----

----

I Informacije

Komisija

----

Menjalni tečaji eura (1)

6. julija 2005

(2005/C 166/01)

1 euro= 

----

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3850 – G+J/Styria Medien/JV)

Primer za poenostavljeni postopek

(2005/C 166/02)

(Besedilo velja za EGP)

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

----

----

Informacije držav članic o državni pomoči, dodeljeni v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi 87. in 88. člena Pogodbe ES pri državni pomoči za mala in srednje velika podjetja

(2005/C 166/03)

(Besedilo velja za EGP)

Številka pomoči: XS 15/02

Država članica: Italija

Regija: Bazilikata

Naslov sheme pomoči: Aiuti in regime di esenzione

Pravna podlaga: Legge Regionale del 4 gennaio 2002 n. 4, pubblicata sul Bollettino ufficiale della Regione Bazilikata dell'8 gennaio 2002.

Načrtovani letni izdatki po shemi pomoči: 

Najvišja intenzivnost pomoči: Najvišja stopnja intenzivnosti možne pomoči ne sme presegati 75 % upravičenih naložbenih stroškov.

Za začetne naložbe velja izračun, prikazan v regionalni karti pomoči za Bazilikato, t. j. v višini 35 % NES (Neto Ekvivalent Subvencije) + 15 % BES (Bruto Ekvivalent Subvencije).

Za odpiranje novih delovnih mest, povezanih z realizacijo začetnih naložb, je skupna stopnja neto pomoči enaka 35 % NES (Neto Ekvivalent Subvencije) + 15 % BES (Bruto Ekvivalent Subvencije).

Za pridobivanje storitev bruto znesek možne pomoči ne sme preseči 50 % njihovih stroškov.

Datum začetka izvajanja: 

Trajanje sheme: Sheme pomoči in predpisi za posamezne vrste pomoči prenehajo veljati 31. decembra 2006.

Cilj pomoči: 

Projekti, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore

Naložbeni projekti, ki se ne smejo izvajati že pred predložitvijo vloge za podporo in zajemajo:

Zadevni gospodarski sektor (ali sektorji): 

Ime in naslov organa, ki dodeljuje pomoč: 

Številka pomoči: XS 20/03

Država članica: Združeno kraljestvo

Regija: West Midlands

Naslov sheme pomoči: West Midlands Collaborative Market Place

Pravna podlaga: Industrial and Development Act 1982, Section 7 & 11 and Industrial Development Act 1988 Reference Section 8.

Načrtovani letni izdatki po shemi: Program zagotovi denarno podporo majhnim in srednje velikim podjetjem, in sicer:

Najvišja intenzivnost pomoči: Najvišja intenzivnost pomoči bo 50 % za stroške svetovanja.

Nobeno majhno ali srednje veliko podjetje ne bo prejelo več kot 100 000 GBP pomoči.

Denarna podpora bo pomagala majhnim in srednje velikim podjetjem, ki so v skladu z opredelitvijo iz Priloge 1 k Uredbi (ES) 70/2001 glede skupinske izjeme za majhna in srednje velika podjetja.

Datum začetka izvajanja: 

Trajanje sheme: Do 31. decembra 2005

Cilj pomoči: Zagotoviti svetovanje za majhna in srednje velika podjetja in jih tehnično usposobiti za prevzem e-poslovanja in sodelovanje v njem. To je potrebno, ker majhnim in srednje velikim podjetjem primanjkuje znanja in sposobnosti za ustrezno izkoriščanje možnosti e-poslovanja.

Zadevni gospodarski sektorji: Druga industrija: tehnično usposabljanje majhnih in srednje velikih podjetij brez poseganja v posebna pravila, uredbe in direktive v zvezi z državno pomočjo v nekaterih sektorjih.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč: 

Drugi podatki: 

Številka pomoči: XS 26/01

Država članica: Italija

Regija: Pomoč dodeljuje osrednja oblast (država Italija).

Ukrepi se uporabljajo na območjih, upravičenih do odstopanja iz člena 87(3)(a) (cilj 1), na območjih, upravičenih do odstopanja iz člena 87(3)(c) Amsterdamske pogodbe, na področjih, kjer se izvaja cilj 2, na področjih, za katera velja predhodna podpora v okviru cilja 1, in na področjih, za katera velja prehodna podpora v okviru cilja 2, kot tudi na ogroženih območjih iz Dekreta ministra za delo in socialno varstvo z dne 14. marca 1995, ki je bil objavljen v Uradnem listu št. 138 z dne 15. junija 1995, in poznejših sprememb.

Naslov sheme pomoči: Spodbude pri ustanavljanju samostojnega podjetništva in pri samozaposlovanju:

Pravna podlaga: 

Tutte le misure previste dal decreto, che non rientrano nel campo di applicazione del regolamento di esenzione n. 70/2001, ed in particolare quelle connesse alla produzione, trasformazione o commercializzazione dei prodotti agricoli sono oggetto di separata notifica ai sensi dell'articolo 88 paragrafo 3 del trattato.

Il regime di aiuti contiene esplicito riferimento al regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione e tutti gli aiuti accordabili nell'ambito dello stesso soddisfano le condizioni previste dal regolamento medesimo.

Načrtovani letni izdatki po shemi: 206 582 759,64 EUR (400 milijard ITL) letno

Največja intenzivnost pomoči: Do financiranja na podlagi zadevnih ukrepov so upravičeni projekti, pri katerih naložbe ne presegajo:

2 582 284,50 EUR za sektor proizvodnje dobrin in storitev za podjetja (točka I);

516 456,90 EUR za sektor storitev (točka II);

516 456,90 EUR za nove pobude in 258 228,45 € za razvoj in utrditev že vpeljane dejavnosti v sektorju zadrug (točka IV).

Pomoč pri naložbah v obliki nepovratnih sredstev in ugodnih kreditov se dodeli v pogojih bruto ekvivalenta dotacije in neto ekvivalenta dotacije glede na meje, ki jih določa Evropska unija.

Referenčno mero določi Komisija in se objavi v Uradnem listu Evropske skupnosti, ki velja ob dodelitvi podpore.

Na območjih, upravičenih do odstopanja iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe, se pomoč dodeli znotraj najvišjih zneskov za intenzivnosti iz italijanske Karte regionalnih pomoči za obdobje 2000–2006 (Sklep Komisije z dne 1. marec 2000 in 20. september 2000), skupaj s povečanjem za majhna podjetja. Zlasti pa:

V deželah iz točk 1 in 2 celotna neto intenzivnost ne presega 75 %. V deželah iz točk 3 in 4 celotna neto intenzivnost ne presega 30 %.

Poleg tega se na območjih, ki niso vključena v italijansko Karto regionalnih pomoči, na območjih, kjer se izvaja cilj 2, in na območjih, upravičenih do prehodne podpore iz ciljev 1 in 2, pomoč dodeljuje na podlagi odstavka 2 člena 4 Uredbe komisije (ES) št. 70/2001. Zlasti pa: 15 % bruto ekvivalenta dotacije za majhna podjetja.

Alternativno lahko upravičenci zaprosijo za prispevek v mejah 100.000 eurov za obdobje treh let ob popolnem upoštevanju pravil Skupnosti o pomoči „de minimis“ iz Uredbe Komisije št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči.

Če ogrožena območja iz dekreta ministra za delo in socialno varstvo z dne 14. marca 1995 in poznejših sprememb, niso že vključena v italijansko Karto regionalnih pomoči ali med območja, za katere velja prehodna podpora, se jim pomoč dodeli po pravilu „de minimis“ ali alternativno na podlagi odstavka 2 člena 4, Uredbe komisije (ES) št. 70/2001.

Shema pomoči določa, da se naložba v deželi, ki je upravičena do pomoči, ohrani vsaj še 5 let od začetka dejavnosti. Poleg tega ista shema določa tudi spremljanje izvajanja programa. Morebitna kršitev upravičencev pomeni takojšnji začetek postopka preklica pomoči in vračilo že izplačanih zneskov.

Shema med drugim tudi določa, da prispevek upravičenca ni nižji od 25 % prejetega financiranja.

Shema pomoči določa različne ukrepe, ki jih ni mogoče kopičiti za iste upravičene stroške. Prav tako jih ni mogoče kopičiti z drugimi shemami s kakršnim koli ciljem za iste upravičene stroške. Da bi upoštevali najvišji znesek pomoči, se šteje skupna višina vseh sočasnih pomoči, tudi če prihajajo iz več shem z različnimi cilji in ne glede na izvor posamezne pomoči (Skupnosti, državna in deželna ali kakor koli javna pomoč). Spremljanje opravlja izvajalski organ, da zagotovi upoštevanje prepovedi kopičenja.

Datum začetka izvajanja: Pomoč, ki jo je možno dodeliti na osnovi te sheme, se lahko dodeli z datumom veljavnosti „Uredbe, o dodeljevanje pomoči na področju samostojnega podjetništva“.

Trajanje sheme: Konec trajanja sheme 31.12.2006.

Cilj pomoči: Cilj pomoči je dodelitev pomoči za naložbe v zgoraj navedenih mejah intenzivnosti, da bi dosegli naslednje prioritetne cilje:

Ukrepi se nanašajo na majhna podjetja, kot so določena v Priporočilih Komisije z dne 3. aprila 1996 (UL L 107 z dne 30. aprila 1996) in v Uredbi Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči majhnim in srednje velikim podjetjem.

Samo v že obstoječih zadrugah iz odstavka 3 člena 35 Osnutka Uredbe bi se lahko ukrepi nanašali tudi na srednje velika podjetja, kot so določena v Priporočilu Evropske komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 in v Prilogi I k Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči majhnim in srednje velikim podjetjem. V tem primeru se upoštevajo najvišji zneski, ki jih določa Uredba št. 70/2001 za srednje velika podjetja.

Shema pomoči določa, da se vloge za pomoč predložijo pred začetkom izvajanja načrtovanih naložb.

Zadevni gospodarski sektorji: Lahko se financirajo projekte za:

Proizvodnjo dobrin v obrtnem ali industrijskem sektorju ali opravljanje storitev za podjetja iz katerega koli sektorja;

Opravljanje storitev v sektorjih uživanja kulturnih dobrin, storitev v turističnem sektorju, storitev v sektorju vzdrževalnih del na industrijskem in umetniškem področju, storitev v sektorju za tehnološke izume, storitev v sektorju varovanja okolja, storitev v sektorju kmetijstva in predelave ter trženja kmetijsko-industrijskih proizvodov.

Opravljanje storitev v kmetijskem in kmetijsko-industrijskem sektorju spada na področje uporabe Uredbe 70/2001, saj se uresničuje z opravljanjem storitev (npr.: potrdila o kakovosti, tehnično svetovanje) zasebnikom in pravnim osebam (konzorcijem, gorskim skupnostim, podjetnikom) in ne na področje uporabe smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju.

Prevozna sredstva in oprema so izključeni iz stroškov naložbe, upravičenih za projekte opravljanja storitev, katerih poglavitna gospodarska dejavnost spada v prevozni sektor.

Pomoč se ne dodeli železarskemu sektorju, ladjedelništvu, industriji umetnih vlaken in avtomobilski industriji.

Ukrepi ne predvidevajo pomoči za izvoz, niti pomoči, ki bi bila pogojena s preferenčno uporabo domačih proizvodov glede na uvožene.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč: 

Drugi podatki: Dodeljeno pomoč z uporabo te sheme bo osrednja oblast (država Italija) hranila v posebnih nadrobnih registrih za obdobje 10 let od datuma dodelitve pomoči.

Poleg tega bo osrednja oblast (država Italija) hranila zapise v zvezi s shemo pomoči v ustreznih nadrobnih registrih o shemah pomoči, oproščenih po Uredbi (ES) št. 70/2001, za obdobje 10 let od datuma, ko bo dodeljena zadnja pomoč na podlagi sheme.

Nazadnje bo država Italija posredovala Komisiji letno poročilo o uporabi Uredbe (ES) št. 70/2001, po vzorcu za periodična poročila, ki je priložen Uredbi.

Številka pomoči: XS 81/03

Država članica: Nemčija

Regija: Spodnja Saška (okrožje Cloppenburg)

Opis sheme pomoči, oz. pri individualni pomoči ime podjetja, ki prejme pomoč: Direktiva za podporo samostojnim podjetjem v obliki investiranja v manjša in srednje velika podjetja (KMU)

Pravna podlaga: § 108 Okrožne uredbe Spodnje Saške (NLO) z dne 22.8.1996 (Uradni- in Uredbeni list Spodnje Saške, str. 365) v povezavi z § 65 Občinske uredbe Spodnje Saške (NGO) z dne 22.8.1998 (Uradni- in Uredbeni list Spodnje Saške, str. 382)

Načrtovani letni stroški sheme, oz. skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 100.000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: Okrožje Cloppenburg deloma leži znotraj območja, odobrenega s strani Komisije v regionalni karti državne pomoči.

Pomoč znaša

pri majhnih podjetjih do 15 %

pri srednje velikih podjetjih do 7,5 %

upravičenih investicijskih izdatkov.

Upoštevajo se skupni predpisi.

Datum začetka izvajanja: 

Trajanje sheme oz. individualne pomoči: 1.6.2003 do 31.12.2006

Cilj pomoči: Spodbujanje zmožnosti konkuriranja in prilagajanja manjših in srednje velikih podjetij na območju iz Cilja 2 okrožja Cloppenburg, ter ustvarjanja novih in ohranjanja obstoječih delovnih mest in s tem izboljševanja strukture.

Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetjem v težavah (v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL C 288 z dne 9.10.1999) ni predmet te sheme.

Podprti so lahko naslednji investicijski projekti:

ustanovitev podjetja;

razširitev podjetja, če se število rednih delovnih mest poveča za 15 % v primerjavi s stanjem pred začetno investicijo.

sprememba poslovanja podjetja, če se število rednih delovnih mest poveča za 15 % v primerjavi s stanjem pred začetno investicijo.

Prevzem podjetja, ki mu grozi prenehanje delovanja ali pa je že prenehalo delovati, če je to v skladu s tržnimi pogoji.

Pomoč se dodeli v obliki investicijske podpore.

Do podpore so upravičena vsa sredstva v okviru osnovnih sredstev, ki omogočajo amortizacijo in se nanašajo na materialno in nematerialno investicijo.

Zadevni gospodarski sektorji: Za podporo lahko zaprosijo vsa majhna ali srednje velika podjetja s področij industrije, obrti, trgovine, gradbenih, prometnih, storitvenih ter prenočitvenih dejavnosti s sedežem v okrožju Cloppenburg in ustanovitelji podjetij iz teh področij, ki imajo namen ustanoviti podjetje v okrožju Coppenburg.

Upravičena pa niso

podjetja, ki opravljajo kmetijske dejavnosti, z izjemo zasebnih obrtnih podjetij,

podjetja iz bančnega in zavarovalnega sektorja,

samostojni delavci.

Podpora podjetjem iz občutljivih sektorjev je izvzeta.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč: 

Druge informacije: 

Številka pomoči: XS 82/03

Država članica: Italija

Regija: Ligurija

Naslov sheme pomoči: Obnovljivi sklad za razvoj majhnih in srednje velikih podjetij kot del Sklada za regionalne investicije (FIR) iz člena 8 Regionalnega zakona št. 20/2002 za podporo dejavnostim podjetij s področja gostinstva in turizma

Pravna podlaga: 

Načrtovani letni izdatki po shemi: 9 milijonov EUR

Najvišja intenzivnost pomoči: Pomoč v obliki brezobrestnega povračila z najvišjo intenzivnostjo v višini 15 % bruto ekvivalenta dotacije za majhna podjetja in 7,5 % bruto ekvivalenta dotacije za srednje velika podjetja.

Datum začetka izvajanja: 

Trajanje sheme: Do decembra 2004

Cilj pomoči: Podpreti dejavnosti nadgradnje in razvoja turistične ponudbe v Liguriji s spodbujanjem investicij majhnih in srednje velikih podjetij s področja turizma

Zadevni gospodarski sektorji: Podjetja v turistično-gostinskem sektorju, ki izvajajo naslednjo tipologijo dejavnosti:

hoteli in moteli, turistično hotelske nastanitve, kampi, turistična naselja;

penzioni;

kopališča.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč: 

Številka pomoči: XS 84/02

Država članica: Italija

Regija: Dežela Lacij

Naslov sheme pomoči: Podukrep IV.2.1 — predinvesticijski sklad

DOCUP cilj 2 2000-2006 Lacij

Pravna podlaga: 

Načrtovani letni izdatki po shemi pomoči: 

Najvišja intenzivnost pomoči: 50 % BES za upravičeno naložbo, do največ 103.291,38 Evro.

Datum začetka izvajanja: Podpora bo dodeljena po objavi razpisa v Ur. l. Dežele Lacij (BURL)

Trajanje sheme: 

Cilj pomoči: Omogočiti s posebnim Prednaložbenim skladom v korist MSP iz Lacija — Ob. 2 financiranje dejavnosti za pridobivanje posebnih svetovalnih storitev, tržnih raziskav in študiji izvedljivosti.

Zadevni gospodarski sektor (ali sektorji): Vsi sektorji.

Ime in naslov organa, ki dodeljuje pomoč: 

Št. pomoči: XS 88/02

Država članica: Italija

Dežela: Molise

Naziv: Legge 598/94: Subvencionirane obresti in dotacije za inovacije struktur in poslovnih postopkov

Pravna podlaga: 

Proračun: Predvidenih je 1 000 000 EUR letno (do leta 2006)

Intenzivnost ali znesek pomoči: Za predele, za katere velja odstopanje v smislu člena 87(3)(c) Amsterdamske pogodbe, je najvišja pomoč določena s pragom 20 % neto in dodatnim 10 % bruto. Za vse druge predele v deželi, za katere ne velja odstopanje v smislu navedenega člena 87(3)(c), je določena uporaba nizke intenzivnosti pomoči v višini 15 % bruto za majhna podjetja in v višini 7,5 % bruto za srednja podjetja.

Datum začetka uporabe: 7. avgust 2002 (v vsakem primeru pomoč ne bo dodeljena, preden bo ta povzetek oddan Komisiji)

Trajanje: do 31.12.2006

Cilj: Pomoč v obliki subvencij za obresti in denarnih prispevkov spodbuja naložbene programe, usmerjene v inoviranje struktur in procesov v podjetju z ustvarjanjem in razširjanjem proizvodnih enot, zagonom dejavnosti v zvezi z bistvenimi spremembami izdelkov ali proizvodnih procesov v obratu, zlasti z racionalizacijo, prestrukturiranjem ali posodobitvijo.

Do pomoči so upravičene naslednje vrste izdatkov:

gradbena dela;

stroji in oprema;

računalniški programi in patenti, ki zadevajo nove tehnologije pri izdelkih in proizvodnih postopkih;

svetovalne storitve.

Zadevno gospodarsko področje (-a): MSP, ki so aktivna na področju rudarskih in proizvodnih dejavnosti, navedenih v oddelkih C in D razporeditve gospodarskih dejavnosti ISTAT 1991, z izjemami in omejitvami, ki jih predpisi Skupnosti določajo za področja jeklarstva, ladjedelništva, sintetičnih vlaken, avtomobilske industrije in prevozov.

Dejavnosti, povezane s proizvajanjem, predelavo in trženjem proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ES, niso dovoljene.

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč: 

Drugi podatki: Ta pomoč ne velja za naložbe, ki presegajo enega od naslednjih pragov:

Pomoč ne velja za dejavnosti, povezane z izvozom, tj. neposredno vezane na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče izdatke, povezane z izvozno dejavnostjo, ter ni pogojena s tem, da ima uporaba domačega blaga prednost pred uporabo uvoženega blaga.

Do koriščenja sredstev so upravičeni le izdatki, ki so nastali po oddaji vloge za pomoč.

Pomoč se dodeli po tehnični, gospodarski in finančni oceni, ki ima namen preveriti:

inovativnost in izvirnost znanj;

koristnost istih znanj za inovacije pri izdelku in predelavi, ki zvečujejo konkurenčnost in spodbujajo razvoj;

pomen in ustreznost navedenih izdatkov za izvajanje projekta;

izvedljivost gospodarskih rezultatov projekta, ki jih navaja predlagatelj.

Do pomoči so upravičene samo svetovalne storitve, ki niso trajne in redne narave ter niso povezane z običajnimi stroški pri poslovanju podjetja.

Poleg tega je pogoj za dodelitev pomoči tudi to, da naložbo financira bančni zavod, ki je preveril kreditno sposobnost in razvojni potencial podjetja.

Številka dosjeja: XS 120/02

Država članica: Francija

Naslovnik programa pomoči ali ime podjetja prejemnika individualne pomoči: Program pomoči za razumno uporabo energije ADEME

Pravna osnova: Délibérations du Conseil d'administration de l'ADEME du 12 mai 1999 et suivantes

Predvideni letni stroški v okviru programa pomoči ali celotni znesek individualne pomoči, namenjene podjetju prejemniku: 10 milijonov EUR

Maksimalna intenzivnost pomoči: 7,5 ou 15 % (zunaj regijskih premij, ki so od 5 točk v conah Industrije PAT in od 10 točk v DOM)

Datum izvedbe: 

Trajanje programa pomoči ali individualne pomoči: 

Cilj pomoči: Pomoč za investicije v energetsko gospodarstvo majhnih in srednje velikih podjetij

Vključeni gospodarski sektor (ji): Vsi sektorji, razen prometnega, ribolovnega in ribogojskega

Ime in naslov odgovornega organa: 

Številka dosjeja: XS 122/02

Država članica: Francija

Regija: Francija

Naslovnik programa pomoči ali ime podjetja prejemnika individualne pomoči: Program pomoči „Zrak- fiksni viri onesnaženja“ ADEME-ja

Pravna osnova: Délibérations du Conseil d'administration de l'ADEME du 16 novembre 2001

Letni stroški, predvideni v okviru programa pomoči ali celotni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju prejemniku: Maksimalno 33,53 milijonov EUR

Maksimalna intenzivnost pomoči: 7,5 ali 15 % (zunaj regijskih premij, ki so od 5 točk v conah PAT Industrije in od 10 točk v DOM)

Datum izvedbe: 

Trajanje programa pomoči ali individualne pomoči: 

Cilj pomoči: Pomoč pri investicijah v majhna in srednje velika podjetja za preventivo in zmanjšanje zračnih emisij iz nepremičninskih zgradb

Vključeni gospodarski sektorji: Vsi sektorji, razen ribolova in ribogojstva

Ime in naslov odgovornega organa: 

Številka pomoči: XS 132/03

Država članica: Italija

Regija: Toskana

Naziv sheme pomoči: Pomoč pri stroških za študije izvedljivosti in strokovne posvete o združevanju in povezovanju podjetij

Pravna podlaga: Delibera di Giunta Regione Toscana n. 32 del 20.1.2003 Progetto pilota integrato moda asse 3 azione 14 „Aiuti alle spese per studi di fattibilità e consulenze specialistiche per fusioni e accorpamenti tra imprese“

Predvideni letni stroški sheme: 500 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 50 % stroškov za zunanja svetovanja

Datum izvedbe: Oktober 2003, datum, ko Komisija prejme obvestilo

Trajanje sheme: 2003-2005

Cilj pomoči: Pomoč MSP pri stroških za zunanja svetovanja glede združevanja in povezovanja podjetij, ki ni stalna ali redna, niti povezana z normalnimi stroški delovanja

Vključeno gospodarsko področje (ali področja): Podjetja, katerih gospodarska dejavnost se uvršča v del D „Attività manifatturiera“ (Predelovalna dejavnost) naslednje klasifikacije ISTAT 1991:

DB Industrie tessili dell'abbigliamento (Tekstilna industrija)

DC Industrie conciarie, fabbricazione di prodotti in cuoio, pelle e similari (Strojenje usnja, proizvodnja izdelkov iz kože, usnja in podobnih materialov)

DN 36.2 Gioielleria e oreficeria (Draguljarstvo in zlatarstvo)

Podjetja morajo biti finančno in gospodarsko zdrava

Ime in naslov organa, ki odobri pomoč: 

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3803 – EADS/Nokia)

(2005/C 166/04)

(Besedilo velja za EGP)

Komisija mora prejeti pripombe najkasneje v 10 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.3803 – EADS/Nokia na naslednji naslov:

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Št. primera COMP/M.3872 – United Services Group/Solvus)

(2005/C 166/05)

(Besedilo velja za EGP)

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

----

----

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekatere obutve z zgornjim delom iz usnja, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama

(2005/C 166/06)

Komisija je v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (2), prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu nekatere obutve z zgornjim delom iz usnja, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama („zadevni državi“), kar povzroča industriji Skupnosti znatno škodo.

1.   Pritožba

Pritožbo je 30. maja 2005 vložila Evropska konfederacija obutvene industrije („CEC“) („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 40 % celotne proizvodnje nekatere obutve z zgornjim delom iz usnja v Skupnosti.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, je obutev z zgornjim delom iz usnja ali umetnega usnja razen: obutve, namenjene za športne aktivnosti, ki ima ali je možno nanjo pritrditi trne, čepe, žeblje, kaveljčke, zaponke ali podobno, čevljev za drsanje, smučanje, tek na smučeh, deskanje na snegu, rokoborbo, boks in kolesarjenje, copat in druge hišne obutve ter obutve s kovinsko kapico, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama („zadevni izdelek“), navadno uvrščenih pod oznakami KN: 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 in ex 6405 10 00. Te oznake KN so zgolj informativne narave.

3.   Trditev o dampingu

Glede na določbe člena 2(7) osnovne uredbe je pritožnik določil normalno vrednost za Ljudsko republiko Kitajsko in Vietnam na podlagi cene v državi s tržnim gospodarstvom, ki je omenjena v točki 5.1(d). Trditev o dampingu temelji na primerjavi tako izračunane normalne vrednosti z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.

Na podlagi tega so izračunane stopnje dampinga znatne za obe zadevni državi.

4.   Trditev o škodi

Pritožnik je predložil dokaze, da se je obseg uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama povečal absolutno kakor tudi v smislu tržnega deleža.

Trdi se, da so obseg in cene zadevnega uvoženega izdelka med drugim negativno vplivali na tržni delež, prodane količine in raven cen, ki jih zaračunava industrija Skupnosti, kar bistveno škodi celotnemu delovanju, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Skupnosti.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Skupnosti oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

5.1.   Postopek za ugotavljanje dampinga in škode

V okviru preiskave bo ugotovljeno, ali gre pri zadevnem izdelku s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama za damping in ali je ta povzročil škodo.

(a)   Vzorčenje

Glede na pričakovano veliko število strank, vpletenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, izbrala vzorec, vse izvoznike/proizvajalce ali predstavnike, ki jih zastopajo, poziva, da se javijo Komisiji in ji v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7, sporočijo naslednje podatke o svoji gospodarski družbi ali družbah:

Za pridobitev podatkov, za katere Komisija meni, da so potrebni za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo vzpostavila stik tudi z organi držav izvoznic in vsemi znanimi združenji izvoznikov/proizvajalcev.

(ii)   Vzorčenje za proizvajalce Skupnosti

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, namerava Komisija raziskati povzročeno škodo industriji Skupnosti z uporabo vzorčenja.

Izbira vzorca bo temeljila na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje in prodaje industrije Skupnosti, ki je lahko primerno preučen v razpoložljivem času.

Za pridobitev podatkov, potrebnih za izbiro vzorca proizvajalcev Skupnosti, bo Komisija vzpostavila stik z združenji proizvajalcev Skupnosti in/ali posameznimi proizvajalci Skupnosti. Poleg tega lahko posamezni proizvajalci Skupnosti, zlasti tisti, ki niso člani združenj, izrazijo pripravljenost za vključitev v vzorec. Ti proizvajalci naj se javijo Komisiji v roku, določenem v točki 6(b)(i).

(iii)   Končna izbira vzorcev

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli pomembne podatke glede izbire vzorcev, morajo to storiti v roku, določenem v točki 6(b)(ii).

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec.

Družbe, vključene v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku, določenem v točki 6(b)(iii), in sodelovati v okviru preiskave.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ugotovitev na podlagi razpoložljivih dejstev je lahko, kakor je opisano v točki 8 tega obvestila, za zadevno stranko manj ugodna.

(b)   Vprašalniki

Komisija bo za pridobitev podatkov, za katere meni, da so potrebni za njeno preiskavo, poslala vprašalnike vzorčeni industriji Skupnosti in vsem združenjem proizvajalcev v Skupnosti, vzorčenim izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski in Vietnamu, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem združenjem uvoznikov, navedenim v pritožbi, ter organom zadevnih držav izvoznic.

Izvozniki/proizvajalci v Ljudski republiki Kitajski in Vietnamu, ki zahtevajo individualno stopnjo zaradi uporabe členov 17(3) in 9(6) osnovne uredbe, morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v roku, določenem v točki 6(a)(ii) tega obvestila. Zato morajo vprašalnik zahtevati v roku, določenem v točki 6(a)(i) tega obvestila. Vendar pa se morajo take stranke zavedati, da se Komisija lahko kljub uporabi vzorčenja za izvoznike/proizvajalce odloči, da za njih ne izračuna individualne stopnje, če je število izvoznikov/proizvajalcev tako veliko, da bi bila individualna preiskava preveč obremenjujoča in bi preprečila pravočasni zaključek preiskave.

(c)   Zbiranje podatkov in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge podatke in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te podatke in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge za njihovo zaslišanje. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(b)(iii).

(d)   Izbor države s tržnim gospodarstvom

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je Brazilija predvidena kot ustrezna država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko in Vietnam. Zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoje pripombe glede ustreznosti te izbire v roku, določenem v točki 6(c).

(e)   Status družbe v tržnem gospodarstvu

Za proizvajalce v Ljudski republiki Kitajski in Vietnamu, ki zatrjujejo, da delujejo pod pogoji tržnega gospodarstva in predložijo dovolj dokazil o tem, tj. da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Proizvajalci, ki nameravajo predložiti ustrezno utemeljene zahteve, morajo to storiti v roku, določenem v točki 6(d). Komisija bo poslala obrazce zahtevkov vsem proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski in Vietnamu, navedenim v pritožbi, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, navedenim v pritožbi, ter organom Ljudske republike Kitajske in Vietnama.

5.2.   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in kadar se domneve o dampingu in škodi, ki naj bi jo povzročil, izkažejo za utemeljene, bo sprejeta odločitev glede tega, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki, njihova predstavniška združenja, predstavniške organizacije uporabnikov in potrošnikov, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji predložijo podatke v splošnih rokih, določenih v točki 6(a)(ii). Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo razloge, zakaj naj bi bile zaslišane, v roku, določenem v točki 6(a)(iii). Upoštevati je treba, da se bodo podatki, predloženi v skladu s členom 21, upoštevali samo, če bodo ob predložitvi podprti z dejanskimi dokazi.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem stranke lahko zahtevajo vprašalnik ali druge obrazce zahtevkov

Vse zainteresirane stranke morajo zahtevati vprašalnik ali druge obrazce zahtevkov čim prej, vsekakor pa najpozneje v 10 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjen vprašalnik in kakršne koli druge podatke

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjen vprašalnik ali kakršne koli druge podatke v 40 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v omenjenem roku.

Družbe, ki so izbrane za vzorec, morajo predložiti izpolnjene vprašalnike v roku, določenem v točki 6(b)(iii).

(iii)   Rok za zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v zgoraj navedenem roku 40 dni.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

(c)   Posebni rok za izbiro države s tržnim gospodarstvom

Stranke v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Brazilije, ki je, kot je omenjeno v točki 5.1(d) tega obvestila, predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko in Vietnam. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(d)   Posebni rok za predložitev zahtevkov za dodelitev statusa družbe v tržnem gospodarstvu in/ali za individualno obravnavo

Ustrezno utemeljeni zahtevki za odobritev statusa družbe v tržnem gospodarstvu (kot je omenjeno v točki 5.1(e)) in/ali za individualno obravnavo v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe morajo prispeti na Komisijo v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, številke telefona ter telefaksa in/ali številke teleksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno s podatki, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo kot zaupne, se opremijo z oznako „Interno“ (5) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih podatkov, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče podatke, se ti podatki ne upoštevajo in se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih od dneva objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najpozneje v devetih mesecih od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

----

(1)UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

(2)UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

(3)  Individualne stopnje se lahko v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe zahtevajo za družbe, ki niso vključene v vzorec, členom 9(5) osnovne uredbe v zvezi z individualno obravnavo v primerih, ki zadevajo države z netržnim gospodarstvom/gospodarstva v tranziciji in členom 2(7)(b) osnovne uredbe za družbe, ki zahtevajo status tržnega gospodarstva. Upoštevajte, da zahtevki za individualno obravnavo terjajo uporabo člena 9(5) osnovne uredbe in da zahtevki v zvezi s statusom tržnega gospodarstva terjajo uporabo člena 2(7)(b) osnovne uredbe.

(4)  Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(5)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001 v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

----

----

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3819 – DaimlerChrysler/MAV)

(2005/C 166/07)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 3. junija 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

----

----

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3826 – Trimoteur/Nibcapital/Fortis/Sandd)

(2005/C 166/08)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 21. junija 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

----

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTA

----

Obvestilo Nadzornega organa Efte v skladu s točko (a) člena 4(1) akta, navedenega v točki 64a Priloge XIII k Sporazumu EGP (Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti)

Uvedba novih obveznosti javnih storitev za redne zračne prevoze na progah na Norveškem

(2005/C 166/09)

1.   UVOD

Na podlagi točke (a) člena 4(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti se je Norveška odločila, da od 1. aprila 2006 uvede nove obveznosti javnih storitev za redne zračne prevoze na naslednjih progah:

2.   NA POSAMEZNIH PROGAH VELJAJO NASLEDNJE ZAHTEVE

2.1.   Lakselv – Tromsø in obratno

2.1.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost zračnega prevoza velja za obe smeri.

Število poletov

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Tromsø – Oslo (in obratno).

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.1.2   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov s kabino pod pritiskom.

2.2   Andenes – Tromsø in obratno, Andenes – Bodø in obratno

2.2.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Andenes – Bodø in obratno, Andenes-Tromsø in obratno skupaj:

Andenes – Bodø in obratno:

Andenes – Tromsø in obratno:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Andenes – Bodø in obratno, Andenes-Tromsø in obratno skupaj:

Andenes – Bodø in obratno:

Andenes – Tromsø in obratno:

2.2.2   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.3   Svolvær – Bodø in obratno

2.3.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Najmanj pet dnevnih poletov od ponedeljka do petka in najmanj pet poletov od sobote do nedelje skupaj mora biti načrtovanih tako, da se priključijo na polete Bodø – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.3.2   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.4   Leknes – Bodø in obratno

2.4.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Najmanj pet dnevnih poletov od ponedeljka do petka in najmanj pet poletov ob sobotah in nedeljah skupaj mora biti načrtovanih tako, da se priključijo na polete Bodø – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.4.2   Kategorija zrakoplovov

Za zehtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.5   Røst – Bodø in obratno

2.5.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Najmanj en dnevni polet mora biti načrtovan tako, da se priključi na polete Bodø – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.5.2   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 15 potnikov.

2.6   Narvik (Framnes) – Bodø in obratno

2.6.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.6.2   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 15 potnikov.

2.7   Brønnøysund – Bodø in obratno, Brønnøysund – Trondheim in obratno

2.7.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Brønnøysund – Bodø in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševaje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.7.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Brønnøysund – Trondheim in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Trondheim – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.7.3   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.8   Sandnessjøen – Bodø in obratno, Sandnessjøen – Trondheim in obratno

2.8.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Sandnessjøen – Bodø in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.8.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Sandnessjøen – Trondheim in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Trondheim – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.8.3   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.9   Mo i Rana – Bodø in obratno, Mo i Rana – Trondheim in obratno, Mosjøen – Bodø in obratno, Mosjøen – Trondheim in obratno

2.9.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Mo i Rana – Bodø in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.9.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Mo i Rana – Trondheim in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Trondheim – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.9.3   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Mosjøen – Bodø in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.9.4   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Mosjøen – Trondheim in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Trondheim – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.9.5   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.10   Namsos – Trondheim in obratno, Rørvik – Trondheim in obratno

2.10.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Namsos – Trondheim in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Trondheim – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.10.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Rørvik – Trondheim in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Zahtevani poleti morajo biti načrtovani tako, da se priključijo na polete Trondheim – Oslo in obratno.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.10.3   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 15 potnikov.

2.11   Florø – Oslo in obratno, Florø – Bergen in obratno

2.11.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Florø – Oslo in obratno:

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.11.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Florø – Bergen in obratno:

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.11.3   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.12   Førde – Oslo in obratno, Førde – Bergen in obratno

2.12.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Førde – Oslo in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.12.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni red Førde – Bergen in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.12.3   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.13   Sogndal – Oslo in obratno, Sogndal – Bergen in obratno

2.13.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Sogndal – Oslo in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.13.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Sogndal – Bergen in obratno

Zahteve veljajo od januarja do junija in od avgusta do decembra. V juliju veljajo samo zahteve glede števila sedežev, pri čemer najmanjše število sedežev ni manjše od 80 odstotkov najnižjih ravni, navedenih v nadaljevanju.

Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri skozi vse leto.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.13.3   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.14   Sandane – Oslo in obratno, Sandane – Bergen in obratno, Ørsta-Volda – Oslo in obratno, Ørsta-Volda – Bergen in obratno

2.14.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Sandane – Oslo in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.14.2   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Sandane – Bergen in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.14.3   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Ørsta-Volda – Oslo in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.14.4   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi Ørsta-Volda – Bergen in obratno

Zahteve veljajo vse leto. Dnevna obveznost prevoza velja za obe smeri

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.14.5   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 30 potnikov in s kabino pod pritiskom.

2.15   Fagernes – Oslo in obratno

2.15.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Obveznost prevoza velja za obe smeri vsak dan razen sobote.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

Poleg tega velja za zahtevane polete od ponedeljka do petka (po lokalnem času) naslednje:

2.15.2   Kategorija zrakoplovov

Za zahtevane polete se uporabijo zrakoplovi, registrirani za najmanj 15 potnikov.

2.16   Røros – Oslo in obratno

2.16.1   Najmanjše število poletov, število sedežev, proge in vozni redi

Zahteve veljajo vse leto. Obveznost prevoza velja za obe smeri vsak dan razen sobote.

Število poletov:

Število sedežev:

Proge:

Vozni redi:

Upošteva se javno povpraševanje po letalskih prevozih.

3 .   NASLEDNJE ZAHTEVE VELJAJO ZA VSE PROGE

3.1   Tehnični in operativni pogoji

Prevozniki posvečajo posebno pozornost tehničnim in operativnim pogojem, ki veljajo na letališčih. Za dodatne informacije se, prosimo, obrnite na:

Luftfartstilsynet (uprava za civilno letalstvo), PO Box 8050 Dep, N-0031 Oslo,

telefon (47-23) 31 78 00

3.2   Prevoznine

Za vsako nadaljne poslovno leto se najvišja prevoznina prilagodi 1. aprila v skladu z indeksom cen življenskih potrebščin, ki velja v obdobju 12 mesecev do 15. februarja istega leta in ki ga objavi objavi norveški statistični urad „Statistics Norway“ (http://www.ssb.no).

Prevoznik odgovorja za to, da so vozovnice na voljo po ceni, ki ne presega najvišje osnovne prevoznine za enosmerni polet, preko najmanj enega prodajnega kanala. Prevoznik je prav tako odgovoren za obveščanje potrošnikov o tem, kako so take vozovnice na voljo.

Prevoznik sodeluje v domačih medlinijskih dogovorih, ki veljajo ob katerem koli času, in ponudi vse popuste, ki so na voljo na podlagi takih dogovorov.

Prevoznikova najvišja osnovna prevoznina za polet v eno smer (v celoti prilagodljiva) v poslovnem letu, ki se začne 1. aprila 2006, ne sme preseči naslednjih tarif:

4.   DODATNI POGOJI PRI RAZPISNEM POSTOPKU

Pri razpisnem postopku, ki omejuje dostop do prog na enega prevoznika, dodatno veljajo ti pogoji:

Prevoznine:

Pogoji transferja:

5.   NADOMESTITEV IN UKINITEV PREJŠNIH OBVEZNOSTI JAVNIH STORITEV

Te obveznosti javnih storitev nadomestijo prejšne obveznosti, objavljene:

Obveznosti javnih storitev, ki jih je objavila Norveška v Uradnem listu Evropskih skupnosti št. C 112 z dne 9. maja 2002 za progo Stokmarknes – Bodø in obratno (objavljene pod (5)), se ukinejo s 1. aprilom 2006.

6.   INFORMACIJE

Dodatne informacije lahko dobite pri Ministry of Transport and Communications, PO Box 8010 Dep, N-0030 Oslo

telefon (47-22) 24 83 53, telefaks (47-22) 24 56 09

Ta dokumentacija je prav tako na volju na internetu: http://www.odin.dep.no/sd/engelsk/aktuelt

----

PRILOGA A

PRILAGODITEV OBSEGA STORITEV/RAZPOLOŽLJIVIH SEDEŽEV — KLAVZULA O PRILAGODITVI OBSEGA STORITEV

1.   Namen klavzule o prilagoditvi obsega storitev

Namen klavzule o prilagoditvi obsega storitev je zagotoviti, da se zmogljivost/število sedežev, ki jo ponuja prevoznik, prilagodi povpraševanju na trgu. Kadar koli se število potnikov znatno poveča in preseže v nadaljevanju navedene najvišje odstotne vrednosti povprečno zasedenega števila sedežev (faktor zasedenosti), prevoznik poveča število ponujenih razpoložljivih sedežev. Prevoznik lahko prav tako zmanjša število ponujenih razpoložljivih sedežev, če se število potnikov znatno zmanjša. Glej podrobnosti v nadaljevanju pod točko 3.

2.   Obdobja za določanje faktorjev zasedenosti

Faktor zasedenosti se spremlja in ocenjuje v obdobjih od 1. januarja do vključno 30. junija in od 1. avgusta do vključno 30. novembra.

3.   Pogoji za spremembo obsega storitev/števila ponujenih razpoložljivih sedežev

3.1.   Pogoji za povečanje obsega storitev

3.2.   Pogoji za zmanjšanje obsega storitev

4.   Postopki za spremembo obsega storitev

5.   Nespremenjeno finančno nadomestilo pri spremenjeni ponudbi

----

PRILOGA B

DOLOČBE O POPUSTIH IZ SOCIALNIH RAZLOGOV

----

III Obvestila

Komisija

----

NO-Oslo: Opravljanje storitev rednega zračnega prevoza

2005/S 115-113429

Javni razpis

(2005/C 166/10)

1.   Uvod: Z začetkom veljavnosti od 1. aprila 2006 se je Norveška odločila spremeniti predhodno objavljene obveznosti iz opravljanja javnih storitev glede storitev rednega zračnega prevoza v skladu s členom 4.1(a) Uredbe Sveta (EGS) 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do zračnih poti znotraj Skupnosti (sklic na objavo v UL in Prilogo EGP).

Glede na to, da v dveh mesecih od zadnjega dne za oddajo ponudb (primerjajte z oddelkom 6) noben letalski prevoznik Ministrstvu za promet in komunikacije ni predložil dokumentiranega dokazila o pričetku rednih letov dne 1. aprila 2006 v skladu s spremenjeno obveznostjo iz opravljanja javnih storitev, ki velja za 1 ali več ponudb, navedenih v oddelku 2 te objave, bo Ministrstvo uporabilo postopek javnega naročila, predviden v členu 4.1(d) Uredbe (EGS) 2408/92, in tako s 1. aprilom 2006 omejilo dostop do le enega letalskega prevoznika za vsako v oddelku 2 navedeno ponudbo.

Namen tega razpisa je zbrati ponudbe, ki bodo uporabljene kot osnova za dodelitev navedene(-ih) izključne(-ih) pravic(-e).

Spodaj so navedeni najpomembnejši deli pogojev razpisa. Celoten javni razpis se lahko sname na http://odin.dep.no/sd/english/doc/tenders/bn.html, brezplačno pa ga je mogoče pridobiti tudi s prošnjo, poslano na:

Ministry of Transport and Communications, PO Box 8010 Dep, N-0030 Oslo, Norveška. Tel. (47) 22 24 83 53. Faks (47) 22 24 56 09.

Vsi ponudniki se morajo seznaniti s celotnim javnim razpisom.

2.   V javni razpis vključene storitve: Razpis vključuje redne polete od 1. aprila 2006 do 31. marca 2009 v skladu z obveznostmi javnih storitev, navedenimi v oddelku 1. Razpisana so naslednja območja poletov in ustrezni razpisi zanje:

Območje zračne poti 1: ponudba 1) Lakselv–Tromsø.

Območje zračne poti 2: ponudba 2) Andenes–Bodø, Andenes–Tromsø.

Območje zračne poti 3: ponudba 3) Svolvær–Bodø.

Območje zračnih poti 4: ponudba 4) Leknes–Bodø.

Območje zračne poti 5: ponudba 5) Røst–Bodø.

Območje zračnih poti 6: ponudba 6) Narvik (Framnes)–Bodø.

Območje zračne poti 7: ponudba 7) Brønnøysund–Bodø, Brønnøysund–Trondheim.

Območje zračne poti 8: ponudba 8) Sandnessjøen–Bodø, Sandnessjøen–Trondheim.

Območje zračne poti 9: ponudba 9) Mo i Rana–Bodø, Mo i Rana–Trondheim, Mosjøen–Bodø, Mosjøen–Trondheim.

Območje zračne poti 10: ponudba 10) Namsos–Trondheim, Rørvik–Trondheim.

Območje zračne poti 11: ponudba 11) Florø–Oslo in nazaj, Florø–Bergen in nazaj.

Območje zračne poti 12: ponudba 12) Florø–Oslo in nazaj, Florø–Bergen in nazaj.

Območje zračne poti 13: ponudba 13) Sogndal–Oslo, Sogndal–Bergen.

Območje zračne poti 14: ponudba 14) Sandane–Oslo, Sandane–Bergen, Ørsta-Volda–Oslo, Ørsta-Volda–Bergen.

Območje zračne poti 15: ponudba 15) Fagernes–Oslo.

Območje zračne poti 16: ponudba 16) Røros–Oslo.

Za vsako izmed območij zračnih poti 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13 in 14 so prevozniki vabljeni k oddaji ponudb za dovoljeno kombinacijo naročil, še posebej, če bi slednje znižalo za območja zračnih poti zahtevano skupno nadomestilo. Nadalje morajo ponudniki oddati ločeno ponudbo za vsako območje zračnih poti in sicer za primer, če bi bili izbrani samo za določeno območje zračnih poti.

Dovoljene so naslednje kombinacije:

območji zračnih poti 1 in 2;

območji zračnih poti 3 in 4;

območji zračnih poti 4 in 5;

območji zračnih poti 5 in 6;

območji zračnih poti 7 in 8;

območji zračnih poti 9 in 10;

območja zračnih poti 12, 13 in 14;

območji zračnih poti 13 in 14.

Tudi če prevozniki želijo oddati ponudbe za dovoljeno kombinacijo naročil, morajo priložiti cene ponudb za vsako posamezno območje zračnih poti. V ceni ponudbe mora biti jasno navedena z vsakim območjem zračnih poti kombinacije povezana porazdelitev stroškov in dohodkov ter natančno definirana zahtevana kompenzacija za vsako posamezno naročilo.

Če prevoznik odda ponudbo, ki navaja zahtevo za kompenzacijo v višini nič NOK, bo to razumljeno kot želja prevoznika za ekskluzivno opravljanje poletov na izbrani relaciji, vendar brez kakršne koli kompenzacije s strani norveške države.

3.   Upravičenost za oddajo ponudb: Do oddaje ponudb so upravičeni vsi letalski prevozniki z veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (http://europa.eu.int/smartapi/cgi/sga_doc?smartapi!celexapi!prod!CELEXnumdoc&lg=EN&numdoc=31992R2407&model=guichett).

4.   Razpisni postopek: Za javni razpis veljajo določila pod-odstavkov d)–i) člena 4.1 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 in oddelek 4 norveške Uredbe z dne 15.4.1994 št. 256 o razpisnih postopkih v zvezi z obveznostmi iz opravljanja javnih storitev za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, člen 4.

Naročilo bo izpeljano z uporabo odprtega razpisnega postopka.

Ministrstvo za promet in komunikacije si v primeru, da je do zadnjega datuma za oddajo ponudb prejeta le 1 ponudba ali da le 1 ponudba ni bila zavrnjena, pridržuje pravico do uporabe naknadnih pogajanj. Navedena pogajanja morajo biti v skladu z naloženimi obveznostmi iz opravljanja javnih storitev. Stranke poleg tega med pogajanji ne smejo bistveno spreminjati izvirnih pogodbenih pogojev. Če naknadna pogajanja ne pripeljejo do sprejemljive rešitve, si Ministrstvo za promet in komunikacije pridržuje pravico do preklica celotnega postopka. V slednjem primeru bo lahko objavljen nov javni razpis z novimi pogoji.

Ministrstvo za promet in komunikacije lahko v primeru, da ni oddana nobena ponudba, naročila odda preko pogajanj brez predhodne objave. V slednjem primeru niso dovoljene nobene bistvene spremembe izvirnih obveznosti iz opravljanja javnih storitev ali ostalih pogodbenih pogojev.

V primeru, da se kot rezultat naročila pojavijo utemeljeni razlogi, si Ministrstvo za promet in komunikacije pridržuje pravico do zavrnitve vseh ponudb.

Ponudba je za ponudnika zavezujoča do zaključka razpisnega postopka ali do oddaje naročila.

5.   Ponudba: Ponudba mora biti oblikovana v skladu z zahtevami iz oddelka 5 pogojev naročila, vključno z zahtevami, navedenimi v obveznostih iz opravljanja javnih storitev.

6.   Oddaja ponudb: Skrajni rok za oddajo ponudb je 21. julija 2005 (17.00). Ministrstvo za promet in komunikacije mora ponudbo prejeti na naslovu, navedenem v oddelku 1, najkasneje do roka za oddajo ponudb.

Ponudbo je treba osebno dostaviti na naslov Ministrstva za promet in komunikacije ali pa jo poslati po pošti ali kurirski službi.

Prepozno prejete ponudbe bodo zavrnjene. Ponudbe, prejete po skrajnem roku za oddajo ponudb, vendar pred datumom odpiranja ne bodo zavrnjene, če je jasno razvidno, da je bila pošiljka oddana dovolj zgodaj, da bi v običajnih okoliščinah prispela pred skrajnim rokom. Kot dokazilo dostave in časa dostave je sprejemljivo potrdilo o izročitvi pošiljke.

Vse ponudbe je treba oddati v 3 – treh – izvodih.

7.   Oddaja javnega naročila: 

8.   Trajanje javnega naročila: Vse razpisane pogodbe bodo veljale od 1. aprila 2006 do 31. marca 2009. Pogodbe ni mogoče prekiniti, razen v primerih, opisanih v pogodbenih določilih, ki so navedena v oddelku 11.

9.   Finančno nadomestilo: Prevoznik je skladno s pogodbo upravičen do finančne kompenzacije Ministrstva za promet in komunikacije. Kompenzacija bo določena za vsako leto opravljanja poletov.

Za prvo leto opravljanja poletov ne bo izvedena nobena sprememba kompenzacije.

Za drugo in tretje leto opravljanja poletov bo kompenzacija ponovno izračunana na podlagi operativnim dohodkom in stroškom prilagojene cene ponudbe. Navedene prilagoditve morajo biti znotraj meja, ki jih določa norveški statistični indeks cen za 12-mesečno obdobje, ki se zaključi 15. februarja tekočega leta.

Kompenzacija skladno z drugim odstavkom oddelka 5.1 pogojev naročila ne bo spremenjena zaradi posledic povečanja ali zmanjšanja obsega.

Navedeno je odvisno od pogoja, da Storting (norveški parlament) pri sprejemanju letnega proračuna odobri potrebna sredstva, iz katerih Ministrstvo za promet in komunikacije krije zahteve za kompenzacijo.

Prevoznik bo obdržal ves s storitvami ustvarjen dobiček. Če je dobiček višji ali če so stroški manjši od zneska, na katerem temelji cena ponudbe, lahko prevoznik obdrži razliko. Ministrstvo za promet in komunikacije po enakem principu ni zavezano za kritje kakršne koli izgube glede na ceno ponudbe.

Vse javne dajatve, vključno z letalskimi dajatvami, plača prevoznik.

Morebitnim škodnim postopkom navkljub bo finančna kompenzacija zmanjšana v sorazmerju s skupnim številom iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati prevozniku odpovedanih poletov, če število iz navedenih razlogov odpovedanih poletov med letom opravljanja poletov presega 1,5 odstotka v skladu z odobrenim časovnim razporedom načrtovanega števila poletov.

10.   Ponovna pogajanja: Če v času trajanja pogodbe pride do materialnih ali nepredvidenih sprememb predpostavk, na katerih temelji pogodba, lahko vsaka izmed strank zahteva pogajanja za ponovni pregled pogodbe. Navedena zahteva mora biti izvedena najkasneje 1 mesec po tem, ko se pojavi sprememba.

Materialne spremembe javnih dajatev, za katere je zavezan prevoznik, vedno predstavljajo razlog za ponovna pogajanja.

Če nove zakonske ali regulativne zahteve ali ukazi, ki jih izda Agencija za civilno letalstvo, povzročijo potrebo po drugačni uporabi letališč, kot jo je v začetku predvidel prevoznik, si bosta stranki prizadevali za dogovor o dodatkih k pogodbi, ki bodo prevozniku omogočili nadaljevanje poletov do konca obdobja trajanja pogodbe. Če stranki dogovora ne dosežeta, je prevoznik upravičen do kompenzacije v skladu s pravili v zvezi s prekinitvijo ali zaprtjem (oddelek 11) in sicer do obsega, v katerem se lahko uporabi.

11.   Prekinitev pogodbe zaradi kršitev pogodbe ali nepredvidenih sprememb pomembnih pogojev: Skladno z omejitvami, ki izvirajo iz zakona o plačilni nesposobnosti, lahko Ministrstvo za promet in komunikacije takoj prekine pogodbo, če prevoznik postane plačilno nesposoben, če sproži postopek za prisilno poravnavo, če gre v stečaj ali se znajde v katerem koli drugem položaju iz drugega odstavka oddelka 14 norveške Uredbe iz aprila 1994, št. 256.

Ministrstvo za promet in komunikacije lahko pogodbo takoj prekine, če prevoznik izgubi ali ne more obnoviti licence.

Če zaradi višje sile ali drugih okoliščin izven nadzora prevoznika slednji ni mogel izpolnjevati svojih pogodbenih obveznosti več kot 4 od zadnjih 6 mesecev, lahko pogodbo z 1-mesečnim pisnim odpovednim rokom prekine katera koli stranka.

Če se Storting odloči zapreti letališče ali če se letališče zapre kot posledica s strani Agencije za civilno letalstvo izdanega ukaza, običajne pogodbene obveznosti strank ugasnejo z dejanskim dnem prenehanja delovanja oziroma zaprtja letališča.

Če je obdobje od takrat, ko je prevoznik prvič obveščen o prenehanju delovanja oziroma zaprtju do dejanskega prenehanja delovanja oziroma zaprtja, daljše od 1 leta, prevoznik ni upravičen do kompenzacije za kakršno koli finančno izgubo, ki jo utrpi kot posledico prekinitve pogodbe. Če je navedeno obdobje krajše od 1 leta, je prevoznik upravičen do vzpostavitve finančne situacije, v kateri bi bil, če bi s poleti nadaljeval 1 leto od datuma, na katerega je bil obveščen o prenehanju delovanja oziroma zaprtju, ali do 31. marca 2009, če je slednji datum zgodnejši.

V primeru materialne kršitve pogodbe lahko slednjo druga stranka takoj prekine.

----

----

NO-Oslo: Regionalni zračni prevozi

Javni razpis

(2005/C 166/11)

1.   Uvod: Z začetkom veljavnosti od 1. aprila 2006 se je Norveška odločila, da spremeni obveznosti javne službe o rednem regionalnem zračnem prevozu, ki so bile prej objavljene v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti [sklicevanje na objavo v UL in Dop. EGP].

Če dva meseca od zadnjega dneva oddaje ponudb (prim. oddelek 6) noben letalski prevoznik ne predloži dokumentarnih dokazil Ministrstvu za promet in zveze o pričetku opravljanja rednih letov s 1. aprila 2006 v skladu s spremenjenimi obveznostmi javne službe, ki so bile uvedene za eno ali več ponudb iz oddelka 2 te objave, bo Ministrstvo uporabilo razpisni postopek iz člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 in s tem od 1. aprila 2006 omejilo dostop na samo enega letalskega prevoznika na vsako ponudbo, navedeno v oddelku 2.

Namen tega razpisa je zbiranje ponudb, ki bodo uporabljene kot osnova za dodeljevanje izključne pravice/izključnih pravic.

V nadaljevanju so navedeni najpomembnejši deli razpisnih pogojev. Celoten javni razpis je mogoče prenesti s spletnega mesta http://odin.dep.no/sd/english/doc/tenders/bn.html ali pa se ga za zahtevo brezplačno dobi na naslovu:

Ministry of Transport and Communications, PO Box 8010, N-0030 Oslo. Tel.: (47-2) 224 83 53. Fax: (47-2) 224 56 09.

Vsi ponudniki se morajo seznaniti s celotnim javnim razpisom.

2.   Storitve, ki jih zajema razpis: Razpis obsega redne lete od 1. aprila 2006 do 31. marca 2009 v skladu z obveznostmi javne službe, navedenimi v oddelku 1. Natečaj zajema naslednje letalske proge in ustrezne ponudbe:

Letalska proga 1: Ponudba 1 Lakselv–Tromsø.

Letalska proga 2: Ponudba 2 Andenes–Bodø, Andenes–Tromsø.

Letalska proga 3: Ponudba 3 Svolvær–Bodø.

Letalska proga 4: Ponudba 4 Leknes–Bodø.

Letalska proga 5: Ponudba 5 Røst–Bodø.

Letalska proga 6: Ponudba 6 Narvik (Framnes)–Bodø.

Letalska proga 7: Ponudba 7 Brønnøysund–Bodø, Brønnøysund–Trondheim.

Letalska proga 8: Ponudba 8 Sandnessjøen–Bodø, Sandnessjøen–Trondheim.

Letalska proga 9: Ponudba 9 Mo i Rana–Bodø, Mo i Rana–Trondheim, Mosjøen–Bodø, Mosjøen–Trondheim.

Letalska proga 10: Ponudba 10 Namsos–Trondheim, Rørvik–Trondheim.

Letalska proga 11: Ponudba 11 Florø–Oslo v.v., Florø–Bergen v.v.

Letalska proga 12: Ponudba 12 Førde–Oslo v.v., Førde–Bergen v.v.

Letalska proga 13: Ponudba 13 Sogndal–Oslo, Sogndal–Bergen.

Letalska proga 14: Ponudba 14 Sandane–Oslo, Sandane–Bergen, Ørsta-Volda–Oslo, Ørsta-Volda–Bergen.

Letalska proga 1: Ponudba 15 Fagernes–Oslo.

Letalska proga 16: Ponudba 16 Røros–Oslo.

Letalski prevozniki lahko vložijo dovoljene kombinacije ponudb za vsako letalsko progo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13 in 14, še zlasti v primeru, ko bi to zmanjšalo zahtevano skupno nadomestilo za letalske proge. Ponudniki so prav tako naprošeni, da oddajo ponudbe za vsako letalsko progo posebej, v primeru, da bodo izbrani samo za posamezno letalsko progo.

Dovoljene so naslednje kombinacije:

Letalski progi 1 in 2;

Letalski progi 3 in 4;

Letalski progi 4 in 5;

Letalski progi 5 in 6;

Letalski progi 7 in 8;

Letalski progi 9 in 10;

Letalske proge 12, 13 in 14;

Letalski progi 13 in 14.

Če letalski prevozniki želijo vložiti dovoljene kombinacije ponudb, morajo kljub temu priložiti proračune za javni razpis za vsako letalsko progo posebej. V proračunu za javni razpis mora biti jasno navedena porazdelitev stroškov in dohodek, povezan z vsako kombinacijo letalskih prog, prav tako mora biti točno opredeljeno nadomestilo, potrebno za vsako posamezno ponudbo.

V primeru, da letalski prevoznik predloži ponudbo, v kateri zahtevek za nadomestilo znaša nič NOK, se bo to razumelo kot željo prevoznika, da želi obratovati na tej progi na podlagi izključne pravice, a brez nadomestila države Norveške.

3.   Izpolnjevanje pogojev za javni razpis: Vsi letalski prevozniki, ki imajo veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov.

4.   Razpisni postopek: Javni razpis je predmet določb pododstavkov d) do i) člena 4(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 in oddelka 4 norveške uredbe št. 256 z dne 15. aprila 1994 o razpisnih postopkih v zvezi z obveznostmi javne službe do izvajanja člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92.

Javno naročilo bo izvedeno s postopkom javnega razpisa.

Ministrstvo za promet in zveze si pridružuje pravico do izvajanja nadaljnjih pogajanj, če do datuma, ki je določen kot rok za oddajo ponudb, prejme samo eno ponudbo ali samo ena ponudba ni zavrnjena. Takšna pogajanja se izvajajo v skladu z obveznostmi javne službe. Poleg tega med takšnimi pogajanji stranke niso upravičene do bistvenega spreminjanja prvotnih pogojev naročila. Če nadaljnja pogajanja ne privedejo do sprejemljive rešitve, si Ministrstvo za promet in zveze pridružuje pravico do razveljavitve celotnega postopka. V tem primeru se lahko objavi nov javni razpis pod novimi pogoji.

Ministrstvo za promet in zveze lahko samo sestavi naročilo v času pogajanj brez predhodne objave, če ni predložena nobena ponudba. V tem primeru nadaljnje spremembe prvotnih obveznosti javnega naročila ali ostalih pogodbenih pogojev niso potrebe.

Ministrstvo za promet in zveze si pridržuje pravico do zavrnitve vsake in vseh ponudb, v kolikor se za to pojavijo utemeljeni razlogi.

Ponudba je zavezujoča za ponudnika, dokler razpisni postopek ni zaključen ali je naročilo oddano.

5.   Ponudba: Ponudba je sestavljena v skladu z zahtevami iz oddelka 5 razpisnih pogojev, vključno z obveznostmi, navedenimi v obveznostih javne službe.

6.   Oddaja ponudb: Rok za oddajo ponudbe je 31. avgusta 2005 ob (15.00) (lokalni čas). Ministrstvo za promet in zveze mora ponudbo prejeti na naslov, ki je naveden v oddelku 1, najpozneje do roka za oddajo ponudbe.

Ponudbo se dostavi osebno na naslov Ministrstva za promet in zveze ali se jo pošlje po pošti ali kurirski službi.

Ponudbe, ki ne bodo prispele pravočasno, bodo zavrnjene. Vseeno pa ponudbe, ki bodo prispele po roku za oddajo ponudbe, a pred odpiranjem ponudb, ne bodo zavrnjene, če bo jasno navedeno, da je bila pošiljka poslana tako zgodaj, da bi v normalnih okoliščinah prispela pred rokom za oddajo ponudb. V tem primeru se kot dokazilo o oddaji in času oddaje pošiljke prizna potrdilo o oddaji pošiljke.

Vse ponudbe morajo biti predložene v 3 – treh – izvodih.

7.   Oddaja naročila: 

8.   Obdobje veljavnosti pogodbe: Vse pogodbe za izvedbo naročila bodo sklenjene za obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2009. Pogodbe niso vezane na določen časovni rok, razen v okoliščinah, opisanih v določbah pogodbe, ki so navedene v oddelku 11.

9.   Finančno nadomestilo: Izvajalec je upravičen do finančnega nadomestila Ministrstva za promet in zveze v skladu s pogodbo o javnem razpisu. Nadomestilo se določi za vsako leto opravljanja storitev

Za prvo leto opravljanja storitev prilagoditev nadomestila ni določena

Za drugo in tretje leto opravljanja storitev se nadomestilo izračuna na podlagi proračuna za javni razpis, prilagojenega prihodkom in odhodkom obratovanja. Te prilagoditve morajo biti v mejah, ki so določene glede na indeks cen življenjskih potrebščin, izračunan na podlagi statistike na Norveškem, za 12-mesečno obdobje, ki se konča 15. februarja istega leta.

Nadomestila se ne spreminja zaradi obsega proizvodnje, ki je prilagojen navzgor ali navzdol v skladu z drugim odstavkom oddelka 5.1 Pogodbenih pogojev.

To se zgodi pod pogojem, da norveški parlament ob sprejemu letnega proračuna Ministrstvu za promet in zveze dodeli dovolj sredstev, da pokrije vsa zahtevana nadomestila.

Izvajalec zadrži vse prihodke, ki izhajajo iz te storitve. Če so prihodki večji ali odhodki manjši od zneska, na katerem temelji proračun za javni razpis, lahko izvajalec obdrži preostali znesek. Prav tako Ministrstvo za promet in zveze ni obvezano, da krije kakršen koli negativni saldo v zvezi s proračunom za javni razpis.

Vse stroške javnih storitev, vključno s stroški dejavnosti letalskega prevoza, plača izvajalec.

Ne glede na kakršno koli škodo se finančno nadomestilo zmanjša v skladu s skupnim številom letov, ki so bili odpovedani zaradi razlogov, neposredno povezanih s prevoznikom, če njihovo število letov v enem obratovalnem letu preseže 1,5 odstotka načrtovanega števila letov v skladu z odobrenim časovnim razporedom.

10.   Ponovno pogajanje: Če se v obdobju veljavnosti pogodbe pojavijo bistvene ali nepredvidene spremembe, na katerih temelji ta pogodba, lahko vsaka stranka zahteva pogajanja za revizijo pogodbe. Takšna zahteva mora biti vložena vsaj en mesec preden se te spremembe pojavijo.

Bistvene spremembe stroškov javnih storitev, za katere je izvajalec odgovoren, vedno predstavljajo temelje za pogajanja

Če mora biti letališče kot posledica novih zakonskih ali predpisanih zahtev ali odredb, ki jih izda Uprava za civilno letalstvo, uporabljeno v drugačen namen, kot ga je prvotno določil izvajalec, si stranki prizadevata, da bi se pogodili za spremembe pogodbe, ki bi izvajalcu dovoljevala nadaljevati obratovanja za preostanek obdobja veljavnosti pogodbe. Če se stranki ne sporazumeta, je izvajalec upravičen do nadomestila v skladu s pravili o prenehanju delovanja ali zaprtju (oddelek 11), če so ta uporabna.

11.   Odpoved pogodbe zaradi kršitve pogodbe in nepredvidenih sprememb pomembnih pogojev: Ob upoštevanju omejitev v skladu z zakonom o plačilni nesposobnosti lahko Ministrstvo za promet in zveze odpove pogodbo, odpoved pa začne veljati takoj, če izvajalec postane plačilno nesposoben, začne postopek reševanja dolgov, gre v stečaj ali je predmet drugih okoliščin iz drugega odstavka oddelka 14 norveške Uredbe št. 256 iz aprila 1994.

Ministrstvo za promet in zveze lahko odpove pogodbo, odpoved pa začne veljati takoj, če izvajalec izgubi licenco ali je ne more obnoviti.

Če zaradi višje sile ali drugih okoliščin, ki so zunaj nadzora izvajalca, izvajalec ni mogel izpolniti pogodbenih obveznosti za več kot štiri od zadnjih šestih mesecev, lahko obe stranki odpovesta pogodbo tako, da vsaj en mesec prej predložita pisno obvestilo.

Če norveški parlament odloči, da bo zaprl letališče, ali se letališče zapre zaradi odredbe, ki jo izda Urad za civilno letalstvo, običajne pogodbene obveznosti strank zapadejo za obdobje, ko letališče dejansko ne obratuje ali je zaprto.

Če je obdobje od dneva, ko je bil izvajalec prvič obveščen o prenehanju obratovanja ali zaprtju letališča, do dejanskega prenehanja obratovanja ali zaprtja letališča daljše od enega leta, izvajalec ni upravičen do nadomestila za kakršno koli finančno izgubo, ki se pojavi zaradi prekinitve pogodbe. Če je navedeno obdobje krajše od enega leta, je izvajalec upravičen do obnovitve takšnega finančnega položaja, kot bi ga imel, če bi se obratovanje nadaljevalo eno leto od dneva, ko je bil obveščen o prenehanju delovanja ali zaprtju, ali do 31. marca 2009, če je ta datum zgodnejši.

V primeru bistvene kršitve pogodbe lahko druga stranka takoj razveljavi pogodbo.

----

----

MEDIA PLUS — RAZVOJ, DISTRIBUCIJA IN PROMOCIJA (2001-2006)

Obvestilo o razpisu za zbiranje predlogov št. INFSO-MEDIA/07/2005

Ukrepi za podpiranje sodelovanja evropskih del in strokovnjakov na filmskih festivalih, organiziranih v državah, ki niso članice programa MEDIA

(2005/C 166/12)

1.   Cilji in opis

Obvestilo o razpisu za zbiranje predlogov temelji na Sklepu Sveta 2000/821/ES o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA PLUS — razvoj, distribucija in promocija 2001 – 2006), ki ga je Svet sprejel dne 20. decembra 2000 in je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti L 13 z dne 17. januarja 2001.

Cilji Sklepa Sveta, navedenega zgoraj, vključujejo:

V okviru festivalov, organiziranih v državah, ki niso članice programa Media, so lahko do financiranja upravičene naslednje dejavnosti: pomoč in svetovanje festivalom; promocija evropskih filmov, predstavljenih na festivalih; spremljanje izvajanja in pomoč pri distribuciji in prikazovanju filmov, prikazanih na festivalih.

2.   Upravičeni kandidati

Ta razpis za zbiranje predlogov je namenjen evropskim družbam, katerih dejavnosti prispevajo k doseganju ciljev programa MEDIA, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta.

To obvestilo je namenjeno evropskim organizacijam, ki imajo sedež v državah članicah Evropske unije in državah podpisnicah Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ki sodelujejo v programu MEDIA Plus (Islandija, Lihtenštajn in Norveška), v drugih državah, ki izpolnjujejo pogoje, določene v členu 11 Sklepa št. 2000/821/ES (na dan objave: Bolgarija) in v Švici, ter jih vodijo državljani navedenih držav.

3.   Proračun in trajanje projekta

Predvideni skupni proračun, namenjen sofinanciranju projektov, je 1 milijona evrov. Finančna pomoč Skupnosti ne presega 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Projekti se morajo začeti med 1. januarjem 2006 in 31. decembrom 2006.

Komisiji je treba poslati vloge najkasneje do 29. avgusta 2005.

4.   Nadaljnje informacije

Celotno besedilo tega razpisa za zbiranje predlogov in prijavnice lahko dobite na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/avpolicy/media/promo_en.html. Vloge morajo izpolnjevati zahteve, določene v celotnem besedilu, in se predložiti na predvidenem obrazcu.

----

----

Obvestilo o javnem razpisu za izvozna nadomestila za mehko pšenico, izvoženo v določene tretje države

(2005/C 166/13)

I.   PREDMET

II.   ROKI

III.   PONUDBE

IV.   VARŠČINA

Varščina je položena v korist pristojnega organa.

V.   IZBIRA PONUDB

Iz izbire ponudbe izhaja:

----

(1)UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

(2)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(3)UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

----

----

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – DG INFSO No 08/05

Podpora za mednarodno distribucijo evropskih filmov

Podpora za mednarodne prodajne zastopnike evropskih kinematografskih filmov

(2005/C 166/14)

1.   Cilji in opis

Razpis za zbiranje predlogov temelji na Sklepu Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA PLUS – razvoj, distribucija in promocija 2001 – 2005), ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti L 13 z dne 17. januarja 2001, str. 35.

Ukrepi, ki jih pokriva Sklep vključujejo podporo za mednarodno distribucijo evropskih kinematografskih filmov.

2.   Upravičeni kandidati

To obvestilo je namenjeno evropskim podjetjem, specializiranim za mednarodno distribucijo kinematografskih filmov (prodajni zastopniki).

Kandidati morajo imeti sedež v eni od naslednjih držav:

3.   Proračun in trajanje projekta

Finančna pomoč Komisije v nobenem primeru ne sme presegati 50 % upravičenih skupnih stroškov.

Najdaljša dolžina projektov je 16 mesecev.

4.   Rok za oddajo prijav

Prijave morajo biti oddane Komisiji najkasneje do 16. septembra 2005.

5.   Podrobne informacije

Polno besedilo razpisa za zbiranje predlogov vključno z obrazci za prijavo je na voljo na spletnem naslovu:

http://europa.eu.int/comm/avpolicy/media/distr_en.html.

Vloge morajo izpolnjevati zahteve, določene v celotnem besedilu. Predložene morajo biti na predvidenem obrazcu.

----

----

Obvestilo o javnem razpisu za izvozna nadomestila za ječmen, izvožen v določene tretje države

(2005/C 166/15)

I.   PREDMET

II.   ROKI

III.   PONUDBE

IV.   VARŠČINA

Varščina je položena v korist pristojnega organa.

V.   IZBIRA PONUDB

Iz izbire ponudbe izhaja:

----

(1)UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

(2)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(3)UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

----