecklarna av medicinsk teknik,
  om inte annat följer av föregående artiklar, [Ändr. 156]

| iii) | samråd med

  synpunkter från
  patienter,
  sjukvårdspersonal, konsumentorganisationer
  , kliniska experter och andra berörda parter vid kliniska granskningar
  och välgrundade svar, om inte annat följer av föregående artiklar
  . [Ändr. 157] |
| --- | --- |

iii)

samråd med

  synpunkter från
  patienter,
  sjukvårdspersonal, konsumentorganisationer
  , kliniska experter och andra berörda parter vid kliniska granskningar
  och välgrundade svar, om inte annat följer av föregående artiklar
  . [Ändr. 157]

| iiia) | hantering av eventuella intressekonflikter, [Ändr. 158] |
| --- | --- |

iiia)

hantering av eventuella intressekonflikter, [Ändr. 158]

| iiib) | att säkerställa att granskningen av medicintekniska produkter kan göras vid en tidpunkt efter utsläppandet på marknaden då det är möjligt att använda data om klinisk effektivitet, inbegripet observationsdata; tidpunkten ska fastställas i samarbete med berörda parter. [Ändr. 159] |
| --- | --- |

iiib)

att säkerställa att granskningen av medicintekniska produkter kan göras vid en tidpunkt efter utsläppandet på marknaden då det är möjligt att använda data om klinisk effektivitet, inbegripet observationsdata; tidpunkten ska fastställas i samarbete med berörda parter. [Ändr. 159]

| b) | De metoder som använts för de kliniska granskningarnas innehåll och utformning

  En sanktionsmekanism för fall då teknikutvecklaren inte uppfyller kraven på tillhandahållande av tillgänglig information, så att processens kvalitet säkerställs
  . [Ändr. 160] |
| --- | --- |

b)

De metoder som använts för de kliniska granskningarnas innehåll och utformning

  En sanktionsmekanism för fall då teknikutvecklaren inte uppfyller kraven på tillhandahållande av tillgänglig information, så att processens kvalitet säkerställs
  . [Ändr. 160]

1a.
     
  Inom [6 månader] från dagen för denna förordnings ikraftträdande ska samordningsgruppen utarbeta ett förslag till genomförandeförordning avseende de metoder som konsekvent ska tillämpas på genomförandet av gemensamma kliniska granskningar och samråd samt fastställa innehållet i dessa granskningar och samråd. Metoderna ska utarbetas på grundval av EUnetHTA:s befintliga metodriktlinjer och mallar för uppgiftslämning. Metoderna ska under alla omständigheter uppfylla följande kriterier:

| a) | Metoderna ska baseras på höga kvalitetsstandarder, bästa tillgängliga vetenskapliga data, främst, när så är praktiskt möjligt och etiskt försvarbart, från randomiserade kliniska dubbelblindstudier, metaanalyser och systematiska genomgångar. |
| --- | --- |

a)

Metoderna ska baseras på höga kvalitetsstandarder, bästa tillgängliga vetenskapliga data, främst, när så är praktiskt möjligt och etiskt försvarbart, från randomiserade kliniska dubbelblindstudier, metaanalyser och systematiska genomgångar.

| b) | Utvärderingen av relativ effektivitet ska baseras på effektmått som är relevanta för patienten, med användbara, relevanta, påtagliga och specifika kriterier som lämpar sig för den kliniska situationen i fråga. |
| --- | --- |

b)

Utvärderingen av relativ effektivitet ska baseras på effektmått som är relevanta för patienten, med användbara, relevanta, påtagliga och specifika kriterier som lämpar sig för den kliniska situationen i fråga.

| c) | Metoderna ska beakta de utmärkande egenskaperna för nya förfaranden och vissa typer av läkemedel som har mindre klinisk evidens tillgänglig vid tidpunkten för marknadsgodkännande (såsom särläkemedel eller villkorligt godkännande för försäljning). Sådan brist på evidens ska dock inte förhindra att ytterligare evidens tas fram, vilken bör kontrolleras i efterhand och vilken kan kräva efterhandsutvärdering och inte får påverka patientsäkerheten eller den vetenskapliga kvaliteten. |
| --- | --- |

c)

Metoderna ska beakta de utmärkande egenskaperna för nya förfaranden och vissa typer av läkemedel som har mindre klinisk evidens tillgänglig vid tidpunkten för marknadsgodkännande (såsom särläkemedel eller villkorligt godkännande för försäljning). Sådan brist på evidens ska dock inte förhindra att ytterligare evidens tas fram, vilken bör kontrolleras i efterhand och vilken kan kräva efterhandsutvärdering och inte får påverka patientsäkerheten eller den vetenskapliga kvaliteten.

| d) | Jämförelseläkemedlen ska vara de som används som referens för den kliniska enheten i fråga, de bästa och/eller de vanligaste, av teknisk eller förfarandemässig art. |
| --- | --- |

d)

Jämförelseläkemedlen ska vara de som används som referens för den kliniska enheten i fråga, de bästa och/eller de vanligaste, av teknisk eller förfarandemässig art.

| e) | För läkemedelsprodukter och deras kliniska granskning ska teknikutvecklarna ge samordningsgruppen den fullständiga dokumentation i formatet eCTD som lämnats till Europeiska läkemedelsmyndigheten för centraliserat godkännande. I detta paket ska rapporten om den kliniska studien ingå. |
| --- | --- |

e)

För läkemedelsprodukter och deras kliniska granskning ska teknikutvecklarna ge samordningsgruppen den fullständiga dokumentation i formatet eCTD som lämnats till Europeiska läkemedelsmyndigheten för centraliserat godkännande. I detta paket ska rapporten om den kliniska studien ingå.

| f) | Den information som utvecklaren av medicinsk teknik ska tillhandahålla ska motsvara de senaste uppgifter som offentliggjorts. Om det kravet inte uppfylls får en sanktionsmekanism tillämpas. |
| --- | --- |

f)

Den information som utvecklaren av medicinsk teknik ska tillhandahålla ska motsvara de senaste uppgifter som offentliggjorts. Om det kravet inte uppfylls får en sanktionsmekanism tillämpas.

| g) | Kliniska prövningar är det slags studier som främst används på det biomedicinska området, och därför får andra typer av studier, t.ex. epidemiologiska undersökningar, genomföras endast i undantagsfall och vara fullständigt motiverade. |
| --- | --- |

g)

Kliniska prövningar är det slags studier som främst används på det biomedicinska området, och därför får andra typer av studier, t.ex. epidemiologiska undersökningar, genomföras endast i undantagsfall och vara fullständigt motiverade.

| h) | Gemensamma metoder, datakrav och resultatåtgärder ska ta hänsyn till de specifika särdragen hos medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. |
| --- | --- |

h)

Gemensamma metoder, datakrav och resultatåtgärder ska ta hänsyn till de specifika särdragen hos medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik.

| i) | För vaccin ska metoderna beakta den livslånga effekten av ett vaccin genom en lämplig tidshorisont för analyserna, indirekta effekter såsom flockimmunitet, och aspekter som är oberoende av vaccinet som sådant, till exempel vaccinationsgrad kopplad till program. |
| --- | --- |

i)

För vaccin ska metoderna beakta den livslånga effekten av ett vaccin genom en lämplig tidshorisont för analyserna, indirekta effekter såsom flockimmunitet, och aspekter som är oberoende av vaccinet som sådant, till exempel vaccinationsgrad kopplad till program.

| j) | Utvecklare av medicinsk teknik ska utföra minst en randomiserad, kontrollerad klinisk prövning som jämför deras medicinska teknik i form av kliniska relevanta resultat med ett aktivt jämförelseläkemedel som bedöms vara bland de bästa nuvarande beprövade interventionerna vid den tidpunkt då prövningen utformas (standardbehandling) eller den vanligaste interventionen om ingen standardbehandling finns. Utvecklare av medicinsk teknik ska tillhandahålla alla data och resultat från utförda jämförande prövningar i den dokumentation som lämnas till den gemensamma kliniska granskningen. |
| --- | --- |

j)

Utvecklare av medicinsk teknik ska utföra minst en randomiserad, kontrollerad klinisk prövning som jämför deras medicinska teknik i form av kliniska relevanta resultat med ett aktivt jämförelseläkemedel som bedöms vara bland de bästa nuvarande beprövade interventionerna vid den tidpunkt då prövningen utformas (standardbehandling) eller den vanligaste interventionen om ingen standardbehandling finns. Utvecklare av medicinsk teknik ska tillhandahålla alla data och resultat från utförda jämförande prövningar i den dokumentation som lämnas till den gemensamma kliniska granskningen.

För medicintekniska produkter ska metoden anpassas till produktens egenskaper och särdrag, med utgångspunkt i den metod som redan utvecklats av EUnetHTA.

Samordningsgruppen ska överlämna ett förslag till genomförandeförordning till kommissionen för godkännande.

Inom [3 månader] från det att förslaget mottagits ska kommissionen besluta huruvida det ska godkännas i form av en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.

Om kommissionen har för avsikt att inte godkänna ett förslag till åtgärd eller att godkänna det till viss del, eller om förslag till ändringar föreslås, ska den skicka tillbaka förslaget till samordningsgruppen med angivande av skälen. Inom en period på [sex veckor] får samordningsgruppen ändra förslaget till åtgärd på grundval av kommissionens anvisningar och föreslagna ändringar, och lämna in det på nytt till kommissionen.

Om samordningsgruppen när perioden på [sex veckor] löpt ut inte har lagt fram något ändrat förslag till åtgärd, eller har lämnat in ett förslag till åtgärd som inte ändrats på ett sätt som är förenligt med kommissionens föreslagna ändringar, får kommissionen anta genomförandeförordningen med de ändringar som den anser relevanta, eller förkasta den.

Om samordningsgruppen inte lämnar in ett förslag till åtgärd till kommissionen inom tidsfristen i enlighet med [punkt 1], får kommissionen anta tillämpningsförordningen utan något förslag från samordningsgruppen. [Ändr. 208/rev]

2.   De genomförandeakter som avses i punkt 1 ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.

Artikel 23

Innehållet i inlämnad dokumentation och rapporter samt regler för att välja ut berörda parter

Kommissionen

  Samordningsgruppen
  ska ges befogenhet att anta delegerade akter

  enligt samma förfarande som anges
  i enlighet med artikel 31 med avseende på

  2.1 a fastställa [Ändr. 162]

| a) | innehållet i

  formatet och mallarna för [Ändr. 163]







  i) | den dokumentation med uppgifter, data och belägg som utvecklare av medicinsk teknik ska lämna för kliniska granskningar, |
| --- | --- | --- |

a)

innehållet i

  formatet och mallarna för [Ändr. 163]

i)

den dokumentation med uppgifter, data och belägg som utvecklare av medicinsk teknik ska lämna för kliniska granskningar,

| ii) | rapporterna om kliniska granskningar, |
| --- | --- |

ii)

rapporterna om kliniska granskningar,

| iii) | de sammanfattande rapporterna om kliniska granskningar, |
| --- | --- |

iii)

de sammanfattande rapporterna om kliniska granskningar,

| b) | reglerna för att fastställa med vilka berörda parter samråden enligt avsnitt 1 i kapitel II och enligt detta kapitel ska genomföras
  , utan hinder av bestämmelserna i artikel 26
  . [Ändr. 164] |
| --- | --- |

b)

reglerna för att fastställa med vilka berörda parter samråden enligt avsnitt 1 i kapitel II och enligt detta kapitel ska genomföras
  , utan hinder av bestämmelserna i artikel 26
  . [Ändr. 164]

Kapitel IV

Kapitel IV

Stödram

Stödram

Artikel 24

Unionsfinansiering

  Finansiering [Ändr. 165]

1.   Unionen ska säkerställa finansieringen av arbetet inom samordningsgruppen och dess arbetsgrupper och av verksamhet till stöd för detta arbete som omfattar samarbetet med kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten och det nätverk för berörda parter som avses i artikel 26. Unionens ekonomiska stöd till verksamhet enligt den här förordningen ska genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (16).

2.   Den finansiering som avses i punkt 1 ska även omfatta finansiering för deltagande av medlemsstaternas myndigheter och organ med ansvar för medicinsk teknik i arbetet med gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Bedömare och medbedömare ska ha rätt till särskild ersättning som kompensation för sitt arbete med gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd i enlighet med kommissionens interna bestämmelser.

2a.
     
  Unionen ska säkerställa stabil och permanent offentlig finansiering för det gemensamma arbete med utvärdering av medicinsk teknik (HTA) som ska utföras utan direkt eller indirekt finansiering från utvecklare av medicinsk teknik. [Ändr. 166]

2b.
     
  Kommissionen får inrätta ett avgiftssystem för de utvecklare av medicinsk teknik som begär såväl gemensamma vetenskapliga samråd som gemensamma kliniska granskningar, där avgifterna ska gå till forskning inom kliniska prioriteringar eller medicinska behov som inte tillgodoses. Ett sådant avgiftssystem får under inga omständigheter användas till att finansiera verksamhet som ingår i denna förordning. [Ändr. 167]

Artikel 25

Kommissionens stöd till samordningsgruppen

Kommissionen ska stödja samordningsgruppens arbete. Kommissionen ska särskilt

| a) | tillhandahålla lokaler och vara medordförande
  , med rätt att yttra sig men inte att rösta,
  vid samordningsgruppens möten, [Ändr. 168] |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla lokaler och vara medordförande
  , med rätt att yttra sig men inte att rösta,
  vid samordningsgruppens möten, [Ändr. 168]

| b) | tillhandahålla samordningsgruppens sekretariat och lämna administrativt och vetenskapligt stöd samt

  och
  it-stöd, [Ändr. 169] |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla samordningsgruppens sekretariat och lämna administrativt och vetenskapligt stöd samt

  och
  it-stöd, [Ändr. 169]

| c) | offentliggöra samordningsgruppens årliga arbetsprogram, årsrapporter, sammanfattande mötesprotokoll samt rapporter och sammanfattande rapporter om gemensamma kliniska granskningar, på den it-plattform som avses i artikel 27, |
| --- | --- |

c)

offentliggöra samordningsgruppens årliga arbetsprogram, årsrapporter, sammanfattande mötesprotokoll samt rapporter och sammanfattande rapporter om gemensamma kliniska granskningar, på den it-plattform som avses i artikel 27,

| d) | kontrollera att samordningsgruppen utför sitt arbete på ett oberoende och öppet sätt
  i enlighet med fastställda regler
  , [Ändr. 170] |
| --- | --- |

d)

kontrollera att samordningsgruppen utför sitt arbete på ett oberoende och öppet sätt
  i enlighet med fastställda regler
  , [Ändr. 170]

| e) | underlätta samarbetet med Europeiska läkemedelsmyndigheten om det gemensamma arbetet med läkemedel, och även dela med sig av konfidentiell information, |
| --- | --- |

e)

underlätta samarbetet med Europeiska läkemedelsmyndigheten om det gemensamma arbetet med läkemedel, och även dela med sig av konfidentiell information,

| f) | underlätta samarbetet med relevanta organ på unionsnivå om det gemensamma arbetet med medicintekniska produkter, och även dela med sig av konfidentiell information. [Ändr. 171] |
| --- | --- |

f)

underlätta samarbetet med relevanta organ på unionsnivå om det gemensamma arbetet med medicintekniska produkter, och även dela med sig av konfidentiell information. [Ändr. 171]

Artikel 26

Nätverk för berörda parter

1.   Kommissionen ska inrätta ett nätverk för berörda parter efter en öppen inbjudan om att lämna in intresseanmälningar och välja ut lämpliga intresseorganisationer på grundval av urvalskriterier som anges i inbjudan
  , såsom legitimitet, representation, insyn och ansvarighet
  .

De organisationer som inbjudan riktas till ska vara patientorganisationer, konsumentorganisationer, icke-statliga organisationer som verkar på hälso- och sjukvårdsområdet, utvecklare av medicinsk teknik och sjukvårdspersonal.

Bästa praxis för att förhindra intressekonflikter ska tillämpas när medlemmarna i nätverket för berörda parter utses.

Europaparlamentet ska ha två företrädare i nätverket för berörda parter. [Ändr. 172]

2.   Kommissionen ska offentliggöra en förteckning över de intresseorganisationer som ingår i nätverket för berörda parter.
  De berörda parterna får inte ha några intressekonflikter, och deras intresseförklaringar ska offentliggöras på it-plattformen. [Ändr. 173]

3.   Kommissionen ska
  minst en gång om året
  anordna särskilda möten

  ett möte
  mellan nätverket för berörda parter och samordningsgruppen för att
  främja en konstruktiv dialog
  .
  I uppgifterna för nätverket för berörda parter ingår att [Ändr. 174]

| a) | hålla berörda parter uppdaterade

  utbyta information
  om gruppens

  samordningsgruppens
  arbete och
  om granskningsprocessen
  , [Ändr. 175] |
| --- | --- |

a)

hålla berörda parter uppdaterade

  utbyta information
  om gruppens

  samordningsgruppens
  arbete och
  om granskningsprocessen
  , [Ändr. 175]

| b) | sörja för utbyte av information om samordningsgruppens arbete

  delta i seminarier, workshoppar eller specifika åtgärder som gäller särskilda aspekter
  . [Ändr. 176] |
| --- | --- |

b)

sörja för utbyte av information om samordningsgruppens arbete

  delta i seminarier, workshoppar eller specifika åtgärder som gäller särskilda aspekter
  . [Ändr. 176]

| ba) | göra det lättare att få tillgång till verklig erfarenhet av sjukdomar och av hur de kan hanteras samt av den praktiska användningen av medicinsk teknik, för en bättre förståelse av vilket värde berörda parter tillskriver den vetenskapliga evidens som framkommer under granskningsprocessen, [Ändr. 177] |
| --- | --- |

ba)

göra det lättare att få tillgång till verklig erfarenhet av sjukdomar och av hur de kan hanteras samt av den praktiska användningen av medicinsk teknik, för en bättre förståelse av vilket värde berörda parter tillskriver den vetenskapliga evidens som framkommer under granskningsprocessen, [Ändr. 177]

| bb) | bidra till en mer centraliserad och effektiv kommunikation med och mellan parterna, för att stödja deras roll för säker och rationell användning av medicinsk teknik, [Ändr. 178] |
| --- | --- |

bb)

bidra till en mer centraliserad och effektiv kommunikation med och mellan parterna, för att stödja deras roll för säker och rationell användning av medicinsk teknik, [Ändr. 178]

| bc) | utarbeta en förteckning över prioriteringar för medicinsk forskning, [Ändr. 179] |
| --- | --- |

bc)

utarbeta en förteckning över prioriteringar för medicinsk forskning, [Ändr. 179]

| bd) | inhämta synpunkter på det årliga arbetsprogram och den årliga studie som utarbetas av samordningsgruppen. [Ändr. 180] |
| --- | --- |

bd)

inhämta synpunkter på det årliga arbetsprogram och den årliga studie som utarbetas av samordningsgruppen. [Ändr. 180]

Intressen och grundläggande dokumentation avseende de berörda parterna ska offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27, liksom en översikt över årsmöten och eventuell verksamhet. [Ändr. 181]

4.   Kommissionen ska på begäran av samordningsgruppen bjuda in de patienter
  , den sjukvårdpersonal
  och kliniska experter som nätverket för berörda parter utsett för att delta i samordningsgruppens möten som observatörer. [Ändr. 182]

5.   Nätverket för berörda parter ska på begäran av samordningsgruppen bistå gruppen med att identifiera patienter och kliniska experter till arbetet i arbetsgrupperna.

Artikel 27

It-plattform

1.   
  På grundval av det arbete som redan utförts genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder, ska
  kommissionen ska utveckla och upprätthålla en it-plattform som innehåller information om [Ändr. 183]

| a) | planerade, pågående och slutförda gemensamma kliniska granskningar och medlemsstaternas utvärderingar av medicinsk teknik, |
| --- | --- |

a)

planerade, pågående och slutförda gemensamma kliniska granskningar och medlemsstaternas utvärderingar av medicinsk teknik,

| b) | gemensamma vetenskapliga samråd, |
| --- | --- |

b)

gemensamma vetenskapliga samråd,

| c) | studier om identifiering av ny medicinsk teknik, |
| --- | --- |

c)

studier om identifiering av ny medicinsk teknik,

| d) | resultaten av det frivilliga samarbetet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

resultaten av det frivilliga samarbetet mellan medlemsstaterna.

| da) | de medlemmar som ingår i samordningsgruppen, dess arbetsgrupper och övriga experter, tillsammans med deras förklaringar om ekonomiska intressen, [Ändr. 184] |
| --- | --- |

da)

de medlemmar som ingår i samordningsgruppen, dess arbetsgrupper och övriga experter, tillsammans med deras förklaringar om ekonomiska intressen, [Ändr. 184]

| db) | alla uppgifter som enligt denna förordning ska offentliggöras, [Ändr. 185] |
| --- | --- |

db)

alla uppgifter som enligt denna förordning ska offentliggöras, [Ändr. 185]

| dc) | slutliga rapporter om gemensamma kliniska granskningar och sammanfattande rapporter, som ska vara lättbegripliga för lekmän, på alla EU:s officiella språk, [Ändr. 186] |
| --- | --- |

dc)

slutliga rapporter om gemensamma kliniska granskningar och sammanfattande rapporter, som ska vara lättbegripliga för lekmän, på alla EU:s officiella språk, [Ändr. 186]

| dd) | de organisationer som ingår i nätverket för berörda parter. [Ändr. 187] |
| --- | --- |

dd)

de organisationer som ingår i nätverket för berörda parter. [Ändr. 187]

2.   Kommissionen ska säkerställa att organen i medlemsstaterna, medlemmarna i nätverket för berörda parter och allmänheten har tillgång till informationen på it-plattformen i lämplig omfattning. [Ändr. 188]

Artikel 28

Rapport om genomförandet

  utvärderingen av övergångstiden [Ändr. 189]

Senast två år Efter den övergångstid som avses i artikel 33.1

  33, och innan det harmoniserade systemet för utvärdering av medicinsk teknik enligt denna förordning får bindande verkan,
  ska kommissionen rapportera om genomförandet av bestämmelserna

  lägga fram en rapport med en konsekvensbedömning som omfattar hela det inledda förfarandet och bland annat tar upp de framsteg som gjorts vad gäller patienters tillgång till läkemedel, den inre marknadens funktion, inverkan på innovationskvaliteten och på hållbarheten i hälso- och sjukvårdssystemen samt bedömer om
  om de gemensamma kliniska granskningarnas omfattning
  är lämplig
  och om hur den stödram som avses i detta kapitel

  stödramen
  fungerar. [Ändr. 190]

Kapitel V

Kapitel V

Slutbestämmelser

Slutbestämmelser

Artikel 29

Utvärdering och övervakning

1.   Senast fem år efter att den rapport som avses i artikel 28 har offentliggjorts ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och rapportera sina slutsatser.

2.   Senast ... [ett år efter att denna förordning börjar tillämpas] ska kommissionen inrätta ett program för övervakning av genomförandet av denna förordning. Övervakningsprogrammet ska ange vilka metoder som kommer att användas för att samla in data och andra nödvändiga uppgifter och med vilka intervaller detta kommer att ske. Övervakningsprogrammet ska närmare ange vilka åtgärder som ska vidtas av kommissionen respektive av medlemsstaterna när det gäller att samla in och analysera data och andra uppgifter.

3.   Samordningsgruppens årsrapporter ska användas som en del av övervakningsprogrammet.

Artikel 30

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 31

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 17 och 23 ska ges till kommissionen tills vidare från och med ...

  [ange den dag då denna förordning träder i kraft
  ].

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 17 och 23 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i

  Europeiska unionens officiella tidning

  , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 17 och 23 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
  [Ändr. 191]

Artikel 32

Utarbetande av genomförandeakter och delegerade akter
  [Ändr. 192]

1.   Kommissionen ska anta de genomförandeakter och delegerade akter som avses i artiklarna 11, 16, 17,
  och
  22 och 23 senast den dag då denna förordning börjar tillämpas. [Ändr. 193]

2.   Vid utarbetandet av dessa genomförandeakter och delegerade akter ska kommissionen ta hänsyn till särdragen i läkemedelssektorn och sektorn för medicintekniska produkter
  samt beakta det arbete som redan utförts genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder
  . [Ändr. 194]

Artikel 33

Övergångsbestämmelser

1.   
  För läkemedel som avses i artikel 5.1a och aa får
  medlemsstaterna får senarelägga sitt deltagande i systemet för gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd enligt avsnitten 1 och 2 i kapitel II till och med den ... [tre

  fyra
  år efter
  det
  att denna förordning börjar tillämpas]
  , och för medicintekniska produkter som avses i artikel 5.1 b och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik som avses i artikel 5.1 c får deltagandet senareläggas till och med den ... [sju år efter det att denna förordning börjar tillämpas]
  . [Ändr. 195]

2.   Medlemsstaterna ska senast ett år före denna förordnings tillämpningsdatum underrätta kommissionen om de tänker utnyttja den övergångstid som fastställs i punkt 1.

3.   Medlemsstater som har senarelagt sitt deltagande i enlighet med punkt 1 får delta från och med det närmast följande budgetåret efter att ha underrättat kommissionen senast tre månader innan det budgetåret inleds.

Artikel 34

Skyddsklausul

1.   Medlemsstaterna får göra kliniska granskningar på annat sätt än enligt de regler som fastställs i kapitel III i denna förordning
  om sådana grunder som avses i artikel 8.1a föreligger eller
  , om avsikten är att skydda folkhälsan i den berörda medlemsstaten och förutsatt att åtgärden är berättigad, nödvändig och proportionell i förhållande till målet. [Ändr. 196]

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen
  och samordningsgruppen
  om sin avsikt att göra en klinisk granskning på annat sätt och då lämna motiveringar till detta. [Ändr. 197]

2a.
     
  Samordningsgruppen får bedöma om en begäran är förenlig med de grunder och avsikter som avses i punkt 1 och meddela kommissionen sina slutsatser. [Ändr. 198]

3.   Inom tre månader från dagen för mottagandet av den underrättelse som föreskrivs i punkt 2 ska kommissionen godkänna eller avslå den planerade granskningen, efter att ha kontrollerat om den uppfyller de krav som avses i punkt 1 och oberoende av om den leder till godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. Om kommissionen inte har fattat något beslut inom tremånadersperioden ska den planerade kliniska granskningen anses vara godkänd.
  Kommissionens beslut ska offentliggöras på den it-plattform som avses i artikel 27. [Ändr. 199]

Artikel 35

Ändring av direktiv 2011/24/EU

1.   Artikel 15 i direktiv 2011/24/EU ska strykas.

2.   Hänvisningar till den strukna artikeln ska anses som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 36

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med den [tre år efter att denna förordning träder i kraft].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 283, 10.8.2018, s. 28.

1

(2)  EUT C

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 februari 2019.

3

(4)  

  EUT C 263, 25.7.2018, s. 4.

4

EUT C 263, 25.7.2018, s. 4.

(5)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011, s. 45).

5

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011, s. 45).

(6)  EUT C 438, 6.12.2014, s. 12.

6

(7)  Europaparlamentets resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel – 2016/2057(INI).

7

(8)  COM(2015)0550 final, s. 19.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1).

10

(11)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/746 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och om upphävande av direktiv 98/79/EG och kommissionens beslut 2010/227/EU (EUT L 117, 5.5.2017, s. 176).

11

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/746 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och om upphävande av direktiv 98/79/EG och kommissionens beslut 2010/227/EU (EUT L 117, 5.5.2017, s. 176).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  Interinstitutionellt avtal av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

13

Interinstitutionellt avtal av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

14

(15)  
  Rådets direktiv 89/105/EEG av den 21 december 1988 om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (EGT L 40, 11.2.1989, s. 8).

15

Rådets direktiv 89/105/EEG av den 21 december 1988 om insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (EGT L 40, 11.2.1989, s. 8).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

16

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/673 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/673

---

P8_TA(2019)0121

Upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/67)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0487),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0309/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 23 mars 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 23 mars 2018 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för utrikesfrågor samt utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0198/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för utrikesfrågor samt utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0198/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, L-serien, tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 94.

(2)  EUT C 247, 13.7.2018, s. 28.

---

P8_TC1-COD(2017)0224

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/452.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE

På begäran av Europaparlamentet åtar sig Europeiska kommissionen att,

| — | så snart de har färdigställts, låta Europaparlamentet ta del av de standardformulär som kommissionen kommer att utarbeta för att underlätta medlemsstaternas efterlevnad av de årliga rapporteringsskyldigheterna enligt artikel 5 i förordningen, och att |
| --- | --- |

—

så snart de har färdigställts, låta Europaparlamentet ta del av de standardformulär som kommissionen kommer att utarbeta för att underlätta medlemsstaternas efterlevnad av de årliga rapporteringsskyldigheterna enligt artikel 5 i förordningen, och att

| — | årligen låta Europaparlamentet ta del av dessa standardformulär, parallellt med den årliga rapporteringen till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 5.3 i förordningen. |
| --- | --- |

—

årligen låta Europaparlamentet ta del av dessa standardformulär, parallellt med den årliga rapporteringen till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 5.3 i förordningen.

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/676 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/676

---

P8_TA(2019)0122

Driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 449/68)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0280), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0280),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0173/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 juli 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 juli 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0199/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0199/2018), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 181.

(2)  EUT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0128

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/520.)

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/678 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/678

---

P8_TA(2019)0123

Ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/69)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0796), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0796),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0005/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 maj 2018 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0274/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0274/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 283, 10.8.2018, s. 19.

---

P8_TC1-COD(2017)0354

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/515.)

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/679 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/679

---

P8_TA(2019)0124

Avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/70)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0163),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0129/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 31 augusti 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 31 augusti 2018 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 december 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8–0360/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8–0360/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 382, 23.10.2018, s. 7.

(2)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 28.

---

P8_TC1-COD(2018)0076

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter för gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/518.)

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/680 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/680

---

P8_TA(2019)0125

Gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/71)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0647), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0647),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0396/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0396/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeisk unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeisk unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från det irländska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från det irländska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 april 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0032/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0032/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 47.

(2)  EUT C 387, 25.10.2018, s. 70.

---

P8_TC1-COD(2017)0288

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om ändring av förordning (EG) nr 1073/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 (4) har visat att
  en del
  transportföretag på nationella marknader stöter på
  omotiverade
  hinder i utvecklingen av interurban busstrafik
  till gagn för passagerarna
  . Persontransporter på väg har inte heller hållit jämna steg med utvecklingen av medborgarnas behov i fråga om tillgänglighet och kvalitet, och hållbara transportslag står fortfarande för en liten andel av det totala transportarbetet. Följden är att vissa grupper av medborgare missgynnas i fråga om persontransporternas tillgänglighet, och att trafikolyckor, utsläpp och trängsel
  och infrastrukturkostnader
  ökar på grund av mer biltrafik. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 (4) har visat att
  en del
  transportföretag på nationella marknader stöter på
  omotiverade
  hinder i utvecklingen av interurban busstrafik
  till gagn för passagerarna
  . Persontransporter på väg har inte heller hållit jämna steg med utvecklingen av medborgarnas behov i fråga om tillgänglighet och kvalitet, och hållbara transportslag står fortfarande för en liten andel av det totala transportarbetet. Följden är att vissa grupper av medborgare missgynnas i fråga om persontransporternas tillgänglighet, och att trafikolyckor, utsläpp och trängsel
  och infrastrukturkostnader
  ökar på grund av mer biltrafik. [Ändr. 1]

| (2) | För att säkerställa en enhetlig ram för interurban persontransport med buss i linjetrafik i hela unionen bör förordning (EG) nr 1073/2009 tillämpas på alla interurbana transporter i form av linjetrafik. Tillämpningsområdet för den förordningen bör därför utvidgas
  , men bör inte tillämpas på städer, förorter och tätorter och bör inte påverka bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007
   (5). [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa en enhetlig ram för interurban persontransport med buss i linjetrafik i hela unionen bör förordning (EG) nr 1073/2009 tillämpas på alla interurbana transporter i form av linjetrafik. Tillämpningsområdet för den förordningen bör därför utvidgas
  , men bör inte tillämpas på städer, förorter och tätorter och bör inte påverka bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007
   (5). [Ändr. 2]

| (3) | Ett

  Varje medlemsstat bör utse ett
  oberoende och opartiskt regleringsorgan bör utses

  , som ska ha
  i varje medlemsstat

  uppgift att avge bindande utlåtanden,
  för att säkerställa en väl fungerande marknad för persontrafik på väg. Detta organ kan också ansvara för andra reglerade sektorer, t.ex. järnväg, energi eller telekommunikationer. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Ett

  Varje medlemsstat bör utse ett
  oberoende och opartiskt regleringsorgan bör utses

  , som ska ha
  i varje medlemsstat

  uppgift att avge bindande utlåtanden,
  för att säkerställa en väl fungerande marknad för persontrafik på väg. Detta organ kan också ansvara för andra reglerade sektorer, t.ex. järnväg, energi eller telekommunikationer. [Ändr. 3]

| (4) | Kommersiell linjetrafik bör inte äventyra den ekonomiska jämvikten för befintliga
  eller tilldelade
  avtal om allmän trafik
  i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007
  . Av denna anledning bör regleringsorganet kunna genomföra en objektiv ekonomisk analys
  och i förekommande fall ha befogenhet att föreslå nödvändiga åtgärder
  för att säkerställa att så är fallet.
  Kommersiell linjetrafik bör inte konkurrera med transportföretag som beviljats ensamrätt på viss kollektivtrafik som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt inom ramen för ett avtal om allmän trafik. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Kommersiell linjetrafik bör inte äventyra den ekonomiska jämvikten för befintliga
  eller tilldelade
  avtal om allmän trafik
  i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007
  . Av denna anledning bör regleringsorganet kunna genomföra en objektiv ekonomisk analys
  och i förekommande fall ha befogenhet att föreslå nödvändiga åtgärder
  för att säkerställa att så är fallet.
  Kommersiell linjetrafik bör inte konkurrera med transportföretag som beviljats ensamrätt på viss kollektivtrafik som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt inom ramen för ett avtal om allmän trafik. [Ändr. 4]

| (5) | Linjetrafik i form av cabotagetrafik bör villkoras med innehav av ett gemenskapstillstånd
  och användning av en smart färdskrivare i enlighet med kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014
   (6). För att underlätta effektiva kontroller av denna trafik från kontrollmyndigheternas sida bör reglerna för att utfärda gemenskapstillstånd förtydligas
  och en IMI-modul bör tas fram för att skicka utstationeringsdeklarationer och elektroniska ansökningar som gör det möjligt för kontrollanter som utför vägkontroller att i realtid få direkt tillgång till uppgifter och information i det europeiska registret över vägtransportföretag och i informationssystemet för den inre marknaden (IMI), för att därmed säkerställa att sociala avgifter verkligen erläggs för de utstationerade busschaufförerna
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Linjetrafik i form av cabotagetrafik bör villkoras med innehav av ett gemenskapstillstånd
  och användning av en smart färdskrivare i enlighet med kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014
   (6). För att underlätta effektiva kontroller av denna trafik från kontrollmyndigheternas sida bör reglerna för att utfärda gemenskapstillstånd förtydligas
  och en IMI-modul bör tas fram för att skicka utstationeringsdeklarationer och elektroniska ansökningar som gör det möjligt för kontrollanter som utför vägkontroller att i realtid få direkt tillgång till uppgifter och information i det europeiska registret över vägtransportföretag och i informationssystemet för den inre marknaden (IMI), för att därmed säkerställa att sociala avgifter verkligen erläggs för de utstationerade busschaufförerna
  . [Ändr. 5]

| (6) | För att säkerställa rättvis konkurrens på marknaden bör transportföretag som tillhandahåller linjetrafik få tillträdesrätt till terminaler i unionen på rättvisa, skäliga, icke-diskriminerande och öppna villkor.
  Drift av en terminal bör godkännas av den nationella myndigheten, som bör bekräfta vilka krav som är nödvändiga och måste uppfyllas.
  Överklaganden av beslut där tillträde avslås eller begränsas bör lämnas in till regleringsorganet.
  Medlemsstaterna får utesluta terminaler som ägs och uteslutande används av terminaloperatören för dennes egna persontransporter med buss. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa rättvis konkurrens på marknaden bör transportföretag som tillhandahåller linjetrafik få tillträdesrätt till terminaler i unionen på rättvisa, skäliga, icke-diskriminerande och öppna villkor.
  Drift av en terminal bör godkännas av den nationella myndigheten, som bör bekräfta vilka krav som är nödvändiga och måste uppfyllas.
  Överklaganden av beslut där tillträde avslås eller begränsas bör lämnas in till regleringsorganet.
  Medlemsstaterna får utesluta terminaler som ägs och uteslutande används av terminaloperatören för dennes egna persontransporter med buss. [Ändr. 6]

| (7) | Samtidigt som tillstånd för linjetrafik bibehålls bör vissa bestämmelser om tillståndsförfarandet anpassas. |
| --- | --- |

(7)

Samtidigt som tillstånd för linjetrafik bibehålls bör vissa bestämmelser om tillståndsförfarandet anpassas.

| (8) | Tillstånd till både nationell och internationell linjetrafik bör vara föremål för ett tillståndsförfarande. Tillstånd bör beviljas, med undantag om det finns särskilda skäl för att neka som kan tillskrivas den sökande, eller om trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. Ett gränsvärde för transportsträckan
  , som ska fastställas av medlemsstaten och som under inga omständigheter får överskrida en reslängd på 100 kilometer,
  bör införas för att säkerställa att kommersiell linjetrafik inte äventyrar den ekonomiska jämvikten för befintliga avtal om allmän trafik. För färdvägar som redan omfattas av mer än ett avtal om allmän trafik bör det vara möjligt att höja detta gränsvärde.
  [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(8)

Tillstånd till både nationell och internationell linjetrafik bör vara föremål för ett tillståndsförfarande. Tillstånd bör beviljas, med undantag om det finns särskilda skäl för att neka som kan tillskrivas den sökande, eller om trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. Ett gränsvärde för transportsträckan
  , som ska fastställas av medlemsstaten och som under inga omständigheter får överskrida en reslängd på 100 kilometer,
  bör införas för att säkerställa att kommersiell linjetrafik inte äventyrar den ekonomiska jämvikten för befintliga avtal om allmän trafik. För färdvägar som redan omfattas av mer än ett avtal om allmän trafik bör det vara möjligt att höja detta gränsvärde.
  [Ändr. 7]

| (9) | Utlandsetablerade transportföretag bör kunna bedriva nationell linjetrafik på samma villkor som inhemska transportföretag
  , förutsatt att de uppfyller vägtransportbestämmelser eller andra relevanta bestämmelser i nationell rätt, unionsrätt och internationell rätt
  . [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(9)

Utlandsetablerade transportföretag bör kunna bedriva nationell linjetrafik på samma villkor som inhemska transportföretag
  , förutsatt att de uppfyller vägtransportbestämmelser eller andra relevanta bestämmelser i nationell rätt, unionsrätt och internationell rätt
  . [Ändr. 8]

| (10) | De administrativa formaliteterna bör
  där
  så långt det är möjligt minskas men utan att de kontrollmöjligheter och sanktioner avskaffas som säkerställer att förordning (EG) nr 1073/2009 tillämpas korrekt och att efterlevnaden kontrolleras effektivt. Färdbladet utgör en onödig administrativ börda och bör därför avskaffas.
  [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(10)

De administrativa formaliteterna bör
  där
  så långt det är möjligt minskas men utan att de kontrollmöjligheter och sanktioner avskaffas som säkerställer att förordning (EG) nr 1073/2009 tillämpas korrekt och att efterlevnaden kontrolleras effektivt. Färdbladet utgör en onödig administrativ börda och bör därför avskaffas.
  [Ändr. 9]

| (11) | Lokala utflykter ingår i tillåten cabotagetrafik och omfattas av de allmänna reglerna om cabotage. Artikeln om lokala utflykter bör därför utgå.
  [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(11)

Lokala utflykter ingår i tillåten cabotagetrafik och omfattas av de allmänna reglerna om cabotage. Artikeln om lokala utflykter bör därför utgå.
  [Ändr. 10]

| (12) | Med tanke på betydelsen av att förordning (EG) nr 1073/2009 verkligen efterlevs bör reglerna om kontroller ute på vägarna och hos företagen ändras till att omfatta cabotagetrafik. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på betydelsen av att förordning (EG) nr 1073/2009 verkligen efterlevs bör reglerna om kontroller ute på vägarna och hos företagen ändras till att omfatta cabotagetrafik.

| (13) | Den harmonisering av reglerna på de nationella marknaderna för linjetrafik med buss och för tillträde till terminaler som ingår i denna förordning är en följd av att förordningens mål, närmare bestämt att främja interurban rörlighet och att öka de hållbara transportslagens andel av persontrafiken, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna. Därför kan unionen komma att vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

(13)

Den harmonisering av reglerna på de nationella marknaderna för linjetrafik med buss och för tillträde till terminaler som ingår i denna förordning är en följd av att förordningens mål, närmare bestämt att främja interurban rörlighet och att öka de hållbara transportslagens andel av persontrafiken, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna. Därför kan unionen komma att vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen.

| (14) | För att ta hänsyn till utveckling inom marknad och teknik bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att ändra bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1073/2009 och att komplettera den förordningen med regler om formatet för certifikat för transport för egen räkning, för ansökningar om tillstånd och för själva tillstånden, om förfarandet och kriterierna för att avgöra om trafik som föreslås skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik, och om medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och Europaparlamentets och rådets experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(14)

För att ta hänsyn till utveckling inom marknad och teknik bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att ändra bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1073/2009 och att komplettera den förordningen med regler om formatet för certifikat för transport för egen räkning, för ansökningar om tillstånd och för själva tillstånden, om förfarandet och kriterierna för att avgöra om trafik som föreslås skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik, och om medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och Europaparlamentets och rådets experter bör ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 11]

| (15) | Förordning (EG) nr 1073/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EG) nr 1073/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1073/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Denna förordning ska tillämpas på yrkesmässigt bedrivna, nationella
  interurbana
  persontransporter på väg som utförs av ett utlandsetablerat transportföretag i enlighet med bestämmelserna i kapitel V 
  och ska inte påverka bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007
  .”. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.4 ska ersättas med följande:

”4.   Denna förordning ska tillämpas på yrkesmässigt bedrivna, nationella
  interurbana
  persontransporter på väg som utförs av ett utlandsetablerat transportföretag i enlighet med bestämmelserna i kapitel V 
  och ska inte påverka bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007
  .”. [Ändr. 12]

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   linjetrafik: persontransporter vid regelbundna tider längs bestämda färdvägar, antingen utan mellanliggande hållplatser eller så att passagerarna tas upp och släpps av vid i förväg bestämda hållplatser.”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   linjetrafik: persontransporter vid regelbundna tider längs bestämda färdvägar, antingen utan mellanliggande hållplatser eller så att passagerarna tas upp och släpps av vid i förväg bestämda hållplatser.”.

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:



  ”7.   
  cabotagetrafik

  : nationella persontransporter på väg som bedrivs yrkesmässigt i en värdmedlemsstat.”.
  [Ändr. 83] |
| --- | --- |

b)

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   
  cabotagetrafik

  : nationella persontransporter på väg som bedrivs yrkesmässigt i en värdmedlemsstat.”.
  [Ändr. 83]

| c) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 9–11b:






  ”9. | terminal: varje
  godkänd
  anläggning med en yta på minst 600 m2
  som tillhandahåller en parkeringsplats som används av bussar för att släppa av eller ta upp passagerare. [Ändr. 13] |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 9–11b:

”9.

terminal

godkänd

med en yta på minst 600 m2

[Ändr. 13]

| 10. | terminaloperatör: varje enhet
  i en medlemsstat
  som ansvarar för att bevilja tillträde till

  hanteringen av
  en terminal
  och som uppfyller kraven på yrkeskompetens och finansiell kapacitet
  . [Ändr. 14] |
| --- | --- |

10.

terminaloperatör

i en medlemsstat

att bevilja tillträde till

hanteringen av

och som uppfyller kraven på yrkeskompetens och finansiell kapacitet

[Ändr. 14]

| 11. | rimligt alternativ: en annan terminal som är ekonomiskt godtagbar för transportföretaget, och som tillåter att

  tillhandahåller infrastruktur och konnektivitet som är jämförbar med infrastrukturen och konnektiviteten vid den terminal som transportföretaget ursprungligen ansökte om, ger passagerarna tillgång till andra former av kollektivtrafik och gör det möjligt för
  transportföretaget bedriver

  att bedriva
  den berörda persontransporten
  på ett liknande sätt som vid den terminal som transportföretaget ursprungligen ansökte om
  .”. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

11.

rimligt alternativ

tillåter att

tillhandahåller infrastruktur och konnektivitet som är jämförbar med infrastrukturen och konnektiviteten vid den terminal som transportföretaget ursprungligen ansökte om, ger passagerarna tillgång till andra former av kollektivtrafik och gör det möjligt för

bedriver

att bedriva

på ett liknande sätt som vid den terminal som transportföretaget ursprungligen ansökte om

[Ändr. 15]

| 11a. | avtal om allmän trafik: ett eller flera dokument som är rättsligt bindande och som bekräftar att en behörig myndighet och ett kollektivtrafikföretag har enats om att låta detta kollektivtrafikföretag sköta och tillhandahålla kollektivtrafik som omfattas av allmän trafikplikt. Beroende på medlemsstatens lagstiftning kan avtalet också bestå i ett beslut som har fattats av den behöriga myndigheten och som utgörs av en lag eller någon annan författning, eller som innehåller de villkor på vilka den behöriga myndigheten själv tillhandahåller tjänsterna eller låter något internt företag tillhandahålla tjänsterna. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

11a.

11a.

avtal om allmän trafik: ett eller flera dokument som är rättsligt bindande och som bekräftar att en behörig myndighet och ett kollektivtrafikföretag har enats om att låta detta kollektivtrafikföretag sköta och tillhandahålla kollektivtrafik som omfattas av allmän trafikplikt. Beroende på medlemsstatens lagstiftning kan avtalet också bestå i ett beslut som har fattats av den behöriga myndigheten och som utgörs av en lag eller någon annan författning, eller som innehåller de villkor på vilka den behöriga myndigheten själv tillhandahåller tjänsterna eller låter något internt företag tillhandahålla tjänsterna.

| 11b. | alternativ resväg: en annan resväg mellan samma startpunkt och slutmål som på en befintlig linjetrafiksträckning, vilken kan användas i stället. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

11b.

11b.

alternativ resväg: en annan resväg mellan samma startpunkt och slutmål som på en befintlig linjetrafiksträckning, vilken kan användas i stället.

| 3. | Följande artikel ska införas före kapitel II:

  ”Artikel 3a
  Regleringsorgan

  1.   
  De behöriga myndigheterna i
  varje medlemsstat ska utse ett enda nationellt
  offentligt
  regleringsorgan för persontransporter inom vägtrafiksektorn. Detta organ ska vara en opartisk myndighet som organisatoriskt, funktionellt, hierarkiskt och i fråga om beslutsfattande är rättsligt åtskilt från
  , transparent
  och oberoende i förhållande till alla andra offentliga eller privata enheter. Det ska vara oberoende av varje behörig myndighet som är inblandad i tilldelningen av avtal om allmän trafik. [Ändr. 18]

  Regleringsorganet får ansvara

  kan vara ett befintligt organ som är ansvarigt
  för andra reglerade sektorer

  tjänster
  . [Ändr. 19]



  2.   Regleringsorganet för persontransporter inom vägtrafiksektorn ska ha den organisatoriska kapacitet som krävs i fråga om personal
  samt finansiella
  och andra resurser
  för att fullgöra sina plikter
  , vilken ska vara proportionell i förhållande till sektorns betydelse i den berörda medlemsstaten. [Ändr. 20]





  2a.
     
  Utan att detta påverkar nationella konkurrensmyndigheters befogenheter ska regleringsorganet ha befogenhet att övervaka konkurrenssituationen på den nationella marknaden för persontransporter med buss i linjetrafik, i syfte att förhindra diskriminering eller missbruk av dominerande ställning på marknaden, inbegripet genom underentreprenad. Dess utlåtanden ska vara bindande. [Ändr. 21]



  3.   Regleringsorganet ska utföra följande uppgifter:






  a) | Genomföra ekonomiska analyser av huruvida föreslagen ny trafik skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas före kapitel II:

”Artikel 3a

Regleringsorgan

1.   
  De behöriga myndigheterna i
  varje medlemsstat ska utse ett enda nationellt
  offentligt
  regleringsorgan för persontransporter inom vägtrafiksektorn. Detta organ ska vara en opartisk myndighet som organisatoriskt, funktionellt, hierarkiskt och i fråga om beslutsfattande är rättsligt åtskilt från
  , transparent
  och oberoende i förhållande till alla andra offentliga eller privata enheter. Det ska vara oberoende av varje behörig myndighet som är inblandad i tilldelningen av avtal om allmän trafik. [Ändr. 18]

Regleringsorganet får ansvara

  kan vara ett befintligt organ som är ansvarigt
  för andra reglerade sektorer

  tjänster
  . [Ändr. 19]

2.   Regleringsorganet för persontransporter inom vägtrafiksektorn ska ha den organisatoriska kapacitet som krävs i fråga om personal
  samt finansiella
  och andra resurser
  för att fullgöra sina plikter
  , vilken ska vara proportionell i förhållande till sektorns betydelse i den berörda medlemsstaten. [Ändr. 20]

2a.
     
  Utan att detta påverkar nationella konkurrensmyndigheters befogenheter ska regleringsorganet ha befogenhet att övervaka konkurrenssituationen på den nationella marknaden för persontransporter med buss i linjetrafik, i syfte att förhindra diskriminering eller missbruk av dominerande ställning på marknaden, inbegripet genom underentreprenad. Dess utlåtanden ska vara bindande. [Ändr. 21]

3.   Regleringsorganet ska utföra följande uppgifter:

a)

Genomföra ekonomiska analyser av huruvida föreslagen ny trafik skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik.

| b) | Samla in och tillhandahålla information om tillträde till terminaler
  i syfte att tillse att tillträde till terminalerna för transportföretagen beviljas på rättvisa, rimliga, icke-diskriminerande
  och
  transparenta villkor
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

b)

Samla in och tillhandahålla information om tillträde till terminaler
  i syfte att tillse att tillträde till terminalerna för transportföretagen beviljas på rättvisa, rimliga, icke-diskriminerande
  och
  transparenta villkor
  . [Ändr. 22]

| c) | Besluta om överklaganden av beslut som fattats av terminaloperatörer. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

c)

Besluta om överklaganden av beslut som fattats av terminaloperatörer. [Ändr. 23]

| (ca) | Upprätta ett allmänt tillgängligt elektroniskt register över all godkänd nationell och internationell linjetrafik. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(ca)

Upprätta ett allmänt tillgängligt elektroniskt register över all godkänd nationell och internationell linjetrafik. [Ändr. 24]

4.   Regleringsorganet får, när det utför sina uppgifter, begära relevant information från de

  andra
  behöriga myndigheterna

  myndigheter
  , terminaloperatörer, tillståndssökande och varje berörd tredje part inom den berörda medlemsstatens territorium. [Ändr. 25]

Den information som efterfrågas ska lämnas inom en rimlig tidsperiod som regleringsorganet fastställer och som inte överstiger

  ska överstiga
  en månad. I 
  vederbörligen
  motiverade fall får regleringsorganet förlänga tidsfristen för att lämna information med maximalt två veckor. Regleringsorganet ska kunna genomdriva en begäran om information med hjälp av sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande. [Ändr. 26]

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de beslut som fattas av regleringsorganet kan bli föremål för
  snabb
  rättslig prövning. Denna prövning får ha suspensiv verkan endast när de omedelbara effekterna av regleringsorganets beslut kan orsaka oåterkalleliga eller uppenbart orimliga skador för sökanden. Denna bestämmelse påverkar inte befogenheterna, enligt grundlagen i den berörda medlemsstaten, hos den domstol som prövar överklagandet. [Ändr. 27]

6.   Beslut som fattas av regleringsorganet ska offentliggöras
  inom två veckor efter det att de antagits
  .”. [Ändr. 28]

| 4. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   För att utföra internationella persontransporter och cabotagetrafik med buss krävs innehav av ett gemenskapstillstånd, utfärdat av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten.”. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   För att utföra internationella persontransporter och cabotagetrafik med buss krävs innehav av ett gemenskapstillstånd, utfärdat av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten.”.

| b) | I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 med avseende på ändring av bilagorna I och II i syfte att anpassa dem till den tekniska utvecklingen.”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 med avseende på ändring av bilagorna I och II i syfte att anpassa dem till den tekniska utvecklingen.”.

| 5. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3 ska femte stycket utgå. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3 ska femte stycket utgå.

| b) | I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa certifikatens format.”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa certifikatens format.”.

| 6. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 5a
  Tillträde till terminaler

  1.   Terminaloperatörer ska bevilja transportföretag tillträdesrätt till terminaler i syfte att bedriva linjetrafik, inklusive till alla anläggningar och tjänster som tillhandahålls i terminalen, på rättvisa, skäliga, icke-diskriminerande och öppna villkor.




  1a.
     
  Om terminaloperatörer beviljar tillträde måste busstransportföretagen uppfylla de befintliga villkor som gäller för terminalen. [Ändr. 29]



  2.   Terminaloperatörer ska sträva efter att tillmötesgå alla ansökningar om tillträde för att säkerställa att terminaler används på ett optimalt sätt.
  Ansökningar om tillträde
  till terminaler
  får nekas endast på grund av
  vederbörligen motiverad
  kapacitetsbrist
  , upprepade fall av underlåtenhet att betala avgifter, transportföretagets allvarliga och upprepade, vederbörligen styrkta, överträdelser, eller andra nationella bestämmelser, förutsatt att de tillämpas konsekvent och inte är diskriminerande mot vissa transportörer som ansöker om tillträde till en terminal, eller deras respektive affärsmodeller. Om en ansökan avslås ska terminaloperatören även meddela regleringsorganet sitt beslut
  . [Ändr. 30]

  Om en terminaloperatör avslår en ansökan om tillträde ska terminaloperatören
  uppmuntras att
  ange alla

  de bästa
  rimliga alternativ
  som den känner till
  . [Ändr. 31]



  3.   Terminaloperatörer ska offentliggöra åtminstone följande information på två eller flera officiella unionsspråk

  sina respektive nationella språk och på ytterligare ett officiellt EU-språk
  : [Ändr. 32]







  a) | En förteckning över samtliga tjänster som tillhandahålls, samt priserna för dessa tjänster. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5a

Tillträde till terminaler

1.   Terminaloperatörer ska bevilja transportföretag tillträdesrätt till terminaler i syfte att bedriva linjetrafik, inklusive till alla anläggningar och tjänster som tillhandahålls i terminalen, på rättvisa, skäliga, icke-diskriminerande och öppna villkor.

1a.
     
  Om terminaloperatörer beviljar tillträde måste busstransportföretagen uppfylla de befintliga villkor som gäller för terminalen. [Ändr. 29]

2.   Terminaloperatörer ska sträva efter att tillmötesgå alla ansökningar om tillträde för att säkerställa att terminaler används på ett optimalt sätt.

Ansökningar om tillträde
  till terminaler
  får nekas endast på grund av
  vederbörligen motiverad
  kapacitetsbrist
  , upprepade fall av underlåtenhet att betala avgifter, transportföretagets allvarliga och upprepade, vederbörligen styrkta, överträdelser, eller andra nationella bestämmelser, förutsatt att de tillämpas konsekvent och inte är diskriminerande mot vissa transportörer som ansöker om tillträde till en terminal, eller deras respektive affärsmodeller. Om en ansökan avslås ska terminaloperatören även meddela regleringsorganet sitt beslut
  . [Ändr. 30]

Om en terminaloperatör avslår en ansökan om tillträde ska terminaloperatören
  uppmuntras att
  ange alla

  de bästa
  rimliga alternativ
  som den känner till
  . [Ändr. 31]

3.   Terminaloperatörer ska offentliggöra åtminstone följande information på två eller flera officiella unionsspråk

  sina respektive nationella språk och på ytterligare ett officiellt EU-språk
  : [Ändr. 32]

a)

En förteckning över samtliga tjänster som tillhandahålls, samt priserna för dessa tjänster.

| (aa) | En förteckning över befintlig infrastruktur och befintliga tekniska specifikationer för terminalen. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(aa)

En förteckning över befintlig infrastruktur och befintliga tekniska specifikationer för terminalen. [Ändr. 33]

| b) | Reglerna för hur kapacitetstilldelningen organiseras. |
| --- | --- |

b)

Reglerna för hur kapacitetstilldelningen organiseras.

| c) | Nuvarande tidtabell och kapacitetstilldelning. |
| --- | --- |

c)

Nuvarande tidtabell och kapacitetstilldelning.

Denna information ska på begäran göras tillgänglig gratis i elektroniskt format av terminaloperatören och regleringsorganet, och, i de fall de har webbplatser, på dessa webbplatser.

Informationen ska hållas uppdaterad och vid behov ändras.”.

3a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att denna artikel inte ska vara tillämplig på terminaler som ägs och uteslutande används av terminaloperatören för dennes egna persontransporter med buss. Regleringsorganen ska vid prövningen av en ansökan om uteslutning beakta tillgången på rimliga alternativ.”. [Ändr. 34]

| 7. | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 5b
  Förfarande för beviljande av tillträde till terminaler

  1.   Ett transportföretag som önskar tillträde till en terminal ska lämna in en ansökan till terminaloperatören.



  2.   Om sådant tillträde som efterfrågas i ansökan inte kan beviljas ska terminaloperatören inleda samråd med samtliga berörda transportföretag i syfte att tillmötesgå ansökan.
  [Ändr. 35]



  3.   Terminaloperatören ska besluta om varje ansökan om tillträde till en terminal inom två månader

  utan dröjsmål och senast en månad
  från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. Beslut Om tillträde ska innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet

  nekas ska terminaloperatören motivera sitt beslut
  . [Ändr. 36]



  4.   Sökande får överklaga beslut som fattats av terminaloperatörer. Överklaganden ska lämnas in till regleringsorganet.


  5.   Om regleringsorganet prövar ett överklagande av ett beslut från en terminaloperatör ska det anta ett motiverat beslut inom en fastställd tidsperiod, och i alla fall inom tre veckor från mottagandet av all relevant information.
  Regleringsorganets beslut om överklagandet ska vara bindande
  , med förbehåll för bestämmelser om rättslig prövning i nationell rätt
  . Regleringsorganet ska kunna genomdriva detta med hjälp av sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande. [Ändr. 37]

  Beslutet får endast bli föremål för rättslig prövning.”. |
| --- | --- |

7.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5b

Förfarande för beviljande av tillträde till terminaler

1.   Ett transportföretag som önskar tillträde till en terminal ska lämna in en ansökan till terminaloperatören.

2.   Om sådant tillträde som efterfrågas i ansökan inte kan beviljas ska terminaloperatören inleda samråd med samtliga berörda transportföretag i syfte att tillmötesgå ansökan.
  [Ändr. 35]

3.   Terminaloperatören ska besluta om varje ansökan om tillträde till en terminal inom två månader

  utan dröjsmål och senast en månad
  från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. Beslut Om tillträde ska innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet

  nekas ska terminaloperatören motivera sitt beslut
  . [Ändr. 36]

4.   Sökande får överklaga beslut som fattats av terminaloperatörer. Överklaganden ska lämnas in till regleringsorganet.

5.   Om regleringsorganet prövar ett överklagande av ett beslut från en terminaloperatör ska det anta ett motiverat beslut inom en fastställd tidsperiod, och i alla fall inom tre veckor från mottagandet av all relevant information.

Regleringsorganets beslut om överklagandet ska vara bindande
  , med förbehåll för bestämmelser om rättslig prövning i nationell rätt
  . Regleringsorganet ska kunna genomdriva detta med hjälp av sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande. [Ändr. 37]

Beslutet får endast bli föremål för rättslig prövning.”.

| 8. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | I artikel 1 ska första meningen i första stycket ersättas med följande:
  ”Tillstånd ska utfärdas i transportföretagets namn, i pappersformat eller elektroniskt format, och de får inte överlåtas.”. |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

I artikel 1 ska första meningen i första stycket ersättas med följande:

”Tillstånd ska utfärdas i transportföretagets namn, i pappersformat eller elektroniskt format, och de får inte överlåtas.”.

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa tillståndens format.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa tillståndens format.”.

| 9. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”1.   Ansökan om tillstånd för linjetrafik ska göras hos den tillståndsgivande myndigheten, i pappersformat eller elektroniskt format.


  2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa ansökningarnas format.”. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Ansökan om tillstånd för linjetrafik ska göras hos den tillståndsgivande myndigheten, i pappersformat eller elektroniskt format.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa ansökningarnas format.”.

| 10. | Artikel 8 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 8

  Tillståndsförfarande

  Tillståndsförfaranden samt förfaranden för tillfälligt upphävande och återkallande av tillstånd
  för internationell persontransport på en sträcka som är kortare än

  vars reslängd är högst
  100 kilometer fågelvägen
  [Ändr. 38]


  1.   Tillstånd ska utfärdas i samförstånd med de behöriga myndigheterna i samtliga de medlemsstater på vars territorier passagerare tas upp eller släpps av och transporteras en sträcka som är kortare än

  fastställs av den enskilda medlemsstaten, vars reslängd är högst
  100 kilometer fågelvägen. Den tillståndsgivande myndigheten ska inom två veckor från mottagandet av ansökan skicka en kopia av ansökan, tillsammans med kopior av all annan dokumentation av betydelse, till dessa behöriga myndigheter med en begäran om deras samtycke. Samtidigt ska den tillståndsgivande myndigheten i informationssyfte vidarebefordra dessa dokument till de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater vars territorier passeras. [Ändr. 39]



  2.   De behöriga myndigheter i medlemsstaterna vars samtycke har begärts ska underrätta den tillståndsgivande myndigheten om sina beslut inom tre

  två
  månader. Denna tidsfrist ska räknas från den dag då begäran om samtycke togs emot, vilken framgår av mottagningsbeviset. Om de behöriga myndigheter i medlemsstaterna vars samtycke har begärts inte samtycker ska de ange skälen till detta. [Ändr. 40]

  Om de behöriga myndigheter i medlemsstaterna vars samtycke har begärts inte svarar inom den tidsfrist som fastställs i första stycket ska detta tolkas som att de samtycker.


  3.   Den tillståndsgivande myndigheten ska fatta sitt beslut om ansökan inom fyra

  tre
  månader från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. [Ändr. 41]



  4.   Tillstånd ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras av ett eller flera av de
  objektiva
  skäl
  som rör allmänintresset
  som förtecknas i artikel 8c.2 a–d. [Ändr. 42]





  4a.
     
  Om internationell linjebusstrafik har äventyrat den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik, på grund av exceptionella skäl som inte hade kunnat förutses när tillståndet beviljades och som innehavaren av avtalet om allmän trafik inte är ansvarig för, får den berörda medlemsstaten, med kommissionens samtycke, tillfälligt upphäva eller återkalla transportföretagets tillstånd att bedriva trafik med sex månaders varsel. Transportföretaget ska ha möjlighet att överklaga ett sådant beslut. [Ändr. 43]



  5.   Om en av de behöriga myndigheterna inte samtycker till tillståndet får ärendet hänskjutas till kommissionen inom två månader från mottagandet av dess svar.


  6.   Kommissionen ska, efter att ha samrått med de medlemsstater vars behöriga myndigheter inte gav sitt samtycke, fatta ett beslut inom fyra

  senast två
  månader från mottagandet av meddelandet från den tillståndsgivande myndigheten. Beslutet ska träda i kraft 30 dagar efter det att de
  behöriga myndigheterna i
  berörda medlemsstaterna underrättats om beslutet. [Ändr. 44]



  7.   Kommissionens beslut ska gälla fram till dess att medlemsstaterna når en överenskommelse och den tillståndsgivande myndigheten antar ett beslut om tillämpningen.”. |
| --- | --- |

10.

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Tillståndsförfarande

  Tillståndsförfaranden samt förfaranden för tillfälligt upphävande och återkallande av tillstånd
  för internationell persontransport på en sträcka som är kortare än

  vars reslängd är högst
  100 kilometer fågelvägen
  [Ändr. 38]

1.   Tillstånd ska utfärdas i samförstånd med de behöriga myndigheterna i samtliga de medlemsstater på vars territorier passagerare tas upp eller släpps av och transporteras en sträcka som är kortare än

  fastställs av den enskilda medlemsstaten, vars reslängd är högst
  100 kilometer fågelvägen. Den tillståndsgivande myndigheten ska inom två veckor från mottagandet av ansökan skicka en kopia av ansökan, tillsammans med kopior av all annan dokumentation av betydelse, till dessa behöriga myndigheter med en begäran om deras samtycke. Samtidigt ska den tillståndsgivande myndigheten i informationssyfte vidarebefordra dessa dokument till de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater vars territorier passeras. [Ändr. 39]

2.   De behöriga myndigheter i medlemsstaterna vars samtycke har begärts ska underrätta den tillståndsgivande myndigheten om sina beslut inom tre

  två
  månader. Denna tidsfrist ska räknas från den dag då begäran om samtycke togs emot, vilken framgår av mottagningsbeviset. Om de behöriga myndigheter i medlemsstaterna vars samtycke har begärts inte samtycker ska de ange skälen till detta. [Ändr. 40]

Om de behöriga myndigheter i medlemsstaterna vars samtycke har begärts inte svarar inom den tidsfrist som fastställs i första stycket ska detta tolkas som att de samtycker.

3.   Den tillståndsgivande myndigheten ska fatta sitt beslut om ansökan inom fyra

  tre
  månader från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. [Ändr. 41]

4.   Tillstånd ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras av ett eller flera av de
  objektiva
  skäl
  som rör allmänintresset
  som förtecknas i artikel 8c.2 a–d. [Ändr. 42]

4a.
     
  Om internationell linjebusstrafik har äventyrat den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik, på grund av exceptionella skäl som inte hade kunnat förutses när tillståndet beviljades och som innehavaren av avtalet om allmän trafik inte är ansvarig för, får den berörda medlemsstaten, med kommissionens samtycke, tillfälligt upphäva eller återkalla transportföretagets tillstånd att bedriva trafik med sex månaders varsel. Transportföretaget ska ha möjlighet att överklaga ett sådant beslut. [Ändr. 43]

5.   Om en av de behöriga myndigheterna inte samtycker till tillståndet får ärendet hänskjutas till kommissionen inom två månader från mottagandet av dess svar.

6.   Kommissionen ska, efter att ha samrått med de medlemsstater vars behöriga myndigheter inte gav sitt samtycke, fatta ett beslut inom fyra

  senast två
  månader från mottagandet av meddelandet från den tillståndsgivande myndigheten. Beslutet ska träda i kraft 30 dagar efter det att de
  behöriga myndigheterna i
  berörda medlemsstaterna underrättats om beslutet. [Ändr. 44]

7.   Kommissionens beslut ska gälla fram till dess att medlemsstaterna når en överenskommelse och den tillståndsgivande myndigheten antar ett beslut om tillämpningen.”.

| 11. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 8a

  Tillståndsförfarande

  Tillståndsförfaranden samt förfaranden för tillfälligt upphävande och återkallande av tillstånd
  för internationell persontransport på en sträcka som

  vars reslängd
  är minst

  över
  100 kilometer fågelvägen
  [Ändr. 45]


  1.   Den tillståndsgivande myndigheten ska fatta sitt beslut om ansökan inom

  utan dröjsmål och senast
  två månader från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. [Ändr. 46]



  2.   Tillstånd ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras av ett eller flera av de skäl som förtecknas i artikel 8c.2 a–c

  a–ca
  . [Ändr. 47]



  3.   Den tillståndsgivande myndigheten ska till de behöriga myndigheterna i samtliga medlemsstater på vars territorier passagerare tas upp eller släpps av, liksom till de behöriga myndigheterna i medlemsstater vars territorier passeras utan att passagerare tas upp eller släpps av, i informationssyfte vidarebefordra en kopia av ansökan och kopior av all annan dokumentation av betydelse
  liksom en begäran om deras samtycke
  , samt ange sin egen bedömning
  , inom två veckor från mottagandet av ansökan om tillstånd. Den tillståndsgivande myndigheten ska också vidarebefordra relevanta handlingar till de behöriga myndigheterna i de medlemsstater vars territorier passeras utan att passagerare tas upp eller släpps av, i informationssyfte
  . [Ändr. 48]





  3a.
     
  Om någon av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater på vars territorier passagerare tas upp eller släpps av inte samtycker till tillståndet av något av de skäl som avses i punkt 2 får tillstånd inte beviljas, men ärendet får hänskjutas till kommissionen inom en månad från mottagandet av dess svar. [Ändr. 49]





  3b.
     
  Kommissionen ska, efter att ha samrått med de medlemsstater vars behöriga myndigheter inte gav sitt samtycke, fatta ett beslut inom fyra månader från mottagandet av meddelandet från den tillståndsgivande myndigheten. Beslutet ska träda i kraft 30 dagar efter det att de berörda medlemsstaterna underrättats om beslutet. [Ändr. 50]





  3c.
     
  Kommissionens beslut ska tillämpas fram till dess att medlemsstaterna når en överenskommelse och den tillståndsgivande myndigheten antar ett beslut om ansökan. [Ändr. 51]




  Artikel 8b
  Tillståndsförfarande för nationell linjetrafik

  1.   Den tillståndsgivande myndigheten ska fatta sitt beslut om ansökan inom

  senast
  två månader från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. Detta får förlängas till fyra

  tre
  månader om en analys begärs i enlighet med artikel 8c.2 d. [Ändr. 52]



  2.   Tillstånd till nationell linjetrafik ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras av ett eller flera av de skäl som förtecknas i artikel 8c.2 a–c

  a–ca
  och, om trafiken gäller persontransport på en sträcka som är kortare än

  vars reslängd är högst
  100 kilometer fågelvägen, artikel 8c.2 d. [Ändr. 53]




  3.   Den sträcka som avses i punkt 2 får utökas till 120 km om den linjetrafik som ska införas kommer att betjäna en avreseort och en bestämmelseort som redan trafikeras genom mer än ett avtal om allmän trafik.
  [Ändr. 54]




  Artikel 8c
  Beslut från tillståndsgivande myndigheter

  1.   Den tillståndsgivande myndigheten ska, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 8, 8a eller 8b, bevilja tillståndet, bevilja tillståndet med begränsningar eller avslå ansökan. Den tillståndsgivande myndigheten ska underrätta samtliga de behöriga myndigheter som avses i artikel 8.1 om sitt beslut.


  2.   Beslut att avslå en ansökan eller bevilja tillstånd med begränsningar
  , eller tillfälligt upphäva eller återkalla tillstånd
  ska innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet
  och ska i tillämpliga fall ta hänsyn till regleringsorganets analyser. Sökanden eller det transportföretag som bedriver trafiken ska ha möjlighet att överklaga den tillståndsgivande myndighetens beslut
  . [Ändr. 55]


  Tillstånd ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras

  En ansökan om tillstånd får avslås endast
  av ett eller flera av följande skäl: [Ändr. 56]







  a) | Den sökande kan inte bedriva den trafik som ansökan gäller med den utrustning som den sökande direkt förfogar över. |
| --- | --- | --- |

11.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 8a

Tillståndsförfarande

  Tillståndsförfaranden samt förfaranden för tillfälligt upphävande och återkallande av tillstånd
  för internationell persontransport på en sträcka som

  vars reslängd
  är minst

  över
  100 kilometer fågelvägen
  [Ändr. 45]

1.   Den tillståndsgivande myndigheten ska fatta sitt beslut om ansökan inom

  utan dröjsmål och senast
  två månader från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. [Ändr. 46]

2.   Tillstånd ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras av ett eller flera av de skäl som förtecknas i artikel 8c.2 a–c

  a–ca
  . [Ändr. 47]

3.   Den tillståndsgivande myndigheten ska till de behöriga myndigheterna i samtliga medlemsstater på vars territorier passagerare tas upp eller släpps av, liksom till de behöriga myndigheterna i medlemsstater vars territorier passeras utan att passagerare tas upp eller släpps av, i informationssyfte vidarebefordra en kopia av ansökan och kopior av all annan dokumentation av betydelse
  liksom en begäran om deras samtycke
  , samt ange sin egen bedömning
  , inom två veckor från mottagandet av ansökan om tillstånd. Den tillståndsgivande myndigheten ska också vidarebefordra relevanta handlingar till de behöriga myndigheterna i de medlemsstater vars territorier passeras utan att passagerare tas upp eller släpps av, i informationssyfte
  . [Ändr. 48]

3a.
     
  Om någon av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater på vars territorier passagerare tas upp eller släpps av inte samtycker till tillståndet av något av de skäl som avses i punkt 2 får tillstånd inte beviljas, men ärendet får hänskjutas till kommissionen inom en månad från mottagandet av dess svar. [Ändr. 49]

3b.
     
  Kommissionen ska, efter att ha samrått med de medlemsstater vars behöriga myndigheter inte gav sitt samtycke, fatta ett beslut inom fyra månader från mottagandet av meddelandet från den tillståndsgivande myndigheten. Beslutet ska träda i kraft 30 dagar efter det att de berörda medlemsstaterna underrättats om beslutet. [Ändr. 50]

3c.
     
  Kommissionens beslut ska tillämpas fram till dess att medlemsstaterna når en överenskommelse och den tillståndsgivande myndigheten antar ett beslut om ansökan. [Ändr. 51]

Artikel 8b

Tillståndsförfarande för nationell linjetrafik

1.   Den tillståndsgivande myndigheten ska fatta sitt beslut om ansökan inom

  senast
  två månader från den dag då ansökan lämnades in av transportföretaget. Detta får förlängas till fyra

  tre
  månader om en analys begärs i enlighet med artikel 8c.2 d. [Ändr. 52]

2.   Tillstånd till nationell linjetrafik ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras av ett eller flera av de skäl som förtecknas i artikel 8c.2 a–c

  a–ca
  och, om trafiken gäller persontransport på en sträcka som är kortare än

  vars reslängd är högst
  100 kilometer fågelvägen, artikel 8c.2 d. [Ändr. 53]

3.   Den sträcka som avses i punkt 2 får utökas till 120 km om den linjetrafik som ska införas kommer att betjäna en avreseort och en bestämmelseort som redan trafikeras genom mer än ett avtal om allmän trafik.
  [Ändr. 54]

Artikel 8c

Beslut från tillståndsgivande myndigheter

1.   Den tillståndsgivande myndigheten ska, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 8, 8a eller 8b, bevilja tillståndet, bevilja tillståndet med begränsningar eller avslå ansökan. Den tillståndsgivande myndigheten ska underrätta samtliga de behöriga myndigheter som avses i artikel 8.1 om sitt beslut.

2.   Beslut att avslå en ansökan eller bevilja tillstånd med begränsningar
  , eller tillfälligt upphäva eller återkalla tillstånd
  ska innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet
  och ska i tillämpliga fall ta hänsyn till regleringsorganets analyser. Sökanden eller det transportföretag som bedriver trafiken ska ha möjlighet att överklaga den tillståndsgivande myndighetens beslut
  . [Ändr. 55]

Tillstånd ska beviljas utom i de fall där avslag kan motiveras

  En ansökan om tillstånd får avslås endast
  av ett eller flera av följande skäl: [Ändr. 56]

a)

Den sökande kan inte bedriva den trafik som ansökan gäller med den utrustning som den sökande direkt förfogar över.

| b) | Den sökande har underlåtit att följa nationell eller internationell vägtransportlagstiftning, särskilt de villkor och krav som gäller tillstånd för internationell persontransport, eller har gjort sig skyldig till allvarliga överträdelser av unionens
  , nationell eller i förekommande fall regional
  vägtransportlagstiftning, särskilt de regler som gäller fordon

  tekniska fordonskrav och utsläppsnormer
  samt kör- och vilotider för förare, [Ändr. 57] |
| --- | --- |

b)

Den sökande har underlåtit att följa nationell eller internationell vägtransportlagstiftning, särskilt de villkor och krav som gäller tillstånd för internationell persontransport, eller har gjort sig skyldig till allvarliga överträdelser av unionens
  , nationell eller i förekommande fall regional
  vägtransportlagstiftning, särskilt de regler som gäller fordon

  tekniska fordonskrav och utsläppsnormer
  samt kör- och vilotider för förare, [Ändr. 57]

| c) | Det gäller en ansökan om förnyat tillstånd, i ett fall där villkoren för tillståndet inte har följts, |
| --- | --- |

c)

Det gäller en ansökan om förnyat tillstånd, i ett fall där villkoren för tillståndet inte har följts,

| ca) | Den sökande har begärt tillstånd att bedriva linjetrafik på samma resväg eller en alternativ resväg där en behörig myndighet har beviljat ett transportföretag som bedriver trafik enligt ett avtal om allmän trafik ensamrätt på viss kollektivtrafik som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt inom ramen för ett avtal om allmän trafik i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1370/2007. Detta skäl för avslag ska inte påverka artikel 8d.1 a i denna förordning. [Ändr. 58] |
| --- | --- |

ca)

Den sökande har begärt tillstånd att bedriva linjetrafik på samma resväg eller en alternativ resväg där en behörig myndighet har beviljat ett transportföretag som bedriver trafik enligt ett avtal om allmän trafik ensamrätt på viss kollektivtrafik som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt inom ramen för ett avtal om allmän trafik i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1370/2007. Detta skäl för avslag ska inte påverka artikel 8d.1 a i denna förordning. [Ändr. 58]

| d) | Ett regleringsorgan fastställer, på grundval av en objektiv ekonomisk analys, att trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik.
  Denna analys ska bedöma de relevanta strukturella och geografiska särdragen för den marknad och det transportnät som berörs (storlek, efterfrågesituation, transportnätets komplexitet, teknisk och geografisk isolering samt den trafik som omfattas av avtalet), och hänsyn ska också tas till huruvida den nya trafiken resulterar i tjänster av högre kvalitet och ger mer valuta för pengarna. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

d)

Ett regleringsorgan fastställer, på grundval av en objektiv ekonomisk analys, att trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik.
  Denna analys ska bedöma de relevanta strukturella och geografiska särdragen för den marknad och det transportnät som berörs (storlek, efterfrågesituation, transportnätets komplexitet, teknisk och geografisk isolering samt den trafik som omfattas av avtalet), och hänsyn ska också tas till huruvida den nya trafiken resulterar i tjänster av högre kvalitet och ger mer valuta för pengarna. [Ändr. 59]

Tillståndsgivande myndigheter får inte avslå en ansökan enbart på grund av att transportföretaget

  det transportföretag som söker tillstånd
  erbjuder lägre priser än andra vägtransportföretag
  , såvida inte regleringsorganet
  eller
  andra relevanta nationella myndigheter fastställer att
  den
  sökande som vill ta sig in på marknaden planerar att erbjuda tjänster till ett pris som ligger under deras normala värde under en längre period och därmed sannolikt undergräver den rättvisa konkurrensen. Tillståndsgivande myndigheter får inte avslå en ansökan enbart på grund av

  den omständigheten att förbindelsen i fråga redan trafikeras av andra vägtransportföretag. [Ändr. 60]

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de beslut som fattas av den tillståndsgivande myndigheten kan bli föremål för rättslig prövning. Denna prövning får ha suspensiv verkan endast när de omedelbara effekterna av den tillståndsgivande myndighetens beslut kan orsaka oåterkalleliga eller uppenbart orimliga skador för sökanden. Denna bestämmelse påverkar inte befogenheterna, enligt grundlagen i den berörda medlemsstaten, hos den domstol som prövar överklagandet.

Artikel 8d

Begränsning av rätten till tillträde

1.   Medlemsstater får begränsa rätten till tillträde till den internationella och nationella marknaden för linjetrafik

  linjebusstrafik
  om den föreslagna linjetrafiken gäller persontransport på sträckor som

  vars reslängd
  är kortare än

  högst
  100 kilometer fågelvägen och om trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik
  , eller på alla sträckor om trafiken sker i städer, förorter och tätorter, eller tillgodoser transportbehoven mellan sådana städer, förorter och tätorter och kringliggande områden, eller om den sökande inte har uppfyllt vägtransportbestämmelser eller andra relevanta bestämmelser i nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt
  . [Ändr. 61]

1a.
     
  När en behörig myndighet har gett ensamrätt till ett företag som fullgör ett avtal om allmän trafik enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1370/2007, ska skyddet av denna ensamrätt endast gälla kollektivtrafik som bedrivs på samma eller alternativa resvägar. Ett sådant beviljande av ensamrätt ska inte utesluta tillstånd för ny linjetrafik när sådan trafik inte konkurrerar med den trafik som tillhandahålls inom ramen för avtalet om allmän trafik, eller när den bedrivs på andra resvägar. [Ändr. 62]

2.   De behöriga myndigheter som tilldelade ett avtal om allmän trafik eller de transportföretag som bedriver trafik enligt avtalet får begära att regleringsorganet genomför en analys av huruvida den ekonomiska jämvikten för avtalet skulle äventyras.

Regleringsorganet

  När en sådan begäran har mottagits
  ska
  regleringsorganet
  utreda begäran och
  får
  besluta om huruvida den ekonomiska analysen ska genomföras
  i enlighet med artikel 8c.2 d, såvida det inte finns några exceptionella praktiska eller andra skäl som motiverar ett beslut att inte göra så
  . Det ska underrätta de berörda parterna om sitt beslut. [Ändr. 63]

3.   Om regleringsorganet genomför en ekonomisk analys ska det underrätta samtliga berörda parter om analysens resultat och organets slutsatser inom sex

  så snart som möjligt, och senast tre månader
  veckor från mottagandet av all relevant information. Regleringsorganet får dra slutsatsen att tillståndet ska beviljas, ska beviljas med villkor eller avslås. [Ändr. 64]

Regleringsorganets slutsatser ska vara bindande för de tillståndsgivande myndigheterna.

4.   De behöriga myndigheterna och de transportföretag som bedriver trafik enligt ett avtal om allmän trafik ska tillhandahålla regleringsorganet den information som krävs med tanke på punkterna 2 och 3.

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 med avseende på fastställande av det förfarande och de kriterier som ska användas vid tillämpningen av denna artikel
  , i synnerhet när det gäller att utföra den ekonomiska analysen
  .”. [Ändr. 65]

5a.
     
  Medlemsstaterna får liberalisera tillståndssystemet för nationell linjetrafik ytterligare när det gäller tillståndsförfaranden och kilometergränsvärden. [Ändr. 66]

| 12. | I artikel 9 ska första stycket ersättas med följande:
  ”Artiklarna 8, 8a, 8b och 8c ska i tillämpliga delar också gälla ansökningar om förnyelse av tillstånd eller om ändring av de villkor under vilka den trafik som omfattas av tillstånd ska tillhandahållas.”. |
| --- | --- |

12.

I artikel 9 ska första stycket ersättas med följande:

”Artiklarna 8, 8a, 8b och 8c ska i tillämpliga delar också gälla ansökningar om förnyelse av tillstånd eller om ändring av de villkor under vilka den trafik som omfattas av tillstånd ska tillhandahållas.”.

| 13. | Rubriken på kapitel IV ska ersättas med följande:
  ”SPECIELL LINJETRAFIK SOM INTE KRÄVER TILLSTÅND” |
| --- | --- |

13.

Rubriken på kapitel IV ska ersättas med följande:

”SPECIELL LINJETRAFIK SOM INTE KRÄVER TILLSTÅND”

| (13a) | I artikel 11 ska följande punkt läggas till:





  ”3a.
     
  En medlemsstat får besluta att kräva att ett utlandsetablerat transportföretag uppfyller villkoren rörande kravet på etablering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009

   (*1)

  i värdmedlemsstaten efter det att tillstånd för nationell linjetrafik har beviljats detta transportföretag och innan transportföretaget börjar bedriva trafiken i fråga. Sådana beslut ska ange på vilka grunder de vilar. Beslutet ska beakta storleken på det utlandsetablerade transportföretagets verksamhet i värdmedlemsstaten och hur länge den kommer att pågå. Om värdmedlemsstaten fastställer att det utlandsetablerade transportföretaget inte uppfyller etableringskravet får den återkalla de relevanta tillstånd som transportföretaget beviljats för nationell linjetrafik eller tillfälligt upphäva dem tills kravet uppfyllts.




  (*1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).” [Ändr. 67]" |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

I artikel 11 ska följande punkt läggas till:

I artikel 11 ska följande punkt läggas till:

”3a.
     
  En medlemsstat får besluta att kräva att ett utlandsetablerat transportföretag uppfyller villkoren rörande kravet på etablering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009

   (*1)

  i värdmedlemsstaten efter det att tillstånd för nationell linjetrafik har beviljats detta transportföretag och innan transportföretaget börjar bedriva trafiken i fråga. Sådana beslut ska ange på vilka grunder de vilar. Beslutet ska beakta storleken på det utlandsetablerade transportföretagets verksamhet i värdmedlemsstaten och hur länge den kommer att pågå. Om värdmedlemsstaten fastställer att det utlandsetablerade transportföretaget inte uppfyller etableringskravet får den återkalla de relevanta tillstånd som transportföretaget beviljats för nationell linjetrafik eller tillfälligt upphäva dem tills kravet uppfyllts.

(*1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).” [Ändr. 67]"

*1

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).”

| 14. | I artikel 12 ska punkterna 1–5 utgå. |
| --- | --- |

14.

I artikel 12 ska punkterna 1–5 utgå.

| 15. | Artikel 13 ska utgå.
  [Ändr. 68] |
| --- | --- |

15.

15.

Artikel 13 ska utgå.
  [Ändr. 68]

Artikel 13 ska utgå.

[Ändr. 68]

| 16. | Artikel 15 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 15
  Tillåten cabotagetrafik
  Cabotagetrafik ska vara tillåten för följande trafik:






  a) | Tillfällig speciell linjetrafik, förutsatt att ett avtal om denna har träffats mellan arrangören och transportföretaget. |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Tillåten cabotagetrafik

Cabotagetrafik ska vara tillåten för följande trafik:

a)

Tillfällig speciell linjetrafik, förutsatt att ett avtal om denna har träffats mellan arrangören och transportföretaget.

| b) | Tillfällig trafik som utförs tillfälligt (dvs. under en begränsad tid). [Ändr. 69] |
| --- | --- |

b)

Tillfällig trafik som utförs tillfälligt (dvs. under en begränsad tid). [Ändr. 69]

| c) | Linjetrafik som utförts i enlighet med denna förordning
  av ett transportföretag som inte är hemmahörande i värdmedlemsstaten, i samband med internationell linjetrafik i enlighet med denna förordning, med undantag av transporter som tillgodoser behoven i en stad eller tätort, eller transportbehoven mellan staden eller tätorten och de kringliggande områdena
  .
  Cabotagetrafik ska inte utföras annat än i samband med sådan internationell trafik.
  ”. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

c)

Linjetrafik som utförts i enlighet med denna förordning
  av ett transportföretag som inte är hemmahörande i värdmedlemsstaten, i samband med internationell linjetrafik i enlighet med denna förordning, med undantag av transporter som tillgodoser behoven i en stad eller tätort, eller transportbehoven mellan staden eller tätorten och de kringliggande områdena
  .
  Cabotagetrafik ska inte utföras annat än i samband med sådan internationell trafik.
  ”. [Ändr. 70]

| 16a. | I artikel 16.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:



  ”1.   På verksamhet med cabotagetrafik ska, då inte annat följer av gemenskapslagstiftning,
  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG

   (*2)

  samt
  gällande lagar och andra författningar i värdmedlemsstaten tillämpas på följande områden:


  (*2)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).” [Ändr. 72]" |
| --- | --- |

16a.

16a.

I artikel 16.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

I artikel 16.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”1.   På verksamhet med cabotagetrafik ska, då inte annat följer av gemenskapslagstiftning,
  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG

   (*2)

  samt
  gällande lagar och andra författningar i värdmedlemsstaten tillämpas på följande områden:

(*2)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).” [Ändr. 72]"

*2

Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).”

| 17. | Artikel 17 ska utgå.
  [Ändr. 73] |
| --- | --- |

17.

17.

Artikel 17 ska utgå.
  [Ändr. 73]

Artikel 17 ska utgå.

[Ändr. 73]

| 17a. | Artikel 17 ska ersättas med följande:



  ”Artikel 17
  Kontrolldokument för cabotagetrafik

  1.   För sådan cabotagetrafik som bedrivs i form av tillfällig trafik ska det finnas ett färdblad i enlighet med artikel 12

  , på papper eller i digitalt format
  , som ska förvaras i fordonet och uppvisas på begäran av behörig kontrollant.


  2.   Följande uppgifter ska föras in i färdbladet:






  a) | Avreseort och bestämmelseort för trafiken. |
| --- | --- | --- |

17a.

17a.

Artikel 17 ska ersättas med följande:

Artikel 17 ska ersättas med följande:

”Artikel 17

Kontrolldokument för cabotagetrafik

1.   För sådan cabotagetrafik som bedrivs i form av tillfällig trafik ska det finnas ett färdblad i enlighet med artikel 12

  , på papper eller i digitalt format
  , som ska förvaras i fordonet och uppvisas på begäran av behörig kontrollant.

2.   Följande uppgifter ska föras in i färdbladet:

a)

Avreseort och bestämmelseort för trafiken.

| b) | De datum då transporten påbörjas respektive upphör. |
| --- | --- |

b)

De datum då transporten påbörjas respektive upphör.

3.   Färdbladen ska utfärdas i häften, i enlighet med artikel 12, som har bestyrkts av den behöriga myndigheten eller det behöriga organet i etableringsmedlemsstaten.

4.   I fråga om speciell linjetrafik ska det avtal som har slutits mellan transportföretaget och arrangören av transporten, eller en bestyrkt kopia av detta avtal, tjäna som kontrolldokument.
  Ett färdblad ska dock fyllas i som en månatlig sammanställning.

Ett färdblad ska dock fyllas i som en månatlig sammanställning.

5.   Använda färdblad ska återsändas till den behöriga myndigheten eller det behöriga organet i etableringsmedlemsstaten enligt förfaranden som ska fastställas av denna myndighet eller detta organ.

  Vid kontroller ska föraren tillåtas kontakta sitt huvudkontor, den trafikansvariga eller andra personer eller enheter
  som
  kan tillhandahålla de begärda handlingarna
  .”[Ändr. 74]

| 18. | I artikel 19.2 ska första meningen ersättas med följande:

  ”2.   Transportföretag som bedriver cabotagetrafik eller internationell persontransport med buss ska tillåta kontroller som är avsedda att säkerställa att verksamheten bedrivs korrekt, särskilt i fråga om kör- och vilotider.”. |
| --- | --- |

18.

I artikel 19.2 ska första meningen ersättas med följande:

”2.   Transportföretag som bedriver cabotagetrafik eller internationell persontransport med buss ska tillåta kontroller som är avsedda att säkerställa att verksamheten bedrivs korrekt, särskilt i fråga om kör- och vilotider.”.

| 19. | Artikel 20 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 20
  Ömsesidigt bistånd

  1.   Medlemsstaterna ska bistå varandra vid säkerställandet av att denna förordning tillämpas och övervakas. De ska utbyta information via de nationella kontaktpunkter som har upprättats i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1071/2009.


  2.   Regleringsorganen ska samarbeta när de genomför ekonomiska analyser av huruvida föreslagen linjetrafik skulle äventyra ett avtal om allmän trafik för internationell kollektivtrafik. Den tillståndsgivande myndigheten ska samråda med regleringsorganen i samtliga andra medlemsstater som passeras av den berörda internationella linjetrafiken och, om så är lämpligt, begära all nödvändig information från dem innan den fattar sitt beslut.”. |
| --- | --- |

19.

Artikel 20 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

Ömsesidigt bistånd

1.   Medlemsstaterna ska bistå varandra vid säkerställandet av att denna förordning tillämpas och övervakas. De ska utbyta information via de nationella kontaktpunkter som har upprättats i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1071/2009.

2.   Regleringsorganen ska samarbeta när de genomför ekonomiska analyser av huruvida föreslagen linjetrafik skulle äventyra ett avtal om allmän trafik för internationell kollektivtrafik. Den tillståndsgivande myndigheten ska samråda med regleringsorganen i samtliga andra medlemsstater som passeras av den berörda internationella linjetrafiken och, om så är lämpligt, begära all nödvändig information från dem innan den fattar sitt beslut.”.

| 20. | Artikel 26 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 26
  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.


  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.2, 5.5, 6.4, 7.2, 8d.5 och 28.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med ... [den dag då denna förordning träder i kraft].


  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.2, 5.5, 6.4, 7.2, 8d.5 och 28.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.


  4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.


  5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.


  6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.2, 5.5, 6.4, 7.2, 8d.5 och 28.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”. |
| --- | --- |

20.

Artikel 26 ska ersättas med följande:

”Artikel 26

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.2, 5.5, 6.4, 7.2, 8d.5 och 28.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med ... [den dag då denna förordning träder i kraft].

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.2, 5.5, 6.4, 7.2, 8d.5 och 28.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.2, 5.5, 6.4, 7.2, 8d.5 och 28.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”.

| 21. | Artikel 28 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 28
  Rapportering

  1.   Senast den 31 januari varje år, och med början senast den 31 januari [... den första januarimånaden efter denna förordnings ikraftträdande] ska
  de behöriga myndigheterna i
  medlemsstaterna meddela kommissionen antalet tillstånd till linjetrafik som utfärdats det föregående året och det totala antalet giltiga tillstånd till linjetrafik den 31 december det året. Denna information ska lämnas in separat för varje bestämmelsemedlemsstat för linjetrafiken. Medlemsstaterna ska också meddela kommissionen uppgifter om den cabotagetrafik i form av speciell linjetrafik och tillfällig trafik som inhemska transportföretag utfört under det föregående året. [Ändr. 75]



  2.   Senast den 31 januari varje år, och med början senast den 31 januari ... den första januarimånaden efter denna förordnings ikraftträdande] ska de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten förse kommissionen med statistik om det antal tillstånd som utfärdats för cabotagetrafik i form av sådan linjetrafik som avses i artikel 15 c under det föregående året.


  3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa formatet på den tabell som ska användas vid inlämnandet av den statistik som avses i punkterna 1 och 2, samt de data som ska tillhandahållas.


  4.   Senast den 31 januari varje år, och med början senast den 31 januari [... den första januarimånaden efter denna förordnings ikraftträdande] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om antalet transportföretag som innehade ett gemenskapstillstånd den 31 december det föregående året och antalet bestyrkta kopior, vilket motsvarade antalet fordon i trafik denna dag.


  5.   Senast [för in datum som infaller fem år efter det att denna förordning börjar tillämpas] ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Rapporten ska innehålla information om i vilken utsträckning denna förordning har bidragit till en

  ett
  bättre fungerande marknad

  system
  för persontrafik på väg
  , i synnerhet för passagerarna, arbetskraften i bussbranschen och miljön
  .”. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

21.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Rapportering

1.   Senast den 31 januari varje år, och med början senast den 31 januari [... den första januarimånaden efter denna förordnings ikraftträdande] ska
  de behöriga myndigheterna i
  medlemsstaterna meddela kommissionen antalet tillstånd till linjetrafik som utfärdats det föregående året och det totala antalet giltiga tillstånd till linjetrafik den 31 december det året. Denna information ska lämnas in separat för varje bestämmelsemedlemsstat för linjetrafiken. Medlemsstaterna ska också meddela kommissionen uppgifter om den cabotagetrafik i form av speciell linjetrafik och tillfällig trafik som inhemska transportföretag utfört under det föregående året. [Ändr. 75]

2.   Senast den 31 januari varje år, och med början senast den 31 januari ... den första januarimånaden efter denna förordnings ikraftträdande] ska de behöriga myndigheterna i värdmedlemsstaten förse kommissionen med statistik om det antal tillstånd som utfärdats för cabotagetrafik i form av sådan linjetrafik som avses i artikel 15 c under det föregående året.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa formatet på den tabell som ska användas vid inlämnandet av den statistik som avses i punkterna 1 och 2, samt de data som ska tillhandahållas.

4.   Senast den 31 januari varje år, och med början senast den 31 januari [... den första januarimånaden efter denna förordnings ikraftträdande] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om antalet transportföretag som innehade ett gemenskapstillstånd den 31 december det föregående året och antalet bestyrkta kopior, vilket motsvarade antalet fordon i trafik denna dag.

5.   Senast [för in datum som infaller fem år efter det att denna förordning börjar tillämpas] ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Rapporten ska innehålla information om i vilken utsträckning denna förordning har bidragit till en

  ett
  bättre fungerande marknad

  system
  för persontrafik på väg
  , i synnerhet för passagerarna, arbetskraften i bussbranschen och miljön
  .”. [Ändr. 76]

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den [XX].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 47.

1

(2)  EUT C 387, 25.10.2018, s. 70.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 februari 2019.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för persontransporter med buss och om ändring av förordning (EG) nr 561/2006 (EUT L 300, 14.11.2009, s. 88).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färd skrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

6

(7)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

| 23.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 449/694 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 449/694

---

P8_TA(2019)0126

Ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder, på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet [ändrat genom direktiv 2018/XXX/EU] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/XXX [Styrningen av energiunionen], på grund av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 449/72)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0744), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0744),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0482/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0482/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 januari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 januari 2019 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0014/2019). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0014/2019).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0385

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2019 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/...om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet och förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder med anledning av Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/504.)

---