# Euroopa Liidu C 58/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 58 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik18. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 58

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik18. veebruar 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 58/01 | Komisjoni teatis — Tehnilised suunised põhimõtte ei kahjusta oluliselt kohaldamise kohta taaste- ja vastupidavusrahastu puhul | 1 |
| 2021/C 58/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 58/01

Komisjoni teatis — Tehnilised suunised põhimõtte ei kahjusta oluliselt kohaldamise kohta taaste- ja vastupidavusrahastu puhul

1

2021/C 58/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 58/03 | Euro vahetuskurss — 17. veebruar 2021 | 32 |
| 2021/C 58/04 | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon — Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud | 33 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2021/C 58/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad))artikli 2 punktis 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu | 35 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2021/C 58/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 50 |
| 2021/C 58/07 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 51 |
| 2021/C 58/08 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 52 |
| 2021/C 58/09 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 53 |
| 2021/C 58/10 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 54 |
| 2021/C 58/11 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 55 |
| 2021/C 58/12 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 56 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 58/03

Euro vahetuskurss — 17. veebruar 2021

32

2021/C 58/04

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon — Mitterahaliste hüvitiste keskmised kulud

33

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2021/C 58/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad))artikli 2 punktis 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

35

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2021/C 58/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

50

2021/C 58/07

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

51

2021/C 58/08

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

52

2021/C 58/09

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

53

2021/C 58/10

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

54

2021/C 58/11

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

55

2021/C 58/12

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

56

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 58/13 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 57 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2021/C 58/14 | EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Borgarting Lagmannsrett esitas kriminaalmenetluses P vastu (Kohtuasi E-15/20) | 58 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 58/15 | Teade — Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 60 |
| 2021/C 58/16 | Teade Korea Vabariigist pärit ülisuure imamisvõimega polümeeride importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 73 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 58/17 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 84 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 58/18 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 86 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 58/13

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

57

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2021/C 58/14

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Borgarting Lagmannsrett esitas kriminaalmenetluses P vastu (Kohtuasi E-15/20)

58

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 58/15

Teade — Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

60

2021/C 58/16

Teade Korea Vabariigist pärit ülisuure imamisvõimega polümeeride importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

73

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 58/17

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

84

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 58/18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/1

---

Komisjoni teatis

Tehnilised suunised põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta taaste- ja vastupidavusrahastu puhul

(2021/C 58/01)

| Käesolev dokument põhineb taaste- ja vastupidavusrahastu määruse tekstil, milles Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid poliitiliselt kokku 2020. aasta detsembris (2020/0104 (COD)) (1).

  Käesolevad tehnilised suunised on mõeldud riikide ametiasutuste abistamiseks taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel taaste- ja vastupidavusrahastu määruse alusel. ELi õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul. |
| --- |

Käesolev dokument põhineb taaste- ja vastupidavusrahastu määruse tekstil, milles Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid poliitiliselt kokku 2020. aasta detsembris (2020/0104 (COD)) (1).

Käesolevad tehnilised suunised on mõeldud riikide ametiasutuste abistamiseks taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel taaste- ja vastupidavusrahastu määruse alusel. ELi õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul.

Määruses, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu, on sätestatud, et ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv meede ei tohi oluliselt kahjustada keskkonnaeesmärke taksonoomiamääruse artikli 17 tähenduses (2)
  , (3). Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt peaks taaste- ja vastupidavuskavade hindamine tagama, et iga kavas sisalduv meede (st iga reform ja iga investeering) vastab „ei kahjusta oluliselt“ põhimõttele (4).

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruses on ühtlasi sätestatud, et komisjon peaks esitama tehnilised suunised selle kohta, kuidas tuleks põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ taaste- ja vastupidavusrahastu puhul kohaldada (5). Need tehnilised suunised on esitatud käesolevas dokumendis. Käesolevates suunistes piirdutakse põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise korra sätestamisega ainult taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis, võttes arvesse selle eripära, ning see ei piira taksonoomiamääruse ja muude ELi fondidega seoses vastu võetud õigusaktide kohaldamist ega rakendamist. Suuniste eesmärk on selgitada põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ tähendust ja kuidas seda tuleks taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis kohaldada ning kuidas saavad liikmesriigid näidata, et nende taaste- ja vastupidavuskavas esitatud meetmed on kõnealuse põhimõttega kooskõlas. Konkreetsed näited selle kohta, kuidas tuleks põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist kavades demonstreerida, on esitatud käesolevate suuniste IV lisas.

1.   Mida tähendab põhimõte „ei kahjusta oluliselt“?

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse tähenduses tuleb põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ tõlgendada taksonoomiamääruse artikli 17 tähenduses. Selles artiklis on määratletud, mida tähendab „oluline kahju“ taksonoomiamäärusega hõlmatud kuue keskkonnaeesmärgi saavutamisele.

| 1. | Tegevus kahjustab oluliselt kliimamuutuste leevendamist, kui see põhjustab olulist kasvuhoonegaaside heidet. |
| --- | --- |

1.

Tegevus kahjustab oluliselt kliimamuutuste leevendamist, kui see põhjustab olulist kasvuhoonegaaside heidet.

| 2. | Tegevus kahjustab oluliselt kliimamuutustega kohanemist, kui see põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist tegevusele endale või inimestele, loodusele või varadele (6). |
| --- | --- |

2.

Tegevus kahjustab oluliselt kliimamuutustega kohanemist, kui see põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist tegevusele endale või inimestele, loodusele või varadele (6).

| 3. | Tegevus kahjustab oluliselt vee- ja mereressursside kestlikku kasutamist ja kaitset, kui see kahjustab veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või mereala head keskkonnaseisundit. |
| --- | --- |

3.

Tegevus kahjustab oluliselt vee- ja mereressursside kestlikku kasutamist ja kaitset, kui see kahjustab veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või mereala head keskkonnaseisundit.

| 4. | Tegevus kahjustab oluliselt ringmajandust (sh jäätmetekke vältimist ja jäätmete ringlussevõttu), kui see põhjustab olulist ebatõhusust materjalide kasutamisel või loodusvarade otsesel või kaudsel kasutamisel, või suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, või kui jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib oluliselt ja pikaajaliselt kahjustada keskkonda. |
| --- | --- |

4.

Tegevus kahjustab oluliselt ringmajandust (sh jäätmetekke vältimist ja jäätmete ringlussevõttu), kui see põhjustab olulist ebatõhusust materjalide kasutamisel või loodusvarade otsesel või kaudsel kasutamisel, või suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, või kui jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib oluliselt ja pikaajaliselt kahjustada keskkonda.

| 5. | Tegevus kahjustab oluliselt saastuse vältimist ja tõrjet, kui see suurendab märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse. |
| --- | --- |

5.

Tegevus kahjustab oluliselt saastuse vältimist ja tõrjet, kui see suurendab märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse.

| 6. | Tegevus kahjustab oluliselt elurikkuse ja ökosüsteemide kaitset ja taastamist, kui see kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust. |
| --- | --- |

6.

Tegevus kahjustab oluliselt elurikkuse ja ökosüsteemide kaitset ja taastamist, kui see kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust.

2.   Kuidas tuleks põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ kohaldada taaste- ja vastupidavusrahastu puhul?

Käesolevas punktis esitatakse suunised põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise aluseks olevate põhiküsimuste kohta: asjaolu, et kõiki meetmeid tuleb käsitleda põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise osana (punkt 2.1), kuigi teatavate meetmete puhul võib põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine toimuda lihtsustatud vormis (punkt 2.2); ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja mõjuhinnangute asjakohasus (punkt 2.3); hindamise peamised juhtpõhimõtted (punkt 2.4); ja taksonoomiamääruse tehniliste sõelumiskriteeriumide kohaldatavus (punkt 2.5).

2.1   Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise raames tuleb käsitleda kõiki meetmeid

Liikmesriigid peavad esitama põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist käsitleva hinnangu iga taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva meetme (7) kohta. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt ei tohi ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv meede keskkonnaeesmärke oluliselt kahjustada ning komisjon ei saa anda kõnealusele kavale positiivset hinnangut, kui üks või mitu meedet ei vasta põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“. Seetõttu peavad liikmesriigid esitama põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist käsitleva hinnangu kava iga komponendi iga meetme kohta eraldi (8). Seega ei viida põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamist läbi kava või selle üksikute osade, vaid meetme tasandil. See kehtib nii rohepöördesse panustavate meetmete kui ka kõigi muude taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmete puhul (9).

Liikmesriigid peavad hindama nii reforme kui ka investeeringuid. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames peavad liikmesriigid esitama sidusad meetmepaketid, mis hõlmavad nii reforme kui ka investeeringuid (kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõikega 1). Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine tuleb läbi viia mitte ainult investeeringute, vaid ka reformide puhul. Reformid mõnes sektoris, sealhulgas tööstuses, transpordis ja energeetikas, millel on küll potentsiaal anda märkimisväärne panus rohepöördesse, võivad samuti kaasa tuua ohu, et mitmeid keskkonnaeesmärke kahjustatakse oluliselt, olenevalt sellest, kuidas reformid on kavandatud (10). Teisest küljest on muude sektorite (nt haridus ja koolitus, avalik haldus ning kunst ja kultuur) reformidel tõenäoliselt piiratud keskkonnakahju oht (vt lihtsustatud lähenemisviis, punktid 2.2 ja 3), sõltumata nende potentsiaalsest panusest rohepöördesse, mis võib siiski olla märkimisväärne. Käesolevate suuniste eesmärk on toetada liikmesriike põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisel nii investeeringute kui ka reformide puhul. Asjaolu, et reformide puhul tuleb teha hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast, ei tohiks pidada takistuseks oluliste reformide kaasamisele taaste- ja vastupidavuskavadesse tööstuse, transpordi ja energeetika valdkonnas, arvestades, et sellistel meetmetel on suur potentsiaal toetada rohepööret ja edendada majanduse taastumist.

2.2   Teatavate meetmete puhul võib põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine toimuda lihtsustatud kujul

Kuigi põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine tuleb teha iga meetme kohta, võib selliste meetmete puhul, millel ei ole prognoositavat mõju kõigile kuuele keskkonnaeesmärgile või mõnele neist (või on see mõju ebaoluline), kasutada lihtsustatud lähenemisviisi. Teatud meetmetel võib olla piiratud mõju ühele või mitmele keskkonnaeesmärgile. Sellisel juhul võivad liikmesriigid esitada nende keskkonnaeesmärkide kohta lühikese põhjenduse ja keskenduda põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ sisulisel hindamisel keskkonnaeesmärkidele, mida võidakse oluliselt mõjutada (vt punkt 3, 1. etapp). Näiteks tööturureformil, mille eesmärk on suurendada füüsilisest isikust ettevõtjate üldist sotsiaalkaitse taset, ei oleks prognoositavat mõju ühelegi kuuest keskkonnaeesmärgist (või oleks see mõju ebaoluline) ning kõigi kuue eesmärgi puhul võiks kasutada lühikest põhjendust. Samamoodi võiks mõne lihtsa energiatõhusust käsitleva meetme puhul, nagu olemasolevate akende asendamine uute energiatõhusate akendega, kasutada kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul lühikest põhjendust põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise kohta. See lihtsustatud lähenemisviis ei ole aga tõenäoliselt kohaldatav investeeringute ja reformide puhul mitmes muus valdkonnas (nt energeetika, transport, jäätmekäitlus, tööstus), kus on suurem risk mõjutada üht või mitut keskkonnaeesmärki.

Kui leitakse, et meetmega (11) toetatakse 100 % ulatuses ühte kuuest keskkonnaeesmärgist, peetakse seda meedet selle eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks. Mõne meetme puhul leitakse, et nendega toetatakse kliimamuutuste või muude keskkonnaeesmärkide saavutamist taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määrusele lisatud kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodikale. Kui meetme puhul on kliimamuutuste eesmärgi saavutamise toetamise koefitsient 100 %, loetakse see asjaomase kliimamuutuste eesmärgi puhul (kliimamuutuste leevendamine või nendega kohanemine) põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks (12). Kui meetme puhul on muude keskkonnaeesmärkide kui kliimamuutuste eesmärgi saavutamise toetamise koefitsient 100 %, loetakse see asjaomase keskkonnaeesmärgi puhul (vee- ja mereressursid, ringmajandus, saastuse vältimine ja tõrje või elurikkus ja ökosüsteemid) põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks. Iga juhtumi puhul peavad liikmesriigid kindlaks tegema ja põhjendama, millist taksonoomiamääruse kuuest keskkonnaeesmärgist meetmega toetatakse. Liikmesriigid peavad siiski tõendama, et meede ei kahjusta oluliselt ülejäänud keskkonnaeesmärke (13).

Kui meede panustab taksonoomiamääruse kohaselt oluliselt keskkonnaeesmärgi saavutamisse, (14) peetakse seda meedet selle eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks (15). Näiteks liikmesriik, kes esitab meetme, millega toetatakse hoonete energiatõhususe seadmete tootmist (nt valgustussüsteemide kohaloleku ja päevavalguse kontrollisüsteemid), ei pea tegema põhjalikku põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamist kliimamuutuste leevendamise eesmärgi seisukohast, kui liikmesriik suudab tõendada, et kavandatud meede panustab oluliselt keskkonnaeesmärki kooskõlas taksonoomiamäärusega. Sellisel juhul peaksid liikmesriigid tõendama üksnes seda, et ülejäänud viit keskkonnaeesmärki ei kahjustata oluliselt.

2.3   ELi õigusaktide ja mõjuhinnangute asjakohasus

Kohaldatava ELi ja riikliku keskkonnaõiguse järgimine on eraldiseisev kohustus ega vabasta põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisest. Kõik taaste- ja vastupidavuskavades esitatud meetmed peavad olema kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega, sealhulgas asjakohaste ELi keskkonnaalaste õigusaktidega. Kuigi kehtivate ELi õigusaktide järgimine annab selge signaali, et meede ei põhjusta keskkonnakahju, ei tähenda see automaatselt, et meede vastab põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“, sest mõned artikliga 17 hõlmatud eesmärgid ei kajastu veel täielikult ELi keskkonnaalastes õigusaktides.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisel tuleks arvesse võtta meetme keskkonnamõõtme või kestlikkuse hindamisega seotud mõjuhinnanguid. Kuigi need ei tähenda automaatselt, et ei tekitata olulist kahju, on need tugevaks signaaliks olulise kahju puudumise kohta mitmele asjaomasele keskkonnaeesmärgile. Seega asjaolu, et liikmesriik on taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva konkreetse meetme puhul teinud keskkonnamõju hindamise kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL, keskkonnamõju strateegilise hindamise kooskõlas direktiiviga 2001/42/EÜ (16) või kestlikkuse/kliima seisukohast hindamise, nagu on sätestatud komisjoni suunistes kestlikkuse hindamise kohta InvestEU määruse alusel, toetab argumente, mille liikmesriik esitas põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise raames. Olenevalt meetme täpsest ülesehitusest võib keskkonnamõju hindamise läbiviimine ja vajalike leevendusmeetmete rakendamine keskkonnakaitse eesmärgil olla mõnel juhul, eelkõige taristuinvesteeringute puhul, piisav, et liikmesriik saaks tõendada põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist mõne asjakohase keskkonnaeesmärgi puhul (eelkõige mere- ja veeressursside kestlik kasutamine ja kaitse (17) ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine (18)). See aga ei vabasta liikmesriiki selle meetme puhul põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise läbiviimisest, kuna keskkonnamõju hindamine, keskkonnamõju strateegiline hindamine või kestlikkuse/kliima seisukohast hindamine ei pruugi hõlmata kõiki põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise raames nõutavaid aspekte (19). Seda seetõttu, et ei keskkonnamõju hindamise direktiivis ja keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivis sisalduvad õiguslikud kohustused ega ka asjakohastes komisjoni suunistes sätestatud lähenemisviis ei ole samad, mis on sätestatud taksonoomiamääruse artiklis 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“) (20).

2.4   Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise juhtpõhimõtted

Taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis on põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohalt olulised meetme otsene ja esmane kaudne mõju (21). Otsene mõju võib kajastada meetme mõju projekti tasandil (nt tootmisrajatis, kaitseala) või süsteemi tasandil (nt raudteevõrk, ühistranspordisüsteem), mis avaldub meetme rakendamise ajal. Esmane kaudne mõju võib kajastada mõju, mis ilmneb väljaspool kõnealuseid projekte või süsteeme ja võib realiseeruda pärast meetme rakendamist või pärast taaste- ja vastupidavusrahastu ajakava, kuid on mõistlikult ettenähtav ja asjakohane. Näide otsesest mõjust maanteetranspordi valdkonnas oleks materjalide kasutamine maantee ehitamisel. Esmase kaudse mõju näitena võib tuua eeldatava tulevase kasvuhoonegaaside heite, mis on tingitud liikluse suurenemisest maantee kasutamise etapis.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamisel tuleb arvesse võtta meetmest tuleneva tegevuse olelusringi. Taksonoomiamääruse artiklile 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“) tuginedes hinnatakse „olulist kahju“ taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis olelusringi arvesse võttes. Olelusringi arvestavate kaalutluste kasutamine, selmet viia läbi olelusringi hindamine, on taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamiseks piisav (22). Hindamine peaks hõlmama tootmise, kasutamise ja kasutuselt kõrvaldamise etappe, sõltuvalt sellest, kus võib tekkida suurim kahju. Näiteks sõidukite ostmist toetava meetme puhul tuleks hindamisel muu hulgas arvesse võtta sõidukite kokkupanemisel, transportimisel ja kasutamisel tekkivat saastet (nt õhku eralduvaid saasteaineid) ning sõidukite nõuetekohast käitlemist nende kasutuselt kõrvaldamisel. Akude ja elektrooniliste elementide asjakohane käitlemine olelusringi lõpus (nt nende korduskasutamine / kriitiliste toorainete ringlussevõtt) peaks tagama, et ringmajanduse keskkonnaeesmärki ei kahjustata oluliselt.

Meetmeid, millega edendatakse suuremat elektrifitseerimist (nt tööstuse, transpordi ja hoonete sektoris), peetakse kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks. Et võimaldada üleminekut tõhusale kliimaneutraalsele majandusele, tuleks meetmeid, mis suurendavad elektrifitseerimist sellistes olulistes sektorites nagu tööstus, transport ja hooned (nt investeeringud elektrienergia ülekande- ja jaotustaristusse; teeäärne elektritaristu; elektri salvestamine; liikuvuseks kasutatavad akud; soojuspumpade kasutamine) soodustada. Elektritootmine ei ole veel kogu ELis kliimaneutraalne tegevus (elektriliikide CO2-mahukus on liikmesriigiti erinev) ning põhimõtteliselt on CO2-mahuka elektritarbimise suurenemine vähemalt lühiajalises perspektiivis selliste meetmete esmane kaudne mõju. Kuid nende tehnoloogiate ja taristute kasutuselevõtt on kliimaneutraalse majanduse jaoks vajalik, nagu ka meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 2030. ja 2050. aasta eesmärkide saavutamiseks. ELis on ühtlasi juba olemas elektrienergia CO2 heite vähendamise ja taastuvate energiaallikate arendamise poliitikaraamistik. Sellega seoses tuleks neid investeeringuid pidada kliimamuutuste leevendamise valdkonnas taaste- ja vastupidavusrahastu raames põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks, kui liikmesriigid põhjendavad, et suurema elektrifitseerimisega kaasneb taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamine riiklikul tasandil. Liikmesriigid peavad lisaks tõendama, et kõnealused meetmed ei kahjusta oluliselt ülejäänud viit keskkonnaeesmärki.

Majandustegevusalade puhul, kus on olemas tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatav alternatiiv, millel on väike keskkonnamõju, tuleks iga meetme negatiivset keskkonnamõju hinnata mittesekkumise stsenaariumi alusel, võttes arvesse meetme keskkonnamõju absoluutarvudes (23). Selle lähenemisviisi puhul võetakse arvesse meetme keskkonnamõju, võrrelduna olukorraga, kus negatiivset keskkonnamõju ei ole. Meetme mõju ei hinnata võrdluses muu olemasoleva või kavandatava tegevuse mõjuga, mida kõnealune meede võib asendada (24). Näiteks kui hinnatakse hüdroelektrijaama, mille jaoks tuleb ehitada tamm puutumatule alale, hinnatakse tammi mõju stsenaariumi alusel, kus asjaomane jõgi jääb oma loomulikku seisundisse, selle asemel et kaaluda piirkonna erinevat võimalikku alternatiivset kasutust. Samamoodi, kui vanametalliks lammutamise kava eesmärk on asendada ebatõhusad autod tõhusamate sisepõlemismootoril töötavate autodega, hinnatakse uute sisepõlemismootoriga autode mõju absoluutväärtuses, mitte võrreldes asendatavate ebatõhusate autode mõjuga, kuna väikese mõjuga alternatiivid on olemas (nt heiteta autod) (vt IV lisa, näide 5, kus on näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest).

Kui majandustegevusele ei ole väikese keskkonnamõjuga tehniliselt ja majanduslikult (25) teostatavat alternatiivi, võivad liikmesriigid tõendada, et meede ei tekita olulist kahju, kõnealuse sektori parima võimaliku keskkonnatoime taseme tagamisega. Sellistel juhtudel hinnatakse põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist võrdluses parima võimaliku keskkonnatoime tasemega sektoris. Kõnealuse lähenemisviisi kasutamiseks peavad olema täidetud teatavad tingimused, sealhulgas asjaolu, et tegevusega saavutatakse märkimisväärselt parem keskkonnatoime kui olemasolevate alternatiividega, välditakse keskkonnakahjulikust tegevusest sõltuvuse efekti ning ei takistata väikese mõjuga alternatiivide väljatöötamist ja kasutuselevõttu (26)
  , (27). Seda lähenemisviisi tuleks kohaldada sektori tasandil, st uurida tuleks kõiki sektoris olemas olevaid alternatiive (28).

Võttes arvesse eespool esitatud tingimusi, ei tohiks taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel fossiilkütustel põhineva elektri- ja/või soojatootmisega ning sellega seotud ülekande- ja jaotustaristuga seotud meetmeid üldreeglina lugeda põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks, kuna on olemas vähese CO2 heitega alternatiivid. Kliimamuutuste leevendamise seisukohast võib sellest üldreeglist teha üksikjuhtumite kaupa erandeid meetmetele, mis on seotud maagaasil põhineva elektri- ja/või soojatootmisega ning sellega seotud ülekande- ja jaotustaristuga. See on eriti oluline liikmesriikide jaoks, kes seisavad rohkem CO2 heidet tekitavatelt energiaallikatelt, nagu kivisüsi, pruunsüsi või nafta, üleminekul silmitsi märkimisväärsete probleemidega, ning kus meede või meetmete kombinatsioon võib seetõttu kaasa tuua eriti suure ja kiire kasvuhoonegaaside heite vähenemise. Need erandid peavad vastama mitmele III lisas esitatud tingimusele, et vältida CO2-mahukast tootmisest sõltuvuse efekti ja olla kooskõlas ELi poolt 2030. ja 2050. aastaks seatud CO2 heite vähendamise eesmärkidega. Lisaks peavad liikmesriigid tõendama nende meetmete vastavust põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ ka ülejäänud viie keskkonnaeesmärgi puhul.

Selleks, et tagada meetmete tulevikukindlus ja vältida keskkonnakahjulikust tegevusest sõltuvuse efekti ning edendada kasulikku dünaamilist mõju, võib olla vajalik viia ellu kaasnevaid reforme ja investeeringuid. Selliste kaasnevate meetmete hulka kuuluvad muu hulgas teede varustamine vähese CO2 heitega taristuga (nt elektrisõidukite laadimisjaamad või vesinikkütuse tanklad) ning asjakohaste tee- või ummikumaksude kehtestamine või ulatuslikumad reformid ja investeeringud elektritootmise või transpordisüsteemi CO2 heite vähendamiseks. Kuigi neid täiendavaid reforme ja investeeringuid saaks käsitleda sama meetme raames, n-ö allmeetmena, ei pruugi see alati võimalik olla. Seega tuleks lubada paindlikkust, et võimaldada liikmesriikidel piiratud juhtudel ja igal üksikjuhul eraldi tõendada, et välditakse keskkonnakahjulikust tegevusest sõltuvuse efekti, toetudes taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvatele kaasnevatele meetmetele.

Nõude „ei kahjusta oluliselt“ järgimine nende juhtpõhimõtete kohaselt tuleks integreerida meetmete ülesehitusse, sealhulgas vahe-eesmärkide ja sihtide tasandil. Taaste- ja vastupidavuskavas esitatud meetmete kirjeldus peaks algusest peale kajastama asjakohaseid põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud kaalutlusi. See võib tähendada kõnealuste kaalutluste ja vastavuse tagamiseks vajalike leevendusmeetmete integreerimist vastavatesse vahe-eesmärkidesse ja sihtidesse või pakkumis- ja hankemenetlustesse (29). Näiteks sellise meetme puhul, millega nähakse ette investeeringud ulatuslikku maanteetaristu projekti, mille jaoks tuli enne asjakohaste lubade väljastamist teha keskkonnamõju hindamine, võiks vahe-eesmärgiks seada keskkonnamõju hindamise käigus välja selgitatud vajalike keskkonnakaitseliste leevendusmeetmete rakendamise. Sellist liiki projektide pakkumis- või hankemenetluste puhul võiks meetme kavandamisel näha ette, et pakkumis- või hanketingimused sisaldavad põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud eritingimusi. Need võiksid hõlmata näiteks korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ettevalmistatavate ehitus- ja lammutusjäätmete miinimumprotsenti. Samuti tuleks meetme kirjeldusse lisada kaasnevad meetmed, mis toetavad üleminekut puhtamatele transpordiliikidele, näiteks teemaksudega seotud reformid, raudtee- ja siseveetranspordile üleminekut toetavad investeeringud või ühistranspordi kasutamise stiimulid. Üldisemat laadi meetmed, näiteks ulatuslikud tööstuse toetuskavad (nt finantsinstrumendid, mis hõlmavad investeeringuid mitme sektori ettevõtetesse), tuleks kavandada selliselt, et asjaomaste investeeringute puhul on tagatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimine.

2.5   Taksonoomiamääruse tehniliste sõelumiskriteeriumide kohaldatavus

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise tõendamiseks ei ole liikmesriigid kohustatud viitama taksonoomiamääruse kohaselt kehtestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele (kvantitatiivsetele ja/või kvalitatiivsetele kriteeriumidele). Vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määrusele (30) ei tohiks tehnilisi sõelumiskriteeriume sisaldavate delegeeritud õigusaktide (31) jõustumine komisjoni tehnilisi suuniseid mõjutada. Samas on liikmesriikidel põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisel võimalus tugineda taksonoomiamääruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Nad võivad viidata ka delegeeritud õigusaktide eelnõudele.

3.   Kuidas peaksid liikmesriigid oma kavades konkreetselt näitama, et meetmed on põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ kooskõlas?

Selleks et liikmesriikidel oleks lihtsam oma taaste- ja vastupidavuskavades põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist hinnata ja sellekohast teavet esitada, on komisjon koostanud kontrollnimekirja (vt I lisa), mida liikmesriigid peaksid kasutama, et toetada oma analüüsi selle kohta, kuidas iga meetme puhul kõnealust põhimõtet järgitakse. Komisjon kasutab seejärel esitatud teavet selleks, et hinnata taaste- ja vastupidavusrahastu määruses kehtestatud kriteeriumide alusel, kas ja kuidas iga taaste- ja vastupidavuskavade meede vastab põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“.

Komisjon palub liikmesriikidel vastata kontrollnimekirjas esitatud küsimustele ja lisada vastused iga meetme kirjelduse osana oma riiklikku taaste- ja vastupidavuskavasse (vt komisjoni vormi 2. osa punkt 8 – Ei kahjusta oluliselt). Kui see on kontrollnimekirjas esitatud hinnangu toetamiseks vajalik, palutakse liikmesriikidel esitada – sihipäraselt ja piiratud ulatuses – ka täiendav analüüs ja/või tõendavad dokumendid, et küsimuste loetelus esitatud vastuseid veelgi põhjendada.

Kontrollnimekiri põhineb järgmisel otsustamisskeemil, mida tuleks kasutada riikliku taaste- ja vastupidavuskava iga meetme puhul. Rohkem teavet otsustamisskeemi kahe etapi kohta on esitatud allpool.

Image 1

Otsustamisskeem

1. etapp: vaadata läbi kuus keskkonnaeesmärki, et teha kindlaks need, mille puhul on vajalik põhjalik hindamine

Esimese sammuna palutakse liikmesriikidel täita kontrollnimekirja 1. osa (vt I lisa), et teha kindlaks, milliste puhul kuuest keskkonnaeesmärgist on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. See esimene kõrgema tasandi sõelumine hõlbustab liikmesriikide analüüsi, kuna sellega eristatakse need keskkonnaeesmärgid, mille puhul on vajalik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise põhjalik hindamine, nendest, mille puhul võib piisata lihtsustatud lähenemisviisist (vt punkt 2.2).

Kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | | | |
| Kliimamuutustega kohanemine | | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | | | |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | | | |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | | | |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

Kliimamuutustega kohanemine

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

Kui vastus on „ei“, palutakse liikmesriikidel esitada (paremas veerus) lühike põhjendus, miks ei ole konkreetse keskkonnaeesmärgi puhul vaja teha meetme põhjalikku hindamist põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast, tuginedes ühele järgmistest juhtudest (peavad märkima liikmesriigid) (vt punkt 2.2).

| a. | Meetme laadi arvestades ei ole sellel keskkonnaeesmärgile prognoositavat mõju või prognoositavat olulist mõju, mis oleks seotud meetme otsese ja esmase kaudse mõjuga kogu selle kestuse jooksul, ning sellisena loetakse see asjaomase eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks. |
| --- | --- |

a.

Meetme laadi arvestades ei ole sellel keskkonnaeesmärgile prognoositavat mõju või prognoositavat olulist mõju, mis oleks seotud meetme otsese ja esmase kaudse mõjuga kogu selle kestuse jooksul, ning sellisena loetakse see asjaomase eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks.

| b. | Meetme puhul on kliimamuutuste või keskkonnaga seotud eesmärgi saavutamise toetamise koefitsient 100 % ning sellisena loetakse see asjaomase eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks. |
| --- | --- |

b.

Meetme puhul on kliimamuutuste või keskkonnaga seotud eesmärgi saavutamise toetamise koefitsient 100 % ning sellisena loetakse see asjaomase eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks.

| c. | Meede panustab taksonoomiamääruse kohaselt oluliselt keskkonnaeesmärgi saavutamisse ning sellisena loetakse see asjaomase eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks. |
| --- | --- |

c.

Meede panustab taksonoomiamääruse kohaselt oluliselt keskkonnaeesmärgi saavutamisse ning sellisena loetakse see asjaomase eesmärgi puhul põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks.

Taaste- ja vastupidavuskavade selliseid meetmeid käsitlevad selgitused (parempoolne veerg), mille puhul piisab lihtsustatud lähenemisviisist, võivad olla minimaalsed ja vajaduse korral rühmitatud, mis võimaldab liikmesriikidel keskenduda põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise tõendamisele nende meetmete puhul, mille kohta tuleb teha võimaliku olulise kahju põhjalik analüüs.

Kui vastus on „jah“, palutakse liikmesriikidel vastavate keskkonnaeesmärkide puhul jätkata kontrollnimekirja 2. etapiga.

Selle etapiga seotud näited on esitatud IV lisas.

2. etapp: esitada põhjalik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hinnang nende keskkonnaeesmärkide kohta, mille puhul see on vajalik

Teise sammuna palutakse liikmesriikidel kasutada iga kavas esitatud meetme puhul kontrollnimekirja 2. osa (vt I lisa), et teha põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise põhjalik hindamine nende keskkonnaeesmärkide kohta, mille puhul valiti 1. etapis „jah“. Kontrollnimekirja 2. osas on iga kuue eesmärgi kohta esitatud küsimused, mis vastavad põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamise õiguslikele nõuetele. Kavasse lisamiseks peavad meetmed vastama kõnealusele põhimõttele. Seega peab vastus kontrollnimekirja 2. osas esitatud küsimustele olema „ei“, mis näitab, et konkreetset keskkonnaeesmärki ei kahjustata oluliselt.

Kontrollnimekirja 2. osa – näide keskkonnaeesmärgi „kliimamuutuste leevendamine“ kohta

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavasti kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite? | | |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavasti kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite?

Liikmesriikidel palutakse kinnitada, et vastus on „ei“, ning esitada parempoolses veerus oma põhjenduste kohta sisuline selgitus ja õigustus, tuginedes vastavatele küsimustele. Tabelile lisaks võivad liikmesriigid vajaduse korral esitada – sihipäraselt ja piiratud ulatuses – täiendava analüüsi ja/või tõendavad dokumendid, et küsimuste loetelus esitatud vastuseid veelgi põhjendada.

Kui liikmesriik ei suuda esitada piisavat sisulist põhjendust, võib komisjon leida, et asjaomane meede on seotud võimaliku olulise kahjuga mõnele kuuest keskkonnaeesmärgist. Sellisel juhul peaks komisjon andma taaste- ja vastupidavuskavale hinde „C“ taaste- ja vastupidavusrahastu määruse II lisa punktis 2.4 esitatud kriteeriumi alusel. See ei piiraks taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklites 16 ja 17 kirjeldatud protsessi ning eelkõige artikli 16 lõikes 1 sätestatud võimalust liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks edasiseks teabevahetuseks.

Selle etapiga seotud näited on esitatud IV lisas.

Kui sellest on kasu, võivad liikmesriigid 2. etapis põhjaliku hinnangu koostamisel põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise kohta tugineda II lisas esitatud toetavate tõendite loetelule. Komisjon koostas selle loetelu, et hõlbustada liikmesriikide tehtavat juhtumipõhist hindamist osana kontrollnimekirja 2. osa raames teostatavast põhjalikust hindamisest. Liikmesriigid ei pea, kuid võivad täienduseks kontrollnimekirja 2. osas esitatud üldistele küsimustele kasutada seda loetelule, et teha kindlaks, millist liiki tõendid võivad toetada nende põhjendusi selle kohta, et meede on põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ kooskõlas.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. Regulatiivsätete numeratsiooni ja sõnastust muudetakse käimasoleva õigusliku läbivaatamise käigus.

(2)  Vt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikkel 4a („Horisontaalsed põhimõtted“), milles on sätestatud, et taaste- ja vastupidavusrahastust võib toetada üksnes meetmeid, mille puhul järgitakse põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“, ning artiklid 15 ja 16 („Taaste- ja vastupidavuskava“ ja „Komisjoni hinnang“), milles on täpsemalt sätestatud, et taaste- ja vastupidavuskava peaks sisaldama selgitust ja seda tuleks hinnata selle alusel, „kuidas on sellega tagatud, et ükski kavas sisalduv reformide ja investeeringute elluviimise meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses (põhimõte „ei kahjusta oluliselt“)“.

(3)  Taksonoomiamääruse all peetakse silmas määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik keskkonnasäästlike majandustegevusalade klassifitseerimissüsteemi (ehk „taksonoomia“) loomisega.

(4)  Taaste- ja vastupidavusrahastu määrusele lisatud „Rahastu raames rakendatavates hindamissuunistes“ on sätestatud mitu suunist, mille alusel komisjon hindab liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade raames esitatud ettepanekuid. Kõnealustes suunistes nõutakse, et komisjon kasutaks hindamissüsteemi hinnetega vahemikus A–C kõigi määruse artikli 16 lõikes 3 loetletud komisjoni hindamiskriteeriumide puhul. Hindamiskriteeriumi d puhul on selgitatud, et põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamiseks on komisjonil ainult kaks hindamisvarianti: A või C. A, kui ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke, ja C, kui üks või mitu meedet kahjustab oluliselt keskkonnaeesmärke taksonoomiamääruse artikli 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“) tähenduses. Kõnealuses lisas on sätestatud, et taaste- ja vastupidavuskava ei vasta hindamiskriteeriumidele, kui esineb kasvõi üks C. Sellisel juhul ei saa komisjon kava heaks kiita.

(5)  Käesolevad tehnilised suunised täiendavad esialgseid suuniseid, mille komisjon esitas juba 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendis ja selle ajakohastatud versioonides.

(6)  See tähendab konkreetselt, et kliimamuutustega kohanemise eesmärki kahjustatakse oluliselt kas i) tegevuse mittekohandamisega kliimamuutuste kahjuliku mõjuga, kui tegevust selline oht mõjutab (näiteks hoone üleujutusohuga piirkonnas), või ii) halva kohanemisega, võttes kasutusele lahenduse, mis kaitseb ühte piirkonda („inimesi, loodust või vara“), suurendades samal ajal riske teises piirkonnas (näiteks tammi ehitamine ümber üleujutusohuga maa-ala, mille tulemusena suunatakse kahju naaberalale, mis ei ole kaitstud).

(7)  Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 14 („Rahastamiskõlblikkus“ ) on sätestatud, et „käesoleva rahastamisvahendi raames rahastamiskõlblikud taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad meetmeid reformide elluviimiseks ja avaliku sektori investeeringute tegemiseks“.

(8)  Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist hinnatakse taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis iga meetme tasandil eraldi, samas kui taksonoomiamääruse artiklis 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“) on osutatud majandustegevusele. Taaste- ja vastupidavusrahastu kohane meede (st investeering või reform) on sekkumine, mis võib kujutada endast majandustegevust või mis võib käivitada majandustegevuse (muutuse). Seetõttu tõlgendatakse taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis taksonoomiamääruse artiklis 17 sätestatud majandustegevust käesolevates suunistes meetmetena.

(9)  Sellisena on põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisega hõlmatud tegevused taaste- ja vastupidavusrahastu määruses erinevad ja on märkimisväärselt laiemad kui tegevused taksonoomiamääruses, mille eesmärk on teha kindlaks keskkonnasäästlikud majandustegevusalad. Taksonoomiamääruses liigitatakse ja kehtestatakse kriteeriumid keskkonnasäästlike majandustegevusalade jaoks, mis annavad olulise panuse kõnealuse määruse artiklites 10–15 loetletud keskkonnaeesmärkide saavutamisse ega kahjusta neid eesmärke oluliselt. See on erinev kui taaste- ja vastupidavusrahastu määruse puhul, mille eesmärk on näidata, et suur hulk meetmeid ei kahjusta oluliselt ühtki keskkonnaeesmärki.

(10)  Näiteks reform, millega võidakse suurendada fossiilkütuste rahastamist valitsuse omanduses olevate pankade ja finantseerimisasutuste kaudu, või fossiilkütuste otseseid või kaudseid toetusi, võib oluliselt kahjustada kliimamuutuste leevendamise ning saastuse vältimise ja tõrje eesmärke. Need kaalutlused peaksid kajastuma põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist käsitlevas hinnangus.

(11)  Selleks et kajastada, mil määral aitab meede saavutada taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud üldisi kliimaeesmärke, ja arvutada üldosa kava kliimaga seotud kogueraldisest, peaksid liikmesriigid kasutama metoodikat, sekkumisvaldkondi ja nendega seotud koefitsiente vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määrusele lisatud kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodikale. Kui komisjon ei ole liikmesriigi pakutud sekkumisvaldkonna ja koefitsiendi valikut kinnitanud, ei loeta meedet asjaomase eesmärgi (asjaomaste eesmärkide) puhul automaatselt põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ vastavaks ning põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamine tuleb siiski läbi viia.

(12)  Näiteks võib sellesse kategooriasse kuuluda toetuskava/uuendamiskava vananenud veeremi asendamiseks heitevaba veeremiga.

(13)  Selles lõigus nimetatud meetodit ei kohaldata 40 % koefitsiendiga meetmete suhtes. Selliste meetmete puhul peavad liikmesriigid selgitama, miks meede vastab põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“, võttes arvesse käesolevate suuniste ülejäänud osas esitatud üldpõhimõtteid (näiteks peavad liikmesriigid kinnitama, et meede ei hõlma fossiilkütuseid või et III lisas sätestatud kriteeriumid on kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul täidetud). Kui 40 % koefitsiendiga meetmetel ei ole prognoositavat mõju konkreetsele keskkonnaeesmärgile (või on see mõju ebaoluline) või kui need panustavad taksonoomiamääruse kohaselt oluliselt konkreetsesse keskkonnaeesmärki, võivad liikmesriigid siiski kohaldada selle keskkonnaeesmärgi puhul lihtsustatud lähenemisviisi (nagu on sätestatud punkti 2.2 esimeses ja kolmandas lõigus).

(14)  Taksonoomiamääruse artiklites 10–16 on määratletud, mida tähendab „oluline panus“ kõigi kuue keskkonnaeesmärgi ja toetavate tegevuste puhul. Selles lõigus kirjeldatud lihtsustatud lähenemisviisi kasutamiseks peavad liikmesriigid tõendama, et meede panustab oluliselt ühe või mitme keskkonnaeesmärgi saavutamisse vastavalt taksonoomiamääruse artiklitele 10–16 (vt ka punkt 2.5).

(15)  See võimalus on eriti asjakohane tegevuste puhul, mille korral on tehtud kindlaks, et need panustavad taksonoomiamääruse alusel oluliselt keskkonnaeesmärgi saavutamisse, kuid mida ei käsitata 100 % kliima- või keskkonnaeesmärkide toetamisena vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määrusele lisatud kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodikale. Kliimamuutuste leevendamise valdkonnas hõlmavad need tegevused näiteks järgmist: spetsiifilised vähese heitega ja heitevabad kergsõidukid; spetsiifilised heitevabad või vähese heitega laevad veetranspordiks; spetsiifilised vähese heitega ja heitevabad raskesõidukid; elektrienergia ülekande- ja jaotustaristu; vesiniku ülekande- ja jaotusvõrgud; spetsiifilised jäätmekäitlustoimingud (nt liigiti kogutud tavajäätmed, mis sorteeritakse tekkekohas ja valmistatakse ette korduskasutuseks/ringlussevõtuks); läbimurdeline teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ringmajanduse valdkonnas.

(16)  Keskkonnamõju hindamine on menetlus, millega tagatakse, et kavade/programmide/projektide keskkonnamõju võetakse arvesse enne otsuste tegemist. Keskkonnamõju võib hinnata üksikprojektide puhul, nagu tamm, kiirtee, lennujaam või tehas, direktiivi 2011/92/EL (keskkonnamõju hindamise direktiiv) alusel või avaliku sektori kavade või programmide puhul direktiivi 2001/42/EÜ (keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv) alusel.

(17)  Kui keskkonnamõju hindamine hõlmab veele avaldatava mõju hindamist kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ ning kindlakstehtud riske on meetme väljatöötamisel arvesse võetud.

(18)  Ilma et see piiraks lisahindamisi, mis on nõutud direktiividega 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ, kui tegevus toimub elurikkuse seisukohast tundlikes piirkondades (sealhulgas Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja võtmetähtsusega elurikkad alad ning muud kaitsealad) või nende läheduses.

(19)  Samas ei vabasta põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine keskkonnamõju hindamisest / keskkonnamõju strateegilisest hindamisest ega kliima, keskkonna või kestlikkuse seisukohast hindamisest, kui seda nõutakse kehtivate ELi õigusaktidega, näiteks projektide puhul, mida rahastatakse programmist „InvestEU“ või Euroopa ühendamise rahastust.

(20)  Näiteks on keskkonnamõju hindamine vajalik toornafta rafineerimistehaste ja söeküttel töötavate soojuselektrijaamade ehitamise ning nafta või maagaasi tootmisega seotud projektide puhul. Seda liiki meetmed ei oleks siiski kooskõlas taksonoomiamääruse artiklis 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“) sätestatud põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ kliimamuutuste leevendamise seisukohast, sest kõnealuses artiklis on sätestatud, et tegevus kahjustab oluliselt, kui see põhjustab olulist kasvuhoonegaaside heidet. Kui uue lennujaama ehitamiseks on vaja keskkonnamõju hindamist, on põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ alusel kliimamuutuste leevendamise seisukohast tõenäoliselt nõuetele vastavad üksnes meetmed, mis on seotud vähese CO2 heitega lennujaamataristuga, nagu investeeringud energiatõhusatesse lennujaamahoonetesse ja lennujaamataristu taastuvenergia võrguühenduse uuendamine ning nendega seotud teenused.

(21)  See lähenemisviis järgib taksonoomiamääruse artiklit 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“), milles on nõutud, et võetaks arvesse nii majandustegevuse enda keskkonnamõju kui ka majandustegevuses pakutavate toodete ja teenuste keskkonnamõju kogu nende olelusringi jooksul.

(22)  Praktikas tähendab see seda, et tekkepõhine või põhjuslik olelusringi analüüs (nt meetmest tulenevate tehnoloogiliste, majanduslike või sotsiaalsete muutuste kaudse keskkonnamõju arvessevõtmine) ei ole vajalik. Siiski võib põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hinnangu põhjendamiseks kasutada olemasolevatest olelusringi analüüsidest saadud tõendeid.

(23)  Seda lähenemisviisi kohaldatakse eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete suhtes, mis on seotud avaliku sektori investeeringutega või millega kaasnevad otseselt valitsemissektori kulud. Reformide elluviimisega seotud meetmete puhul viiakse põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamine reeglina läbi enne meetme rakendamist valitsenud olukorra alusel.

(24)  Selline lähenemisviis on kooskõlas taksonoomiamääruse loogikaga: delegeeritud õigusakti eelnõu kohaselt põhinevad põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ puhul mitmed tehnilised sõelumiskriteeriumid absoluutkriteeriumidel, nagu konkreetsed heite piirmäärad (nt CO2 heite piirnormid kohanemislahenduste jaoks elektritootmise või sõiduautode puhul). Seda lähenemisviisi toetab ka ettevaatuspõhimõte, mis on üks ELi keskkonnaalaste õigusaktide, sealhulgas taksonoomiamääruse (põhjendus 40 ja artikli 19 lõike 1 punkt f) juhtpõhimõtteid ning tuleneb asjaolust, et keskkonnakahju tuleb vaadelda absoluutsest, mitte suhtelisest perspektiivist (nt globaalne soojenemine tuleneb kasvuhoonegaaside heitkoguste absoluuttasemest).

(25)  Tõendamaks, et väikese keskkonnamõjuga alternatiiv ei ole majanduslikult teostatav, peavad liikmesriigid võtma arvesse kulusid, mis tekivad meetme kogu kestuse jooksul. Need kulud hõlmavad negatiivseid keskkonnaalaseid välismõjusid ja tulevasi investeerimisvajadusi väikese keskkonnamõjuga alternatiivile üleminekuks, vältides keskkonnakahjulikust tegevusest sõltuvust või vähese mõjuga alternatiivide väljatöötamise ja kasutuselevõtu takistamist.

(26)  Taksonoomiamääruse põhjendustes 39 ja 41 ning artikli 10 lõikes 2 on esitatud „üleminekutegevuse“ määratlus. Siin kirjeldatud tingimused põhinevad sellel määratlusel, kuid ei ole samad, kuna taksonoomiamääruses on esitatud olulise panuse andva üleminekutegevuse kriteeriumid, samas kui käesolevates suunistes on esitatud ainult põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid ning seega kohaldatakse neid suuniseid laiema meetmete kogumi suhtes ja rakendatakse teistsugust sisulist kontrolli.

(27)  See lähenemisviis ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine üldiselt ei piira taaste- ja vastupidavuskavade meetmete hindamist mõjutavate muude kaalutluste arvessevõtmist, sealhulgas selliste kaalutluste, mis käsitlevad riigiabi kontrolli, kooskõla muude ELi fondidega ja võimalikku erainvesteeringute väljatõrjumist. Seoses meetmetega, millega toetatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS) hõlmatud tegevusalasid, ei tohiks selleks, et mitte moonutada HKSiga antud turusignaale, ning kooskõlas õiglase ülemineku fondi puhul rakendatava lähenemisviisiga, sellist tegevust, mille prognoositav heide CO2 ekvivalendina ei ole oluliselt väiksem kui lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks kehtestatud võrdlusalused, taaste- ja vastupidavusrahastust üldiselt toetada.

(28)  Juhul kui isegi keskkonnatoime praeguseks saavutatud parim tase tooks ikkagi kaasa keskkonnakahjulikust tegevusest sõltuvuse, tuleks kaaluda meetmeid, mis toetavad väiksema mõjuga alternatiivide leidmiseks tehtavat teadus- ja arendustegevust kooskõlas sekkumisvaldkondadega 022 ja 023, mis on loetletud taaste- ja vastupidavusrahastu määrusele lisatud kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodikas.

(29)  Vahe-eesmärkide ja sihtide, sealhulgas nende, mis kajastavad põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist, kohta kehtib taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikkel 19a („Reeglid rahalise toetuse ja laenutoetuse maksmise ja väljamaksete peatamise ning nendega seotud lepingute lõpetamise kohta“), nagu ka kõigi teiste vahe-eesmärkide ja sihtide kohta.

(30)  Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse põhjendus 11b.

(31)  Taksonoomiamääruse artikli 3 punkti d („Keskkonnasäästliku majandustegevuse kriteeriumid“) alusel on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis sisaldavad üksikasjalikke tehnilisi sõelumiskriteeriume (kvantitatiivseid ja/või kvalitatiivseid kriteeriume), millega määrata kindlaks, millistel tingimustel i) saab konkreetset majandustegevust lugeda oluliselt panustavaks ühte kuuest keskkonnaeesmärgist; ii) ei kahjusta konkreetne majandustegevus oluliselt ühegi teise keskkonnaeesmärgi saavutamist. Siiani on avaldatud konsulteerimiseks üks delegeeritud õigusakt, mis on seotud kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemisega. See on saadaval aadressil: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy#ISC_WORKFLOW

---

I LISA

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekiri

1.   1. osa. Liikmesriigid peaksid vaatama läbi kuus keskkonnaeesmärki, et teha kindlaks need, mille puhul on vajalik põhjalik hindamine. Palun märkige iga meetme puhul, millise järgmistest taksonoomiamääruse artiklis 17 („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“) kindlaks määratud keskkonnaeesmärkidest korral on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | | | |
| Kliimamuutustega kohanemine | | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | | | |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | | | |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | | | |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

Kliimamuutustega kohanemine

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

2.   2. osa. Liikmesriigid peaksid esitama põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise põhjaliku hinnangu nende keskkonnaeesmärkide kohta, mille puhul see on vajalik.
  Palun vastake iga meetme puhul allpool esitatud küsimustele nende 1. osas kindlaks määratud keskkonnaeesmärkide kohta, mis nõuavad põhjalikku hindamist.

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite? | | |
| Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele? | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse. Kas meede eeldatavalt kahjustab






  i) | veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite?

Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele?

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse. Kas meede eeldatavalt kahjustab

i)

veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või

| ii) | mereala head keskkonnaseisundit? |
| --- | --- |

ii)

mereala head keskkonnaseisundit?

Üleminek ringmajandusele, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Kas meede eeldatavalt

| i) | suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või |
| --- | --- |

i)

suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või

| ii) | põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade (1) otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud (2), või |
| --- | --- |

ii)

põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade (1) otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud (2), või

| iii) | põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju? (3) |
| --- | --- |

iii)

põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju? (3)

Saastuse vältimine ja tõrje. Kas meede eeldatavalt suurendab märkimisväärselt saasteainete (4) heidet õhku, vette või pinnasesse?

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Kas meede eeldatavalt

| i) | kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit (5) ja vastupidavust või |
| --- | --- |

i)

kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit (5) ja vastupidavust või

| ii) | kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust? |
| --- | --- |

ii)

kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust?

---

(1)  Loodusvarad on energia, materjalid, metallid, vesi, biomass, õhk ja maa.

(2)  Ebatõhusust saab minimeerida näiteks suurendades märkimisväärselt toodete vastupidavust, parandatavust, uuendatavust ja korduskasutatavust või vähendades märkimisväärselt ressursse disaini ja materjalivaliku abil, soodustades uue kasutusotstarbe andmist, demonteerimist ja ümberehitamist, eelkõige selleks, et vähendada ehitusmaterjalide kasutamist ja edendada nende korduskasutamist. Samuti minnes üle „toote kui teenuse“ pakkumise ärimudelitele ja ringlusel põhinevatele väärtusahelatele, eesmärgiga säilitada toodete, komponentide ja materjalide suurim kasutusväärtus nii kaua kui võimalik. See hõlmab ka ohtlike ainete sisalduse märkimisväärset vähendamist materjalides ja toodetes, sealhulgas nende asendamist ohutumate alternatiividega. See vähendab veelgi märkimisväärselt toidujäätmete teket toidu tootmisel, töötlemisel, valmistamisel või turustamisel.

(3)  Lisateavet ringmajanduse eesmärgi kohta leiab taksonoomiamääruse põhjendusest 27.

(4)  Saasteaine on õhus, vees või pinnases eksisteeriv aine, vibratsioon, soojus, müra, valgus või muu saasteaine, mis võib kahjustada inimese tervist või keskkonda.

(5)  Kooskõlas taksonoomiamääruse artikli 2 punktiga 16 tähendab „hea seisund“ seoses ökosüsteemiga „heas füüsikalises, keemilises ja bioloogilises seisundis või hea füüsikalise, keemilise ja bioloogilise kvaliteediga ning isepaljunemis- või taastumisvõimega ökosüsteemi, kus liigilist koostist, ökosüsteemi struktuuri ja ökoloogilisi funktsioone ei kahjustata“.

---

II LISA

Tõendusmaterjal põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ põhjalikuks hindamiseks kontrollnimekirja 2. osa puhul

Kui sellest on kasu, võivad liikmesriigid kontrollnimekirja 2. osas (vt punkt 3) meetme kohta põhjaliku hinnangu koostamisel põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise kohta tugineda allpool esitatud toetavate tõendite (mitteammendavale) loetelule. Komisjon koostas selle loetelu, et hõlbustada liikmesriikide tehtavat juhtumipõhist hindamist osana kontrollnimekirja 2. osa raames teostatavast põhjalikust hindamisest. Liikmesriigid ei pea, kuid võivad täienduseks kontrollnimekirja 2. osas esitatud üldistele küsimustele kasutada seda loetelu, et teha kindlaks, millist liiki tõendid võivad toetada nende põhjendusi selle kohta, et meede on põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ kooskõlas.

Valdkondadevahelised tõendusmaterjalid

| — | Järgitud on ELi keskkonnaalaste õigusaktide kohaldatavat osa (eelkõige keskkonnamõju hindamist) ja on antud asjaomased load. |
| --- | --- |

—

Järgitud on ELi keskkonnaalaste õigusaktide kohaldatavat osa (eelkõige keskkonnamõju hindamist) ja on antud asjaomased load.

| — | Meede sisaldab elemente, mis kohustavad ettevõtjaid rakendama tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nagu EMAS (või ISO 14001 või samaväärne süsteem), või kasutama ja/või tootma kaupu või teenuseid, millele on antud ELi ökomärgis (1) või muu I tüübi keskkonnamärgis (2). |
| --- | --- |

—

Meede sisaldab elemente, mis kohustavad ettevõtjaid rakendama tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemi, nagu EMAS (või ISO 14001 või samaväärne süsteem), või kasutama ja/või tootma kaupu või teenuseid, millele on antud ELi ökomärgis (1) või muu I tüübi keskkonnamärgis (2).

| — | Meede on seotud parimate keskkonnatavade rakendamisega või tipptaseme võrdlusaluste saavutamisega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) artikli 46 lõike 1 kohaselt vastu võetud sektorite võrdlusdokumentides (3). |
| --- | --- |

—

Meede on seotud parimate keskkonnatavade rakendamisega või tipptaseme võrdlusaluste saavutamisega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) artikli 46 lõike 1 kohaselt vastu võetud sektorite võrdlusdokumentides (3).

| — | Avaliku sektori investeeringute puhul vastab meede keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumidele (4). |
| --- | --- |

—

Avaliku sektori investeeringute puhul vastab meede keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumidele (4).

| — | Taristuinvesteeringute puhul on tagatud investeeringu kliimakindlus ja keskkonnakaitse arvestamine. |
| --- | --- |

—

Taristuinvesteeringute puhul on tagatud investeeringu kliimakindlus ja keskkonnakaitse arvestamine.

Kliimamuutuste leevendamine

| — | Heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) võrdlusalustega hõlmamata valdkonna meetme puhul on meede kooskõlas eesmärgiga vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet ja eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. |
| --- | --- |

—

Heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) võrdlusalustega hõlmamata valdkonna meetme puhul on meede kooskõlas eesmärgiga vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet ja eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus.

| — | Elektrifitseerimist edendava meetme puhul on meetmele lisatud tõendid selle kohta, et energiaallikate jaotus aitab kaasa CO2 heite vähendamisele kooskõlas 2030. ja 2050. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkidega ning sellega kaasneb taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

Elektrifitseerimist edendava meetme puhul on meetmele lisatud tõendid selle kohta, et energiaallikate jaotus aitab kaasa CO2 heite vähendamisele kooskõlas 2030. ja 2050. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkidega ning sellega kaasneb taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamine.

Kliimamuutustega kohanemine

| — | Tehtud on proportsionaalne kliimariski hindamine. |
| --- | --- |

—

Tehtud on proportsionaalne kliimariski hindamine.

| — | Kui investeeringu väärtus on suurem kui 10 miljonit eurot, on tehtud või kavatsetakse teha kliimatundlikkuse ja -riski hindamine, (5) mille tulemusel tehakse kindlaks asjakohased kohanemismeetmed ning neid hinnatakse ja rakendatakse. |
| --- | --- |

—

Kui investeeringu väärtus on suurem kui 10 miljonit eurot, on tehtud või kavatsetakse teha kliimatundlikkuse ja -riski hindamine, (5) mille tulemusel tehakse kindlaks asjakohased kohanemismeetmed ning neid hinnatakse ja rakendatakse.

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

| — | Vee kvaliteedi säilitamise ja veestressi vältimisega seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohud on tehtud kindlaks ja neid on käsitletud kooskõlas veepoliitika raamdirektiiviga ja veemajanduskavaga. |
| --- | --- |

—

Vee kvaliteedi säilitamise ja veestressi vältimisega seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohud on tehtud kindlaks ja neid on käsitletud kooskõlas veepoliitika raamdirektiiviga ja veemajanduskavaga.

| — | Ranniku- ja merekeskkonnaga seotud meetme puhul ei takista ega ohusta meede püsivalt merestrateegia raamdirektiivis määratletud hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna tasandil või teiste liikmesriikide mereakvatooriumides. |
| --- | --- |

—

Ranniku- ja merekeskkonnaga seotud meetme puhul ei takista ega ohusta meede püsivalt merestrateegia raamdirektiivis määratletud hea keskkonnaseisundi saavutamist asjaomase merepiirkonna või allpiirkonna tasandil või teiste liikmesriikide mereakvatooriumides.

| — | Meede ei mõjuta oluliselt i) mõjutatud veekogusid (ega takista sellega seotud konkreetset veekogu ega teisi samas valglas asuvaid veekogusid saavutamast head seisundit või head potentsiaali kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi nõuetega) ega ii) otseselt veest sõltuvaid kaitsealuseid elupaiku ja liike. |
| --- | --- |

—

Meede ei mõjuta oluliselt i) mõjutatud veekogusid (ega takista sellega seotud konkreetset veekogu ega teisi samas valglas asuvaid veekogusid saavutamast head seisundit või head potentsiaali kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi nõuetega) ega ii) otseselt veest sõltuvaid kaitsealuseid elupaiku ja liike.

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

| — | Meede on kooskõlas asjaomase riikliku või piirkondliku jäätmekava ja jäätmetekke vältimise programmiga kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ (mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/851) artikliga 28 ning võimaluse korral asjaomase riikliku, piirkondliku või kohaliku ringmajanduse strateegiaga. |
| --- | --- |

—

Meede on kooskõlas asjaomase riikliku või piirkondliku jäätmekava ja jäätmetekke vältimise programmiga kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ (mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/851) artikliga 28 ning võimaluse korral asjaomase riikliku, piirkondliku või kohaliku ringmajanduse strateegiaga.

| — | Meede on kooskõlas kestlike toodete ja jäätmehierarhia põhimõtetega, pidades esmatähtsaks jäätmetekke vältimist. |
| --- | --- |

—

Meede on kooskõlas kestlike toodete ja jäätmehierarhia põhimõtetega, pidades esmatähtsaks jäätmetekke vältimist.

| — | Meetmega tagatakse peamiste kasutatavate ressursside ressursitõhusus. Käsitletakse ressursside ebatõhusat (6) kasutamist, sealhulgas tagades toodete, hoonete ja varade tõhusa kasutamise ja vastupidavuse. |
| --- | --- |

—

Meetmega tagatakse peamiste kasutatavate ressursside ressursitõhusus. Käsitletakse ressursside ebatõhusat (6) kasutamist, sealhulgas tagades toodete, hoonete ja varade tõhusa kasutamise ja vastupidavuse.

| — | Meetmega tagatakse tõhus ja tulemuslik jäätmete liigiti kogumine nende tekkekohas ning tekkekohas sorteeritud osade saatmine korduskasutamiseks või ringlussevõtuks ettevalmistamisse. |
| --- | --- |

—

Meetmega tagatakse tõhus ja tulemuslik jäätmete liigiti kogumine nende tekkekohas ning tekkekohas sorteeritud osade saatmine korduskasutamiseks või ringlussevõtuks ettevalmistamisse.

Saastuse vältimine ja tõrje

| — | Meede on kooskõlas olemasolevate ülemaailmsete, riiklike, piirkondlike või kohalike saastuse vähendamise kavadega. |
| --- | --- |

—

Meede on kooskõlas olemasolevate ülemaailmsete, riiklike, piirkondlike või kohalike saastuse vähendamise kavadega.

| — | Meede on kooskõlas sektori asjaomaste parima võimaliku tehnika (PVT) järeldustega või parima võimaliku tehnika viitedokumentidega (PVT-viitedokumendid) (7). |
| --- | --- |

—

Meede on kooskõlas sektori asjaomaste parima võimaliku tehnika (PVT) järeldustega või parima võimaliku tehnika viitedokumentidega (PVT-viitedokumendid) (7).

| — | Rakendatakse ohtlike ainete (8) kasutamisele alternatiivseid lahendusi. |
| --- | --- |

—

Rakendatakse ohtlike ainete (8) kasutamisele alternatiivseid lahendusi.

| — | Meede on kooskõlas pestitsiidide säästva kasutamisega (9). |
| --- | --- |

—

Meede on kooskõlas pestitsiidide säästva kasutamisega (9).

| — | Meede on kooskõlas antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse parimate tavadega (10). |
| --- | --- |

—

Meede on kooskõlas antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse parimate tavadega (10).

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

| — | Meede järgib elupaikade direktiivis ja linnudirektiivis sätestatud leevendamishierarhiat (11) ja muid asjakohaseid nõudeid. |
| --- | --- |

—

Meede järgib elupaikade direktiivis ja linnudirektiivis sätestatud leevendamishierarhiat (11) ja muid asjakohaseid nõudeid.

| — | Läbi on viidud keskkonnamõju hindamine ja selle järeldused on rakendatud. |
| --- | --- |

—

Läbi on viidud keskkonnamõju hindamine ja selle järeldused on rakendatud.

---

(1)  ELi ökomärgise kava on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 66/2010. Tooterühmade loetelu, mille jaoks ELi ökomärgise kriteeriumid on kehtestatud, on kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(2)  I tüübi keskkonnamärgised on sätestatud standardis ISO 14024:2018.

(3)  Kättesaadavad aadressil: https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm.

(4)  Euroopa Komisjon on kehtestanud ELi keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumid paljude tooterühmade jaoks: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(5)  Liikmesriike julgustatakse kasutama komisjoni suuniseid investeeringute kestlikkuse hindamise kohta InvestEU alusel, sealhulgas suuniseid taristu kliimakindluse tagamise kohta aastatel 2021–2027. Liikmesriikidel on siiski lubatud kohaldada oma kriteeriume ja näitajaid kestlikkuse hindamiseks, tingimusel et need põhinevad ELi kliimaeesmärkidel ning aitavad oluliselt kaasa kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määruse (EL) 2020/852 (millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088) tähenduses.

(6)  Vt käesolevate suuniste I lisa joonealust märkust 2.

(7)  Tõendavaid dokumente kohaldatakse direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete direktiiv) kohaldamisalasse kuuluvate tegevuste suhtes. Kättesaadavate PVT-järelduste ja PVT-viitedokumentide loeteluga saab tutvuda aadressil: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference.

(8)  See küsimus käsitleb tööstustegevusest tuleneva saastuse vältimist ja tõrjet. Direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete direktiiv) artikli 3 punktis 18 on „ohtlikud ained“ määratletud järgmiselt: „ained või segud, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) artiklis 3“. Lisaks on tööstusheidete direktiivi artiklis 58 sätestatud: „[a]ined või segud, mis määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktsiivtoksilise toimega aineteks liigitatavate lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse tõttu kannavad või peavad kandma ohulauseid H340, H350, H350i, H360D või H360F, asendatakse võimalikult kiiresti vähem kahjulike ainete või segudega“.

(9)  Nagu on sätestatud säästva kasutamise direktiivis 2009/128/EÜ.

(10)  Nõukogu järeldused, mis käsitlevad järgmisi samme eesmärgi suunas muuta EL parimate antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse tavadega piirkonnaks (2019/C 214/01).

(11)  Kooskõlas elupaikade direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikeid 3 ja 4 käsitlevate metoodiliste suunistega.

---

III LISA

Eritingimused põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kliimamuutuste leevendamise eesmärgile vastamiseks taaste- ja vastupidavusrahastu alusel meetmete puhul, mis on seotud maagaasil põhineva elektri- ja/või soojatootmisega ning sellega seonduva ülekande- ja jaotustaristuga

| — | Maagaasil põhineva elektri- ja/või soojatootmisega seotud meetmeid võib erandkorras iga juhtumi puhul eraldi toetada liikmesriikides, kes seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega CO2-mahukatelt energiaallikatelt üleminekul, tingimusel et see toetus aitaks saavutada ELi eesmärke vähendada CO2 heidet 2030. ja 2050. aastaks, kui:






  — | meetmed on seotud tulevikukindla, paindliku ja tõhusa gaasiküttel elektritootmisega või gaasiküttel soojus- ja elektrienergia koostootmisega, mille kasvuhoonegaaside heitkogused on rajatise kogu majandusliku eluea jooksul alla 250 g CO2e/kWh;
  või |
| --- | --- | --- |

—

Maagaasil põhineva elektri- ja/või soojatootmisega seotud meetmeid võib erandkorras iga juhtumi puhul eraldi toetada liikmesriikides, kes seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega CO2-mahukatelt energiaallikatelt üleminekul, tingimusel et see toetus aitaks saavutada ELi eesmärke vähendada CO2 heidet 2030. ja 2050. aastaks, kui:

—

meetmed on seotud tulevikukindla, paindliku ja tõhusa gaasiküttel elektritootmisega või gaasiküttel soojus- ja elektrienergia koostootmisega, mille kasvuhoonegaaside heitkogused on rajatise kogu majandusliku eluea jooksul alla 250 g CO2e/kWh;

või

| — | meetmed on seotud tulevikukindla, paindliku ja tõhusa gaasiküttel elektritootmisega või gaasiküttel soojus- ja elektrienergia koostootmisega, mille puhul saab kasutada taastuvaid ja vähese CO2 heitega gaase ning:






  — | taaste- ja vastupidavuskava sisaldab usaldusväärseid kavasid või kohustusi taastuvate ja vähese CO2 heitega gaaside kasutamise suurendamiseks; ning |
| --- | --- | --- |

—

meetmed on seotud tulevikukindla, paindliku ja tõhusa gaasiküttel elektritootmisega või gaasiküttel soojus- ja elektrienergia koostootmisega, mille puhul saab kasutada taastuvaid ja vähese CO2 heitega gaase ning:

—

taaste- ja vastupidavuskava sisaldab usaldusväärseid kavasid või kohustusi taastuvate ja vähese CO2 heitega gaaside kasutamise suurendamiseks; ning

| — | selle tulemusena suletakse samal ajal vähemalt sama võimsusega märkimisväärselt CO2-mahukam elektrijaam ja/või soojuse tootmise rajatis (nt kivisüsi, pruunsüsi või nafta), mis toob kaasa kasvuhoonegaaside heite märkimisväärse vähenemise; ning |
| --- | --- |

—

selle tulemusena suletakse samal ajal vähemalt sama võimsusega märkimisväärselt CO2-mahukam elektrijaam ja/või soojuse tootmise rajatis (nt kivisüsi, pruunsüsi või nafta), mis toob kaasa kasvuhoonegaaside heite märkimisväärse vähenemise; ning

| — | asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et tal on usaldusväärne kava taastuvenergia osakaalu suurendamiseks 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamisel; ning |
| --- | --- |

—

asjaomane liikmesriik suudab tõendada, et tal on usaldusväärne kava taastuvenergia osakaalu suurendamiseks 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamisel; ning

| — | taaste- ja vastupidavuskava sisaldab konkreetseid reforme ja investeeringuid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks. |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskava sisaldab konkreetseid reforme ja investeeringuid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamiseks.

| — | Kaugkütte- ja -jahutussüsteemide maagaasil põhinevate tootmisseadmetega seotud meetmeid võib erandkorras toetada, kui seade vastab tõhusa kaugkütte ja -jahutuse (nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41) süsteemide nõuetele ja käesoleva lisa esimeses taandes kirjeldatud maagaasipõhise sooja-/elektritootmise tingimustele. |
| --- | --- |

—

Kaugkütte- ja -jahutussüsteemide maagaasil põhinevate tootmisseadmetega seotud meetmeid võib erandkorras toetada, kui seade vastab tõhusa kaugkütte ja -jahutuse (nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41) süsteemide nõuetele ja käesoleva lisa esimeses taandes kirjeldatud maagaasipõhise sooja-/elektritootmise tingimustele.

| — | Kaugkütte- ja -jahutusvõrkudega, mis saavad soojust/jahutust maagaasi kasutavatest rajatistest, seotud meetmeid võib erandkorras toetada, kui:






  — | need on osa tõhusa kaugkütte ja -jahutuse (nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41) süsteemidest, mis saavad soojust/jahutust olemasolevatest rajatistest, mis vastavad esimeses taandes kirjeldatud maagaasipõhise sooja-/elektritootmise tingimustele;
  või |
| --- | --- | --- |

—

Kaugkütte- ja -jahutusvõrkudega, mis saavad soojust/jahutust maagaasi kasutavatest rajatistest, seotud meetmeid võib erandkorras toetada, kui:

—

need on osa tõhusa kaugkütte ja -jahutuse (nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41) süsteemidest, mis saavad soojust/jahutust olemasolevatest rajatistest, mis vastavad esimeses taandes kirjeldatud maagaasipõhise sooja-/elektritootmise tingimustele;

või

| — | investeeringud sooja-/elektritootmisrajatisse algavad kolme aasta jooksul pärast võrgu ajakohastamist, nende eesmärk on muuta kogu süsteem tõhusaks (nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41) ja need vastavad esimeses taandes kirjeldatud maagaasipõhise sooja-/elektritootmise tingimustele. |
| --- | --- |

—

investeeringud sooja-/elektritootmisrajatisse algavad kolme aasta jooksul pärast võrgu ajakohastamist, nende eesmärk on muuta kogu süsteem tõhusaks (nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41) ja need vastavad esimeses taandes kirjeldatud maagaasipõhise sooja-/elektritootmise tingimustele.

| — | Gaaskütuste ülekande- ja jaotustaristuga seotud meetmeid võib toetada, kui need võimaldavad ehitamise ajal taastuvate ja vähese CO2 heitega gaaside transporti (ja/või ladustamist). |
| --- | --- |

—

Gaaskütuste ülekande- ja jaotustaristuga seotud meetmeid võib toetada, kui need võimaldavad ehitamise ajal taastuvate ja vähese CO2 heitega gaaside transporti (ja/või ladustamist).

| — | Maagaasil põhinevate katelde ja küttesüsteemidega (ja nendega seotud jaotustaristuga) seotud meetmeid võib erandkorras iga juhtumi puhul eraldi toetada, kui:






  — | need on kas kooskõlas energiamärgistuse raammääruse (EL) 2017/1369 (1) artikli 7 lõikega 2 või paigaldatakse hoonetesse, mis on osa laiemast energiatõhususe või hoonete renoveerimise programmist kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi kohaste pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega, tuues kaasa energiatõhususe olulise paranemise, ning |
| --- | --- | --- |

—

Maagaasil põhinevate katelde ja küttesüsteemidega (ja nendega seotud jaotustaristuga) seotud meetmeid võib erandkorras iga juhtumi puhul eraldi toetada, kui:

—

need on kas kooskõlas energiamärgistuse raammääruse (EL) 2017/1369 (1) artikli 7 lõikega 2 või paigaldatakse hoonetesse, mis on osa laiemast energiatõhususe või hoonete renoveerimise programmist kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi kohaste pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega, tuues kaasa energiatõhususe olulise paranemise, ning

| — | vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet; ning |
| --- | --- |

—

vähendavad märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet; ning

| — | parandavad märkimisväärselt keskkonda (eelkõige saaste vähendamise tõttu) ja rahvatervist, eelkõige piirkondades, kus ületatakse või võidakse ületada direktiiviga 2008/50/EL kehtestatud ELi õhukvaliteedi standardeid, näiteks kivisöel või naftal põhinevate küttesüsteemide ja katelde asendamisel. |
| --- | --- |

—

parandavad märkimisväärselt keskkonda (eelkõige saaste vähendamise tõttu) ja rahvatervist, eelkõige piirkondades, kus ületatakse või võidakse ületada direktiiviga 2008/50/EL kehtestatud ELi õhukvaliteedi standardeid, näiteks kivisöel või naftal põhinevate küttesüsteemide ja katelde asendamisel.

---

(1)  Energiamärgistuse raammääruse (EL) 2017/1369 artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriikide tehtavad soodustused peavad „olema suunatud kahele kõrgeimale märkimisväärselt hõivatud energiatõhususe klassile või nimetatud delegeeritud õigusaktis sätestatud kõrgematele klassidele“. Küttekehade ja veesoojendite puhul ei kuulu fossiilkütusel töötavad tooted üldiselt nendesse klassidesse, välja arvatud gaasiküttel mikrokoostootmistooted.

---

IV LISA

Näiteid selle kohta, kuidas hinnata põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimist

Selles punktis on esitatud mõningad näited hüpoteetiliste meetmete ja üldiste elementide kohta, mis võiksid moodustada osa põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisest, kasutades punktis 3 kirjeldatud kontrollnimekirja kahte etappi. Need näited on esitatud, ilma et see piiraks üksikasjalikkuse taset või sisu, mida nõutakse meetme kirjelduses ja tegelikul põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamisel, mis tuleb taaste- ja vastupidavuskavas teha. Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimise hindamine, mida lõppkokkuvõttes nõutakse, sõltub iga meetme laadist ja omadustest ning seda ei saa käesolevas dokumendis ammendavalt käsitleda.

Näide 1. Olemasolevate hoonete energiatõhususe meetmed, sealhulgas kütte- ja jahutussüsteemide asendamine

Meetme kirjeldus

Investeeringud hoonete energiatõhususe ulatusliku renoveerimisprogrammi alusel, mis toovad kaasa energiatõhususe olulise paranemise ja mille eesmärk on olemasolevate elamute renoveerimine mitmesuguste energiatõhususe meetmete abil, sealhulgas soojustus, tõhusad aknad, kütte- ja jahutussüsteemide asendamine, haljaskatused ja taastuvenergia tootmise seadmete (nt fotoelektrilised päikesepaneelid) paigaldamine.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | X | | |
| Kliimamuutustega kohanemine | X | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Vee kvaliteedi säilitamise ja veestressiga seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohte ei ole kindlaks tehtud, kuna sanitaartehnikat või vett tarbivaid seadmeid ei ole paigaldatud. |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | X | | |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | X | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Hoonete renoveerimise programm ei puuduta hooneid, mis asuvad bioloogilise mitmekesisuse seisukohast tundlikes piirkondades (sealhulgas Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja võtmetähtsusega elurikkad alad ning muud kaitsealad) või nende läheduses. |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

X

Kliimamuutustega kohanemine

X

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Vee kvaliteedi säilitamise ja veestressiga seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohte ei ole kindlaks tehtud, kuna sanitaartehnikat või vett tarbivaid seadmeid ei ole paigaldatud.

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

X

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

X

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Hoonete renoveerimise programm ei puuduta hooneid, mis asuvad bioloogilise mitmekesisuse seisukohast tundlikes piirkondades (sealhulgas Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja võtmetähtsusega elurikkad alad ning muud kaitsealad) või nende läheduses.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 2. osa

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite? | X | See meede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 025 seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 40 %.
  Eeldatakse, et meede ei too kaasa märkimisväärset kasvuhoonegaaside heidet, sest:






  — | Hoone ei ole ette nähtud fossiilkütuste kaevandamiseks, ladustamiseks, transportimiseks ega tootmiseks. |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite?

X

See meede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 025 seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 40 %.

Eeldatakse, et meede ei too kaasa märkimisväärset kasvuhoonegaaside heidet, sest:

—

Hoone ei ole ette nähtud fossiilkütuste kaevandamiseks, ladustamiseks, transportimiseks ega tootmiseks.

| — | Renoveerimisprogrammiga on võimalik vähendada energiatarbimist, suurendada energiatõhusust, mis toob kaasa asjaomaste hoonete energiatõhususe olulise paranemise, ja vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet (vt meetme kirjeldust taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel ja järgmises punktis toodud kirjeldust). Meede aitab saavutada riiklikku eesmärki suurendada energiatõhusust aastas, nagu on sätestatud energiatõhususe direktiivis (2012/27/EL) ja riiklikult kindlaksmääratud panustes Pariisi kliimakokkuleppesse. |
| --- | --- |

—

Renoveerimisprogrammiga on võimalik vähendada energiatarbimist, suurendada energiatõhusust, mis toob kaasa asjaomaste hoonete energiatõhususe olulise paranemise, ja vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet (vt meetme kirjeldust taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel ja järgmises punktis toodud kirjeldust). Meede aitab saavutada riiklikku eesmärki suurendada energiatõhusust aastas, nagu on sätestatud energiatõhususe direktiivis (2012/27/EL) ja riiklikult kindlaksmääratud panustes Pariisi kliimakokkuleppesse.

| — | Meetmega vähendatakse märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, st hinnanguliselt XX kt kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastas, mis vastab X %-le eluasemesektori riiklikust kasvuhoonegaaside heitest (vt taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel esitatud analüüs). |
| --- | --- |

—

Meetmega vähendatakse märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet, st hinnanguliselt XX kt kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastas, mis vastab X %-le eluasemesektori riiklikust kasvuhoonegaaside heitest (vt taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel esitatud analüüs).

| — | Renoveerimisprogramm hõlmab muu hulgas kivisöel/naftal põhinevate küttesüsteemide asendamist gaasil töötavate kondensatsioonikateldega.






  — | Need katlad vastavad A-klassile, mis on madalam kui kaks kõige kõrgemat märkimisväärselt hõivatud energiatõhususe klassi selles liikmesriigis. Kaaluti väiksema CO2 heitega ja tõhusamaid alternatiive (eelkõige klassidesse A++ ja A+ kuuluvaid soojuspumpasid), kuid programmiga hõlmatud hoonete arhitektuuri tõttu ei saa ühiseid soojuspumpasid paigaldada ning A-klassi kuuluvad gaasikondensatsioonikatlad on tehnoloogiliselt kõige teostatavam alternatiiv. |
| --- | --- | --- |

—

Renoveerimisprogramm hõlmab muu hulgas kivisöel/naftal põhinevate küttesüsteemide asendamist gaasil töötavate kondensatsioonikateldega.

—

Need katlad vastavad A-klassile, mis on madalam kui kaks kõige kõrgemat märkimisväärselt hõivatud energiatõhususe klassi selles liikmesriigis. Kaaluti väiksema CO2 heitega ja tõhusamaid alternatiive (eelkõige klassidesse A++ ja A+ kuuluvaid soojuspumpasid), kuid programmiga hõlmatud hoonete arhitektuuri tõttu ei saa ühiseid soojuspumpasid paigaldada ning A-klassi kuuluvad gaasikondensatsioonikatlad on tehnoloogiliselt kõige teostatavam alternatiiv.

| — | Peale selle on investeeringud gaasikondensatsioonikateldesse osa laiemast hoonete energiatõhususe renoveerimise programmist, mis on kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi kohaste pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega ja toob kaasa energiatõhususe olulise paranemise. |
| --- | --- |

—

Peale selle on investeeringud gaasikondensatsioonikateldesse osa laiemast hoonete energiatõhususe renoveerimise programmist, mis on kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiivi kohaste pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega ja toob kaasa energiatõhususe olulise paranemise.

| — | Lisaks kõnealuste katelde paigaldamisele hõlmab meede ka fotoelektriliste päikesepaneelide paigaldamist hoonete renoveerimise osana. |
| --- | --- |

—

Lisaks kõnealuste katelde paigaldamisele hõlmab meede ka fotoelektriliste päikesepaneelide paigaldamist hoonete renoveerimise osana.

| — | Selleks et mitte takistada vähese CO2 heitega alternatiivide, eelkõige soojuspumpade kasutuselevõttu kogu liikmesriigis, kaasneb selle komponendi X reformiga (vt taaste- ja vastupidavuskava Y. lehekülg) kütuse suhtelise hinnakujunduse läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

Selleks et mitte takistada vähese CO2 heitega alternatiivide, eelkõige soojuspumpade kasutuselevõttu kogu liikmesriigis, kaasneb selle komponendi X reformiga (vt taaste- ja vastupidavuskava Y. lehekülg) kütuse suhtelise hinnakujunduse läbivaatamine.

Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele?

X

Füüsilisi kliimariske, mis võivad olla selle meetme puhul olulised, hinnati ohuanalüüsi osana, mis hõlmas praegust ja tulevast kliimat ning näitas, et sihtkliimavööndi hooneid võivad ohustada kuumalained. Meetme kohaselt peavad ettevõtjad tagama renoveeritud hoonete tehnosüsteemide optimeerimise, et pakkuda elanikele soojusmugavust isegi äärmuslikel temperatuuridel. Seega puuduvad tõendid selle kohta, et meetme otsene ja esmane kaudne mõju terve selle kestuse jooksul oleks selle keskkonnaeesmärgi seisukohast märkimisväärselt negatiivne.

Üleminek ringmajandusele, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Kas meede eeldatavalt

| i) | suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või |
| --- | --- |

i)

suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või

| ii) | põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või |
| --- | --- |

ii)

põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või

| iii) | põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju? |
| --- | --- |

iii)

põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju?

X

Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest (v.a otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile.

Meede hõlmab paigaldatavate taastuvenergia tootmise seadmete tehnilisi kirjeldusi nende vastupidavuse, parandatavuse ja ringlussevõetavuse kohta, nagu on täpsustatud taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel. Eelkõige piiravad ettevõtjad jäätmeteket ehituse ja lammutamisega seotud protsessides kooskõlas ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokolliga. Hoonete projektid ja ehitustehnikad toetavad ringlust ja näitavad eelkõige, viidates standardile ISO 20887 või muudele standarditele hoonete demonteeritavuse või kohandatavuse hindamiseks, kuidas need on kavandatud nii, et need oleksid ressursitõhusamad, kohandatavad, paindlikud ja demonteeritavad, et võimaldada korduskasutamist ja ringlussevõttu.

Saastuse vältimine ja tõrje. Kas meede eeldatavalt suurendab märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse?

X

Meede ei suurenda eeldatavalt märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse, kuna

| — | Eelkõige naftapõhiste küttesüsteemide asendamine vähendab märkimisväärselt õhku eralduvaid saasteaineid ja parandab seejärel rahvatervist piirkonnas, kus ületatakse või tõenäoliselt ületatakse direktiiviga 2008/50/EL kehtestatud ELi õhukvaliteedi standardeid. |
| --- | --- |

—

Eelkõige naftapõhiste küttesüsteemide asendamine vähendab märkimisväärselt õhku eralduvaid saasteaineid ja parandab seejärel rahvatervist piirkonnas, kus ületatakse või tõenäoliselt ületatakse direktiiviga 2008/50/EL kehtestatud ELi õhukvaliteedi standardeid.

| — | Nagu on kirjeldatud kliimamuutuste leevendamise eesmärgi põhjenduses, kaaluti käesoleva programmi raames väiksema mõjuga alternatiive, kuid need ei ole tehnoloogiliselt teostatavad. Lisaks sellele on paigaldatavate katelde eeldatav keskmine kasutusiga 12 aastat. |
| --- | --- |

—

Nagu on kirjeldatud kliimamuutuste leevendamise eesmärgi põhjenduses, kaaluti käesoleva programmi raames väiksema mõjuga alternatiive, kuid need ei ole tehnoloogiliselt teostatavad. Lisaks sellele on paigaldatavate katelde eeldatav keskmine kasutusiga 12 aastat.

| — | Renoveerimist teostavad ettevõtjad peavad tagama, et hoonete renoveerimisel kasutatavad ehitusdetailid ja -materjalid ei sisalda asbesti ega väga ohtlikke aineid, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisas esitatud autoriseerimisele kuuluvate ainete loetelu alusel. |
| --- | --- |

—

Renoveerimist teostavad ettevõtjad peavad tagama, et hoonete renoveerimisel kasutatavad ehitusdetailid ja -materjalid ei sisalda asbesti ega väga ohtlikke aineid, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XIV lisas esitatud autoriseerimisele kuuluvate ainete loetelu alusel.

| — | Renoveerimist teostavad ettevõtjad peavad CEN/TS 16516 ja ISO 16000-3 või muu võrreldava standardse katsetamis- ja määramismeetodi kohase katsetamise korral tagama, et hoone renoveerimisel kasutatavatest ehitusdetailidest ja -materjalidest, mis võivad kokku puutuda kasutajatega, eraldub vähem kui 0,06 mg formaldehüüdi materjali või detaili m3 kohta ning vähem kui 0,001 mg 1A ja 1B kategooria kantserogeenseid lenduvaid orgaanilisi ühendeid materjali või detaili m3 kohta. |
| --- | --- |

—

Renoveerimist teostavad ettevõtjad peavad CEN/TS 16516 ja ISO 16000-3 või muu võrreldava standardse katsetamis- ja määramismeetodi kohase katsetamise korral tagama, et hoone renoveerimisel kasutatavatest ehitusdetailidest ja -materjalidest, mis võivad kokku puutuda kasutajatega, eraldub vähem kui 0,06 mg formaldehüüdi materjali või detaili m3 kohta ning vähem kui 0,001 mg 1A ja 1B kategooria kantserogeenseid lenduvaid orgaanilisi ühendeid materjali või detaili m3 kohta.

| — | Ehitustööde müra, tolmu ja saasteainete heite vähendamiseks võetud meetmeid on kirjeldatud taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel. |
| --- | --- |

—

Ehitustööde müra, tolmu ja saasteainete heite vähendamiseks võetud meetmeid on kirjeldatud taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel.

Näide 2: jäätmekäitlus (ehitus- ja lammutusjäätmete töötlemine)

Meetme kirjeldus

See meede on investeering, millega toetatakse ehitus- ja lammutusjäätmete ringlussevõtukohtade ehitamist. Täpsemalt sorteeritakse ja töödeldakse neis kohtades liigiti kogutud ohutute tahkete jäätmete vooge, sealhulgas jäätmeid, mis on tekkinud seoses taaste- ja vastupidavuskava hoonete renoveerimise komponendiga. Kõnealustes kohtades võetakse ohutud ja tahked jäätmed ringlusse teisese toorainena, kasutades mehaanilise ümbertöötluse protsessi. Meetme eesmärk on muuta rohkem kui 50 % liigiti kogutud, ohutute ja tahkete töödeldud jäätmete massist teiseseks toormeks, mis sobib esmaste ehitusmaterjalide asendamiseks.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | | X | Meede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 045a seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 100 %, kuna ringlussevõtukohtadele antava toetuse tehniline kirjeldus sõltub 50 % ümbertöötlusmäära saavutamisest. Meetme eesmärk ja sekkumisvaldkonna olemus toetavad otseselt kliimamuutuste leevendamise eesmärki. |
| Kliimamuutustega kohanemine | X | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Ei ole kindlaks tehtud vee kvaliteedi säilitamise ega veestressiga seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohtu. Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et olulist mõju ei ole oodata. Töötlemist ootavad ladustatud ehitus- ja lammutusjäätmed peavad olema kaetud ja tegevuskohas tuleb kontrollida vee maasseimbumist, et töödeldud jäätmetest pärinevad saasteained ei uhtuks vihma korral kohalikku põhjaveekihti. |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | | X | Meede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 045a seisukohast keskkonnakoefitsiendiga 100 %, kuna ringlussevõtukohtadele antava toetuse tehniline kirjeldus sõltub 50 % ümbertöötlusmäära saavutamisest. Meetme eesmärk ja sekkumisvaldkonna olemus toetavad otseselt ringmajanduse eesmärki. Meede on kooskõlas [riikliku/piirkondliku/kohaliku] jäätmekavaga. |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et ringlussevõtukoha ehitamise ja tegevuse (jäätmete sortimise ja jäätmekäitluse) ajal müra, tolmu ja saasteainete heite vähendamiseks võetavate meetmete põhjal ei ole olulist mõju oodata. Meetmest toetatavates ringlussevõtukohtades kohaldatakse parimat võimalikku tehnikat, mida on kirjeldatud jäätmekäitlustööstuse parimat võimalikku tehnikat käsitlevas viitedokumendis. Ehitustööde müra, tolmu ja saasteainete heite vähendamiseks võetavaid meetmeid on kirjeldatud taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel. |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Tegevus ei toimu elurikkuse seisukohast tundlikes piirkondades (sealhulgas Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja võtmetähtsusega elurikkad alad ning muud kaitsealad) ega nende läheduses. Kooskõlas direktiividega 2011/92/EL ja 92/43/EMÜ jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et olulist mõju ei ole oodata. |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

X

Meede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 045a seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 100 %, kuna ringlussevõtukohtadele antava toetuse tehniline kirjeldus sõltub 50 % ümbertöötlusmäära saavutamisest. Meetme eesmärk ja sekkumisvaldkonna olemus toetavad otseselt kliimamuutuste leevendamise eesmärki.

Kliimamuutustega kohanemine

X

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Ei ole kindlaks tehtud vee kvaliteedi säilitamise ega veestressiga seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohtu. Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et olulist mõju ei ole oodata. Töötlemist ootavad ladustatud ehitus- ja lammutusjäätmed peavad olema kaetud ja tegevuskohas tuleb kontrollida vee maasseimbumist, et töödeldud jäätmetest pärinevad saasteained ei uhtuks vihma korral kohalikku põhjaveekihti.

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

X

Meede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 045a seisukohast keskkonnakoefitsiendiga 100 %, kuna ringlussevõtukohtadele antava toetuse tehniline kirjeldus sõltub 50 % ümbertöötlusmäära saavutamisest. Meetme eesmärk ja sekkumisvaldkonna olemus toetavad otseselt ringmajanduse eesmärki. Meede on kooskõlas [riikliku/piirkondliku/kohaliku] jäätmekavaga.

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et ringlussevõtukoha ehitamise ja tegevuse (jäätmete sortimise ja jäätmekäitluse) ajal müra, tolmu ja saasteainete heite vähendamiseks võetavate meetmete põhjal ei ole olulist mõju oodata. Meetmest toetatavates ringlussevõtukohtades kohaldatakse parimat võimalikku tehnikat, mida on kirjeldatud jäätmekäitlustööstuse parimat võimalikku tehnikat käsitlevas viitedokumendis. Ehitustööde müra, tolmu ja saasteainete heite vähendamiseks võetavaid meetmeid on kirjeldatud taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel.

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Tegevus ei toimu elurikkuse seisukohast tundlikes piirkondades (sealhulgas Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja võtmetähtsusega elurikkad alad ning muud kaitsealad) ega nende läheduses. Kooskõlas direktiividega 2011/92/EL ja 92/43/EMÜ jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et olulist mõju ei ole oodata.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 2. osa

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele? | X | Kuna meede on seotud kahe ringlussevõtukoha ehitamisega üleujutusohtlike piirkondade lähedusse ja nende eeldatav kasutusiga on pikem kui 10 aastat, on tehtud põhjalik kliimariski ja haavatavuse hindamine, kasutades kõrgresolutsiooniga tipptasemel kliimaprognoose mitmesuguste tulevikustsenaariumide puhul, mis vastavad ringlussevõtukohtade eeldatavale kasutuseale. Hindamise järeldusi on võetud arvesse meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).
  Lisaks täpsustatakse meetmega ettevõtjate kohustust töötada välja kava kohanemislahenduste rakendamiseks, et vähendada ringlussevõtukohale avalduvaid olulisi füüsilisi kliimariske (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). Kohustus hõlmab ka seda, et kohanemislahendused ei tohi avaldada negatiivset mõju teiste inimeste, looduse, varade ja muu majandustegevuse kohanemispüüdlustele ega nende vastupidavusele füüsiliste kliimariskide suhtes ning et need peavad olema kooskõlas kohalike, valdkondlike, piirkondlike või riiklike kohanemispüüdlustega. |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele?

X

Kuna meede on seotud kahe ringlussevõtukoha ehitamisega üleujutusohtlike piirkondade lähedusse ja nende eeldatav kasutusiga on pikem kui 10 aastat, on tehtud põhjalik kliimariski ja haavatavuse hindamine, kasutades kõrgresolutsiooniga tipptasemel kliimaprognoose mitmesuguste tulevikustsenaariumide puhul, mis vastavad ringlussevõtukohtade eeldatavale kasutuseale. Hindamise järeldusi on võetud arvesse meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Lisaks täpsustatakse meetmega ettevõtjate kohustust töötada välja kava kohanemislahenduste rakendamiseks, et vähendada ringlussevõtukohale avalduvaid olulisi füüsilisi kliimariske (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). Kohustus hõlmab ka seda, et kohanemislahendused ei tohi avaldada negatiivset mõju teiste inimeste, looduse, varade ja muu majandustegevuse kohanemispüüdlustele ega nende vastupidavusele füüsiliste kliimariskide suhtes ning et need peavad olema kooskõlas kohalike, valdkondlike, piirkondlike või riiklike kohanemispüüdlustega.

Näide 3: jäätmepõletustehased (näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest)

Meetme kirjeldus

See meede on investeering, millega toetatakse uute jäätmepõletustehaste ehitamist, et suurendada riigi olemasolevat põletusvõimsust. Meetme eesmärk on vähendada tahkete tavaolmejäätmete prügilasse ladestamist ja toota jäätmete põletamisega energiat (jäätmete energiakasutuse).

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | X | | |
| Kliimamuutustega kohanemine | X | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | | X | Sellel konkreetsel juhul, võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. On tõendeid, et meede ei põhjusta vee kvaliteedi säilitamise ega veestressiga seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohtu vastavalt veepoliitika raamdirektiivile (2000/60/EÜ). Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et olulist mõju ei ole oodata. |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | X | | |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | X | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | X | | |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

X

Kliimamuutustega kohanemine

X

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

X

Sellel konkreetsel juhul, võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. On tõendeid, et meede ei põhjusta vee kvaliteedi säilitamise ega veestressiga seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohtu vastavalt veepoliitika raamdirektiivile (2000/60/EÜ). Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL jõuti keskkonnamõju hindamise protsessi sõelumisetapis järeldusele, et olulist mõju ei ole oodata.

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

X

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

X

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

X

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 2. osa

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite? | X | Meetmest toetatavate tehaste eesmärk on minimeerida fossiilset päritolu CO2 heidet. See on tagatud ainult biomassist koosneva (mitte fossiilse) materjali põletamisega. See on põhjendatud (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X) ja lisatud komponendiga Y seotud asjaomastesse eesmärkidesse.
  Igas tehases on kehtestatud (eelkõige töötlemiseks ette nähtud ladustatud jäätmetest tulenevate) kasvuhoonegaaside lekke seire kava, mis kajastub meetme ülesehituses taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel. |
| Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele? | X | Kuna meetmest toetatavad kolm jäätmepõletustehast asuvad maalihkeohtlike piirkondade lähedal ja nende eeldatav kasutusiga on 25–30 aastat, on tehtud põhjalik kliimariski ja haavatavuse hindamine, kasutades kõrgresolutsiooniga tipptasemel kliimaprognoose mitmesuguste tulevikustsenaariumide puhul, mis vastavad tehaste eeldatavale kasutuseale. Hindamise järeldusi on võetud arvesse meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).
  Lisaks täpsustatakse meetmega ettevõtjate kohustust töötada välja kava kohanemislahenduste rakendamiseks, et vähendada jäätmepõletustehastele avalduvaid olulisi füüsilisi kliimariske (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). Kohustus hõlmab ka seda, et kohanemislahendused ei tohi avaldada negatiivset mõju teiste inimeste, looduse, varade ja muu majandustegevuse kohanemispüüdlustele ega nende vastupidavusele füüsiliste kliimariskide suhtes ning et need peavad olema kooskõlas kohalike, valdkondlike, piirkondlike või riiklike kohanemispüüdlustega. |
| Üleminek ringmajandusele, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Kas meede eeldatavalt






  i) | suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite?

X

Meetmest toetatavate tehaste eesmärk on minimeerida fossiilset päritolu CO2 heidet. See on tagatud ainult biomassist koosneva (mitte fossiilse) materjali põletamisega. See on põhjendatud (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X) ja lisatud komponendiga Y seotud asjaomastesse eesmärkidesse.

Igas tehases on kehtestatud (eelkõige töötlemiseks ette nähtud ladustatud jäätmetest tulenevate) kasvuhoonegaaside lekke seire kava, mis kajastub meetme ülesehituses taaste- ja vastupidavuskava X. leheküljel.

Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele?

X

Kuna meetmest toetatavad kolm jäätmepõletustehast asuvad maalihkeohtlike piirkondade lähedal ja nende eeldatav kasutusiga on 25–30 aastat, on tehtud põhjalik kliimariski ja haavatavuse hindamine, kasutades kõrgresolutsiooniga tipptasemel kliimaprognoose mitmesuguste tulevikustsenaariumide puhul, mis vastavad tehaste eeldatavale kasutuseale. Hindamise järeldusi on võetud arvesse meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Lisaks täpsustatakse meetmega ettevõtjate kohustust töötada välja kava kohanemislahenduste rakendamiseks, et vähendada jäätmepõletustehastele avalduvaid olulisi füüsilisi kliimariske (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). Kohustus hõlmab ka seda, et kohanemislahendused ei tohi avaldada negatiivset mõju teiste inimeste, looduse, varade ja muu majandustegevuse kohanemispüüdlustele ega nende vastupidavusele füüsiliste kliimariskide suhtes ning et need peavad olema kooskõlas kohalike, valdkondlike, piirkondlike või riiklike kohanemispüüdlustega.

Üleminek ringmajandusele, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Kas meede eeldatavalt

i)

suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või

| ii) | põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või |
| --- | --- |

ii)

põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või

| iii) | põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju? |
| --- | --- |

iii)

põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju?

Näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest

Ehkki selle meetme eesmärk on muu hulgas vältida ringlussevõetamatute põlevjäätmete prügilatesse ladestamist, leiab komisjon tõenäoliselt, et see meede „suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamist“ järgmistel põhjustel.

Riigi olemasoleva jäätmepõletusvõimsuse suurendamise eesmärgil uute jäätmepõletustehaste ehitamine suurendab märkimisväärselt muude kui ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamist. Seetõttu on see otseses vastuolus taksonoomiamääruse artikli 17 lõike 1 punkti d alapunktiga ii („Keskkonnaeesmärkide oluline kahjustamine“).

Meede takistab olemasolevate parema keskkonnatoime ja väikese mõjuga alternatiivide (nt korduskasutus, ringlussevõtt) väljatöötamist ja kasutuselevõttu ning võib tuua kaasa sõltuvuse suure mõjuga varadest, võttes arvesse nende kasutusiga ja võimsust. Suurt kogust tavajäätmeid (eristamata ringlussevõetavaid ja ringlussevõetamatuid jäätmeid) võidaks kasutada lähteainena, mis takistaks ringlussevõetavate jäätmete puhul jäätmehierarhias kõrgemal asetsevat töötlemist, sealhulgas ringlussevõttu. See kahjustaks riiklike/piirkondlike ringlussevõtu eesmärkide saavutamist ning muudetud jäätmete raamdirektiivi kohaselt vastu võetud riikliku/piirkondliku/kohaliku jäätmekava täitmist.

Saastuse vältimine ja tõrje. Kas meede eeldatavalt suurendab märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse?

X

Meetme kohaselt peavad toetust saavad tehased kohaldama parimat võimalikku tehnikat, mis on sätestatud jäätmete põletamise parima võimaliku tehnika alastes järeldustes (komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/2010). See tagatakse meetme ülesehitusega (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Meetmest toetatavad tehased on saanud asjakohase keskkonnaloa ning meede hõlmab keskkonnamõju leevendamist ja seiret, mis põhineb ehitus- ja hooldustööde ning käitamise ajal müra taseme, tolmu ja muude saasteainete heite vähendamiseks ja kontrollimiseks võetavatel meetmetel (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Kas meede eeldatavalt

| i) | kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või |
| --- | --- |

i)

kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või

| ii) | kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust? |
| --- | --- |

ii)

kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust?

X

Direktiivi 2011/92/EL kohane keskkonnamõju hindamine või sõelumine on lõpule viidud ning on rakendatud/rakendatakse keskkonnakaitselisi leevendusmeetmeid, mis kajastuvad komponendi Y meetme X vahe-eesmärkides ja sihtides (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Jäätmepõletustehaseid ei ehitata elurikkuse seisukohast tundlikesse piirkondadesse (sealhulgas Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja võtmetähtsusega elurikkad alad ning muud kaitsealad) ega nende lähedusse.

Näide 4: transporditaristu (maanteed)

Meetme kirjeldus

Meede koosneks investeeringutest kahe allmeetme raames:

| — | TEN-T põhivõrgu osaks oleva uue maantee ehitamine, mille eesmärk on: i) ühendada liikmesriigi ääreala paremini ülejäänud riigiga ja ii) parandada liiklusohutust; |
| --- | --- |

—

TEN-T põhivõrgu osaks oleva uue maantee ehitamine, mille eesmärk on: i) ühendada liikmesriigi ääreala paremini ülejäänud riigiga ja ii) parandada liiklusohutust;

| — | elektrilaadimispunktide (üks laadimispunkt kümne sõiduki kohta) ja vesinikutanklate (üks tankla iga X km kohta) ehitamine uue maantee äärde. |
| --- | --- |

—

elektrilaadimispunktide (üks laadimispunkt kümne sõiduki kohta) ja vesinikutanklate (üks tankla iga X km kohta) ehitamine uue maantee äärde.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | Uue maantee ehitamine | X | | |
| Laadimis- ja tankimistaristu ehitamine | | X | See allmeede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 077 seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 100 %.
  Lisaks edendab elektrilaadimis- ja vesinikutankimistaristu (mis põhineb elektrolüüsiseadmetes toodetaval saastevabal vesinikul) elektrifitseerimist ja sellisena võib seda pidada vajalikuks investeeringuks, et võimaldada üleminekut tõhusale kliimaneutraalsele majandusele. Riiklikul tasandil taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamise põhjendused ja tõendid on esitatud taaste- ja vastupidavuskava komponendis X lehekülgedel Y–Z. |
| Kliimamuutustega kohanemine | X | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | X | | |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | X | | |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | X | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | X | | |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

Uue maantee ehitamine

X

Laadimis- ja tankimistaristu ehitamine

X

See allmeede on rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 077 seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 100 %.

Lisaks edendab elektrilaadimis- ja vesinikutankimistaristu (mis põhineb elektrolüüsiseadmetes toodetaval saastevabal vesinikul) elektrifitseerimist ja sellisena võib seda pidada vajalikuks investeeringuks, et võimaldada üleminekut tõhusale kliimaneutraalsele majandusele. Riiklikul tasandil taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamise põhjendused ja tõendid on esitatud taaste- ja vastupidavuskava komponendis X lehekülgedel Y–Z.

Kliimamuutustega kohanemine

X

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

X

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

X

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

X

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

X

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 2. osa

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite? | X | (Ainult seoses uue maantee ehitamise allmeetmega)

  Meede ei too eeldatavalt kaasa märkimisväärset kasvuhoonegaaside heidet, kuna uus maantee moodustab osa terviklikust transpordikavast,  (1) mille eesmärk on vähendada transpordi CO2 heidet vastavalt 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele. See tuleneb eelkõige järgmistest kaasnevatest meetmetest:






  — | maanteeinvesteeringu ühendamine elektrilaadimis- ja vesinikutankimistaristuga; |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite?

X

(Ainult seoses uue maantee ehitamise allmeetmega)

Meede ei too eeldatavalt kaasa märkimisväärset kasvuhoonegaaside heidet, kuna uus maantee moodustab osa terviklikust transpordikavast,  (1) mille eesmärk on vähendada transpordi CO2 heidet vastavalt 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele. See tuleneb eelkõige järgmistest kaasnevatest meetmetest:

—

maanteeinvesteeringu ühendamine elektrilaadimis- ja vesinikutankimistaristuga;

| — | selle komponendi reform X (lk Y–Z), millega kehtestatakse teemaksud nii sellele kui ka teistele maanteedele; |
| --- | --- |

—

selle komponendi reform X (lk Y–Z), millega kehtestatakse teemaksud nii sellele kui ka teistele maanteedele;

| — | selle komponendi reform Y (lk Y–Z), millega suurendatakse tavakütuste maksustamist; |
| --- | --- |

—

selle komponendi reform Y (lk Y–Z), millega suurendatakse tavakütuste maksustamist;

| — | selle komponendi reform Z (lk Y–Z), millega nähakse ette stiimulid heiteta sõidukite ostmise soodustamiseks; |
| --- | --- |

—

selle komponendi reform Z (lk Y–Z), millega nähakse ette stiimulid heiteta sõidukite ostmise soodustamiseks;

| — | selle komponendi meetmed XX ja XY (lk Y–Z), millega toetatakse üleminekut raudtee- ja/või siseveetranspordile. |
| --- | --- |

—

selle komponendi meetmed XX ja XY (lk Y–Z), millega toetatakse üleminekut raudtee- ja/või siseveetranspordile.

Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele?

X

Kuna meede on seotud maantee ning sellega seotud laadimis- ja tankimistaristu ehitamisega kuumastressile ja temperatuurikõikumistele altisse piirkonda ning varade eeldatav kasutusiga on pikem kui 10 aastat, on tehtud kliimariski ja haavatavuse hindamine, kasutades kliimaprognoose mitmesuguste tulevikustsenaariumide puhul, mis vastavad varade eeldatavale kasutuseale. Eelkõige analüüsiti üleujutusriski ja tehti kindlaks kaks maanteelõiku, kus on vaja rakendada konkreetseid kohanemislahendusi. Erilist tähelepanu on pööratud tundlikele elementidele, nagu sillad ja tunnelid. Hindamise järeldusi on võetud arvesse meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Lisaks täpsustatakse meetmega ettevõtjate kohustust töötada välja kava kohanemislahenduste rakendamiseks, et vähendada maanteele ning sellega seotud laadimis- ja tankimistaristule avalduvaid olulisi füüsilisi kliimariske (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). Kohustus hõlmab ka seda, et kohanemislahendused ei tohi avaldada negatiivset mõju teiste inimeste, looduse, varade ja muu majandustegevuse kohanemispüüdlustele või nende vastupidavusele füüsiliste kliimariskide suhtes ning et need peavad olema kooskõlas kohalike, valdkondlike, piirkondlike või riiklike kohanemispüüdlustega.

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse. Kas meede eeldatavalt kahjustab

| i) | veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või |
| --- | --- |

i)

veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või

| ii) | mereala head keskkonnaseisundit? |
| --- | --- |

ii)

mereala head keskkonnaseisundit?

X

Kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL tehti teede ehitamise ning sellega seotud laadimis- ja tankimistaristu paigaldamise keskkonnamõju hindamine. Võetakse keskkonna kaitseks vajalikud leevendusmeetmed, mis kajastub meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). Keskkonnamõju hindamine hõlmas veele avaldatava mõju hindamist kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ ning kindlakstehtud riske on käsitletud meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Vee kvaliteedi säilitamise ja veestressi vältimisega seotud keskkonnaseisundi halvenemise ohud tehakse kindlaks ja neid käsitletakse kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ (veepoliitika raamdirektiiv) nõuetega ning veemajanduskavaga, mis on välja töötatud potentsiaalselt mõjutatud veekogu(de) jaoks, konsulteerides asjaomaste sidusrühmadega (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Üleminek ringmajandusele, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Kas meede eeldatavalt

| i) | suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või |
| --- | --- |

i)

suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või

| ii) | põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või |
| --- | --- |

ii)

põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või

| iii) | põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju? |
| --- | --- |

iii)

põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju?

X

Meetme kohaselt peavad teedeehitusega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % tee ning sellega seotud laadimis- ja tankimistaristu ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlike ehitus- ja lammutusjäätmete (v.a komisjoni otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 määratletud looduslikud materjalid) massist valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete kasutamine tagasitäitena muude materjalide asemel, vastavalt jäätmehierarhiale ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile.

Käitajad piiravad ehitamise ajal jäätmeteket kooskõlas ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokolliga, võttes arvesse parimat võimalikku tehnikat, ning hõlbustavad korduskasutamist ja kvaliteetset ringlussevõttu materjalide selektiivse eemaldamise teel, kasutades olemasolevaid ehitusjäätmete sortimissüsteeme.

Saastuse vältimine ja tõrje. Kas meede eeldatavalt suurendab märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse?

X

Meede eeldatavalt ei suurenda õhusaasteainete heidet märkimisväärselt, kuna see on osa terviklikust transpordikavast ja kooskõlas riikliku õhusaaste kontrolli programmiga. See tuleneb eelkõige järgmistest kaasnevatest meetmetest:

| — | maanteeinvesteeringu ühendamine elektrilaadimis- ja vesinikutankimistaristuga; |
| --- | --- |

—

maanteeinvesteeringu ühendamine elektrilaadimis- ja vesinikutankimistaristuga;

| — | selle komponendi reform X (lk Y–Z), millega kehtestatakse teemaksud nii sellele kui ka teistele maanteedele; |
| --- | --- |

—

selle komponendi reform X (lk Y–Z), millega kehtestatakse teemaksud nii sellele kui ka teistele maanteedele;

| — | selle komponendi reform Y (lk Y–Z), millega suurendatakse tavakütuste maksustamist; |
| --- | --- |

—

selle komponendi reform Y (lk Y–Z), millega suurendatakse tavakütuste maksustamist;

| — | selle komponendi reform Z (lk Y–Z), millega nähakse ette stiimulid heiteta sõidukite ostmise soodustamiseks; |
| --- | --- |

—

selle komponendi reform Z (lk Y–Z), millega nähakse ette stiimulid heiteta sõidukite ostmise soodustamiseks;

| — | selle komponendi meetmed XX ja XY (lk Y–Z, millega toetatakse üleminekut raudtee- ja/või siseveetranspordile. |
| --- | --- |

—

selle komponendi meetmed XX ja XY (lk Y–Z, millega toetatakse üleminekut raudtee- ja/või siseveetranspordile.

Lisaks vähendatakse teekasutusest ning teega seotud laadimis- ja tankimistaristust tulenevat müra ja vibratsiooni direktiivile 2002/49/EÜ vastavate müratõkkeseinte ehitamisega.

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Kas meede eeldatavalt

| i) | kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või |
| --- | --- |

i)

kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või

| ii) | kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust? |
| --- | --- |

ii)

kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust?

X

Kooskõlas direktiividega 2011/92/EL ja 92/43/EMÜ tehti teede ning sellega seotud laadimis- ja tankimistaristu ehitamise keskkonnamõju hindamine. Maa killustumise ja seisundi halvenemise vähendamiseks vajalikud leevendusmeetmed, eelkõige rohelised koridorid ja muud elupaikade ühendamise meetmed, samuti direktiivi 92/43/EMÜ IV lisas loetletud asjaomased kaitsealused loomaliigid põhinevad kehtestatud kaitse-eesmärkidel ja need on ellu viidud, mis kajastub meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Näide 5: autode lammutamise kava (näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest)

Meetme kirjeldus

Meetme näol on tegu lammutuskavaga praegu kasutusel olevate sisepõlemismootoriga autode asendamiseks tõhusamatega, millel on samuti (diisli või bensiini põletamisel põhinev) sisepõlemismootor. Stiimul seisneb ühtses toetuses lammutatud ja soetatud auto kohta, kuid võib esineda ka keerulisemal kujul (maksuvähendusena).

Meetme eesmärk on asendada vanemad, saastavamad sõidukid uuemate ja seega vähem saastavate sõidukitega. Selle näite puhul eeldatakse, et kõnealune kava nõuab ainult üleminekut uue põlvkonna tootele (näiteks Euro-standardi järgmine tase) sama tehnoloogia raames.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | X | | |
| Kliimamuutustega kohanemine | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | X | | |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | X | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

X

Kliimamuutustega kohanemine

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju.

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju.

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

X

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

X

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 2. osa

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite? | Näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest | Sisepõlemismootoriga autodes tekib CO2 (ning kübemeheide, NO, lenduvad orgaanilised ühendid ja mitmesugused muud ohtlikud õhusaasteained, sealhulgas benseen). Kliimamuutuste leevendamise seisukohast vähendaks uute autode soetamine (vanade asendamiseks) küll heitekoguseid, aga tooks siiski kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite (2018. aastal oli ELis ja Islandil registreeritud uute sõiduautode laborikatsetes mõõdetud keskmine CO2 heide 120,8 g CO2 kilomeetri kohta).
  Komisjon lükkaks tõenäoliselt tagasi väite, et uue põlvkonna diisel- või bensiinimootoriga autod on sektoris parim olemasolev alternatiiv ja seetõttu ei ole investeering põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ vastuolus. Elektriautod on kliimamuutuste leevendamise seisukohast parem sektoris olemas olev alternatiiv, mille keskkonnatoime on parem (st olelusringi jooksul tekkiv heide on väiksem).
  Seetõttu leiaks komisjon tõenäoliselt, et lammutuskava kahjustaks oluliselt kliimamuutuste leevendamist. |
| Ringmajandus ja jäätmekäitlus. Kas meede eeldatavalt






  i) | suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine. Kas meede toob eeldatavalt kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite?

Näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest

Sisepõlemismootoriga autodes tekib CO2 (ning kübemeheide, NO, lenduvad orgaanilised ühendid ja mitmesugused muud ohtlikud õhusaasteained, sealhulgas benseen). Kliimamuutuste leevendamise seisukohast vähendaks uute autode soetamine (vanade asendamiseks) küll heitekoguseid, aga tooks siiski kaasa märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite (2018. aastal oli ELis ja Islandil registreeritud uute sõiduautode laborikatsetes mõõdetud keskmine CO2 heide 120,8 g CO2 kilomeetri kohta).

Komisjon lükkaks tõenäoliselt tagasi väite, et uue põlvkonna diisel- või bensiinimootoriga autod on sektoris parim olemasolev alternatiiv ja seetõttu ei ole investeering põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ vastuolus. Elektriautod on kliimamuutuste leevendamise seisukohast parem sektoris olemas olev alternatiiv, mille keskkonnatoime on parem (st olelusringi jooksul tekkiv heide on väiksem).

Seetõttu leiaks komisjon tõenäoliselt, et lammutuskava kahjustaks oluliselt kliimamuutuste leevendamist.

Ringmajandus ja jäätmekäitlus. Kas meede eeldatavalt

i)

suurendab oluliselt jäätmete teket, põletamist või kõrvaldamist, välja arvatud ringlussevõetamatute ohtlike jäätmete põletamine, või

| ii) | põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või |
| --- | --- |

ii)

põhjustab olulist ebatõhusust mis tahes loodusvarade otseses või kaudses kasutamises nende olelusringi mis tahes etapis, mida ei ole piisavate meetmetega minimeeritud, või

| iii) | põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju? |
| --- | --- |

iii)

põhjustab ringmajanduse seisukohast olulist ja pikaajalist keskkonnakahju?

X

Kooskõlas jäätmehierarhiaga on kehtestatud meetmed jäätmete käitlemiseks nii kasutusetapis (hooldus) kui ka sõidukipargi olelusringi lõpus, sealhulgas akude ja elektroonika (eelkõige neis sisalduvate kriitilise tähtsusega toorainete) korduskasutuse ja ringlussevõtu teel. Arvesse võetakse tootmise mõju ning kavaga ei soodustata kasutuskõlblike sõidukite enneaegset lammutamist. Eelkõige nõutakse kavas, et lammutatavat autot töödeldaks vastavalt romusõidukite direktiivile (2000/53/EÜ) tegevusloaga töötlemiskojas, mida tõendab kavas osalemiseks nõutav tõend.

Lisaks kaasneb meetmega tegevus, mis edendab autoosade kogumist tegevusloaga töötlemiskodade poolt nende lõplikuks korduskasutamiseks ja taastamiseks.

Saastuse vältimine ja tõrje. Kas meede eeldatavalt suurendab märkimisväärselt saasteainete (2) heidet õhku, vette või pinnasesse?

Näide põhimõttele „ei kahjusta oluliselt“ mittevastavusest

Sisepõlemismootoriga autod paiskavad õhku muu hulgas süsinikmonooksiidi (CO), tahkeid osakesi, lämmastikoksiide (NOx) ja põlemata jäänud süsivesinikke.
  Võttes arvesse üldisi tavasid ja regulatiivseid nõudeid selles tööstussektoris,
   (3)
  ei leiaks komisjon tõenäoliselt sarnastel kaalutlustel, mis on esitatud kliimamuutuste leevendamist käsitlevas punktis, et meetmega ei suurendata õhusaasteainete heidet märkimisväärselt.

Näide 6: maa niisutamine

Meetme kirjeldus

Meetmega nähakse eelkõige ette investeeringud piirkonnas X juba rajatud ja kasutuses olevasse niisutussüsteemi, et rakendada tõhusamaid niisutusmeetodeid ja edendada taaskasutatava heitvee ohutut kasutamist. Eesmärk on kompenseerida põuast tingitud veenappust mullas ja aidata seega kaasa kliimamuutustega kohanemisele, eelkõige põllumajanduskultuuride seisukohast. Meetmega kaasneb kestlikumate põllumajandustavade, eelkõige säästvamate ja tõhusamate niisutussüsteemide ja looduslike veesäilitusviiside kasutamise, ning väiksema veevajadusega põllukultuuridele ja majandamistavadele ülemineku ning kestlikumate väetamistavade edendamine ja toetamine.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 1. osa

| Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast. | Jah | Ei | „Ei“ korral põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kliimamuutuste leevendamine | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. See on tagatud, kuna uus süsteem/seadmed on energiatõhus(ad) ja seega ei suurene absoluutsed heitkogused hoolimata niisutatud ala mõõdukast laiendamisest ja/või kuna seadmete tööks vajalik elekter saadakse tuule- või päikeseenergiast.
  Niisutamine võib kaudselt hõlbustada selliste põllumajandustavade kasutamise jätkamist, mis ohustavad põllumajandusmaa funktsiooni süsiniku sidujana või muudavad selle isegi netoheiteallikaks. Kestlikumate põllumajandustavade mõttekas edendamine ja toetamine meetme osana viitab sellele, et olukord kõnealuses küsimuses ei halvene, ning peaks viima olukorra paranemiseni. |
| Kliimamuutustega kohanemine | X | | |
| Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse | X | | |
| Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt | | X | Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Meede ei too kaasa olulist ebatõhusust ressursside kasutamisel ega jäätmetekke suurenemist. |
| Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje | X | | |
| Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine | X | | |

Palun märkige, milliste järgmiste keskkonnaeesmärkide puhul on vajalik meetme põhjalik hindamine põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast.

Jah

Ei

„Ei“ korral põhjendus

Kliimamuutuste leevendamine

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. See on tagatud, kuna uus süsteem/seadmed on energiatõhus(ad) ja seega ei suurene absoluutsed heitkogused hoolimata niisutatud ala mõõdukast laiendamisest ja/või kuna seadmete tööks vajalik elekter saadakse tuule- või päikeseenergiast.

Niisutamine võib kaudselt hõlbustada selliste põllumajandustavade kasutamise jätkamist, mis ohustavad põllumajandusmaa funktsiooni süsiniku sidujana või muudavad selle isegi netoheiteallikaks. Kestlikumate põllumajandustavade mõttekas edendamine ja toetamine meetme osana viitab sellele, et olukord kõnealuses küsimuses ei halvene, ning peaks viima olukorra paranemiseni.

Kliimamuutustega kohanemine

X

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse

X

Ringmajandus, sealhulgas jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt

X

Võttes arvesse nii otsest kui ka esmast kaudset mõju meetme kogu kestuse jooksul, on meetmest toetataval tegevusel sellele keskkonnaeesmärgile ebaoluline prognoositav mõju. Meede ei too kaasa olulist ebatõhusust ressursside kasutamisel ega jäätmetekke suurenemist.

Õhu-, vee- ja pinnasesaastuse vältimine ja tõrje

X

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine

X

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kontrollnimekirja 2. osa

| Küsimused | Ei | Sisuline põhjendus |
| --- | --- | --- |
| Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele? | X | Meede eeldatavalt ei kahjusta kliimamuutustega kohanemist järgmistel põhjustel.






  — | Meetme põhiosa aitab piiratud määral suurendada kliimamuutuste mõjule vastupanu võimet lühiajalises perspektiivis, kuna see parandab niisutust, suurendamata veevõttu. Selline positiivne panus on võimalik ainult juhul, kui mõjutatud veekogude praegune ja prognoositav seisund on hea (või kui usaldusväärsete prognooside kohaselt ei halvene nende seisund eeldatavalt halvemaks kui hea). Vastupidisel juhul ei oleks veevõtumäär kestlik ja investeering ei vastaks kliimamuutustega kohanemise meetme tingimustele (ja oleks piiripealne kohanemist mittesoodustav meede), isegi kui see ei muudaks lähteolukorda halvemaks, kuna see pikendaks oma olemuselt mittekestliku struktuuri eluiga. Meede on põhimõtteliselt rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 040 seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 40 %, kuna tegemist on veemajandusmeetmega, mille eesmärk on ohjata veenappust, mida süvendavad kliimaga seotud riskid, st põuad. |

Küsimused

Ei

Sisuline põhjendus

Kliimamuutustega kohanemine. Kas meede eeldatavalt põhjustab praeguse kliima ja eeldatava tulevase kliima kahjuliku mõju suurenemist meetmele endale või inimestele, loodusele või varadele?

X

Meede eeldatavalt ei kahjusta kliimamuutustega kohanemist järgmistel põhjustel.

—

Meetme põhiosa aitab piiratud määral suurendada kliimamuutuste mõjule vastupanu võimet lühiajalises perspektiivis, kuna see parandab niisutust, suurendamata veevõttu. Selline positiivne panus on võimalik ainult juhul, kui mõjutatud veekogude praegune ja prognoositav seisund on hea (või kui usaldusväärsete prognooside kohaselt ei halvene nende seisund eeldatavalt halvemaks kui hea). Vastupidisel juhul ei oleks veevõtumäär kestlik ja investeering ei vastaks kliimamuutustega kohanemise meetme tingimustele (ja oleks piiripealne kohanemist mittesoodustav meede), isegi kui see ei muudaks lähteolukorda halvemaks, kuna see pikendaks oma olemuselt mittekestliku struktuuri eluiga. Meede on põhimõtteliselt rahastamiskõlblik taaste- ja vastupidavusrahastu määruse lisas nimetatud sekkumisvaldkonna 040 seisukohast kliimamuutuste koefitsiendiga 40 %, kuna tegemist on veemajandusmeetmega, mille eesmärk on ohjata veenappust, mida süvendavad kliimaga seotud riskid, st põuad.

| — | Kestlike põllumajandustavade ja looduslike veesäilitusviiside edendamine sobiks seevastu sekkumisvaldkonda 037, toetades otseselt kliimamuutustega kohanemise eesmärki. Selleks et kogu meede vastaks sekkumisvaldkonna 037 tingimustele, peaks viimane olema domineeriv või vähemalt piisavalt veenev suuruse, ulatuse ja üksikasjalikkuse poolest. |
| --- | --- |

—

Kestlike põllumajandustavade ja looduslike veesäilitusviiside edendamine sobiks seevastu sekkumisvaldkonda 037, toetades otseselt kliimamuutustega kohanemise eesmärki. Selleks et kogu meede vastaks sekkumisvaldkonna 037 tingimustele, peaks viimane olema domineeriv või vähemalt piisavalt veenev suuruse, ulatuse ja üksikasjalikkuse poolest.

Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse. Kas meede eeldatavalt kahjustab

| i) | veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või |
| --- | --- |

i)

veekogude, sealhulgas pinna- ja põhjavee head seisundit või head ökoloogilist potentsiaali, või

| ii) | mereala head keskkonnaseisundit? |
| --- | --- |

ii)

mereala head keskkonnaseisundit?

X

Meede eeldatavalt ei kahjusta vee ja mereressursside kestlikku kasutamist ja kaitset. Meetme eesmärk on parandada veevarude kestlikku kasutamist, eelkõige järgmiselt:

| — | toetada põllumajandustootjate üleminekut väiksema veevajadusega põllukultuuridele ja majandamistavadele; toetada põllumajandustootjaid selliste meetmete rakendamisel, millega suurendatakse mulla veesäilitusvõimet ja veevarude hoidmist põllumajandusettevõtte tasandil; |
| --- | --- |

—

toetada põllumajandustootjate üleminekut väiksema veevajadusega põllukultuuridele ja majandamistavadele; toetada põllumajandustootjaid selliste meetmete rakendamisel, millega suurendatakse mulla veesäilitusvõimet ja veevarude hoidmist põllumajandusettevõtte tasandil;

| — | rajada niisutussüsteem, mis võimaldab vee taaskasutamist kooskõlas veepoliitika raamdirektiiviga ega suurenda veevõttu. Meede hõlmab investeeringuid taristusse, mis võimaldab taaskasutatava heitvee ohutut kasutamist põllumajanduslikel eesmärkidel. Tänu kõnealusele investeeringule on võimalik kasutada puhastatud asulareovett lähedal asuvate põldude niisutamiseks ja valmistuda vee taaskasutuse miinimumnõudeid käsitleva uue määruse (EL/2020/741) kohaldamiseks; |
| --- | --- |

—

rajada niisutussüsteem, mis võimaldab vee taaskasutamist kooskõlas veepoliitika raamdirektiiviga ega suurenda veevõttu. Meede hõlmab investeeringuid taristusse, mis võimaldab taaskasutatava heitvee ohutut kasutamist põllumajanduslikel eesmärkidel. Tänu kõnealusele investeeringule on võimalik kasutada puhastatud asulareovett lähedal asuvate põldude niisutamiseks ja valmistuda vee taaskasutuse miinimumnõudeid käsitleva uue määruse (EL/2020/741) kohaldamiseks;

| — | investeerida säästvamasse ja tõhusamasse niisutussüsteemi, mis võtab vähem vett, näiteks kohtniisutus. Samal ajal vähendab see toitainete lekkimist põhjavette ja lähedalasuvatesse siseveekogudesse; |
| --- | --- |

—

investeerida säästvamasse ja tõhusamasse niisutussüsteemi, mis võtab vähem vett, näiteks kohtniisutus. Samal ajal vähendab see toitainete lekkimist põhjavette ja lähedalasuvatesse siseveekogudesse;

| — | kui tegevus hõlmab veevõttu, on asjaomane asutus andnud veevõtuloa, milles on täpsustatud tingimused seisundi halvenemise vältimiseks ja selle tagamiseks, et mõjutatud veekogu(mi)d saavutavad hiljemalt 2027. aastaks hea kvantitatiivse seisundi (põhjavee puhul) või hea ökoloogilise seisundi või potentsiaali (pinnavee puhul) kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi 2000/60/EÜ nõuetega; |
| --- | --- |

—

kui tegevus hõlmab veevõttu, on asjaomane asutus andnud veevõtuloa, milles on täpsustatud tingimused seisundi halvenemise vältimiseks ja selle tagamiseks, et mõjutatud veekogu(mi)d saavutavad hiljemalt 2027. aastaks hea kvantitatiivse seisundi (põhjavee puhul) või hea ökoloogilise seisundi või potentsiaali (pinnavee puhul) kooskõlas veepoliitika raamdirektiivi 2000/60/EÜ nõuetega;

| — | tehtud on keskkonnamõju hindamine kooskõlas keskkonnamõju hindamise direktiiviga ning kõik vajalikud leevendusmeetmed on kindlaks tehtud ja kajastuvad meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X). |
| --- | --- |

—

tehtud on keskkonnamõju hindamine kooskõlas keskkonnamõju hindamise direktiiviga ning kõik vajalikud leevendusmeetmed on kindlaks tehtud ja kajastuvad meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X).

Saastuse vältimine ja tõrje. Kas meede eeldatavalt suurendab märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse?

X

Meede ei suurenda eeldatavalt märkimisväärselt saasteainete heidet õhku, vette või pinnasesse, kuna

| — | kasutatakse väga energiatõhusaid või puhtaist energiaallikaist pärit elektri jõul töötavaid seadmeid; |
| --- | --- |

—

kasutatakse väga energiatõhusaid või puhtaist energiaallikaist pärit elektri jõul töötavaid seadmeid;

| — | tõhusamate niisutussüsteemide paigaldamisega (selgitatud eespool) vähendatakse toitainete väljavoolu põllumajandusest; |
| --- | --- |

—

tõhusamate niisutussüsteemide paigaldamisega (selgitatud eespool) vähendatakse toitainete väljavoolu põllumajandusest;

| — | toetatakse põllumajandustootjate üleminekut väiksema veevajadusega põllukultuuridele ja majandamistavadele ning vee kättesaadavus põllumajandusettevõtte tasandil suureneb, mille tulemusena kasutatakse niisutamiseks vähem vett; |
| --- | --- |

—

toetatakse põllumajandustootjate üleminekut väiksema veevajadusega põllukultuuridele ja majandamistavadele ning vee kättesaadavus põllumajandusettevõtte tasandil suureneb, mille tulemusena kasutatakse niisutamiseks vähem vett;

| — | toetatakse kestlikke põllumajandustavasid, mis omakorda eeldavad väiksemat pestitsiidikasutust ning aitavad seeläbi vähendada vee- ja pinnasesaastet. |
| --- | --- |

—

toetatakse kestlikke põllumajandustavasid, mis omakorda eeldavad väiksemat pestitsiidikasutust ning aitavad seeläbi vähendada vee- ja pinnasesaastet.

Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Kas meede eeldatavalt

| i) | kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või |
| --- | --- |

i)

kahjustab märkimisväärselt ökosüsteemide head seisundit ja vastupidavust või

| ii) | kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust? |
| --- | --- |

ii)

kahjustab elupaikade ja liikide, sealhulgas liidu tähtsusega liikide kaitsestaatust?

X

Meetmel ei ole kahjulikku mõju elurikkusele ega ökosüsteemidele, sest

| — | selle meetmega hõlmatud niisutusprojektid ei asu kaitsealadel või need ei avalda sellistele aladele negatiivset mõju, pidades silmas nende alade kaitse-eesmärke. Igasugust liikide häirimist või negatiivset mõju elupaikadele väljaspool kõnealuseid alasid välditakse nii ehitus- kui ka käitusetapis vajalike ennetus- ja leevendusmeetmetega, mis kajastuvad meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X); |
| --- | --- |

—

selle meetmega hõlmatud niisutusprojektid ei asu kaitsealadel või need ei avalda sellistele aladele negatiivset mõju, pidades silmas nende alade kaitse-eesmärke. Igasugust liikide häirimist või negatiivset mõju elupaikadele väljaspool kõnealuseid alasid välditakse nii ehitus- kui ka käitusetapis vajalike ennetus- ja leevendusmeetmetega, mis kajastuvad meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X);

| — | tehtud on keskkonnamõju hindamine kooskõlas keskkonnamõju hindamise direktiiviga ning kõik vajalikud leevendusmeetmed on kindlaks tehtud ja kajastuvad meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X); |
| --- | --- |

—

tehtud on keskkonnamõju hindamine kooskõlas keskkonnamõju hindamise direktiiviga ning kõik vajalikud leevendusmeetmed on kindlaks tehtud ja kajastuvad meetme ülesehituses (vt taaste- ja vastupidavuskava lk X);

| — | see vastab elupaikade direktiivi ja linnudirektiivi nõuetele; meedet hinnati elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 3 kohaselt (käesoleval juhul osana keskkonnamõju hindamise menetlusest) ning jõuti järeldusele, et oluline mõju Natura 2000 aladele on välistatud; |
| --- | --- |

—

see vastab elupaikade direktiivi ja linnudirektiivi nõuetele; meedet hinnati elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 3 kohaselt (käesoleval juhul osana keskkonnamõju hindamise menetlusest) ning jõuti järeldusele, et oluline mõju Natura 2000 aladele on välistatud;

| — | kestlike põllumajandustavade toetamisega eeldab see omakorda väiksemat pestitsiidikasutust, leevendades seega negatiivset mõju elurikkusele (putukad, linnud, mullaorganismid), ning võib hõlmata põllukultuuride suuremat mitmekesisust, toetades nii ka elurikkust. |
| --- | --- |

—

kestlike põllumajandustavade toetamisega eeldab see omakorda väiksemat pestitsiidikasutust, leevendades seega negatiivset mõju elurikkusele (putukad, linnud, mullaorganismid), ning võib hõlmata põllukultuuride suuremat mitmekesisust, toetades nii ka elurikkust.

---

(1)  (1) Või kui puudub terviklik säästva transpordi kava, ilmneb projekti tasandil tehtud konkreetsest kulude-tulude analüüsist, et projekt ise vähendab / ei suurenda kasvuhoonegaaside heidet kogu oma olelusringi jooksul.

(2)  Saasteaine on õhus, vees või pinnases eksisteeriv aine, vibratsioon, soojus, müra, valgus või muu saasteaine, mis võib kahjustada inimese tervist või keskkonda.

(3)  Koostis on bensiini- ja diiselmootorite puhul erinev. Euro 5 ja Euro 6 standardeid käsitleva määrusega (EÜ) nr 715/2007 on reguleeritud saasteainete, eelkõige lämmastikoksiidide (NOx, st NO ja NO2 heide kokku) heite piirnormiks autodel kehtestatud 80 mg/km.

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/31

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 58/02)

12. veebruar 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10142 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10142 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/32

---

Euro vahetuskurss (1)

17. veebruar 2021

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2060 |
| JPY | Jaapani jeen | 127,94 |
| DKK | Taani kroon | 7,4368 |
| GBP | Inglise nael | 0,86960 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0413 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0806 |
| ISK | Islandi kroon | 155,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,2113 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,883 |
| HUF | Ungari forint | 359,03 |
| PLN | Poola zlott | 4,5012 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8750 |
| TRY | Türgi liir | 8,4348 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5573 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5304 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,3493 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6786 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6028 |
| KRW | Korea vonn | 1 334,77 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,8247 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7886 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5705 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 959,38 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8702 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,433 |
| RUB | Vene rubla | 89,0524 |
| THB | Tai baat | 36,168 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,4771 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,4836 |
| INR | India ruupia | 87,7940 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2060

JPY

Jaapani jeen

127,94

DKK

Taani kroon

7,4368

GBP

Inglise nael

0,86960

SEK

Rootsi kroon

10,0413

CHF

Šveitsi frank

1,0806

ISK

Islandi kroon

155,80

NOK

Norra kroon

10,2113

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,883

HUF

Ungari forint

359,03

PLN

Poola zlott

4,5012

RON

Rumeenia leu

4,8750

TRY

Türgi liir

8,4348

AUD

Austraalia dollar

1,5573

CAD

Kanada dollar

1,5304

HKD

Hongkongi dollar

9,3493

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6786

SGD

Singapuri dollar

1,6028

KRW

Korea vonn

1 334,77

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,8247

CNY

Hiina jüaan

7,7886

HRK

Horvaatia kuna

7,5705

IDR

Indoneesia ruupia

16 959,38

MYR

Malaisia ringit

4,8702

PHP

Filipiini peeso

58,433

RUB

Vene rubla

89,0524

THB

Tai baat

36,168

BRL

Brasiilia reaal

6,4771

MXN

Mehhiko peeso

24,4836

INR

India ruupia

87,7940

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/33

---

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD

(2021/C 58/04)

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD – 2018

Määruse (EÜ) nr 987/2009 (1) artikli 64 kohaldamine

| I. | Pereliikmetele, kes ei ela kindlustatud isikuga samas liikmesriigis (nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 883/2004 (2) artiklis 17), 2018. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Aastane kulu | Igakuine netokulu
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Küpros | alla 20aastased | 363,31 eurot | 24,22 eurot |
| 20–64aastased | 368,17 eurot | 24,54 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 1 534,74 eurot | 102,32 eurot |
| Rootsi | alla 20aastased | 15 052,14 Rootsi krooni | 1 003,48 Rootsi krooni |
| 20–64aastased | 21 823,53 Rootsi krooni | 1 454,90 Rootsi krooni |
| 65aastased ja vanemad | 66 546,36 Rootsi krooni | 4 436,42 Rootsi krooni |

I.

Vanuserühm

Aastane kulu

Igakuine netokulu

x = 0,20

Küpros

alla 20aastased

363,31 eurot

24,22 eurot

20–64aastased

368,17 eurot

24,54 eurot

65aastased ja vanemad

1 534,74 eurot

102,32 eurot

Rootsi

alla 20aastased

15 052,14 Rootsi krooni

1 003,48 Rootsi krooni

20–64aastased

21 823,53 Rootsi krooni

1 454,90 Rootsi krooni

65aastased ja vanemad

66 546,36 Rootsi krooni

4 436,42 Rootsi krooni

| II. | Pensionäridele ja nende pereliikmetele määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 24 lõike 1 ning artiklite 25 ja 26 kohaselt 2018. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Aastane kulu | Igakuine netokulu x = 0,20 | Igakuine netokulu
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Küpros | alla 20aastased | 363,31 eurot | 24,22 eurot | 25,73 eurot |
| 20–64aastased | 368,17 eurot | 24,54 eurot | 26,08 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 1 534,74 eurot | 102,32 eurot | 108,71 eurot |
| Rootsi | alla 20aastased | 15 052,14 Rootsi krooni | 1 003,48 Rootsi krooni | 1 066,19 Rootsi krooni |
| 20–64aastased | 21 823,53 Rootsi krooni | 1 454,90 Rootsi krooni | 1 545,83 Rootsi krooni |
| 65aastased ja vanemad | 66 546,36 Rootsi krooni | 4 436,42 Rootsi krooni | 4 713,70 Rootsi krooni |

II.

Vanuserühm

Aastane kulu

Igakuine netokulu x = 0,20

Igakuine netokulu

x = 0,15  (3)

Küpros

alla 20aastased

363,31 eurot

24,22 eurot

25,73 eurot

20–64aastased

368,17 eurot

24,54 eurot

26,08 eurot

65aastased ja vanemad

1 534,74 eurot

102,32 eurot

108,71 eurot

Rootsi

alla 20aastased

15 052,14 Rootsi krooni

1 003,48 Rootsi krooni

1 066,19 Rootsi krooni

20–64aastased

21 823,53 Rootsi krooni

1 454,90 Rootsi krooni

1 545,83 Rootsi krooni

65aastased ja vanemad

66 546,36 Rootsi krooni

4 436,42 Rootsi krooni

4 713,70 Rootsi krooni

MITTERAHALISTE HÜVITISTE KESKMISED KULUD – 2019

Määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 kohaldamine

| I. | Pereliikmetele, kes ei ela kindlustatud isikuga samas liikmesriigis (nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 17), 2019. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Aastane kulu | Igakuine netokulu
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | alla 20aastased | 582,28 eurot | 38,82 eurot |
| 20–64aastased | 888,20 eurot | 59,21 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 4 696,52 eurot | 313,10 eurot |

I.

Vanuserühm

Aastane kulu

Igakuine netokulu

x = 0,20

Hispaania

alla 20aastased

582,28 eurot

38,82 eurot

20–64aastased

888,20 eurot

59,21 eurot

65aastased ja vanemad

4 696,52 eurot

313,10 eurot

| II. | Pensionäridele ja nende pereliikmetele määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 24 lõike 1 ning artiklite 25 ja 26 kohaselt 2019. aastal antud mitterahaliste hüvitiste tagasimakstavad summad määratakse kindlaks järgmiste keskmiste kulude alusel: | Vanuserühm | Aastane kulu | Igakuine netokulu x = 0,20 | Igakuine netokulu
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | alla 20aastased | 582,28 eurot | 38,82 eurot | 41,24 eurot |
| 20–64aastased | 888,20 eurot | 59,21 eurot | 62,91 eurot |
| 65aastased ja vanemad | 4 696,52 eurot | 313,10 eurot | 332,67 eurot |

II.

Vanuserühm

Aastane kulu

Igakuine netokulu x = 0,20

Igakuine netokulu

x = 0,15  (4)

Hispaania

alla 20aastased

582,28 eurot

38,82 eurot

41,24 eurot

20–64aastased

888,20 eurot

59,21 eurot

62,91 eurot

65aastased ja vanemad

4 696,52 eurot

313,10 eurot

332,67 eurot

---

(1)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(2)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(3)  Pensionäride ja nende pereliikmete puhul on igakuise kindlaksmääratud summa suhtes kohaldatav vähendus 15 % (x = 0,15), kui pädev liikmesriik ei ole loetletud põhimääruse IV lisas (vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikele 3).

(4)  Pensionäride ja nende pereliikmete puhul on igakuise kindlaksmääratud summa suhtes kohaldatav vähendus 15 % (x = 0,15), kui pädev liikmesriik ei ole loetletud põhimääruse IV lisas (vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikele 3).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/35

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (1)
  artikli 2 punktis 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

(2021/C 58/05)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (2) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 39.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on ajakohastatud versioon kättesaadav ka rände ja siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

SAKSAMAA

Väljaandes ELT C 43, 4.2.2019, lk 2 avaldatud andmete muutmine

Põhjamere sadamad

| 1) | Baltrum |
| --- | --- |

1)

| 2) | Bensersiel |
| --- | --- |

2)

| 3) | Borkum |
| --- | --- |

3)

| 4) | Brake |
| --- | --- |

4)

| 5) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

5)

| 6) | Büsum |
| --- | --- |

6)

| 7) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

7)

| 8) | Buxtehude |
| --- | --- |

8)

| 9) | Bremen |
| --- | --- |

9)

| 10) | Bremerhaven |
| --- | --- |

10)

| 11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

11)

| 12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

12)

| 13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

13)

| 14) | Elsfleth |
| --- | --- |

14)

| 15) | Emden |
| --- | --- |

15)

| 16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

16)

| 17) | Glückstadt |
| --- | --- |

17)

| 18) | Greetsiel |
| --- | --- |

18)

| 19) | Großensiel |
| --- | --- |

19)

| 20) | Hamburg |
| --- | --- |

20)

| 21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

21)

| 22) | Herbrum |
| --- | --- |

22)

| 23) | Helgoland |
| --- | --- |

23)

| 24) | Hooksiel |
| --- | --- |

24)

| 25) | Horumersiel |
| --- | --- |

25)

| 26) | Husum |
| --- | --- |

26)

| 27) | Juist |
| --- | --- |

27)

| 28) | Langeoog |
| --- | --- |

28)

| 29) | Leer |
| --- | --- |

29)

| 30) | Lemwerder |
| --- | --- |

30)

| 31) | List/Sylt |
| --- | --- |

31)

| 32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

32)

| 33) | Norddeich |
| --- | --- |

33)

| 34) | Nordenham |
| --- | --- |

34)

| 35) | Norderney |
| --- | --- |

35)

| 36) | Otterndorf |
| --- | --- |

36)

| 37) | Papenburg |
| --- | --- |

37)

| 38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

38)

| 39) | Stade |
| --- | --- |

39)

| 40) | Stadersand |
| --- | --- |

40)

| 41) | Varel |
| --- | --- |

41)

| 42) | Wangerooge |
| --- | --- |

42)

| 43) | Wedel |
| --- | --- |

43)

| 44) | Weener |
| --- | --- |

44)

| 45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

45)

| 46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

46)

| 47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

47)

Läänemere sadamad

| 1) | Eckernförde |
| --- | --- |

1)

| 2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

2)

| 3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jägersberg (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kiel |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kiel (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Kiel-Holtenau (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Lubmin |
| --- | --- |

8)

| 9) | Lübeck |
| --- | --- |

9)

| 10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

10)

| 11) | Mukran |
| --- | --- |

11)

| 12) | Neustadt (mereväe sadamarajatised) |
| --- | --- |

12)

| 13) | Puttgarden |
| --- | --- |

13)

| 14) | Rendsburg |
| --- | --- |

14)

| 15) | Rostocki sadam (Warnemünde sadama ja Rostocki meresadama ühendamine) |
| --- | --- |

15)

| 16) | Sassnitz |
| --- | --- |

16)

| 17) | Stralsund |
| --- | --- |

17)

| 18) | Surendorf |
| --- | --- |

18)

| 19) | Vierow |
| --- | --- |

19)

| 20) | Wismar |
| --- | --- |

20)

| 21) | Wolgast |
| --- | --- |

21)

SZCZECINI LAHT

| 1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

1)

Lennujaamad, lennuväljad

BADEN-WÜRTTEMBERGI LIIDUMAAL

| 1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

1)

| 2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

2)

| 3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

3)

| 4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

5)

| 6) | Heubach (maakond Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Lahr |
| --- | --- |

7)

| 8) | Laupheim |
| --- | --- |

8)

| 9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

9)

| 10) | Mannheimi linn |
| --- | --- |

10)

| 11) | Mengen |
| --- | --- |

11)

| 12) | Niederstetten |
| --- | --- |

12)

| 13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

13)

| 14) | Stuttgart |
| --- | --- |

14)

BAIERI LIIDUMAAL

| 1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

1)

| 2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

2)

| 3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

3)

| 4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

4)

| 5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

5)

| 6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

6)

| 7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

7)

| 8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

8)

| 9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

9)

| 10) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

10)

| 11) | Lechfeld |
| --- | --- |

11)

| 12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

12)

| 13) | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

13)

| 14) | Neuburg |
| --- | --- |

14)

| 15) | Nürnberg |
| --- | --- |

15)

| 16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

16)

| 17) | Roth |
| --- | --- |

17)

| 18) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

18)

BERLIINI LIIDUMAAL

| 1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

1)

BRANDENBURGI LIIDUMAAL

| 1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt“ |
| --- | --- |

1)

| 2) | Schönhagen |
| --- | --- |

2)

BREMENI LIIDUMAAL

| 1) | Bremen |
| --- | --- |

1)

HAMBURGI LIIDUMAAL

| 1) | Hamburg |
| --- | --- |

1)

HESSENI LIIDUMAAL

| 1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

1)

| 2) | Egelsbach |
| --- | --- |

2)

| 3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

3)

| 4) | Fritzlar |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

5)

| 6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

6)

MECKLENBURG-VORPOMMERNI LIIDUMAAL

| 1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

1)

| 2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

2)

ALAM-SAKSI LIIDUMAAL

| 1) | Borkum |
| --- | --- |

1)

| 2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

2)

| 3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

3)

| 4) | Celle |
| --- | --- |

4)

| 5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

5)

| 6) | Diepholz |
| --- | --- |

6)

| 7) | Emden |
| --- | --- |

7)

| 8) | Fassberg |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

9)

| 10) | Hannover |
| --- | --- |

10)

| 11) | Jever |
| --- | --- |

11)

| 12) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

12)

| 13) | Norderney |
| --- | --- |

13)

| 14) | Nordholz |
| --- | --- |

14)

| 15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

15)

| 16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

16)

| 17) | Wangerooge |
| --- | --- |

17)

| 18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

18)

| 19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

19)

| 20) | Wunstorf |
| --- | --- |

20)

NORDRHEIN-WESTFALENI LIIDUMAAL

| 1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

1)

| 2) | Arnsberg |
| --- | --- |

2)

| 3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

3)

| 4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

4)

| 5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

5)

| 6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

6)

| 7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

7)

| 8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

8)

| 9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

9)

| 10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

10)

| 11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

11)

| 12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

12)

| 13) | Nörvenich |
| --- | --- |

13)

| 14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

14)

| 15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

15)

| 16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

16)

| 17) | Siegerland |
| --- | --- |

17)

| 18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

18)

| 19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

19)

RHEINLAND-PFALZI LIIDUMAAL

| 1) | Büchel |
| --- | --- |

1)

| 2) | Föhren |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hahn |
| --- | --- |

3)

| 4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

4)

| 5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

5)

| 6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ramstein (USA õhubaas) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Speyer |
| --- | --- |

8)

| 9) | Spangdahlem (USA õhubaas) |
| --- | --- |

9)

| 10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

10)

SAARIMAA LIIDUMAAL

| 1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

1)

| 2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

2)

SAKSIMAA LIIDUMAAL

| 1) | Dresden |
| --- | --- |

1)

| 2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

3)

SAKSI-ANHALTI LIIDUMAAL

| 1) | Cochstedt |
| --- | --- |

1)

| 2) | Magdeburg |
| --- | --- |

2)

SCHLESWIG-HOLSTEINI LIIDUMAAL

| 1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

1)

| 2) | Hohn |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

3)

| 4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

4)

| 5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

5)

| 6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

6)

TÜÜRINGI LIIDUMAAL

| 1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

1)

| 2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

2)

LEEDU

Euroopa Liidu Teatajas C 126, 18.4.2015, lk 10 avaldatud teabe asendamine.

LEEDU-VALGEVENE

Maismaapiir

| 1) | Kena – Gudagojis (raudtee) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Stasylos – Benekainys (raudtee) |
| --- | --- |

2)

| 3) | Lavoriškės – Kotlovka |
| --- | --- |

3)

| 4) | Medininkai – Kamenyj Log |
| --- | --- |

4)

| 5) | Šalčininkai – Benekainys |
| --- | --- |

5)

| 6) | Raigardas – Privalka |
| --- | --- |

6)

| 7) | Švendubrė – Privalka (jõgi) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Tverečius – Vidžiai |
| --- | --- |

8)

| 9) | Šumskas – Loša |
| --- | --- |

9)

| 10) | Vilniuse raudteejaam (raudtee) |
| --- | --- |

10)

Kohalik piiriliiklus

| 1) | Adutiškis – Moldevičiai |
| --- | --- |

1)

| 2) | Papelekis – Lentupis |
| --- | --- |

2)

| 3) | Norviliškės – Pickūnai |
| --- | --- |

3)

| 4) | Krakūnai – Geranainys |
| --- | --- |

4)

| 5) | Eišiškės – Dotiškės |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rakai – Petiulevcai |
| --- | --- |

6)

| 7) | Latežeris – Pariečė |
| --- | --- |

7)

LEEDU – VENEMAA FÖDERATSIOON

Maismaapiir

| 1) | Jurbarkas – Sovetsk (jõgi) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kybartai – Černyševskoje |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kybartai – Nesterov (raudtee) |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nida – Morskoje |
| --- | --- |

4)

| 5) | Nida – Rybačyj (jõgi) |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rambynas – Dubki |
| --- | --- |

6)

| 7) | Pagėgiai – Sovetsk (raudtee) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Panemunė – Sovetsk |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ramoniškiai – Pograničnyj* |
| --- | --- |

9)

| 10) | Rusnė – Sovetsk (jõgi) |
| --- | --- |

10)

| * | Avatud üksnes Leedu Vabariigi ja Vene Föderatsiooni residentidele kooskõlas Leedu Vabariigi valitsuse ja Vene Föderatsiooni valitsuse vahel 24. veebruaril 1995. aastal sõlmitud lepinguga Leedu Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vaheliste piiriületuspunktide kohta (artikli 1 lõike 1 punkti 1.2 alapunkt d). |
| --- | --- |

*

Merepiir

| 1) | Klaipėda Riiklik Meresadam (piiripunktid Molas, Pilis ja Malkų įlanka) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Būtingė naftaterminal |
| --- | --- |

2)

Õhupiir

| 1) | Vilniuse lennujaam |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kaunase lennujaam |
| --- | --- |

2)

| 3) | Palanga lennujaam |
| --- | --- |

3)

| 4) | Zokniai lennujaam |
| --- | --- |

4)

UNGARI

Euroopa Liidu Teatajas C 341, 16.10.2015, lk 19 avaldatud teabe asendamine.

UNGARI-HORVAATIA

Maapiir

| 1) | Barcs – Terezino Polje |
| --- | --- |

1)

| 2) | Beremend – Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2)

| 3) | Berzence – Gola |
| --- | --- |

3)

| 4) | Drávaszabolcs – Donji Miholjac |
| --- | --- |

4)

| 5) | Drávaszabolcs (jõgi, taotluse korral)* |
| --- | --- |

5)

| 6) | Gyékényes – Koprivnica (raudtee) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Letenye – Goričan I |
| --- | --- |

7)

| 8) | Letenye – Goričan II (kiirtee) |
| --- | --- |

8)

| 9) | Magyarbóly – Beli Manastir (raudtee) |
| --- | --- |

9)

| 10) | Mohács (jõgi) |
| --- | --- |

10)

| 11) | Murakeresztúr – Kotoriba (raudtee) |
| --- | --- |

11)

| 12) | Udvar – Dubosevica |
| --- | --- |

12)

UNGARI-SERBIA

Maapiir

| 1) | Ásotthalom – Backi Vinograd* |
| --- | --- |

1)

| 2) | Bácsalmás – Bajmok* |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hercegszántó – Bački Breg |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kelebia – Subotica (raudtee) |
| --- | --- |

4)

| 5) | Mohács (jõgi) |
| --- | --- |

5)

| 6) | Röszke – Horgoš (Horgos) (tee) jalakäijatele, jalgratturitele ning rahvusvahelistele sõidukitele, millel ei ole lubatud kasutada kiirteid)* |
| --- | --- |

6)

| 7) | Röszke – Horgoš (kiirtee) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Röszke – Horgoš (raudtee) |
| --- | --- |

8)

| 9) | Szeged (jõgi)* |
| --- | --- |

9)

| 10) | Tiszasziget – Đjala (Gyála)* |
| --- | --- |

10)

| 11) | Tompa – Kelebija |
| --- | --- |

11)

| 12) | Kübekháza – Rabe* |
| --- | --- |

12)

| 13) | Bácsszentgyörgy – Rastina* |
| --- | --- |

13)

UNGARI-RUMEENIA

Maapiir

| 1) | Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (raudtee) |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ártánd – Borș |
| --- | --- |

2)

| 3) | Battonya – Turnu |
| --- | --- |

3)

| 4) | Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (raudtee) |
| --- | --- |

4)

| 5) | Csanádpalota – Nădlac (kiirtee) |
| --- | --- |

5)

| 6) | Csengersima – Petea |
| --- | --- |

6)

| 7) | Gyula – Vărșand |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kiszombor – Cenad |
| --- | --- |

8)

| 9) | Kötegyán – Salonta (raudtee) |
| --- | --- |

9)

| 10) | Létavértes – Sǎcuieni** |
| --- | --- |

10)

| 11) | Lőkösháza – Curtici (raudtee) |
| --- | --- |

11)

| 12) | Méhkerék – Salonta |
| --- | --- |

12)

| 13) | Nagylak – Nădlac (tee) |
| --- | --- |

13)

| 14) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai (raudtee) |
| --- | --- |

14)

| 15) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

15)

| 16) | Vállaj – Urziceni |
| --- | --- |

16)

| 17) | Nagykereki – Borș II (kiirtee) |
| --- | --- |

17)

UNGARI-UKRAINA

Maapiir

| 1) | Barabás – Kosino* |
| --- | --- |

1)

| 2) | Beregsurány – Luzhanka |
| --- | --- |

2)

| 3) | Eperjeske – Salovka (raudtee) |
| --- | --- |

3)

| 4) | Lónya – Dzvinkove*** |
| --- | --- |

4)

| 5) | Tiszabecs – Vylok |
| --- | --- |

5)

| 6) | Záhony – Čop (raudtee) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Záhony – Čop |
| --- | --- |

7)

Õhupiir

Rahvusvahelised lennujaamad:

| 1) | Budapesti Liszt Ferenci nimeline rahvusvaheline lennujaam |
| --- | --- |

1)

Budapesti Liszt Ferenci nimeline rahvusvaheline lennujaam

| 2) | Debrecen |
| --- | --- |

2)

Debrecen

| 3) | Sármellék |
| --- | --- |

3)

Sármellék

Väikesed rahvusvahelised lennujaamad (taotluse korral):

| 1) | Békéscsaba |
| --- | --- |

1)

Békéscsaba

| 2) | Budaörs |
| --- | --- |

2)

Budaörs

| 3) | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3)

Fertőszentmiklós

| 4) | Győr-Pér |
| --- | --- |

4)

Győr-Pér

| 5) | Kecskemét |
| --- | --- |

5)

Kecskemét

| 6) | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6)

Nyíregyháza

| 7) | Pápa |
| --- | --- |

7)

Pápa

| 8) | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

8)

Pécs-Pogány

| 9) | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

9)

Siófok-Balatonkiliti

| 10) | Szeged |
| --- | --- |

10)

Szeged

| 11) | Szolnok |
| --- | --- |

11)

Szolnok

| * | 7.00–19.00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6.00–22.00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7.00–18.00 |
| --- | --- |

***

ROOTSI

Väljaandes ELT C 316, 28.12.2007, lk 1 avaldatud teabe asendamine.

Õhupiir

Rahvusvahelised lennujaamad

| Lennujaam | Vald |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Lennujaam

Vald

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Lennuväljad

| Lennujaam | Vald |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Lennujaam

Vald

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Merepiir

| Sadam | Vald |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs-Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stockholm |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Sadam

Vald

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs-Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stockholm

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

ŠVEITS

Väljaandes ELT C 411, 2.12.2017, lk 10 avaldatud teabe asendamine.

Lennuväljad

| 1) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

1)

| 2) | Genève-Cointrin |
| --- | --- |

2)

| 3) | Zurich |
| --- | --- |

3)

| 4) | Saint-Gall-Altenrhein SG |
| --- | --- |

4)

| 5) | Berne-Belp |
| --- | --- |

5)

| 6) | Granges |
| --- | --- |

6)

| 7) | La-Chaux-de-Fond-Les Eplatures |
| --- | --- |

7)

| 8) | Lausanne-La Blécherette |
| --- | --- |

8)

| 9) | Locarno-Magadino |
| --- | --- |

9)

| 10) | Lugano-Agno |
| --- | --- |

10)

| 11) | Samedan |
| --- | --- |

11)

| 12) | Sion |
| --- | --- |

12)

| 13) | Buochs* |
| --- | --- |

13)

| 14) | Emmen* |
| --- | --- |

14)

| 15) | Mollis* |
| --- | --- |

15)

| 16) | Saanen* |
| --- | --- |

16)

| 17) | St. Stephan* |
| --- | --- |

17)

| * | Võib piiripunktina kasutada üksnes erandjuhul, kui kohapeal asuv kontrolliasutus on andnud selleks eraldi loa. |
| --- | --- |

*

Selgitus

Tärniga (*) märgitud piiriületuspunktid ei ole piirikontrolliasutuste personaliga pidevalt mehitatud. Neid võib kooskõlas 15. augusti 2018. aasta määruse (riiki sisenemise ja viisade väljaandmise kohta) (OEV, RS 142.204) artikli 29 lõikega 3 kasutada Schengeni alale sisenemiseks ja sealt lahkumiseks üksnes erandjuhtudel, tingimusel et pädev kontrolliasutus on eelnevalt välja andnud individuaalse loa.

Eelmiste väljaannete loetelu

ELT C 316, 28.12.2007, lk 1.

ELT C 134, 31.5.2008, lk 16.

ELT C 177, 12.7.2008, lk 9.

ELT C 200, 6.8.2008, lk 10.

ELT C 331, 31.12.2008, lk 13.

ELT C 3, 8.1.2009, lk 10.

ELT C 37, 14.2.2009, lk 10.

ELT C 64, 19.3.2009, lk 20.

ELT C 99, 30.4.2009, lk 7.

ELT C 229, 23.9.2009, lk 28.

ELT C 263, 5.11.2009, lk 22.

ELT C 298, 8.12.2009, lk 17.

ELT C 74, 24.3.2010, lk 13.

ELT C 326, 3.12.2010, lk 17.

ELT C 355, 29.12.2010, lk 34.

ELT C 22, 22.1.2011, lk 22.

ELT C 37, 5.2.2011, lk 12.

ELT C 149, 20.5.2011, lk 8.

ELT C 190, 30.6.2011, lk 17.

ELT C 203, 9.7.2011, lk 14.

ELT C 210, 16.7.2011, lk 30.

ELT C 271, 14.9.2011, lk 18.

ELT C 356, 6.12.2011, lk 12.

ELT C 111, 18.4.2012, lk 3.

ELT C 183, 23.6.2012, lk 7.

ELT C 313, 17.10.2012, lk 11.

ELT C 394, 20.12.2012, lk 22.

ELT C 51, 22.2.2013, lk 9.

ELT C 167, 13.6.2013, lk 9.

ELT C 242, 23.8.2013, lk 2.

ELT C 275, 24.9.2013, lk 7.

ELT C 314, 29.10.2013, lk 5.

ELT C 324, 9.11.2013, lk 6.

ELT C 57, 28.2.2014, lk 4.

ELT C 167, 4.6.2014, lk 9.

ELT C 244, 26.7.2014, lk 22.

ELT C 332, 24.9.2014, lk 12.

ELT C 420, 22.11.2014, lk 9.

ELT C 72, 28.2.2015, lk 17.

ELT C 126, 18.4.2015, lk 10.

ELT C 229, 14.7.2015, lk 5.

ELT C 341, 16.10.2015, lk 19.

ELT C 84, 4.3.2016, lk 2.

ELT C 236, 30.6.2016, lk 6.

ELT C 278, 30.7.2016, lk 47.

ELT C 331, 9.9.2016, lk 2.

ELT C 401, 29.10.2016, lk 4.

ELT C 484, 24.12.2016, lk 30.

ELT C 32, 1.2.2017, lk 4.

ELT C 74, 10.3.2017, lk 9.

ELT C 120, 13.4.2017, lk 17.

ELT C 152, 16.5.2017, lk 5.

ELT C 411, 2.12.2017, lk 10.

ELT C 31, 27.1.2018, lk 12.

ELT C 261, 25.7.2018, lk 6.

ELT C 264, 26.7.2018, lk 8.

ELT C 368, 11.10.2018, lk 4.

ELT C 459, 20.12.2018, lk 40.

ELT C 43, 4.2.2019, lk 2.

ELT C 64, 27.2.2020, lk 6.

---

(1)  Vt eelmiste väljaannete loetelu käesoleva dokumendi lõpus.

(2)  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/50

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15. oktoober 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85649 |
| Otsuse number | 118/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Pealkiri | COVID-19 - Lennuettevõtjate garantiikava pikendamine |
| Õiguslik alus | Parlamendi otsus garantiikava heakskiitmise kohta vastavalt ministeeriumi esitatud tingimustele. |
| Meetme liik | Kava |
| Eesmärk | Garantiikava eesmärk on leevendada lennuettevõtjate likviidsuspuudujääki ja tagada, et COVID-19 puhangust põhjustatud häired ei kahjusta lennuettevõtjate elujõulisust. |
| Abi vorm | Riigigarantiid |
| Eelarve | Hinnanguliselt 6 miljardit Norra krooni |
| Kestus | 31. detsember 2020 |
| Majandussektorid | Lennundus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | GIEK, Norra Ekspordikrediidi Tagamise Agentuur |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15. oktoober 2020

Juhtumi number

85649

Otsuse number

118/20/COL

EFTA riik

Norra

Pealkiri

COVID-19 - Lennuettevõtjate garantiikava pikendamine

Õiguslik alus

Parlamendi otsus garantiikava heakskiitmise kohta vastavalt ministeeriumi esitatud tingimustele.

Meetme liik

Kava

Eesmärk

Garantiikava eesmärk on leevendada lennuettevõtjate likviidsuspuudujääki ja tagada, et COVID-19 puhangust põhjustatud häired ei kahjusta lennuettevõtjate elujõulisust.

Abi vorm

Riigigarantiid

Eelarve

Hinnanguliselt 6 miljardit Norra krooni

Kestus

31. detsember 2020

Majandussektorid

Lennundus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

GIEK, Norra Ekspordikrediidi Tagamise Agentuur

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/51

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/07)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12. november 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85837 |
| Otsuse number | 132/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Kogu Norra |
| Nimetus | COVID-19 – Kaubanduskrediidikindlustuse portfellitagatis |
| Õiguslik alus | Parlamendi resolutsioon (Stortingsvedtak) 2020. aasta riigieelarve muutmise kohta: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021“ (veel vastu võtmata) |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tagada kaubanduskrediidikindlustuse turu toimimine COVID-19 pandeemia ajal |
| Abi vorm | Tagatised |
| Eelarve | 19,820 miljardit Norra krooni tagatistena |
| Kestus | Kuni 30. juuni 2021 |
| Majandussektorid | Kaubanduskrediidikindlustus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12. november 2020

Juhtumi number

85837

Otsuse number

132/20/COL

EFTA riik

Norra

Piirkond

Kogu Norra

Nimetus

COVID-19 – Kaubanduskrediidikindlustuse portfellitagatis

Õiguslik alus

Parlamendi resolutsioon (Stortingsvedtak) 2020. aasta riigieelarve muutmise kohta: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021“ (veel vastu võtmata)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tagada kaubanduskrediidikindlustuse turu toimimine COVID-19 pandeemia ajal

Abi vorm

Tagatised

Eelarve

19,820 miljardit Norra krooni tagatistena

Kestus

Kuni 30. juuni 2021

Majandussektorid

Kaubanduskrediidikindlustus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/52

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/08)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12. november 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85836 |
| Otsuse number | 133/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 tagatisskeemi 4. muudatus |
| Õiguslik alus | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Tagada juurdepääs likviidsusele ettevõtjatele, kellel COVID-19 puhangu tõttu on tekkinud ootamatu likviidsuspuudujääk |
| Abi vorm | Riigigarantiid |
| Eelarve | 50 miljardit Norra krooni (muudetud abikava kohaselt) |
| Kestus | 26. märts 2020 – 30. juuni 2021 |
| Majandussektorid | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12. november 2020

Juhtumi number

85836

Otsuse number

133/20/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 tagatisskeemi 4. muudatus

Õiguslik alus

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Tagada juurdepääs likviidsusele ettevõtjatele, kellel COVID-19 puhangu tõttu on tekkinud ootamatu likviidsuspuudujääk

Abi vorm

Riigigarantiid

Eelarve

50 miljardit Norra krooni (muudetud abikava kohaselt)

Kestus

26. märts 2020 – 30. juuni 2021

Majandussektorid

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/53

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/09)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28. oktoober 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85631 |
| Otsuse number | 123/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Pealkiri | Kohaliku ringhäälingu toetuskava |
| Õiguslik alus | 19. veebruari 2016. aasta määrus nr 166 kohalikule ringhäälingule antavate toetuste kohta |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Meedia mitmekesisus, sõnavabadus ja kohaliku ringhäälingu demokraatliku funktsiooni tugevdamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 22 miljonit Norra krooni aastas |
| Abi osakaal | 80 % |
| Kestus | 1. jaanuar 2021 – 31. detsember 2026 |
| Majandussektorid | Meedia |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Norra meediaamet |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28. oktoober 2020

Juhtumi number

85631

Otsuse number

123/20/COL

EFTA riik

Norra

Pealkiri

Kohaliku ringhäälingu toetuskava

Õiguslik alus

19. veebruari 2016. aasta määrus nr 166 kohalikule ringhäälingule antavate toetuste kohta

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Meedia mitmekesisus, sõnavabadus ja kohaliku ringhäälingu demokraatliku funktsiooni tugevdamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

22 miljonit Norra krooni aastas

Abi osakaal

80 %

Kestus

1. jaanuar 2021 – 31. detsember 2026

Majandussektorid

Meedia

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Norra meediaamet

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/54

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/10)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11. november 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85838 |
| Otsuse number | 131/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus | Piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksed 2021. aastal |
| Õiguslik alus | Parlamendi iga-aastane resolutsioon sotsiaalkindlustusmaksete jm määrade kohta; riiklikku kindlustussüsteemi käsitleva 28. veebruari 1997. aasta seaduse nr 19 (Folketrygdloven) paragrahv 23-2 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Regionaalabi |
| Abi vorm | Maksusoodustus |
| Abi osakaal | 3,1–12,4 |
| Kestus | 1.1.2021–31.12.2021 |
| Majandussektorid | Horisontaalne abi. Kõik 2014.–2021. aasta regionaalabi suuniste kohased sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Norra valitsus |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11. november 2020

Juhtumi number

85838

Otsuse number

131/20/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus

Piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksed 2021. aastal

Õiguslik alus

Parlamendi iga-aastane resolutsioon sotsiaalkindlustusmaksete jm määrade kohta; riiklikku kindlustussüsteemi käsitleva 28. veebruari 1997. aasta seaduse nr 19 (Folketrygdloven) paragrahv 23-2

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Regionaalabi

Abi vorm

Maksusoodustus

Abi osakaal

3,1–12,4

Kestus

1.1.2021–31.12.2021

Majandussektorid

Horisontaalne abi. Kõik 2014.–2021. aasta regionaalabi suuniste kohased sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Norra valitsus

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/55

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/11)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19. oktoober 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85613 |
| Otsuse number | 119/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Vestfold og Telemark |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 hüvitis ettevõtjale Dyrsku’n Arrangement AS |
| Õiguslik alus | Põllumajandus- ja toiduministeeriumi toetuse andmist käsitlev kiri ettevõtjale Dyrsku’n Arrangement AS, millega täidetakse Norra parlamendi 9. oktoobri 2020. aasta otsuse eesmärk eraldada 11,2 miljoni Norra dollari ulatuses riigiabi. |
| Meetme liik | Üksikabi |
| Eesmärk | Erakorralise sündmuse tõttu tekkinud kahju hüvitamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 11,2 miljonit Norra krooni |
| Abi osakaal | 68,70% (hinnanguline) |
| Majandussektorid | Nõupidamiste ja messide korraldamine, laagriplatsid, vagunelamute ja haagissuvilate parkimisplatsid, muu majutus. |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Põllumajandus- ja toiduministeerium |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19. oktoober 2020

Juhtumi number

85613

Otsuse number

119/20/COL

EFTA riik

Norra

Piirkond

Vestfold og Telemark

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 hüvitis ettevõtjale Dyrsku’n Arrangement AS

Õiguslik alus

Põllumajandus- ja toiduministeeriumi toetuse andmist käsitlev kiri ettevõtjale Dyrsku’n Arrangement AS, millega täidetakse Norra parlamendi 9. oktoobri 2020. aasta otsuse eesmärk eraldada 11,2 miljoni Norra dollari ulatuses riigiabi.

Meetme liik

Üksikabi

Eesmärk

Erakorralise sündmuse tõttu tekkinud kahju hüvitamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

11,2 miljonit Norra krooni

Abi osakaal

68,70% (hinnanguline)

Majandussektorid

Nõupidamiste ja messide korraldamine, laagriplatsid, vagunelamute ja haagissuvilate parkimisplatsid, muu majutus.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Põllumajandus- ja toiduministeerium

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/56

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2021/C 58/12)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6. november 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85844 |
| Otsuse number | 129/20/COL |
| EFTA riik | Island |
| Pealkiri | COVID-19 Sissetuleku kaotuse toetus |
| Õiguslik alus | Koroonaviiruse pandeemia tõttu sissetuleku kaotanud ettevõtjatele antavat abi käsitlev seadus (islandi keeles lög um tekjufallsstyrki) |
| Meetme liik | Otsetoetused |
| Eesmärk | Säilitada Islandi tööhõive ja majandustegevuse tase, toetades ettevõtjaid, kes on COVID-19 pandeemia ja viiruse leviku vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete tõttu ajutiselt sissetuleku kaotanud. |
| Abi vorm | Otsetoetused |
| Eelarve | 23,3 miljardit Islandi krooni |
| Kestus | Kuni 1. mai 2021 |
| Majandussektorid | Kõik sektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Islandi maksu- ja tolliamet |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6. november 2020

Juhtumi number

85844

Otsuse number

129/20/COL

EFTA riik

Island

Pealkiri

COVID-19 Sissetuleku kaotuse toetus

Õiguslik alus

Koroonaviiruse pandeemia tõttu sissetuleku kaotanud ettevõtjatele antavat abi käsitlev seadus (islandi keeles lög um tekjufallsstyrki)

Meetme liik

Otsetoetused

Eesmärk

Säilitada Islandi tööhõive ja majandustegevuse tase, toetades ettevõtjaid, kes on COVID-19 pandeemia ja viiruse leviku vastu võitlemiseks kehtestatud meetmete tõttu ajutiselt sissetuleku kaotanud.

Abi vorm

Otsetoetused

Eelarve

23,3 miljardit Islandi krooni

Kestus

Kuni 1. mai 2021

Majandussektorid

Kõik sektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Islandi maksu- ja tolliamet

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLAND

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel järgmisel aadressil: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/57

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2021/C 58/13)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AST/148/21

järgmiste keelte KORREKTORID/KEELETOIMETAJAD (AST 3):

kreeka (EL), hispaania (ES), eesti (ET), iiri (GA), itaalia (IT) ja portugali (PT) keel

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 18. veebruari 2021. aasta väljaandes C 58 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil: https://epso.europa.eu/.

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/58

---

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Borgarting Lagmannsrett esitas kriminaalmenetluses P vastu

(Kohtuasi E-15/20)

(2021/C 58/14)

Borgarting Lagmannsrett (Borgartingi apellatsioonikohus) esitas 16. oktoobril 2020 EFTA kohtule taotluse, mis saabus kohtu kantseleisse 21. oktoobril 2020, P vastu algatatud kriminaalmenetluses nõuandva arvamuse saamiseks. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

Küsimus 1

Kas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikkel 3 ja artikli 7 punkt a, tõlgendatuna koostoimes määrusega (EÜ) nr 883/2004, eelkõige selle artiklitega 4, 5 ja 7, tõlgendatuna koostoimes 6. peatükiga välistavad siseriikliku skeemi, mille kohaselt:

| a) | töötushüvitise saamise õigus eeldab, et töötu viibib Norras („oppholder seg“) (vt riikliku kindlustusseaduse jagu 4-2), ning |
| --- | --- |

a)

töötushüvitise saamise õigus eeldab, et töötu viibib Norras („oppholder seg“) (vt riikliku kindlustusseaduse jagu 4-2), ning

| b) | vabastus riigis viibimise nõudest, sealhulgas määruse 883/2004 artiklis 64 sätestatust, on ette nähtud riikliku töötushüvitiste määrusega, mida rakendatakse ka ülevõtmismäärusega? |
| --- | --- |

b)

vabastus riigis viibimise nõudest, sealhulgas määruse 883/2004 artiklis 64 sätestatust, on ette nähtud riikliku töötushüvitiste määrusega, mida rakendatakse ka ülevõtmismäärusega?

Küsimus 2

Olenemata vastusest küsimusele 1, kas küsimuses 1 kirjeldatud skeem kujutab endast piirangut EMP lepingus sätestatud vaba liikumise eeskirjadele, sealhulgas artiklitele 28, 29 ja 36?

Kui jah, siis kas sellist piirangut saab õigustada järgmistel alustel:

| i. | tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimisega on töötul enam põhjust ja võimalusi tööd otsida ja leida, sealhulgas võimalus leitud töökohal kiiresti tööle asuda; |
| --- | --- |

i.

tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimisega on töötul enam põhjust ja võimalusi tööd otsida ja leida, sealhulgas võimalus leitud töökohal kiiresti tööle asuda;

| ii. | tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimine aitab töötul olla kättesaadav tööhõivetalitustele ning et Norras viibimine võimaldab ametiasutusel jälgida, kas töötu isik täidab töötuks jäämise korral makstava rahalise hüvitise saamise tingimusi – sealhulgas kontrollida, kas töötu on tegelikult töötu ja tal puuduvad varjatud sissetulekuallikad, ta on tõepoolest tööotsija ja otsib aktiivselt tööd või osaleb töö leidmise eesmärgil muus tegevuses; |
| --- | --- |

ii.

tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimine aitab töötul olla kättesaadav tööhõivetalitustele ning et Norras viibimine võimaldab ametiasutusel jälgida, kas töötu isik täidab töötuks jäämise korral makstava rahalise hüvitise saamise tingimusi – sealhulgas kontrollida, kas töötu on tegelikult töötu ja tal puuduvad varjatud sissetulekuallikad, ta on tõepoolest tööotsija ja otsib aktiivselt tööd või osaleb töö leidmise eesmärgil muus tegevuses;

| iii. | tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimisega on tööhõivetalitustel paremad võimalused hinnata, kas töötule pakutakse sobivaid järelmeetmeid; ning |
| --- | --- |

iii.

tavaliselt leitakse, et pädevas riigis viibimisega on tööhõivetalitustel paremad võimalused hinnata, kas töötule pakutakse sobivaid järelmeetmeid; ning

| iv. | riiklik skeem võimaldab saada töötushüvitisi teises EMP riigis määruses (EÜ) nr 883/2004 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

iv.

riiklik skeem võimaldab saada töötushüvitisi teises EMP riigis määruses (EÜ) nr 883/2004 sätestatud tingimustel.

Küsimus 3

Kui küsimustele 1 ja 2 antud vastused seda tingivad, esitatakse direktiivi 2004/38, sealhulgas selle artiklite 4, 6 ja 7 kohta samad küsimused.

Küsimus 4

Isikule on süüks pandud, et ta esitas haldusorganile NAV teises EMP riigis viibimise kohta valeandmeid, eksitades seega NAVi maksma töötushüvitist, millele isikul ei olnud õigust, sest riiklikus kindlustusseaduses sätestatud tingimuste kohaselt tuleb töötushüvitiste saamiseks viibida („opphold“) Norras. Kas määruse (EÜ) nr 883/2004 Norra õigusesse ülevõtmist silmas pidades (vt küsimus 1) on kriminaalseadustiku pettust ja valeandmete esitamist käsitlevate sätete kasutamine sellistel asjaoludel nagu käesolevas asjas kooskõlas EMP õiguse aluspõhimõtetega, nagu selguse põhimõte ja õiguskindluse põhimõte?

Küsimus 5

Kas käesolevaid konkreetseid asjaolusid ja Norra poolt määruse (EÜ) nr 883/2004 ülevõtmist silmas pidades (vt küsimus 1) on kriminaalkaristus proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas?

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/60

---

Teade

Hiina Rahvavabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2021/C 58/15)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Vabariigist pärit kaltsiumsilitsiidi imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab kahju (2) liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 4. jaanuaril 2021 kõiki liidu tootjaid esindav kaltsiumsilitsiidi tootjate liit Euroalliages (edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu kaltsiumsilitsiidi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Kaebuse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad toetavad seda kaebust, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud toimikule juurde pääsevad.

2.   Uuritav toode

Uuritav toode on sulam või ühend, mille massist moodustab vähemalt 16 % kaltsium, vähemalt 45 % räni, alla 14 % raud ja kuni 10 % muud elemendid, mis tarnitakse pakendamata või pakendatuna kottidesse või teraskanistritesse, mähituna teraslehtedesse või traaditäidisena või muul viisil (edaspidi „uuritav toode“). Seda toodet nimetatakse tavaliselt kaltsiumsilitsiidiks.

Huvitatud isikud, kes soovivad edastada teavet uuritava toote määratluse kohta, peavad seda tegema 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (3).

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „asjaomane riik“) pärit uuritav toode, mis praegu kuulub CN-koodide ex 7202 99 80 ja ex 2850 00 60 (TARICi koodid 7202998030 ja 2850006091) alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks.

Kaebuse esitaja väitis, et Hiina RV puhul ei ole kohane kasutada omamaised hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

Väidetavate oluliste moonutuste tõendamisel tugines kaebuse esitaja teabele, mis on esitatud komisjoni talituste 20. detsembri 2017. aasta töödokumendis „Aruanne Hiina RV majanduses esinevate oluliste turumoonutuste kohta“ (4). Eelkõige tugines kaebuse esitaja tootmistegurite moonutusi käsitlevale jaotisele, jaotisele toorainete (lubjakivi, kvarts ja muud sisendmaterjalid) kohta ning peatükkidele üldiste moonutuste kohta energeetika ja elektrienergia valdkonnas. Kaebuse esitaja viitas ka Hiina rauasulamite turgu käsitlevale sektoriuuringule, (5) milles on väidetud, et Hiina rauasulamite tööstus tegutseb kindlakäelise riikliku suunamise ja meelevaldse sekkumise tingimustes, ning esitatud järeldus, et Hiina selle valdkonna ettevõtted „tegutsevad moonutatud turukeskkonnas, kus konkurentsijõududel ei võimaldata siseturgu kujundada ega seda ülemaailmsete turgudega ühtlustada“. Lisaks tugines kaebuse esitaja ferrosiliitsiumi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist käsitlevas 30. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/909 esitatud tõenditele ja järeldustele, mille kohaselt esineb Hiina rauasulamite tootmisharus suuri moonutusi. See järeldus kehtib kogu rauasulamite tootmisharu, sealhulgas kaltsiumsilitsiidi tootmise kohta (6).

Võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a, põhineb dumpinguväide uuritava toote arvestusliku normaalväärtuse (moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavad tootmis- ja müügikulud) ja liitu müüdava eksporttoote ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlemisel. Selle põhjal on asjaomase riigi puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

Kättesaadava teabe alusel leiab komisjon, et alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohaselt on piisavalt tõendeid, mis näivad osutavat sellele, et hindu ja kulusid mõjutavate oluliste moonutuste tõttu ei ole kohane kasutada asjaomase riigi omamaiseid hindu ja kulusid, ning seega on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamine põhjendatud.

Riigiaruanne on kättesaadav huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (7). Kogu tõendusmaterjal riigi sekkumise ja moonutuste kohta kaltsiumsilitsiidi sektoris on esitatud kaebuse avalikus versioonis, mis on kättesaadav huvitatud isikutele tutvumiseks mõeldud toimikus.

4.   Väited kahju, põhjuslike seoste ja tooraineturgude moonutuste kohta

4.1.   
  Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uuritava toote import asjaomasest riigist on oluliselt suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa lõikes.

Tema esitatud tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uuritava toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju ELi tootmisharu müügimahule ja hinnatasemele ning oluliselt kahjustanud liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, finantsseisundit ja tööhõivet.

4.2.   
  Väidetavad tooraineturgude moonutused

Kaebuse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et Hiina RVs esineb uuritava tootega seoses tooraineturgude moonutusi, eelkõige kahe erineva hinnataseme kasutamise tõttu. Tõenditest ilmneb, et elektrienergia moodustab uuritava toote tootmiskuludest 20 %. Kaebuses on võrreldud elektri hinda Hiina RV põhjaprovintsides, kus asuvad peamised kaltsiumsilitsiidi eksportijad, ja samadest provintsidest eksporditud elektri ekspordihinda. Selgub, et viimane on alati märkimisväärselt kõrgem. Lisaks on kaebuses jõutud järeldusele, et tooraineturu moonutuste tõttu on elektrihind Hiina RV turul oluliselt madalam kui tüüpilistel rahvusvahelistel turgudel.

Seega on kavas uurida väidetavaid moonutusi vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2a, et välja selgitada, kas Hiina RV puhul piisakskahju kõrvaldamiseks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. Kui uurimise käigus tehakse kindlaks alusmääruse artikli 7 lõikega 2a hõlmatud muid moonutusi, võidakse uurimise käigus vaadelda ka neid.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seega algatab ta uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimise eesmärk on välja selgitada, kas asjaomasest riigist pärit uuritavat toodet imporditakse dumpinguhinnaga ja kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule.

Kui väited leiavad kinnitust, kontrollitakse uurimise käigus, kas meetmete kehtestamine ei lähe vastuollu alusmääruse artikli 21 kohaste liidu huvidega. Juhul kui kohaldatakse alusmääruse artikli 7 lõiget 2a, kontrollitakse uurimise käigus liidu huvidele vastavust alusmääruse artikli 7 lõike 2b alusel.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juunil 2018 jõustunud määrusega (EL) 2018/825 (8) (nn kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise pakett) tehti olulisi muudatusi dumpinguvastase menetluse suhtes varem kohaldatud ajakavadesse ja tähtaegadesse. Samuti lühendati, eelkõige uurimise varases etapis, tähtaega, mille jooksul huvitatud isikud saavad endast teada anda.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka asjaolule, et COVID-19 puhangu järel avaldati teade (9) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva uurimise suhtes.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

Huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi kaebuse kohta (sh kahju ja põhjusliku seose kohta) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad kaebust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu kindlakstegemise menetlus

Uuritavat toodet eksportivaid tootjaid (10) kutsutakse komisjoni uurimises osalema.

5.3.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.3.1.1.   Hiina RV eksportivate tootjate uurimiseks valimise kord

a)   Valikuuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate asjaomase riigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu eksportivate tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende esindajatel esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e

Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.8.

Selleks et saada vajalik teave eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, on komisjon lisaks võtnud ühendust Hiina RV ametiasutustega ning võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab vajaduse korral kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina RV ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele Hiina RV ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on kätte saanud teabe, mida on vaja eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäeva.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Küsimustik tehakse kättesaadavaks ka kõikidele teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Hiina RV ametiasutustele.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid eksportivaid tootjaid, kes on nõustunud oma valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks punkti 5.3.1.1 alapunkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (11).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata eksportivate tootjate jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalse dumpingumarginaali kehtestamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad täitma küsimustiku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist. Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Komisjon uurib, kas valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks võib kehtestada individuaalse tollimaksu alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.3.2.   Täiendav menetlus seoses asjaomase riigiga, kus esineb olulisi moonutusi

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon palub huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukoht kaebuses esitatud tootmistegurite/sisendite ja harmoneeritud süsteemi (HS) koodide kohta, pakkuda välja võrdlusaluseks sobivaid riike ja esitada andmeid uuritava toote tootjate kohta nendes riikides. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile e teavitab komisjon varsti pärast uurimise algatamist huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikule lisatud märke abil kõiki uurimisega seotud isikuid asjakohastest allikatest, sh vajaduse korral võrdlusaluseks valitud sobivast kolmandast riigist, mida ta kavatseb kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase normaalväärtuse kindlakstegemiseks. Uurimisega seotud isikutele antakse kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga e kümme päeva aega märkuste esitamiseks märke kohta. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võib võrdlusaluseks sobiv kolmas riik olla Brasiilia.

Selleks et määrata lõplikult kindlaks võrdlusaluseks sobiv kolmas riik, uurib komisjon, kas nende kolmandate riikide majandusareng on sarnane Hiina RVga, kas nendes riikides toodetakse ja müüakse uuritavat toodet ning kas asjakohased andmed on hõlpsasti kättesaadavad. Kui võrdlusaluseks sobivaid kolmandaid riike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

Käesoleva menetluse kontekstis kutsub komisjon kõiki Hiina RV eksportivaid tootjaid üles esitama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist komisjonile teavet uuritava toote valmistamiseks kasutatavate materjalide (töötlemata ja töödeldud) ja energia kohta. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7

Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.8.

Lisaks tuleb kõik faktid, mis on vajalikud kulude ja hindade määramiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a, esitada 65 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Need faktid peavad pärinema üksnes avalikest allikatest.

5.3.3.   Sõltumatute importijate uurimine (12) (13)

Uuritavat toodet Hiina RVst importivaid sõltumatuid importijaid kutsutakse uurimises osalema.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel esitada komisjonile käesoleva teate lisas nõutud teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uuritava toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida.

Pärast seda, kui komisjon on saanud valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele oma otsuse importijate valimi moodustamise kohta. Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks teeb komisjon valimisse kaasatud sõltumatute importijate jaoks kättesaadavaks küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514).

5.4.   
  Kahju kindlakstegemine ja liidu tootjate uurimine

Selleks et saada uurimise seisukohast vajalikku teavet liidu tootjate kohta, teeb komisjon teadaolevatele liidu tootjatele kättesaadavaks küsimustiku. Need tootjad on järgmised:

| — | OFZ, a.s., Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem |
| --- | --- |

—

Ferropem

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb nimetatud liidu tootjatel täidetud küsimustiku tagastama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Kui ei ole sätestatud teisiti, palutakse eespool nimetamata liidu tootjatel endast teatamiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga eelistatavalt e-posti teel ühendust viivitamata, kuid mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514).

5.5.   
  Liidu huvide hindamine seoses väidetavate tooraineturgude moonutustega

Juhul kui tuvastatakse alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohaseid tooraineturgude moonutused, kontrollib komisjon liidu huvidele vastavust alusmääruse artikli 7 lõike 2b alusel. Kui komisjon otsustab pärast seda, kui on kehtestanud tollimaksu määra alusmääruse artikli 7 alusel, kohaldada artikli 7 lõiget 2, kontrollib ta liidu huvidele vastavust artikli 21 kohaselt.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kogu teave, mis võimaldab komisjonil kindlaks teha, kas see on liidu huvides, kui meetmed kehtestatakse alusmääruse artikli 7 lõikes 2a ettenähtud tasemel. Eelkõige palutakse huvitatud isikutel esitada teavet asjaomase riigi vaba tootmisvõimsuse, tooraine konkurentsitingimuste ja tarneahelate mõju kohta liidu äriühingutele. Koostöö puudumise korral võib komisjon järeldada, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a kohaldamine on kooskõlas liidu huvidega.

Kui komisjon otsustab kohaldada artikli 7 lõiget 2, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb liidu huvide hindamise seisukohalt asjakohane teave esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Küsimustikud, sh uuritava toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514). Artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad organisatsioonid kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3.1, 5.3.3 ja 5.4 kirjeldatud viisil, loetakse huvitatud isikuteks, kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna alles pärast seda, kui nad on endast teada andnud ning kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (14).

5.7.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist.

Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Ärakuulamise tähtajad on järgmised:

| i. | kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ning ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

i.

kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ning ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| ii. | pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamise kuupäeva ning ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii.

pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamise kuupäeva ning ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamise kuupäeva;

| iii. | pärast lõplike järelduste esitamist tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamise kuupäeva ja ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt märkuste esitamiseks antud aja jooksul. |
| --- | --- |

iii.

pärast lõplike järelduste esitamist tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamise kuupäeva ja ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt märkuste esitamiseks antud aja jooksul.

Need tähtajad ei piira komisjoni talituste õigust nõustuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisega väljaspool seda ajakava ega komisjoni õigust keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisest. Kui komisjoni talitused keelduvad ärakuulamisest, teavitatakse asjaomast isikut keeldumise põhjustest.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitused saaksid uurimisega edasi minna, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.8.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (15). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post:

dumpinguküsimused:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

kahjuga seotud küsimused:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 9 viiakse uurimine lõpule tavaliselt 13, kuid mitte rohkem kui 14 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võib ajutisi meetmeid kehtestada üldjuhul hiljemalt seitse kuud, kuid igal juhul mitte hiljem kui kaheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artiklile 19a teavitab komisjon ajutiste tollimaksude kavandatud kehtestamisest neli nädalat enne ajutiste meetmete kehtestamist. Huvitatud isikutele antakse arvutuste täpsuse kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega kolm tööpäeva.

Juhul kui komisjon otsustab ajutisi tollimakse mitte kehtestada, kuid uurimist jätkata, teatatakse huvitatud isikutele tollimaksude kehtestamata jätmisest kirjalikult neli nädalat enne alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohase tähtaja möödumist.

Kui ei ole sätestatud teisiti, antakse huvitatud isikutele esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega 15 päeva ja lõplike järelduste kohta kirjalike märkuste esitamiseks kümme päeva. Kui see on asjakohane, määratakse täiendava lõplike järelduste avalikustamise käigus tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud saavad esitada kirjalikke märkusi.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktides 5 ja 6 määratud tähtaegade jooksul. Mis tahes muu neis punktides täpsustamata teabe esitamiseks tuleb kinni pidada järgmisest ajakavast:

| i. | kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamise kuupäeva; |
| --- | --- |

i.

kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamise kuupäeva;

| ii. | kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul; |
| --- | --- |

ii.

kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul;

| iii. | selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta. |
| --- | --- |

iii.

selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused tuleks esitada vastavalt järgmisele ajakavale:

| i. | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada hiljemalt 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamise kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

i.

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada hiljemalt 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamise kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti);

| ii. | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

ii.

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti);

| iii. | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). |
| --- | --- |

iii.

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul, kui selleks on kaalukas põhjus.

Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva.

Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu ei pikendata rohkem kui kolm päeva, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse punktis 5.7 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemiseks. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (16).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Alusmääruse artikli 3 lõike 1 kohaselt hõlmab üldmõiste „kahju“ tootmisharule tekitatud olulist kahju või olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist.

(3)  Kõik käesolevas teates avaldamisele osutavad viited viitavad avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

(4)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20.12.2017, SWD (2017) 483 final/2, kättesaadav aadressil http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(5)  Think !Desk China Research & Consulting, Prof. M. Taube, Analysis of State-induced Market distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon industries – Ferroalloy focus, september 2018.

(6)  Komisjoni 30. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/909, millega pärast nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordile lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 208, 1.7.2020, lk 2).

(7)  Riigiaruandes viidatud dokumendid on kättesaadavad põhjendatud taotluse alusel.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

(9)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(10)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv äriühing, kes toodab ja ekspordib uuritavat toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uuritava toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(11)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- ja miinimummarginaale ning artiklis 18 osutatud asjaoludel kindlaksmääratud marginaale.

(12)  See punkt puudutab ainult neid importijaid, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustiku, mis on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514). Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikuteühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(13)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(14)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 2 2979797.

(15)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

Konfidentsiaalne versioon

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT KALTSIUMSILITSIIDI IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.3.

Nii konfidentsiaalne versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige oma äriühingu kogukäive eurodes (EUR) ning algatamisteates määratletud, Hiina Rahvavabariigist liitu imporditud kaltsiumsilitsiidi ning pärast importimist liidu turule edasimüüdud kaltsiumsilitsiidi väärtus eurodes (EUR) ja maht tonnides uurimisperioodi (2020. aasta) jooksul.

| | Tonnides | Väärtus eurodes (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR) | | |
| Hiina Rahvavabariigist pärit uuritava toote import Euroopa Liitu | | |
| Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu) | | |
| Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist | | |

Tonnides

Väärtus eurodes (EUR)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR)

Hiina Rahvavabariigist pärit uuritava toote import Euroopa Liitu

Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu)

Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide uuritava toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uuritava toote müük või toote valmistamine alltöövõtu korras, uuritava toote töötlemine ja sellega kauplemine jne (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

| | Esitage muu teave, mis võib komisjoni valimi moodustamisel aidata. |
| --- | --- |

Esitage muu teave, mis võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub teie äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui teie äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et te peate vastama küsimustikule ning olema nõus, et teie äriühingu ruume külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui teie äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see olnuks nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht

Kuupäev

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otse või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/73

---

Teade Korea Vabariigist pärit ülisuure imamisvõimega polümeeride importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2021/C 58/16)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Korea Vabariigist pärit ülisuure imamisvõimega polümeere imporditakse dumpinguhinnaga ning et see tekitab kahju (2) liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 4. jaanuaril 2021 ülisuure imamisvõimega polümeeride koalitsioon (European Superabsorbent Polymer Coalition, edaspidi „kaebuse esitaja“) liidu tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Kaebuse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad toetavad seda kaebust, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud toimikule juurde pääsevad.

2.   Uuritav toode

Uuritav toode on määratletud kui Korea Vabariigist pärit, väga suure vee ja veepõhiste vedelike imamise ja sidumise võimega, vees lahustumatud ülisuure imamisvõimega polümeerid, mis on saadud monomeeri molekulide polümerisatsioonil ristsidujaga, nii et moodustub ristseotud polümeerstruktuur.

Huvitatud isikud, kes soovivad edastada teavet uuritava toote määratluse kohta, peavad seda tegema 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (3).

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Korea Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) pärit uuritav toode, mis praegu kuulub CN-koodi ex 3906 90 90 (TARICi koodid 3906909017) alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teadmiseks.

Väide Korea Vabariigist pärit dumpingu kohta põhineb uuritava toote omamaise müügihinna ja ELi müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel.

Selle põhjal on asjaomase riigi puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, et uuritava toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa lõikes.

Nendest tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uuritava toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu hinnatasemele, mis on oluliselt kahjustanud liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, finantsseisundit ja tööhõivet.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid. Seega algatab ta uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimise eesmärk on välja selgitada, kas asjaomasest riigist pärit uuritavat toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule.

Kui väited leiavad kinnitust, kontrollitakse uurimise käigus, kas meetmete kehtestamine ei lähe vastuollu alusmääruse artikli 21 kohaste liidu huvidega.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juunil 2018 jõustunud määrusega (EL) 2018/825 (4) (nn kaubanduse kaitsevahendi ajakohastamise pakett) tehti olulisi muudatusi dumpinguvastase menetluse suhtes varem kohaldatud ajakavadesse ja tähtaegadesse. Samuti lühendati, eelkõige uurimise varases etapis, tähtaega, mille jooksul huvitatud isikud saavad endast teada anda.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka asjaolule, et COVID-19 puhangu järel avaldati teade (5) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva uurimise suhtes.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused kaebuse ja uurimise algatamise kohta

Huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi kaebuse kohta (sh kahju ja põhjusliku seose kohta) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad kaebust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu kindlakstegemise menetlus

Uuritavat toodet eksportivaid asjaomase riigi tootjaid (6) kutsutakse komisjoni uurimises osalema.

5.3.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.3.1.1.   Korea Vabariigi eksportivate tootjate uurimiseks valimise kord

a)   Valikuuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate Korea Vabariigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu eksportivate tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende esindajatel esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.8.

Selleks et saada vajalik teave eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, on komisjon lisaks võtnud ühendust Korea Vabariigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Korea Vabariigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele (vajaduse korral Korea Vabariigi ametiasutuste kaudu) teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on kätte saanud teabe, mida on vaja eksportivate tootjate valimi moodustamiseks, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

Küsimustik tehakse kättesaadavaks ka kõikidele teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Korea Vabariigi ametiasutustele.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid eksportivaid tootjaid, kes on nõustunud oma valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad“). Ilma et see piiraks punkti 5.3.1.1 allpunkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (7).

b)   Valimisse kaasamata eksportivate tootjate individuaalne dumpingumarginaal

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad täitma küsimustiku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist. Eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Komisjon uurib, kas valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks võib kehtestada individuaalse tollimaksu alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.3.2.   Sõltumatute importijate uurimine (8) (9)

Uuritavat toodet Korea Vabariigist importivaid sõltumatuid importijaid kutsutakse uurimises osalema.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatavate sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel esitada komisjonile käesoleva teate lisas nõutud teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uuritava toote suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida.

Pärast seda, kui komisjon on saanud valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele oma otsuse importijate valimi moodustamise kohta. Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks teeb komisjon valimisse kaasatud sõltumatute importijate jaoks kättesaadavaks küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsuse teatavakstegemist.

Importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.4.   
  Kahju kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uuritava toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Pidades silmas asjaomaste liidu tootjate suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uuritavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb liidu huvide hindamise seisukohalt asjakohane teave kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Küsimustikud, sh uuritava toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad organisatsioonid kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Eksportivad tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3.1, 5.3.2 ja 5.4 kirjeldatud viisil, loetakse huvitatud isikuteks, kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna alles pärast seda, kui nad on endast teada andnud ning kui nende tegevuse ja uuritava toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (10).

5.7.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist.

Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Ärakuulamise tähtajad on järgmised:

| — | kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ning ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

—

kui ärakuulamist soovitakse enne ajutiste meetmete kehtestamist, tuleb taotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ning ärakuulamine toimub tavaliselt 60 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| — | pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamist ning ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast vastavalt kas esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist; |
| --- | --- |

—

pärast esialgsete järelduste esitamise etappi tuleb taotlus esitada viie päeva jooksul pärast esialgsete järelduste esitamise või teavitava dokumendi avaldamist ning ärakuulamine toimub tavaliselt 15 päeva jooksul pärast vastavalt kas esialgsete järelduste esitamist või teavitava dokumendi avaldamist;

| — | pärast lõplike järelduste esitamist tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt märkuste esitamiseks antud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

pärast lõplike järelduste esitamist tuleb taotlus esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste esitamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt lõplike järelduste kohta märkuste esitamiseks antud aja jooksul. Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleb taotlus esitada kohe pärast täiendavatest lõplikest järeldustest teada saamist ja ärakuulamine toimub tavaliselt märkuste esitamiseks antud aja jooksul.

Need tähtajad ei piira komisjoni talituste õigust nõustuda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisega väljaspool seda ajakava ega komisjoni õigust keelduda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ärakuulamisest. Kui komisjoni talitused keelduvad ärakuulamisest, teavitatakse asjaomast isikut keeldumise põhjustest.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.8.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (11). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada.

Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 6 lõikele 9 viiakse uurimine lõpule tavaliselt 13, kuid mitte rohkem kui 14 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võib ajutisi meetmeid kehtestada üldjuhul hiljemalt seitse kuud, kuid igal juhul mitte hiljem kui kaheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artiklile 19a teavitab komisjon ajutiste tollimaksude kavandatud kehtestamisest neli nädalat enne ajutiste meetmete kehtestamist. Huvitatud isikutele antakse arvutuste täpsuse kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega kolm tööpäeva.

Juhul kui komisjon otsustab ajutisi tollimakse mitte kehtestada, kuid uurimist jätkata, teatatakse huvitatud isikutele tollimaksude kehtestamata jätmisest kirjalikult neli nädalat enne alusmääruse artikli 7 lõike 1 kohase tähtaja möödumist.

Kui ei ole sätestatud teisiti, antakse huvitatud isikutele esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega 15 päeva ja lõplike järelduste kohta kirjalike märkuste esitamiseks kümme päeva. Kui see on asjakohane, määratakse täiendava lõplike järelduste avalikustamise käigus tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud saavad esitada kirjalikke märkusi.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktides 5 ja 6 määratud tähtaegade jooksul. Mis tahes muu neis punktides täpsustamata teabe esitamiseks tuleb kinni pidada järgmisest ajakavast:

| — | kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist; |
| --- | --- |

—

kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb esialgsete järelduste tegemise etapi kohta esitada mis tahes asjakohane teave 70 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist;

| — | kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohiks huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta esialgsete järelduste esitamise etapis. Pärast seda tähtaega võivad huvitatud isikud esitada uut faktilist teavet üksnes juhul, kui nad suudavad tõendada, et see uus faktiline teave on vajalik mõne teise huvitatud isiku esitatud faktiliste väidete ümberlükkamiseks, ja juhul, kui seda uut faktilist teavet saab kontrollida uurimise õigeaegseks lõpuleviimiseks ettenähtud aja jooksul.

| — | Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta. |
| --- | --- |

—

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused tuleks esitada vastavalt järgmisele ajakavale:

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud esitasid enne ajutiste meetmete kehtestamise tähtaega, tuleks esitada 75 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist (kui ei ole sätestatud teisiti);

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti); |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses esialgsete järelduste või teavitava dokumendi avaldamisega, tuleks esitada seitsme päeva jooksul pärast esialgsete järelduste või teavitava dokumendi kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti);

| — | märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). |
| --- | --- |

—

märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada kolme päeva jooksul pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui tegemist on täiendava lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks märkused teiste huvitatud isikute esitatud kõnealust avalikustamist käsitleva teabe kohta teha ühe päeva jooksul pärast kõnealuse avalikustamise kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates kindlaks määratud tähtaegade pikendamine

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul, kui selleks on kaalukas põhjus.

Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva.

Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu pikendatakse üksnes kolm päeva, kui ei ole tegemist erandlike asjaoludega.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Põhimõtteliselt kohaldatakse punktis 5.7 esitatud tähtaegu, mis on ette nähtud komisjoni talitustes ärakuulamise taotlemiseks, mutatis mutandis ka ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamise taotlemiseks. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (12).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Alusmääruse artikli 3 lõike 1 kohaselt hõlmab üldmõiste „kahju“ tootmisharule tekitatud olulist kahju või olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist.

(3)  Kõik käesolevas teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

(5)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(6)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv äriühing, kes toodab ja ekspordib uuritavat toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uuritava toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(7)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- ja miinimummarginaale ning artiklis 18 osutatud asjaoludel kindlaksmääratud marginaale.

(8)  See punkt puudutab ainult neid importijaid, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut teineteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(9)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(10)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(11)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

Konfidentsiaalne versioon

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

KOREA VABARIIGIST PÄRIT ÜLISUURE IMAMISVÕIMEGA POLÜMEERIDE IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.2.

Nii konfidentsiaalne versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Telefon | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes (EUR) ning algatamisteates määratletud uuritava toote väärtus eurodes (EUR) ja maht tonnides Korea Vabariigist liitu importimisel ning pärast importimist liidu turule edasimüümisel uurimisperioodi jooksul.

| | Maht tonnides | Väärtus eurodes (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR) | | |
| Korea Vabariigist pärit uuritava toote import Euroopa Liitu | | |
| Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu) | | |
| Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Korea Vabariigist importimist | | |

Maht tonnides

Väärtus eurodes (EUR)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR)

Korea Vabariigist pärit uuritava toote import Euroopa Liitu

Uuritava toote import liitu (mis tahes päritolu)

Uuritava toote edasimüük liidu turul pärast Korea Vabariigist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide uuritava toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uuritava toote müük või toote valmistamine alltöövõtu korras, uuritava toote töötlemine ja sellega kauplemine jne (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage muu teave, mis äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et te peate vastama küsimustikule ning olema nõus, et teie äriühingu ruume külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst hoidumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see olnuks nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht

Kuupäev

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otse või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otse või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/84

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10178 —
  Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 58/17)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L“, Itaalia), täielikult ettevõtjale Eni S.p.A. („Eni“, Itaalia) kuuluv tütarettevõtja |
| --- | --- |

—

Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L“, Itaalia), täielikult ettevõtjale Eni S.p.A. („Eni“, Itaalia) kuuluv tütarettevõtja

| — | Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS“, Hispaania) ja Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD“, Hispaania), mis mõlemad on täielikult ettevõtjale Aldro Energy, S.L.U. („Aldro Energy“, Hispaania) kuuluvad tütarettevõtjad. |
| --- | --- |

—

Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS“, Hispaania) ja Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD“, Hispaania), mis mõlemad on täielikult ettevõtjale Aldro Energy, S.L.U. („Aldro Energy“, Hispaania) kuuluvad tütarettevõtjad.

Eni omandab ettevõtjate Aldro EyS ja Instalaciones MD üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Eni: üleilmne nafta- ja gaasiettevõtjate grupp, mis tegeleb maardlate otsimise, nafta ja gaasi tootmise, rafineerimise ja müügiga ning on tegev ka elektritootmises ja keemiatööstuses. Ettevõtjale Eni täielikult kuuluv tütarettevõtja Eni G&L tegeleb elektrienergia ja maagaasi ning samuti energialahenduste tarnimisega kogu ELis. |
| --- | --- |

—

Eni: üleilmne nafta- ja gaasiettevõtjate grupp, mis tegeleb maardlate otsimise, nafta ja gaasi tootmise, rafineerimise ja müügiga ning on tegev ka elektritootmises ja keemiatööstuses. Ettevõtjale Eni täielikult kuuluv tütarettevõtja Eni G&L tegeleb elektrienergia ja maagaasi ning samuti energialahenduste tarnimisega kogu ELis.

| — | Aldro EyS: elektrienergia ja maagaasi tarnimine Hispaanias ja Portugalis. |
| --- | --- |

—

Aldro EyS: elektrienergia ja maagaasi tarnimine Hispaanias ja Portugalis.

| — | Instalaciones MD: tugi- ja klienditeenuste osutamine ettevõtjale Aldro EYS. |
| --- | --- |

—

Instalaciones MD: tugi- ja klienditeenuste osutamine ettevõtjale Aldro EYS.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/86

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2021/C 58/18)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Willamette Valley“

PGI-US-02439

Taotluse esitamise kuupäev: 17.10.2018

1.   Registreeritav nimi

Willamette Valley

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Willamette Valley“ kasutatakse ainult vaiksete veinide (punane, roosa ja valge) ning kvaliteetvahuveinide puhul.

Veine tähisega „Willamette Valley“ iseloomustatakse ja liigitatakse lähtuvalt kasutatud viinamarjasordist. Suurema osa tähisega „Willamette Valley“ toodangust moodustavad punased veinid (valmistatud enamasti sordist ‘Pinot noir’), valged veinid (valmistatud enamasti sortidest ‘Chardonnay’, ‘Pinot gris’ ja ‘Riesling’) ja vahuveinid (valmistatud sortide ‘Pinot noir’ ja ‘Chardonnay’ segust).

Jahedas kliimas toodetud keskmise täidlusega veinidena, mille puhul üldjoontes annavad tooni tuntav happesus ning värskete küpsete puuviljade erksad ja mineraalsed tanniinid, on Willamette Valley veinidele iseloomulikud järgmised omadused.

Vaiksed veinid

Punased veinid

Willamette Valley punased veinid on säravad, nende värvus varieerub kahvatust kuni tugeva granaatpunaseni. Sõltuvalt tootmiskohast ja aastakäigust võib värvus olla mõnikord sügavlilla kuni mustja tooniga. Veinide aroomis ja maitses on tunda pigem värskeid kui keedetud punaseid ja musti puuvilju, alates granaatõunast, maasikast, vaarikast ja kirsist kuni põldmuraka ja ploomini. Lisaks on aroomis tunda punaseid ja lillasid õisi, mullasust huumusest teeleheni, joodi- ja rauanoote, sassafrassi küpsetusvürtse, koolat, mineraalsust, ning laagerdumisel keerukamaid hõrke singi-, seene-, naha- ja ürdinoote. Maitsed ja suus tuntav konsistents on keerukad ja kihilised, tunda on peeneteralisi teelehetanniine ja kirsitubakat ning suulaes on maitse ümaralt sametine, mis annab elegantse struktuuri ja rikkalikkuse ning lõhnas on tunda nii puuviljade kui ka sügavat hõrku toidulõhna; suulaes tajutavas struktuuris võib tunda erinevaid tanniine (teelehest puiduni) ja tugevat happesust, mis jõuab suulaeni ja säilitab maitsed pika aja jooksul. See aitab hoida pinget, et kaitsta ja tuua esile laagerdumisel tekkivaid väärtuslikke omadusi.

Roosad veinid

Willamette Valley roosade veinide värvus varieerub väga heledast hallikasroosast kahvatu granaatõunapunaseni. Kõik värvused on eredad ja kaunid. Veinides on tunda valgeid kuni punaseid õisi (jasmiinist roosini) ning värskeid puuvilju – punasest apelsinist maasikate ja vaarikateni, mis avalduvad nii lõhnas kui ka maitses; suulaes tuntavad maitsed võivad olla soolased ja ka mineraalsed, kooresed, mõnikord on aimata vähest jääksuhkrut. Tänu Willamette Valley roosade veinide eriomasele elavale happesusele võivad need pudelis mõne aasta laagerduda.

Valged veinid

Willamette Valley valged veinid on ühtlaselt sädelevad ja karastavalt happelised. Veinide värvus ulatub plaatina toonist kuni kahvatu sidrunkollaseni, hilisest saagist valmistatud või tammevaadis laagerdunud valgete veinide puhul kreemikast kuni kuldseni. Valged veinid on sama erksad või isegi erksamad kui sordist ‘Pinot noir’ valmistatud veinid, lõhnas on tunda mitmesuguseid puuvilju ja varieeruvaid aroome, alates tsitruselistest ja luuviljadest (virsik, pirn jne) kuni valgete ja viljapuuaia õiteni; kõikidel veinidel on tuntav mineraalsus ja soolsus (pH, happesus ja aimatav puuviljaaroom), tuumiku moodustavad värsked ja puhtad puuviljamaitsed ning suur happesus tagab aroomi kestvuse. Laagerdumisel ilmnevad kuivatatud õite, tsitrusmarmelaadi, mee ja väljakujunenud mineraalsed noodid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 16 % |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 % |
| Minimaalne üldhappesus | 4 g/l viinhapet
  pH = kuni 4,0 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 23,31 mEq/l (punased veinid)
  19,98 mEq/L (valged ja roosad veinid) |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 mg/l
  40 mg/l vaba SO2 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

16 %

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7 %

Minimaalne üldhappesus

4 g/l viinhapet

pH = kuni 4,0

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

23,31 mEq/l (punased veinid)

19,98 mEq/L (valged ja roosad veinid)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150 mg/l

40 mg/l vaba SO2

Kvaliteetvahuveinid

Sarnaselt valgete ja roosade veinidega toodetakse Willamette Valley kvaliteetvahuveine viinamarjasortidest ‘Pinot noir’, ‘Chardonnay’ ning mõnel juhul sisaldavad nad ka sorti ‘Pinot meunier’. Veinidel on peen kuni keskmine vaht, peened pärlisarnased mulliketid ning tunda on äsjavalminud luuviljade ja tugevamaitselise tsitruse väljendusrikkaid puhtaid happelisi puuviljaaroome. Valged kvaliteetvahuveinid on plaatinavärvi ja säravalt selged, õuna- ja pirniaroomiga, millel on laimi, puuvilja või mineraalne noot. Roosadel veinidel on selgelt tuntav metsmaasikanoot. Need on rahutud ja suure happesusega veinid, millel on nüansirikas erepunaste puuviljade (õun/ploom) lõhn ja maitse. Tavapärane on säilitada veini pudelis pikema aja jooksul, isegi üle kümne aasta. Roosade veinide värvus varieerub selgest kirsipunasest kuni roosa eri nüanssideni. Roosadel veinidel on roosiõielehtede, punase koorega õunte või kerge ploomi ja maasika lõhn, olenevalt kasutatud viinamarjade osakaalust segus ja nende küpsusest. Ka iseloomulik vürtsikas noot ei ole haruldane. Tüüpiline aroom ja maitse võib hõlmata metsmaasikat ja muid suvemarju, tsitruselisi (näiteks punane apelsin ja mandariin), õunu/paradiisiõunu ja vürtse (näiteks kuivatatud ürdid ja ingver). Suur happesus võimaldab säilitada veine pudelis üle kümne aasta.

Sortidest ‘Chardonnay’, ‘Pinot noir’ ja ‘Pinot meunier’ valmistatud kuivadel vahuveinidel võib olla valgete õite, ookeanikaldal lebavate merikarpide, õunte/pirnide või valge greibi aroom. Aroom sõltub kasutatud viinamarjasordi osakaalust ja kasvukohast. Aroomis on tunda õrnvalgeid kuni roosasid õisi, vürtsidest on tunda vanilli, ingverit ja kuivatatud ürte, puuviljadest rohelise, kollase ja punase koorega õunu, paradiisiõunu, hapukaid marju ning Anjou pirni, valget greipi, tähtvilja ning mandariini. Happesus on erk ja vibreeriv, samas kui järelmaitse võib olla üsna pikk ja küpsete puuviljade noodiga.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14 % |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 % |
| Minimaalne üldhappesus | 5 g/l viinhapet
  pH = kuni 4,0 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | <=23,31 mEq/l |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 mg/l
  30 mg/l vaba SO2 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14 %

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7 %

Minimaalne üldhappesus

5 g/l viinhapet

pH = kuni 4,0

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

<=23,31 mEq/l

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150 mg/l

30 mg/l vaba SO2

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad

b.   Maksimaalne saagikus

Viinamarjasort ‘Pinot noir’ ja muud sordid, mida kasutatakse punaste veinide valmistamiseks: 7 850 kg/ha (45 hl/ha);

viinamarjasort ‘Chardonnay’: 10 100 kg/ha (60 hl/ha);

muud viinamarjasordid, mida kasutatakse valgete veinide valmistamiseks: 12 330 kg/ha (70 hl/ha);

viinamarjasordid, mida kasutatakse kvaliteetvahuveinide valmistamiseks: 15 700 kg/ha (90 hl/ha).

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Willamette Valley on Ameerika viinamarjakasvatuspiirkond, mille piirid on USA maksu- ja kaubandusbüroo poolt heaks kiidetud ja registreeritud järgmiselt:

§9.90 Willamette Valley.

Piirid. Willamette Valley viinamarjakasvatuspiirkond asub Oregoni loodeosas ning piirneb põhjast Columbia jõega, läänest Rannikuahelikega, lõunast Calapooya mäestikuga ning idast Kaskaadimäestikuga, hõlmates ligikaudu 5 200 ruutmiili (3,3 miljonit aakrit).

Viinamarjakasvatuspiirkonna täpsed piirid on heakskiidetud maakaartidel olevate maamärkide ja võrdluspunktide põhjal järgmised: alguspunktist, Columbia/Multnomah’ maakonna piiri ja Oregoni/Washingtoni osariigi ristumispunktist

8,5 miili lääne poole mööda Columbia/Multnomah’ maakonna piiri kuni selle ristumiseni Washingtoni/Multnomah’ maakonna piiriga;

5 miili lõuna poole piki Washingtoni maakonna piiri kuni selle ristumiseni 1 000 jala samakõrgusjoonega;

loode poole (15 miili loode suunas) piki 1 000 jala samakõrgusjoont kuni selle lõikumiseni osariigi kiirteega nr 47, „Tophillist“ 5 miili põhja poole;

seejärel osariigi kiirteest nr 47 veerandmiili lääne suunas kuni 1 000 jala samakõrgusjooneni, piir jätkub lõunasse ja siis edelasse piki 1 000 jala samakõrgusjoont kuni selle ristumiseni Siuslaw’ riikliku metsa piiriga (see punkt asub „Tophillist“ ligikaudu 43 miili lõunas ja 26 miili läänes), üks miil osariigi kiirteest nr 22 põhja pool;

6,5 miili lõuna suunas kuni Lincoln/Polki maakonna piiril oleva 1 000 jala samakõrgusjooneni;

jätkub piki 1 000 jala samakõrgusjoont (ligikaudu 23 miili) itta, lõunasse ja seejärel läände, punktini, kus Polki maakonna piir ristub Lincolni/Bentoni maakonna piiriga;

11 miili lõuna poole piki Lincolni/Bentoni maakonna piiri kuni selle ristumiseni Siuslaw’ riikliku metsa piiriga;

kuus miili ida poole piki Siuslaw’ riikliku metsa piiri ning seejärel kuus miili lõuna poole piki Siuslaw’ riikliku metsa piiri kuni osariigi kiirteeni nr 34 ning 1 000 jala samakõrgusjooneni;

lõuna poole piki 1 000 jala samakõrgusjoont kuni selle ristumiseni Townshipi piiriga T17S/T18S (31 miili osariigi kiirteest nr 126 edelas ning üks miil läänes);

4,5 miili ida poole piki piiri T17S/T18S kuni jooneni R6W/R7W, lõuna poole 2,5 miili piki seda joont kuni 1 000 jala samakõrgusjooneni;

kirde poole, siis kagusse ligikaudu 12 miili piki 1 000 jala samakõrgusjoont kuni selle ristumiseni joonega R5W/R6W;

lõuna poole piki joont R5W/R6W ligikaudu 0,25 miili kuni selle ristumiseni 1 000 jala samakõrgusjoonega;

põhiliselt piki kagu poole looklevat 1 000 jala samakõrgusjoont, ületades Letz Creeki jõe kuni 1 000 jala samakõrgusjoonel asuva punktini, mis paikneb teede Siuslaw River Road ja Fire Road ristumiskohast põhja pool;

lõuna poole mööda sirget joont ligikaudu 0,55 miili, ületades Siuslaw’ jõe ning teed Siuslaw River Road ja Fire Road kuni 1 000 jala samakõrgusjooneni;

põhiliselt piki kagu poole looklevat 1 000 jala samakõrgusjoont, ületades Roseburgi, Oregoni, kuni 1 000 jala samakõrgusjoone ristumiseni Lane’i/Douglase maakonna piiriga;

ligikaudu 3,8 miili ida poole piki Lane’i/Douglase maakonna piiri ristumiseni 1 000 jala samakõrgusjoonega Siuslaw’ jõe lõunaharust veidi idas;

põhiliselt põhja poole, seejärel kirde poole piki 1 000 jala samakõrgusjoont ümber Spencer Butte’i ning seejärel põhiliselt lõuna poole kuni punktini piki Lane’i/Douglase maakonna piiri, 0,5 miili osariigi maanteest 99 põhjas;

1,25 miili lõuna poole piki Lane’i/Douglase maakonna piiri kuni lõikumiseni 1 000 jala samakõrgusjooneni;

järgides 1 000 jala samakõrgusjoont ümber Little Riveri, Mosby Creeki, Sharps Creeki ja Lost Creeki orgude kuni ristumiseni joonega R1W/R1E ja osariigi maanteega nr 58);

kuus miili põhja poole piki joont R1W/R1E, kuni see ristub 1 000 jala samakõrgusjoonega Little Fall Creekist veidi põhjas;

jätkub piki 1 000 jala samakõrgusjoont ümber Hills Creeki kuni McKenzie jõe oru lõunanõlvani, Ben ja Kay Dorrise rahvuspargini, ületab põhjapoolse nõlva ümber Camp Creeki, Mohawki jõe ja selle harude ning Calapooia jõe (kolm miili Dollari linnast kagus) ja laskub sellest alla kuni punktini, kus Wiley Creek ristub joonega R1E/R1W, ligikaudu üks miil joonest T14S/T13S lõunas;

7,5 miili põhja poole piki joont R1E/R1W kuni jooneni T12S/T13S Cedar Creekil;

lääne poole neli miili piki joont T12S/T13S 1000 jala samakõrgusjooneni;

jätkub põhiliselt mööda 1 000 jala samakõrgusjoont põhjasuunas ümber Crabtree Creeki, Thomas Creeki, North Santiami jõe (kuni selle ristumiseni Sevenmile Creekiga) ning Little North Santiami jõe kuni 1 000 jala samakõrgusjoone ristumiseni joonega R1E/R2E (ligikaudu üks miil põhja poole osariigi kiirteest nr 22);

14 miili põhja poole piki joont R1E/R2E (läbi väikese osa Silver Fallsi rahvuspargi) kuni jooneni T6S/T7S;

6 miili ida poole piki joont T6S/T7S kuni jooneni R2E/R3E;

6 miili põhja poole piki joont R2E/R3E kuni jooneni T5S/T6S;

8,5 miili kirde suunas kuni ristumiseni joontega T4S/T5S ja R4E/R3E;

6 miili ida poole piki joont T4S/T5S kuni jooneni R4E/R5E;

6 miili põhja poole piki joont R4E/R5E kuni jooneni T3S/T4S;

6 miili ida poole piki joont T3S/T4S kuni jooneni R5E/R6E;

10,5 miili põhja poole mööda joont R5E/R6E kuni punktini, kus see ristub Mount Hoodi rahvusmetsa piiriga (ligikaudu kolm miili USA kiirteest nr 26 põhja poole);

neli miili läände ja üks miil põhja piki metsa piiri kuni 1 000 jala samakõrgusjooneni (Bull Runi jõest veidi põhjas);

põhja poole piki 1 000 jala samakõrgusjoont, läbi Multnomah’ maakonna, kuni selle ristumiseni joonega R4E/R5E;

ligikaudu kolm miili põhja suunas kuni Oregoni/Washingtoni osariigi piirini ning

läände ja siis põhja, 34 miili, piki Oregoni/Washingtoni osariigi piiri kuni alguspunktini.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Willamette Valley vaiksete veinide ja kvaliteetvahuveinide puhul kasutatakse järgmisi viinamarjasorte: ‘Pinot noir’, ‘Pinot gris’, ‘Chardonnay’, ‘Riesling’, ‘Pinot blanc’, ‘Syrah’, ‘Cabernet sauvignon’, ‘Gamay noir’, ‘Pinot meunier’.

Vähemal määral kasutatakse sorte ‘Arneis’, ‘Albarino’, ‘Auxerrois’, ‘Cabernet Franc’, ‘Chenin blanc’, ‘Dolcetto’, ‘Gewurztraminer’, ‘Gruner veltliner’, ‘Merlot’, ‘Muller-Thurgau’, ‘Sangiovese’, ‘Sauvignon blanc’, ‘Tempranillo’, ‘Viognier’, ‘Zinfandel’.

8.   Seos(t)e kirjeldus

Nagu iga julge ja eduka ettevõtmise puhul, sõltub kvaliteet paljudest teguritest. Kuigi Willamette Valley asukohaga seotud loodustegurid on tõenäoliselt kõige olulisemad, siis lisaks klimaatilistele, geoloogilistele, geograafilistele ja ilmastikuga seotud teguritele mõjutab veini kvaliteeti ka inimtegur. Viinamarjakasvatuse süstematiseerimine ja järjepidevuse tagamine ning veinide turustamisprotsess on aidanud kujundada piirkonna veinide, kui usaldusväärsete ja kontrollitud veinide mainet.

Mullad ja geoloogia: Willamette Valleys toodetakse piirkonnale iseloomulikke kvaliteetveine eespool osutatud viinamarjasortidest, mis sobivad jahedasse kliimasse ning mida kasvatatakse peaaegu eranditult vulkaaniliste ja/või settemuldadega (mille tektooniline tegevus on oru põhjast üles lükanud) mäenõlvadel 61–305 meetri (200 ja 1 000 jalga) kõrgusel. Mõnel mäenõlval leidub ka lössi (sinna kandunud jõemuda). Mäenõlvade mullad võimaldavad juurtel piisavalt sügavale tungida, tagavad piisava veevaru ning pakuvad viinapuule toitaineid (mitte liiga rikkalikult, mis ergutaks lehtede lopsakat kasvu, vaid pigem tagasihoidlikult, mis suurendab saagikust). Mullad lasevad hästi vett läbi, on õhurikkad ja pudedad ning vastupidavad külmumisele ja haigustele (nt jahukaste). Mäenõlvadel võib leida kolme tüüpi muldasid (vulkaaniline muld, setteline muld ja jääpaisjärvede lössimuld), mis mõjutavad viinapuude kasvu ja annavad veinidele ainulaadse ja prognoositava aroomi, maitse ja mineraalsuse. Näiteks tagavad vulkaanilised mullad sordi ‘Pinot Noir’ puhul veinile värskete punaste puuviljade aroomi ning maitse (varieerub vaarika, maguskirsi ja musta kirsi vahel), mõõdukalt peene ja nõtke tanniinistruktuuri ning tagasihoidliku värvuse; settemullad toovad esile tumedama värvuse (punastest mustade puuviljadeni) tumedate puuviljade aroomid ja maitsed (varieeruvad musta kirsi, põldmarja mustsõstra või mustika vahel) seene-, küpsetusvürtside, kohvi- ja mustadest marjadest valmistatud moosi varjunditega ning tagavad mõõduka kuni suure tanniinisisalduse; lössimullad annavad veinile heledama värvuse (varieerub maasika, vaarika ja hapu kirsi vahel) õhema struktuuri, väiksema tanniinisuse ja värskuse. Kõikidel veinidel on mõõdukas kuni suur happesus ning need sobivad laagerdamiseks.

Geograafia: organoleptilised omadused, mida peetakse Willamette Valley veinide, eriti sordist ‘Pinot noir’ valmistatud veinide puhul ainulaadseteks, on erksus, värskete puuviljade aroom ning happesus (tuleneb jahedast kliimast); punaste kuni mustade puuviljade noot ning varieeruv struktuursete fenoolide või tanniini sisaldus (mis sõltub mullatüübist, istanduse kõrgusest merepinna suhtes ja pinnamoest); nüansirikkus, mis sõltub veinivalmistajate oskustest ja tuleneb sordi ‘Pinot Noir’ eripärast.

Jahedat kliimat tasakaalustavad suured veekogud (Vaikne ookean). Ööpäevane temperatuur on kõikuv, päevad on soojad ja ööd võivad olla väga jahedad, sest ookeanilt maismaale puhuva tuule tõttu võib öine temperatuur Willamette Valleys olla 30–40 °F (16,5–22 °C). See mõjutab taimehingamist, võimaldab taimel jahtuda ning säilitada marjades happesuse, mis on Willamette Valley veinidele iseloomulik.

244-meetrine (800 jalga) kõrguste vahe pakub eri viinamarjasortide vajadustele vastavaid erinevaid küpsemistingimusi ning lisavõimalusi kliimamuutusega kohanemiseks – madalamal asuvad kasvukohad on soojemad ja kõrgemal asuvad kasvukohad jahedamad. Seega on madalamal kasvanud viinamarjadest saadav vein küpsem ja pehmem ning kõrgemal kasvanud viinamarjadest saadav vein erksama värske puuviljalisuse ja suurema happesusega. Lisaks mõjutab veini kvaliteeti päikesepaiste ehk see, kas kasvukoht avaneb lõunasse, itta või läände. Seda tuleb arvesse võtta, sest piirkonnas läheb varakult jahedaks ja täiuslik küpsemine saavutatakse lõunasse avanevatel nõlvadel.

Lisaks istanduse asukohale mäenõlval, mis mõjutab marjade küpsemist, niiskusrežiimi, veini maitset ja happesust, mängib Willamette Valley veinide eripäraste omaduste kujunemisel tähtsat rolli oru kausjas kuju. Üldiselt jahedas kliimas on org hästi eraldatud – idas ja läänes kaitsevad Kaskaadimäestik ja Rannikuahelikud vastavalt kuuma, kuiva ja kontinentaalse ning jaheda ja vihmase ilma eest, mis võiks kasvuperioodi rikkuda. Selles kaitstud ainulaadses jaheda kliimaga piirkonnas saavutatakse marjade täielik küpsus ning samas säilib jahedal kasvu- ja küpsemishooajal omandatud happesus. Kvaliteetsed veinid, mida iseloomustab peenus, särtsakus ja struktuuri terviklikkus, vajavad seda happesust, et Willamette Valley veinid oleksid nii lühikeses kuni keskmises perspektiivis suurepärased lauaveinid ning selleks, et neid veine saaks ka pikaajaliselt laagerdada.

Üldised geograafilised mõjud vaiksete ja kvaliteetvahuveinide puhul: Willamette Valley ulatub 45. põhjalaiuskraadist mõlemale poole. Sellel laiuskraadil avaldab asukoha kõrgus merepinnast piirkonna taimestikule ja loomastikule märgatavat mõju. Viinamarjaistanduste puhul võib juba 60meetrine kõrguste erinevus lükata marjade küpsemise 10–14 päeva hilisemaks. Tavaliselt õitseb viinapuu juuni kolmandal nädalal (suvine pööripäev), kuid sageli on õitsemine toimunud ka juulis (4 nädalat pärast pööripäeva). Asukoha laiuskraadi ja Vaikse ookeani külmade vete läheduse tõttu on kasvuhooaja ning ka saagikoristuse hooaja ilm heitlik. Võrreldes USA lääneranniku viinamarjakasvatuspiirkondadega, on Willamette Valley ilm erakordselt muutlik. Päeva pikkus ja selle pidev muutumine on samuti piisavalt suure mõjuga, et põhjustada heitlehistel taimedel, sealhulgas viinapuul valgusrežiimist tulenevat füsioloogilist reaktsiooni. Vähese kogusoojuse ja valguspäevade arvu tõttu ei ole Willamette Valleys piisavalt kasvukohti, kus saaks toimuda järjepidev küpsemine. Näiteks suudavad vaid vähesed viinamarjaistandused olla edukad, kui need asuvad kõrgemal kui 240 meetrit merepinnast, kui asukohas on aastane sademete hulk üle 1 300 mm, või kui istandus asub põhjapoolsel nõlval. Edukad ja ühtlase kvaliteedi tagavad viinamarjaistandused asuvad nõlvadel, kus päikesevalgus langeb viinapuulehtedele ja soojendab kevadel mulda. Willamette Valley on veinitootmispiirkond, kus sooja kliima sordid, näiteks ‘Cabernet sauvignon’, ei jõua alati küpseks saada. See on üks väheseid jaheda kliimaga viinamarjakasvatuspiirkondi, kus viinapuud istutati kõigepealt mäenõlvadele, MITTE orupõhja, kus on jahedam.

Inimtegur ja veinivalmistustavad: Willamette Valley on kõige põhjapoolsem piirkond, kus vaiksete või kvaliteetvahuveinide jaoks olulised sordid (nt ‘Pinot noir’, ‘Pinot meunier’ ja ‘Chardonnay’) jõuavad küpseks saada. Eriline asukoht tagab vaiksete ja kvaliteetvahuveinide põnevad, ainulaadsed omadused ning loob veinivalmistajale võimalused veini omaduste kujundamiseks. Tavaliselt on õitsemisaeg suvise pööripäeva paiku ning kvaliteetvahuveini tootmiseks sobivad viinamarjad valmivad enamasti septembri keskpaigaks või kuu lõpuks ja vaiksete veinide tootmiseks sobivad viinamarjad septembri lõpuks kuni oktoobri keskpaigaks. Varajastel õhtutundidel temperatuur mäenõlvadel tõuseb, mis võimaldab viinapuudel hingata, enne kui saabub suvine hilisõhtune ja varahommikune jahedus. Lisaks viinamarjaistanduste asukohast tulenevatele suurtele erinevustele saavad veinivalmistajad korjata viinamarju eri suunas avanevatelt nõlvadelt ja eri kõrgusel asuvatest istandustest, et veelgi rõhutada mitmesuguseid puuviljamaitseid ning kohanduda iga kasvuhooaja tingimustega.

Sellel põhjapoolsel kasvualal võivad maitsevarjundid tekkida juba väikesest muutusest, mis võib olla seotud klooni või pookealusega, istikute vahelise kaugusega, nõlva suunaga, asukoha kõrgusega merepinnast ning isegi viinamarjakasvataja tegevusega. Kõrvuti asuvate viinamarjaistanduste erinevused võivad anda kvaliteetvahuveinidele ja vaiksetele veinidele erinevad omadused.

Willamette Valley kvaliteetvahuveinide tootmiseks kasutatavatel viinamarjadel on mitmekihiline küpsete puuviljade maitse ning need ei kaota oma suurt looduslikku happesust. Viinamarju saab korjata nende parimas küpsuses, kui liikuda järjest kõrgemal asuvatesse istandustesse. Kui viinamarjad saavutavad täieliku küpsuse, kujunevad komplekssed hõrgud puuviljamaitsed. Sortidest ‘Pinot noir’ ja ‘Chardonnay’ on Willamette Valleys vahuveine valmistatud 1980. aastate algusest. Tänapäeval on piirkonnas enam kui 100 tootjat, kes valmistavad traditsioonilisel meetodil vahuveine. Tootjate arv ja tootmismaht kasvavad jätkuvalt.

Septembri keskpaigas korjatud vähese alkoholisisaldusega viinamarjad, millel on küpsete puuviljade maitse ja suur looduslik happesus, võimaldavad toota kompleksseid kvaliteetseid, pikalt laagerduvaid vahuveine ja vaikseid veine. Willamette Valley põhjapoolne asukoht, külma ookeani lähedus, vihma eest varjatud nõlvad, valguspäeva pikkuse muutumine ja asjaolu, et soojema kliima viinamarjasordid ei jõua siin täielikult küpseda, võimaldavad toota ainulaadseid uudsete omadustega Põhja-Ameerika veine.

Geograafilise tähise puhul on esmane põhjus Willamette Valley, kui ainulaadse ja erakordse piirkonna looduslikud tegurid, kuid veinide füüsikaliste omaduste kujundamisel on sama tähtis ka inimtegur: veinisektori inimeste erakordne keskendumine, ühistöö, tehniline täpsus, teadustöö, organisatsiooniline lähenemisviis, millega on kaasnenud üleilmne huvi ja suhted, ning kogu sektorit hõlmav koostöö, mis võimaldas näiteks korraldada 1984. aastal esimese rahvusvahelise sümpoosioni (International Cool Climate Symposium) või maineka, juba 34. korda toimunud ürituse International Pinot Noir Celebration, kus osalesid need veinitootjad kõikjalt maailmast, kes kasutavad veini valmistamisel viinamarjasorti ‘Pinot noir’. Tihe koostöö ja püsivalt hea kvaliteediga tooted võidavad poolehoidjaid ning aitavad kaasa piirkonna üldisele tuntusele.

Edu on saavutatud ka muude sortidega, kuid tuntust taotletakse just sordiga ‘Pinot noir’, mis on piirkonna lipulaev. Ajakirjandus, akadeemilised ringkonnad, konkurendid ja tarbijad tunnevad Willamette Valley veine, olgu tegemist vaiksete või vahuveinidega, just tänu sordi ‘Pinot noir’ kasutamisele. Tunnustus on laialdane ja rahvusvaheline, nt kahe aasta eest konkursil Decanter World Wine Awards auhinna Platinum Best of Show saanud vein pärines Willamette Valleyst; veinikriitik Robert Parker juunior on täheldanud, et „Oregon on lõpuks asunud realiseerima oma tohutut potentsiaali“; Isaac Asimov New York Timesist märkis, et „Willamette Valley on paik, kus sordist ‘Pinot Noir’ valmistatud veinidel on alati ideaalne peenus ja õrnus“.

9.   Lisatingimused

Peaaegu kõik Willamette Valley veinid on sordinimetusega ning vastavalt Oregoni osariigi seadustele ja eeskirjadele (OAR 845 OLCC Regulations) peavad veinid olema vähemalt 90 % ulatuses valmistatud osutatud sordist.

Veini päritolu peab olema täpne; kui etiketile on märgitud Ameerika viinamarjakasvatuspiirkonna (American Viticultural Areas, AVAs) nimi, siis on nõutav, et vähemalt 95 % pudelisse villitud veinist pärineb sellest piirkonnast.

Kõik Willamette Valley veinid tuleb toota ja villimiseks ette valmistada Oregonis, selle nõudega kindlustatakse veini kvaliteet ja viinamarjade päritolu. Õrnade veinide puhul on tähtis nendega hoolivalt ümber käia ja hõlbustada koostööd, et vein valmiks samas piirkonnas, kus on kasvanud viinamarjad. Kui veini etiketile on märgitud päritolunimetus „Willamette Valley AVA“, on föderaalsete märgistamiseeskirjade kohaselt [föderaalõigusaktide koodeks, jaotis 27 CFR 4.25(e)(3)(iv)] nõutav, et täielikult valminud vein oleks toodetud Oregonis. USA alkoholi ja tubaka maksu- ja kaubandusameti (U.S Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau, TTB) kehtestatud eeskirjades on täielikult valminud vein määratletud kui „vein, mis on valmis villimiseks. Eeskirjad ei hõlma veini säilitamist ja segamist, mis ei põhjusta klassi ja liigi muutumist“.

Link tootespetsifikaadile

https://willamettewines.com/wp-content/uploads/2020/03/2020-02-GUIDELINES-FOR-PROTECTED-GEOGRAPHICAL-INDICATION-Willamette-Valley.091718.add-092519.100 819,030520.pdf.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---