# Službeni list C 22/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 22 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.21. siječnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 22

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.21. siječnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 22/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 22/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 22/02 | Tečajna lista eura — 20. siječnja 2021. | 2 |
| | Ured europskog javnog tužitelja |
| 2021/C 22/03 | Unutarnji poslovnik Ureda europskog javnog tužitelja | 3 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2021/C 22/04 | Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama koje se primjenjuju na povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e za razdoblje od 1. studenoga 2020. –
  Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004. | 32 |
| 2021/C 22/05 | Objava Norveške u vezi s Direktivom 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika – Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – 25. krug dodjele dozvola | 33 |
| 2021/C 22/06 | Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora | 36 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 22/02

Tečajna lista eura — 20. siječnja 2021.

2

Ured europskog javnog tužitelja

2021/C 22/03

Unutarnji poslovnik Ureda europskog javnog tužitelja

3

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2021/C 22/04

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama koje se primjenjuju na povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e za razdoblje od 1. studenoga 2020. –
  Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

32

2021/C 22/05

Objava Norveške u vezi s Direktivom 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika – Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – 25. krug dodjele dozvola

33

2021/C 22/06

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

36

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 22/07 | Obavijest o otvorenim natječajima | 37 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 22/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 38 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 22/09 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 40 |
| 2021/C 22/10 | Obavijest o zahtjevu u skladu s člankom 34. Direktive 2014/25/EU – Suspenzija razdoblja za donošenje provedbenih akata | 46 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2021/C 22/07

Obavijest o otvorenim natječajima

37

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 22/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

38

DRUGI

Europska komisija

2021/C 22/09

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

40

2021/C 22/10

Obavijest o zahtjevu u skladu s člankom 34. Direktive 2014/25/EU – Suspenzija razdoblja za donošenje provedbenih akata

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10073 — Vitol/Drax Generation)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 22/01)

Dana 15. siječnja 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10073. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10073. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/2

---

Tečajna lista eura (1)

20. siječnja 2021.

(2021/C 22/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2101 |
| JPY | japanski jen | 125,62 |
| DKK | danska kruna | 7,4382 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88563 |
| SEK | švedska kruna | 10,1383 |
| CHF | švicarski franak | 1,0778 |
| ISK | islandska kruna | 157,20 |
| NOK | norveška kruna | 10,3230 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,125 |
| HUF | mađarska forinta | 357,38 |
| PLN | poljski zlot | 4,5322 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8738 |
| TRY | turska lira | 9,0111 |
| AUD | australski dolar | 1,5666 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5379 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3804 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6965 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6054 |
| KRW | južnokorejski von | 1 333,62 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,1101 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8292 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5635 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 004,08 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8949 |
| PHP | filipinski pezo | 58,122 |
| RUB | ruski rubalj | 89,0850 |
| THB | tajlandski baht | 36,315 |
| BRL | brazilski real | 6,4390 |
| MXN | meksički pezo | 23,7719 |
| INR | indijska rupija | 88,3680 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2101

JPY

japanski jen

125,62

DKK

danska kruna

7,4382

GBP

funta sterlinga

0,88563

SEK

švedska kruna

10,1383

CHF

švicarski franak

1,0778

ISK

islandska kruna

157,20

NOK

norveška kruna

10,3230

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,125

HUF

mađarska forinta

357,38

PLN

poljski zlot

4,5322

RON

rumunjski novi leu

4,8738

TRY

turska lira

9,0111

AUD

australski dolar

1,5666

CAD

kanadski dolar

1,5379

HKD

hongkonški dolar

9,3804

NZD

novozelandski dolar

1,6965

SGD

singapurski dolar

1,6054

KRW

južnokorejski von

1 333,62

ZAR

južnoafrički rand

18,1101

CNY

kineski renminbi-juan

7,8292

HRK

hrvatska kuna

7,5635

IDR

indonezijska rupija

17 004,08

MYR

malezijski ringit

4,8949

PHP

filipinski pezo

58,122

RUB

ruski rubalj

89,0850

THB

tajlandski baht

36,315

BRL

brazilski real

6,4390

MXN

meksički pezo

23,7719

INR

indijska rupija

88,3680

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Ured europskog javnog tužitelja

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/3

---

Unutarnji poslovnik Ureda europskog javnog tužitelja

(2021/C 22/03)

KOLEGIJ UREDA EUROPSKOG JAVNOG TUŽITELJA (EPPO),

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (1), dalje u tekstu „Uredba o EPPO-u”, a posebno njezin članak 21.,

uzimajući u obzir prijedlog glavnog europskog tužitelja,

budući da:

U skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe o EPPO-u organizacija rada EPPO-a uređuje se njegovim unutarnjim poslovnikom.

U skladu s člankom 21. stavkom 2. Uredbe o EPPO-u glavni europski tužitelj po osnivanju EPPO-a bez odgode izrađuje prijedlog unutarnjeg poslovnika EPPO-a koji kolegij donosi dvotrećinskom većinom.

Glavni europski tužitelj podnio je kolegiju prijedlog unutarnjeg poslovnika EPPO-a.

Kolegij je razmotrio prijedlog glavnog europskog tužitelja na sastancima održanima 29. rujna 2020., 30. rujna 2020., 5. listopada 2020. i 12. listopada 2020.,

DONOSI OVAJ UNUTARNJI POSLOVNIK:

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Područje primjene

1.   U skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe postojećim unutarnjim poslovnikom uređuje se organizacija rada Ureda europskog javnog tužitelja (dalje u tekstu „EPPO”).

2.   Ovim se unutarnjim poslovnikom dopunjuju odredbe Uredbe. Poslovnik je obvezujući za središnji ured, osoblje EPPO-a i delegirane europske tužitelje. EPPO osigurava, kada je to primjenjivo, da osoblje koje nije zaposleno u EPPO-u, ali radi pod njegovim vodstvom, a koje osiguravaju države članice kako bi EPPO mogao obavljati svoje funkcije na temelju Uredbe, poštuje ovaj unutarnji poslovnik.

Članak 2.

Pravila o jeziku

1.   Radni jezik za operativne i administrativne aktivnosti upotrebljava se u svim unutarnjim aktima, odlukama i dokumentima koje izrađuje EPPO, za svu službenu komunikaciju u okviru središnjeg ureda, između središnjeg ureda i delegiranih europskih tužitelja i između delegiranih europskih tužitelja smještenih u različitim državama članicama.

2.   Obavijesti, akti ili odluke EPPO-a upućene institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Europske unije sastavljaju se na radnom jeziku za operativne i administrativne aktivnosti. Osim engleskog, u odnosima sa Sudom Europske unije upotrebljava se i francuski jezik.

3.   Komunikacija s osobama uključenima u kazneni postupak, kao što su osumnjičenici ili optuženici, žrtve i svjedoci, ili s ostalim trećim stranama, odvija se na jeziku koji je propisan u skladu s primjenjivim nacionalnim odredbama zakona o kaznenom postupku i, prema potrebi, u skladu s relevantnim pravnim instrumentima EU-a ili međunarodnim instrumentima za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima. Ako je to potrebno, komunikaciji se prilaže prijevod na jezik koji primatelj razumije.

4.   Delegirani europski tužitelji osiguravaju da kaznene istrage koje vode te koje su ključne da bi središnji ured mogao izvršavati svoje zadaće predviđene Uredbom budu dostupne na radnom jeziku EPPO-a, prema potrebi, u sažetom obliku, i uvrštene u izvješće o napretku istrage iz članka 44.

Članak 3.

Načini prevođenja

1.   Za prijevode povezane s predmetima i za hitne administrativne prijevode koji su potrebni za funkcioniranje EPPO-a u skladu s člankom 2. EPPO traži odgovarajuća rješenja kako bi se osigurala isporuka visokokvalitetnih i brzih prijevoda u sigurnom okruženju.

2.   Za administrativne prijevode koji nisu hitni upotrebljava se Prevoditeljski centar za tijela EU-a.

3.   Načini prevođenja moraju biti u skladu sa zahtjevima o zaštiti podataka i obvezom EPPO-a da osigura takvu zaštitu.

GLAVA II.

ORGANIZACIJSKA PITANJA

ORGANIZACIJSKA PITANJA

POGLAVLJE 1.

POGLAVLJE 1.

Kolegij

Kolegij

Članak 4.

Predsjedavanje

1.   Glavni europski tužitelj predsjedava sastancima kolegija.

2.   Glavni europski tužitelj prema potrebi određuje jednog od svojih zamjenika da predsjedava sastankom kolegija u slučaju njegove odsutnosti.

3.   U slučaju odsutnosti glavnog europskog tužitelja i dvaju zamjenika sastankom kolegija predsjedava najstariji europski tužitelj.

Članak 5.

Provođenje općeg nadzora

1.   Za potrebe članka 9. stavka 2. Uredbe kolegij, osim informacija koje se dostavljaju u skladu s Uredbom, može u bilo kojem trenutku zatražiti informacije o aktivnostima EPPO-a.

2.   Informacije o općim pitanjima koja proizlaze iz pojedinačnih predmeta dostavljaju se kolegiju u anonimnom obliku i samo u mjeri potrebnoj za potrebe članka 9. stavka 2. Uredbe.

Članak 6.

Odluke povezane sa strategijom i politikom

Kolegij utvrđuje prioritete i politiku istrage i kaznenog progona EPPO-a na prijedlog glavnog europskog tužitelja.

Članak 7.

Sastanci

1.   U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe kolegij održava redovite sastanke najmanje jednom mjesečno, osim ako odluči drukčije. Glavni europski tužitelj može u bilo kojem trenutku sazvati izvanredni sastanak.

2.   Glavni europski tužitelj na zahtjev najmanje sedam članova kolegija saziva izvanredni sastanak najkasnije deset dana nakon njihova zahtjeva.

3.   Glavni europski tužitelj saziva sastanke kolegija i određuje dan i vrijeme njihova održavanja.

4.   Sastanci kolegija održavaju se u prostorijama EPPO-a. Kad god okolnosti to zahtijevaju, glavni europski tužitelj može sazvati sastanke kolegija koji se održavaju putem videokonferencije. Ako neki od članova kolegija ne mogu osobno prisustvovati sastancima sazvanima u prostorijama EPPO-a, predsjedatelj može dopustiti da prisustvuju sastancima na daljinu.

5.   Glavni europski tužitelj priprema privremeni dnevni red za svaki sastanak. Svaki član kolegija i upravni direktor mogu predložiti glavnom europskom tužitelju točke za koje smatraju da bi ih trebalo uvrstiti u privremeni dnevni red. Dnevni red uključuje točke koje je zatražilo najmanje sedam članova kolegija i pitanja koja predlaže stalno vijeće u skladu s člankom 21. Tajnik kolegija šalje privremeni dnevni red, zajedno sa svim popratnim dokumentima, svim članovima kolegija najmanje tjedan dana prije sastanka. Relevantni popratni dokumenti dostavljaju se i osobama koje nisu članovi kolegija, ali su pozvane da prisustvuju radi rasprave o određenim točkama dnevnog reda. Ako se saziva izvanredni sastanak, privremeni dnevni red i popratni dokumenti mogu se poslati u kraćem roku.

6.   Na početku svakog sastanka kolegij odobrava dnevni red. Predsjedatelj sastanka ili bilo koji član kolegija može predložiti za raspravu i glasanje hitna pitanja, koja se ne nalaze na privremenom dnevnom redu, te se ona mogu uvrstiti u dnevni red pod uvjetom da se kolegij tome ne protivi.

7.   Kad je riječ o prisustvovanju sastancima osoba koje nisu članovi kolegija:

| (a) | upravni direktor prisustvuje sastancima kolegija kada se raspravlja o proračunskim, kadrovskim i drugim administrativnim pitanjima, a glavni europski tužitelj može ga pozvati da prisustvuje sastancima kolegija na kojima se raspravlja o strateškim i političkim pitanjima; |
| --- | --- |

(a)

upravni direktor prisustvuje sastancima kolegija kada se raspravlja o proračunskim, kadrovskim i drugim administrativnim pitanjima, a glavni europski tužitelj može ga pozvati da prisustvuje sastancima kolegija na kojima se raspravlja o strateškim i političkim pitanjima;

| (b) | ostali članovi osoblja i bilo koja druga osoba čije bi mišljenje moglo biti od koristi mogu prisustvovati sastancima na poziv glavnog europskog tužitelja ili na inicijativu bilo kojeg člana kolegija. |
| --- | --- |

(b)

ostali članovi osoblja i bilo koja druga osoba čije bi mišljenje moglo biti od koristi mogu prisustvovati sastancima na poziv glavnog europskog tužitelja ili na inicijativu bilo kojeg člana kolegija.

Članak 8.

Kvorum i glasanje

1.   Za potrebe članka 9. stavka 5. Uredbe kvorum potreban za donošenje odluka čine dvije trećine članova kolegija. U nedostatku kvoruma predsjedatelj može odlučiti nastaviti sastanak bez donošenja bilo kakve formalne odluke. Relevantne točke dnevnog reda mogu se razmotriti na sljedećem sastanku kolegija ili pisanim ili prešutnim postupkom.

2.   Ako sudjelovanje na daljinu nije moguće, europski tužitelj koji ne može prisustvovati sastanku kolegija iznimno može opunomoćiti drugog europskog tužitelja da glasa u njegovo ime. Glasovi dani preko opunomoćenika ne mogu se uzeti u obzir za utvrđivanje kvoruma u skladu sa stavkom 1.

3.   Europski tužitelj koji glasa preko opunomoćenika u pisanom obliku obavješćuje tajnika kolegija o identitetu opunomoćenika, točkama dnevnog reda za koje vrijedi punomoć i svim mogućim ograničenjima glasanja preko opunomoćenika. Glas dan preko opunomoćenika vrijedi samo za točke dnevnog reda za koje je dana punomoć.

4.   Predsjedatelj poziva na glasanje o točki dnevnog reda ako smatra da je to pitanje dostatno razmotreno.

5.   Glasa se dizanjem ruke, elektroničkim putem ili poimenično u slučaju da se ne provodi glasanje dizanjem ruke. Za odluke koje je donio kolegij ne evidentira se detaljan prikaz rezultata glasanja.

6.   Odluke koje se donose običnom većinom u skladu s Uredbom smatrat će se donesenima kada najveći broj danih glasova za bilo koje pitanje ili stavku premaši drugi najveći broj glasova.

Članak 9.

Donošenje odluka kolegija pisanim postupkom

1.   U hitnim slučajevima, ako se odluka ne može odgoditi i potrebna je prije nego što je moguće sazvati sastanak kolegija, glavni europski tužitelj može pokrenuti pisani postupak.

2.   Glavni europski tužitelj daje članovima kolegija najmanje tri radna dana za odgovore od datuma slanja nacrta odluke elektroničkim putem. U iznimnim slučajevima glavni europski tužitelj može odrediti kraći rok, ali ne kraći od cijelog radnog dana.

3.   Za prijedlog za donošenje odluke pisanim postupkom nije moguće predložiti izmjene te se on u cijelosti odobrava ili odbija. Ako u zadanom roku ne stigne nikakav odgovor, smatra se da se dotični član kolegija suzdržao od glasanja.

4.   Odluka se donosi ako najmanje dvije trećine članova kolegija odgovore u pisanom obliku i ako je postignuta potrebna većina glasova.

5.   U slučajevima u kojima nije postignut potreban kvorum ili većina glasova, glavni europski tužitelj može ponovno pokrenuti pisani postupak ili staviti to pitanje na glasanje na sljedećem sastanku kolegija.

6.   Glavni europski tužitelj utvrđuje da je pisani postupak dovršen. Obavijest o tome šalje se članovima kolegija te se na taj način formalizira rezultat odluke.

Članak 10.

Donošenje odluka kolegija prešutnim postupkom

1.   Glavni europski tužitelj može pokrenuti prešutni postupak za odluke koje se donose običnom većinom u skladu s Uredbom i smatraju se manje značajnima.

2.   Glavni europski tužitelj daje članovima kolegija najmanje tri radna dana za odgovore od datuma slanja nacrta odluke elektroničkim putem. U iznimnim slučajevima glavni europski tužitelj može odrediti kraći rok, ali ne kraći od cijelog radnog dana.

3.   Prijedlog za donošenje odluke prešutnim postupkom ne podliježe izmjenama te se on u cijelosti odobrava ili odbija. Ako u zadanom roku ne stigne nikakav odgovor, smatra se da je dotični član kolegija glasovao za tu odluku.

4.   Glavni europski tužitelj utvrđuje da je prešutni postupak dovršen. Obavijest o tome šalje se članovima kolegija te se na taj način formalizira rezultat odluke.

5.   Ako se jedan ili više članova kolegija suprotstavi primjeni prešutnog postupka, smatrat će se da pitanje koje se razmatra nije odobreno.

Članak 11.

Postupak donošenja smjernica

1.   Kako bi kolegij donio smjernice iz članka 10. stavka 7., članka 24. stavka 10., članka 27. stavka 8., članka 34. stavka 3 i članka 40. stavka 2. Uredbe, primjenjuju se sljedeća pravila.

2.   Prijedloge za donošenje ili izmjenu smjernica kolegiju može podnijeti glavni europski tužitelj ili skupina od najmanje sedam europskih tužitelja te se oni dostavljaju svim članovima kolegija najmanje 15 dana prije sastanka kolegija na kojem je odgovarajuća točka uvrštena u dnevni red.

3.   Odstupajući od članka 8. stavka 1., kvorum za kolegij koji donosi odluke na temelju ovog članka čine četiri petine članova kolegija.

4.   Članci 9. i 10. ne primjenjuju se na odluke koje se donose na temelju ovog članka.

5.   Odluke donesene na temelju ovog članka objavljuju se na internetskim stranicama EPPO-a.

Članak 12.

Sastanci zatvoreni za javnost i povjerljivost rasprava

Ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 4., sastanci kolegija zatvoreni su za javnost, a rasprave su povjerljive.

Članak 13.

Tajnik kolegija

1.   Glavni europski tužitelj imenuje jednog člana osoblja EPPO-a koji će obavljati dužnost tajnika kolegija.

2.   Tajnik kolegija radi pod nadzorom glavnog europskog tužitelja i pomaže mu u pripremama za sastanke kolegija.

Članak 14.

Zapisnici sa sastanaka

1.   U roku od dva radna dana nakon svakog sastanka i nakon odobrenja predsjedatelja tajnik kolegija šalje popis odluka koje je donio kolegij.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., tajnik kolegija sastavlja zapisnik sa svakog sastanka kolegija.

3.   Zapisnici sa sastanaka kolegija sadržavaju barem imena prisutnih osoba, sažetak rasprava i donesenih odluka, bez detaljnog prikaza rezultata glasanja.

4.   Glavni europski tužitelj šalje nacrt zapisnika članovima kolegija na odobrenje na sljedećem sastanku kolegija. Nakon donošenja zapisnik potpisuju glavni europski tužitelj i tajnik kolegija te ga se prilaže evidenciji.

POGLAVLJE 2.

POGLAVLJE 2.

Stalna vijeća

Stalna vijeća

Članak 15.

Odluka o stalnim vijećima

1.   Broj stalnih vijeća, kao i podjela nadležnosti među stalnim vijećima te dodjela predmeta, utvrđuju se odlukom o osnivanju stalnih vijeća i dodjeli predmeta (dalje u tekstu „odluka o stalnim vijećima”), koju kolegij donosi na prijedlog glavnog europskog tužitelja.

2.   Prijedlogu glavnog europskog tužitelja prilaže se obrazloženje.

3.   Odlukom o stalnim vijećima utvrđuju se postupovna pravila za sastanke stalnih vijeća.

4.   Odluka o stalnim vijećima objavljuje se u Službenom listu i na internetskim stranicama EPPO-a.

Članak 16.

Sastav

1.   Sastav stalnih vijeća određuje se odlukom (dalje u tekstu „odluka o sastavu stalnih vijeća”) kolegija na prijedlog glavnog europskog tužitelja.

2.   Svaki je europski tužitelj stalni član barem jednog stalnog vijeća.

3.   Imenovanje europskog tužitelja stalnim članom više od jednog stalnog vijeća mora biti opravdano s obzirom na radno opterećenje tog europskog tužitelja.

4.   Pri donošenju odluke o sastavu stalnih vijeća uzima se u obzir trenutačno i očekivano radno opterećenje europskih tužitelja i potrebu da se osigura učinkovito funkcioniranje EPPO-a.

Članak 17.

Imenovanje predsjedateljâ

1.   Glavni europski tužitelj ili zamjenik glavnog europskog tužitelja predsjedavaju onim stalnim vijećima čiji su stalni članovi.

2.   Osim u slučaju predviđenom u stavku 1., predsjedatelj se imenuje odlukom o sastavu vijeća.

Članak 18.

Privremena zamjena predsjedatelja

1.   Ako je potrebno zamijeniti predsjedatelja stalnog vijeća zbog njegove privremene nesposobnosti za obavljanje dužnosti, glavni europski tužitelj, u dogovoru sa zamjenicima glavnog europskog tužitelja, utvrđuje odgovarajuća rješenja koja odstupaju od odluke o sastavu stalnih vijeća. Pri utvrđivanju tih rješenja uzima se u obzir potreba osiguravanja kontinuiteta rada stalnih vijeća.

2.   Trajanje tih privremenih rješenja određuje glavni europski tužitelj i ono ne smije biti dulje od tri mjeseca.

3.   O tim se mjerama obavješćuje kolegij i one odmah stupaju na snagu.

Članak 19.

Dodjela predmeta

1.   Odlukom o stalnim vijećima uspostavlja se sustav za dodjeljivanje predmeta stalnim vijećima. Sustav se temelji na nasumičnoj, automatskoj i naizmjeničnoj dodjeli predmeta stalnim vijećima prema redoslijedu upisivanja svakog novog predmeta te se njime osigurava ravnomjerna raspodjela radnog opterećenja među stalnim vijećima.

2.   Sustav utvrđen u stavku 1. mora biti osmišljen na način koji isključuje mogućnost dodjeljivanja predmeta stalnom vijeću čiji je stalni član nadzorni europski tužitelj.

3.   Odluka o stalnim vijećima može sadržavati dodatna pravila kojima se osiguravaju učinkovito funkcioniranje EPPO-a i ravnomjerna raspodjela radnog opterećenja među stalnim vijećima, kako bi se omogućilo glavnom europskom tužitelju da iznimno poduzima mjere ako radno opterećenje jednog stalnog vijeća znatno premašuje opterećenje drugih. Te mjere mogu uključivati, među ostalim, privremenu obustavu dodjeljivanja novih predmeta pojedinom stalnom vijeću na određeno vrijeme. Glavni europski tužitelj obavješćuje kolegij o svakoj takvoj mjeri koju je poduzeo.

4.   Odstupajući od načela nasumične i automatske dodjele i u svrhu osiguravanja učinkovitog funkcioniranja EPPO-a, odlukom o stalnim vijećima može se odrediti da se određene kategorije predmeta, posebno na temelju vrste kaznenog djela koje se istražuje ili okolnosti kaznenog djela, dodjeljuju određenom stalnom vijeću.

Članak 20.

Nadležnost nad određenim predmetom i preraspodjela

1.   Nakon što se predmet dodijeli stalnom vijeću, ono je nadležno za praćenje i usmjeravanje istraga i kaznenih progona povezanih s tim predmetom sve dok se taj predmet konačno ne zaključi. Time se ne dovodi u pitanje primjena pravila o preraspodjeli predmeta među stalnim vijećima u skladu s člankom 51.

2.   Glavni europski tužitelj može, nakon savjetovanja sa stalnim vijećem kojem je predmet dodijeljen, preraspodijeliti predmet drugom stalnom vijeću:

| (a) | ako postoje veze između pojedinih predmeta dodijeljenih različitim stalnim vijećima ili kada se predmet ponavlja; |
| --- | --- |

(a)

ako postoje veze između pojedinih predmeta dodijeljenih različitim stalnim vijećima ili kada se predmet ponavlja;

| (b) | ako je potrebno donijeti odluke po hitnom postupku, uključujući odluke koje se donose na temelju članka 27. Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

ako je potrebno donijeti odluke po hitnom postupku, uključujući odluke koje se donose na temelju članka 27. Uredbe.

3.   Glavni europski tužitelj može i preraspodijeliti predmet stalnom vijeću utvrđenom u skladu s člankom 19. stavkom 4., nakon savjetovanja sa stalnim vijećem kojem je prvobitno dodijeljen, ako je takav predmet prvobitno trebao biti dodijeljen specijaliziranom stalnom vijeću u primjeni Odluke o stalnim vijećima ili ako se potreba za preraspodjelom pojavi tijekom kaznenog postupka.

4.   Glavni europski tužitelj obavješćuje kolegij o svim mjerama poduzetima u skladu sa stavkom 2., navodeći razloge za preraspodjelu.

Članak 21.

Obavješćivanje kolegija

1.   Predsjedatelj svakog stalnog vijeća pisanim putem obavješćuje kolegij, za potrebe članka 5. i na načine opisane u tom članku, o pitanjima koja proizlaze iz rada vijeća, a koja mogu biti od značaja za rad EPPO-a kao cjeline ili u odnosu na usklađenost, učinkovitost i dosljednost politike kaznenog progona EPPO-a.

2.   Svako stalno vijeće, djelujući posredstvom svojeg predsjedatelja, može podnijeti kolegiju pisani prijedlog za raspravu o određenim pitanjima povezanima s provedbom politike kaznenog progona EPPO-a ili drugih relevantnih smjernica koje se odnose na posebna pitanja koja proizlaze iz rada stalnog vijeća.

Članak 22.

Obveze izvješćivanja

1.   Svake godine predsjedatelj svakog stalnog vijeća, nakon savjetovanja sa stalnim članovima, podnosi kolegiju pisano izvješće o aktivnostima stalnog vijeća. Obrazac takvog izvješća, kao i rok za njegovo podnošenje, utvrđuje glavni europski tužitelj.

2.   Izvješće iz stavka 1. sadržava informacije najmanje o sljedećem:

| (a) | radnom opterećenju stalnog vijeća, uključujući broj novih predmeta, broj i vrstu donesenih odluka i vrijeme potrebno za odlučivanje o predmetima; |
| --- | --- |

(a)

radnom opterećenju stalnog vijeća, uključujući broj novih predmeta, broj i vrstu donesenih odluka i vrijeme potrebno za odlučivanje o predmetima;

| (b) | razlozima za odbacivanje predmetâ u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (g) Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

razlozima za odbacivanje predmetâ u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (g) Uredbe;

| (c) | odlukama donesenima za primjenu pojednostavljenog postupka kaznenog progona u skladu s člankom 40. Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

odlukama donesenima za primjenu pojednostavljenog postupka kaznenog progona u skladu s člankom 40. Uredbe;

| (d) | odlukama donesenima u skladu s člankom 27. stavkom 8., člankom 34. stavcima 2. i 3. Uredbe; |
| --- | --- |

(d)

odlukama donesenima u skladu s člankom 27. stavkom 8., člankom 34. stavcima 2. i 3. Uredbe;

| (e) | primjeni pisanog postupka u skladu s člankom 24.; |
| --- | --- |

(e)

primjeni pisanog postupka u skladu s člankom 24.;

| (f) | bilo kojem drugom pitanju povezanom s aktivnostima stalnog vijeća za koje se smatra da ima horizontalni učinak na operativne aktivnosti EPPO-a. |
| --- | --- |

(f)

bilo kojem drugom pitanju povezanom s aktivnostima stalnog vijeća za koje se smatra da ima horizontalni učinak na operativne aktivnosti EPPO-a.

Članak 23.

Organizacija sastanaka

1.   Sastanci stalnih vijeća održavaju se prema dnevnom redu, u kojem se posebno navode predmeti koji će se razmatrati, odluka koju treba donijeti i pitanja o kojima će se raspravljati u vezi sa svakim predmetom.

2.   Predsjedatelj stalnog vijeća utvrđuje dnevni red. Dodatne točke dodaju se na dnevni red na zahtjev stalnog člana. Predsjedatelj šalje dnevni red članovima stalnog vijeća i nadzornom europskom tužitelju zaduženom za svaki predmet uvršten u dnevni red. Dnevni red dostavlja se glavnom europskom tužitelju.

3.   Predsjedatelj stalnog vijeća može pozvati osobe navedene u članku 10. stavku 9. podstavku 2. Uredbe, ili bilo kojeg relevantnog člana osoblja EPPO-a, da u određenom roku dostave primjedbe u pisanom obliku.

4.   Stalno vijeće može raspravljati o točki dnevnog reda samo ako sastanku prisustvuju stalni članovi i odgovarajući nadzorni europski tužitelj, bilo osobno ili na načine utvrđene u stavku 7.

5.   Iznimno od stavka 4., ako stalni član ne može prisustvovati sastanku, osobno ili na načine utvrđene u stavku 7., odluka o točki dnevnog reda može se donijeti ako prisutni članovi postignu konsenzus.

6.   Predsjedatelj stalnog vijeća obavješćuje glavnog europskog tužitelja o odlukama donesenima u skladu sa stavkom 5., navodeći razloge zbog kojih je postupak primijenjen.

7.   Sastanci stalnog vijeća održavaju se u prostorijama EPPO-a. Kad god okolnosti to nalažu, predsjedatelj može sazvati sastanke stalnog vijeća koji će se održati putem videokonferencije. Ako neki od članova stalnog vijeća ne mogu fizički prisustvovati sastancima sazvanima u prostorijama EPPO-a, predsjedatelj može dopustiti da prisustvuju sastancima na daljinu.

8.   Predsjedatelj može odrediti člana stalnog vijeća ili nadzornog europskog tužitelja koji će izvještavati o točki koja je uvrštena u dnevni red sastanka.

9.   Zapisnici sa svakog sastanka stalnih vijeća sastavljaju se u nadležnosti predsjedatelja stalnog vijeća i evidentiraju se u sustavu vođenja predmeta.

Članak 24.

Pisani postupak

1.   Stalno vijeće može postupati primjenom pisanog postupka u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako je pozvano da donese odluku o odbacivanju predmeta u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe ili da ga uputi nadležnim nacionalnim tijelima u skladu s člankom 34. Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ako je pozvano da donese odluku o odbacivanju predmeta u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkama od (a) do (d) Uredbe ili da ga uputi nadležnim nacionalnim tijelima u skladu s člankom 34. Uredbe;

| (b) | ako odluka koju treba donijeti nije osobito složena, uključujući zbog njezina sadržaja ili zato što se ponavlja ili zbog njezine veze s prethodnim odlukama koje su već donesene u istom predmetu. |
| --- | --- |

(b)

ako odluka koju treba donijeti nije osobito složena, uključujući zbog njezina sadržaja ili zato što se ponavlja ili zbog njezine veze s prethodnim odlukama koje su već donesene u istom predmetu.

2.   Ako se odluke donose primjenom pisanog postupka, nacrt odluke dostavlja se svim stalnim članovima stalnog vijeća i nadzornom europskom tužitelju putem sustava vođenja predmeta.

3.   Ako stalni član stalnog vijeća ili nadzorni europski tužitelj ne uloži prigovor u roku koji odredi predsjedatelj, a koji nije kraći od tri dana, smatra se da je odluka donesena.

POGLAVLJE 3.

POGLAVLJE 3.

Glavni europski tužitelj i zamjenici glavnog europskog tužitelja

Glavni europski tužitelj i zamjenici glavnog europskog tužitelja

Članak 25.

Funkcije i zadaće glavnog europskog tužitelja

1.   Glavni europski tužitelj ima ovlasti koje su mu dodijeljene Uredbom i izvršava svoje funkcije u skladu s Uredbom i ovim poslovnikom.

2.   U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe glavni europski tužitelj donosi odluke. Kada se odluka donosi u usmenom obliku, primatelj može zatražiti pisanu potvrdu.

3.   U skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe glavni europski tužitelj potpisuje instrumente kao što su radni dogovori i sporazumi u ime EPPO-a.

Članak 26.

Odabir i imenovanje zamjenikâ glavnog europskog tužitelja

1.   Ako je mjesto zamjenika glavnog europskog tužitelja upražnjeno ili bi trebalo biti upražnjeno u sljedeća tri mjeseca, glavni europski tužitelj bez odgode obavješćuje kolegij o slobodnome mjestu i poziva svakog zainteresiranog europskog tužitelja da podnese prijavu zajedno s motivacijskim pismom. Imenovanje zamjenika glavnog europskog tužitelja provodi se najkasnije tri mjeseca od obavješćivanja kolegija o slobodnome mjestu. Prijave se primaju do dva tjedna prije sastanka kolegija predviđenog za imenovanje.

2.   Najkasnije tjedan dana prije sastanka kolegija za imenovanje zamjenika glavnog tužitelja glavni europski tužitelj predlaže kolegiju kandidata odabranog među pristiglim prijavama za imenovanje zamjenikom glavnog europskog tužitelja. Glavni europski tužitelj dostavlja kolegiju prijavu i motivacijsko pismo predloženog kandidata zajedno s dnevnim redom.

3.   Nakon izlaganja kandidata svi članovi kolegija tajno glasaju.

4.   Ako istodobno trebaju biti imenovana dva zamjenika glavnog europskog tužitelja, primjenjuju se postupci navedeni u stavcima od 1. do 3. ovoga članka.

Članak 27.

Funkcije zamjenikâ glavnog europskog tužitelja

1.   Glavni europski tužitelj može dodijeliti i/ili delegirati svakom zamjeniku glavnog europskog tužitelja određene zadaće ili tematske ili organizacijske odgovornosti na ad hoc ili općenitoj osnovi. O tome se obavješćuje kolegij.

2.   Glavni europski tužitelj osigurava kontinuitet službe u svakom trenutku. Glavni europski tužitelj odlučuje o redoslijedu zamjene u slučaju svoje odsutnosti i/ili nemogućnosti ispunjavanja dužnosti koje su mu dodijeljene kao glavnom europskom tužitelju.

Članak 28.

Izvršavanje funkcija

Funkcije u svojstvu zamjenika glavnog europskog tužitelja izvršavaju se pod nadzorom glavnog europskog tužitelja, a zamjenik glavnog europskog tužitelja u tom pogledu izravno odgovara glavnom europskom tužitelju.

Članak 29.

Podnošenje ostavke i razrješenje dužnosti zamjenika glavnog europskog tužitelja

1.   Ako zamjenik glavnog europskog tužitelja želi podnijeti ostavku na funkciju zamjenika glavnog europskog tužitelja, on o tome pisanim putem obavješćuje glavnog europskog tužitelja najmanje tri mjeseca prije dana na koji planira podnijeti ostavku, osim ako je dogovoreno drukčije. Glavni europski tužitelj bez odgode obavješćuje kolegij o ostavci.

2.   U slučajevima teške zlouporabe povjerenja kolegij može, na zahtjev glavnog europskog tužitelja, većinom glasova svojih članova donijeti odluku o razrješenju zamjenika glavnog europskog tužitelja s funkcije zamjenika glavnog europskog tužitelja. Dotični zamjenik glavnog europskog tužitelja isključuje se iz glasanja. Prije donošenja odluke kolegij saslušava zamjenika glavnog europskog tužitelja.

POGLAVLJE 4.

POGLAVLJE 4.

Europski tužitelji

Europski tužitelji

Članak 30.

Zamjene za europske tužitelje

1.   Ako će europski tužitelj kraće vrijeme biti odsutan ili neće biti u stanju obavljati svoje dužnosti, glavni europski tužitelj imenuje europskog tužitelja koji će mu biti zamjena.

2.   Europski tužitelj za kojeg je potrebna zamjena može u pisanom obliku predložiti glavnom europskom tužitelju europskog tužitelja koji je već pristao da mu bude zamjena. Glavni europski tužitelj imenuje predloženog ili drugog europskog tužitelja.

3.   Glavni europski tužitelj osigurava da europski tužitelj koji je imenovan kao zamjena može na odgovarajući način izvršavati svoje dužnosti, uzimajući u obzir opseg poznavanja pravnog sustava i potrebnog jezika, u kontekstu posebnih okolnosti zamjene. O tome se obavješćuju oba europska tužitelja i kolegij.

4.   Zamjena u skladu s ovim člankom uključuje sve dužnosti, osim ako je drukčije navedeno u ovom poslovniku ili isključeno u Uredbi.

5.   Ovaj se članak primjenjuje na sve slučajeve odsutnosti europskog tužitelja, osim na odsutnost iz članka 31.

Članak 31.

Zamjena europskog tužitelja delegiranim europskim tužiteljem

1.   Svaki europski tužitelj, po imenovanju ili kad god je potrebna zamjena, predlaže glavnom europskom tužitelju jednog delegiranog europskog tužitelja iz svoje države članice kojeg imenuje kolegij, a koji bi mogao djelovati kao privremeni europski tužitelj u skladu s člankom 16. stavkom 7. Uredbe.

2.   Ako europski tužitelj podnese ostavku ili ako je razriješen dužnosti u skladu s člankom 16. stavcima 5. i 6. Uredbe, ili ako iz bilo kojeg drugog razloga ne može obavljati svoje funkcije, glavni europski tužitelj bez odgode traži od kolegija da donese odluku kojom se odgovarajućoj imenovanoj osobi omogućuje obnašanje dužnosti privremenog europskog tužitelja od dana na koji ostavka, razrješenje ili prekid radnog odnosa stupaju na snagu, na razdoblje do najviše tri mjeseca.

3.   Najkasnije dva tjedna prije isteka tromjesečnog razdoblja kolegij može produljiti razdoblje zamjene onoliko koliko smatra potrebnim.

4.   Privremeni europski tužitelj prestaje obnašati svoju funkciju kad europski tužitelj iz njegove države članice bude u mogućnosti ponovno obavljati svoje dužnosti ili po imenovanju novog europskog tužitelja.

Članak 32.

Dodjela predmeta drugim europskim tužiteljima

1.   U zahtjevima za preuzimanje predmeta koje na temelju članka 12. stavka 2. Uredbe podnosi europski tužitelj može biti predložen europski tužitelj koji je već pristao preuzeti predmet.

2.   Ako je zahtjev povezan s radnim opterećenjem, glavni europski tužitelj procjenjuje radno opterećenje europskog tužitelja koji ga je podnio, dostupnost bilo koje druge mjere koja se smatra prikladnom za rješavanje tog pitanja i učinak prijedloga na djelotvornost istraga i kaznenih progona koje provodi EPPO.

3.   Ako se zahtjev podnosi na temelju potencijalnog sukoba interesa, glavni europski tužitelj prihvaća ga ako zaključi da osobni interesi europskog tužitelja koji podnosi zahtjev stvarno ili potencijalno narušavaju njegovu neovisnost u obavljanju dužnosti europskog tužitelja u skladu s člankom 12. Uredbe ili da bi se ti interesi mogli percipirati kao takvi. Stavak 1. primjenjuje se u mjeri u kojoj je to moguće.

4.   Glavni europski tužitelj bez nepotrebne odgode odlučuje o zahtjevima iz stavaka 2. i 3. te tako osigurava daljnje ispravno i djelotvorno funkcioniranje EPPO-a. Glavni europski tužitelj može dodijeliti predmet predloženom ili nekom drugom europskom tužitelju ili odbiti zahtjev.

5.   Ako glavni europski tužitelj preraspodjeli predmet na temelju ovog članka, on osigurava da europski tužitelj koji je određen za preuzimanje predmeta nije stalni član stalnog vijeća nadležnog za praćenje i da može na odgovarajući način izvršavati svoje dužnosti, uzimajući u obzir opseg poznavanja pravnog sustava i potrebnog jezika, u kontekstu posebnih okolnosti. Europski tužitelj koji preuzima predmet obavlja svoje zadaće u skladu s člankom 12. Uredbe.

6.   Europski tužitelji i stalna vijeća obavješćuju se o preraspodjeli predmeta putem sustava vođenja predmeta. Glavni europski tužitelj redovito obavješćuje kolegij o preraspodjeli predmeta.

POGLAVLJE 5.

POGLAVLJE 5.

Delegirani europski tužitelji

Delegirani europski tužitelji

Članak 33.

Imenovanje delegiranih europskih tužitelja

Kolegij imenuje delegirane europske tužitelje na prijedlog glavnog europskog tužitelja. Prije prijedloga glavni europski tužitelj osigurava da predloženi kandidati ispunjavaju kriterije iz članka 17. stavka 2. Uredbe te kriterije prihvatljivosti propisane Odlukom kolegija o utvrđivanju pravila o uvjetima zaposlenja delegiranih europskih tužitelja.

Članak 34.

Koordinacija delegiranih europskih tužitelja

Glavni europski tužitelj može delegirati europskim tužiteljima koordinaciju aktivnosti delegiranih europskih tužitelja predmetnih država članica, uključujući njihove programe rada, kako bi se osiguralo izvršavanje njihovih funkcija.

Članak 35.

Zamjena za delegirane europske tužitelje

Ako je delegirani europski tužitelj privremeno odsutan, na primjer na godišnjem je odmoru ili bolovanju ili je na drugi način nedostupan, europski tužitelj iz iste države članice imenuje drugog delegiranog europskog tužitelja iz te države članice da zamijeni odsutnog delegiranog europskog tužitelja za vrijeme njegove odsutnosti. To ne utječe na odredbe iz Odluke kolegija o utvrđivanju pravila o uvjetima zaposlenja delegiranih europskih tužitelja.

POGLAVLJE 6.

POGLAVLJE 6.

Upravni direktor

Upravni direktor

Članak 36.

Odabir i imenovanje upravnog direktora

1.   Glavni europski tužitelj predlaže kolegiju natječaj za odabir upravnog direktora koji on treba odobriti.

2.   Oglas za slobodno radno mjesto objavljuje se u Službenom listu Europske unije i na internetskim stranicama EPPO-a.

3.   Glavni europski tužitelj ocjenjuje kandidate prema kriterijima za odabir koji su navedeni u oglasu za slobodno radno mjesto i obavlja razgovor s odgovarajućim brojem najprikladnijih kandidata. Glavni europski tužitelj ujedno imenuje povjerenstvo koje će mu pomoći u postupku odabira.

4.   Nakon razgovora glavni europski tužitelj sastavlja popis od najviše triju kandidata koji ulaze u uži izbor, poredanih prema redoslijedu poželjnosti, i prosljeđuje ga kolegiju zajedno s ocjenom svakog kandidata koji je ušao u uži izbor.

5.   Kolegij imenuje upravnog direktora s popisa kandidata koji su ušli u uži izbor.

Članak 37.

Ocjenjivanje rada i produljenje mandata upravnog direktora

1.   Najkasnije šest mjeseci prije isteka mandata upravnog direktora glavni europski tužitelj podnosi Kolegiju ocjenu rada upravnog direktora na odobrenje i, ako se smatra prikladnim, davanje primjedbi.

2.   Prije donošenja ocjene kolegij može saslušati upravnog direktora ako to smatra potrebnim ili ako on to zatraži. Upravni direktor ne smije nazočiti sastanku na kojem kolegij donosi izvješće o ocjeni. Kolegij donosi odluku najkasnije četiri mjeseca prije isteka mandata upravnog direktora.

3.   Kolegij, djelujući na prijedlog glavnog europskog tužitelja kojim se uzima u obzir ocjenjivanje iz stavka 2., može jednom produljiti mandat upravnog direktora za razdoblje od najviše četiri godine.

GLAVA III.

OPERATIVNA PITANJA

OPERATIVNA PITANJA

POGLAVLJE 1.

POGLAVLJE 1.

Evidentiranje i provjera informacija

Evidentiranje i provjera informacija

Članak 38.

Evidentiranje informacija

1.   Sve informacije koje je EPPO zaprimio u skladu s člankom 24. Uredbe, kao i one koje je EPPO pribavio po službenoj dužnosti, a odnose se na svako kažnjivo postupanje u pogledu kojeg bi EPPO mogao izvršavati svoju nadležnost, evidentiraju se u registru koji se vodi u skladu s člankom 44. stavkom 4. točkom (a) Uredbe (dalje u tekstu „registar”).

2.   Evidencija uključuje datum, vrijeme i mjesto primitka informacija i osobu koja je otvorila spis evidencije. Ona uključuje i sljedeće dodatne pojedinosti:

| (a) | izvor informacija, uključujući identitet i podatke za kontakt organizacije ili osobe koja ih je dostavila, osim ako je primjenjivim pravilima u vezi sa zaštitom doušnika i zviždača predviđeno drukčije; |
| --- | --- |

(a)

izvor informacija, uključujući identitet i podatke za kontakt organizacije ili osobe koja ih je dostavila, osim ako je primjenjivim pravilima u vezi sa zaštitom doušnika i zviždača predviđeno drukčije;

| (b) | format informacija, uključujući upućivanje na bilo koji dokument ili drugu stavku koji se ne mogu pohraniti u izvornom obliku u sustav upravljanja predmetima; |
| --- | --- |

(b)

format informacija, uključujući upućivanje na bilo koji dokument ili drugu stavku koji se ne mogu pohraniti u izvornom obliku u sustav upravljanja predmetima;

| (c) | podatke o tome je li spis otvoren s ciljem pokretanja ili provođenja istrage. |
| --- | --- |

(c)

podatke o tome je li spis otvoren s ciljem pokretanja ili provođenja istrage.

3.   Evidencija bi ujedno trebala sadržavati, u mjeri u kojoj su ti podaci dostupni:

| (a) | moguću pravnu kvalifikaciju prijavljenog kažnjivog postupanja, uključujući je li ga počinila organizirana skupina; |
| --- | --- |

(a)

moguću pravnu kvalifikaciju prijavljenog kažnjivog postupanja, uključujući je li ga počinila organizirana skupina;

| (b) | kratak opis prijavljenog kažnjivog postupanja, uključujući datum na koji je počinjeno; |
| --- | --- |

(b)

kratak opis prijavljenog kažnjivog postupanja, uključujući datum na koji je počinjeno;

| (c) | iznos i prirodu procijenjene štete; |
| --- | --- |

(c)

iznos i prirodu procijenjene štete;

| (d) | državu članicu ili više njih u kojima se nalazi središte kriminalne aktivnosti, odnosno u kojima je počinjen veći dio kaznenih djela, ako ih je više; |
| --- | --- |

(d)

državu članicu ili više njih u kojima se nalazi središte kriminalne aktivnosti, odnosno u kojima je počinjen veći dio kaznenih djela, ako ih je više;

| (e) | druge države članice koje mogu biti uključene; |
| --- | --- |

(e)

druge države članice koje mogu biti uključene;

| (f) | imena potencijalnih osumnjičenika i svih ostalih uključenih osoba u skladu s člankom 24. stavkom 4. Uredbe, datum i mjesto njihova rođenja, identifikacijske brojeve, uobičajeno boravište i/ili državljanstvo, njihovo zanimanje, sumnju u članstvo u kriminalnoj organizaciji; |
| --- | --- |

(f)

imena potencijalnih osumnjičenika i svih ostalih uključenih osoba u skladu s člankom 24. stavkom 4. Uredbe, datum i mjesto njihova rođenja, identifikacijske brojeve, uobičajeno boravište i/ili državljanstvo, njihovo zanimanje, sumnju u članstvo u kriminalnoj organizaciji;

| (g) | mogu li se primjenjivati privilegije ili imuniteti; |
| --- | --- |

(g)

mogu li se primjenjivati privilegije ili imuniteti;

| (h) | potencijalne žrtve (osim Europske unije); |
| --- | --- |

(h)

potencijalne žrtve (osim Europske unije);

| (i) | mjesto na kojem je nastala glavna financijska šteta; |
| --- | --- |

(i)

mjesto na kojem je nastala glavna financijska šteta;

| (j) | neodvojivo povezana kaznena djela; |
| --- | --- |

(j)

neodvojivo povezana kaznena djela;

| (k) | bilo koje dodatne informacije ako ih osoba koja unosi informacije u evidenciju smatra primjerenima. |
| --- | --- |

(k)

bilo koje dodatne informacije ako ih osoba koja unosi informacije u evidenciju smatra primjerenima.

4.   U mjeri u kojoj je to moguće dokument koji sadržava informacije i svi njegovi prilozi pretvaraju se u elektronički pohranjiv format u sustavu vođenja predmeta.

5.   Na temelju sadržaja prethodnog stavka 3. točke (d) putem sustava vođenja predmeta obavješćuju se odgovarajući europski tužitelji. Osim toga, ako je ocjena iz stavka 3. točke (g) pozitivna, putem sustava vođenja predmeta obavješćuje se glavni europski tužitelj.

6.   Ako informacije sadržavaju posebne kategorije osobnih podataka kako su definirane u članku 55. Uredbe, one se mogu obrađivati samo ako su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 55. Uredbe. Posebne kategorije osobnih podataka označavaju se kao takve u sustavu vođenja predmeta te se navode razlozi za njihovo čuvanje. Službenika za zaštitu podataka obavješćuje se o svakoj evidenciji takvih podataka putem sustava vođenja predmeta.

7.   Odstupajući od stavka 1., informacije koje su dostavile privatne stranke, a koje se očigledno ne odnose na kažnjivo postupanje u pogledu kojeg EPPO može izvršavati svoju nadležnost, delegirani europski tužitelj ili europski tužitelj bez nepotrebne odgode prosljeđuju nadležnim nacionalnim tijelima u skladu s člankom 24. stavkom 8. Uredbe ili vraćaju takve informacije strankama koje su ih dostavile i/ili ih brišu. O tome se vodi odgovarajuća evidencija.

Članak 39.

Dodjela zaduženja za provjeru

1.   Sve informacije evidentirane u skladu s člankom 38. stavkom 1. provjerava delegirani europski tužitelj kako bi procijenio postoje li osnove za izvršavanje nadležnosti EPPO-a.

2.   Nakon što primi obavijesti iz sustava vođenja predmeta u skladu s člankom 38. stavkom 5. europski tužitelj imenuje delegiranog europskog tužitelja koji je zadužen za provjeru. Postupak davanja zaduženja za provjeru utvrđuje europski tužitelj, što može uključivati dodjelu zasnovanu na pravilima, uključujući predmete u kojima je delegirani europski tužitelj pribavio informacije po službenoj dužnosti.

3.   Ako je obaviješteno više europskih tužitelja ili ako obaviješteni europski tužitelj smatra da je drugi europski tužitelj u boljem položaju da izvrši tu zadaću, oni se međusobno savjetuju i zajedno odlučuju. Ako se ne postigne dogovor, odluku donosi glavni europski tužitelj.

4.   Ako je EPPO informacije primio u skladu s člankom 24. stavkom 2. Uredbe, one se prosljeđuju na provjeru u roku od 24 sata od evidentiranja. Sve ostale informacije prosljeđuju se na provjeru u roku od tri dana od njihova evidentiranja.

5.   Ako europski tužitelj ne dodijeli predmet u propisanom roku ili ako priopći da to ne može učiniti u predviđenom roku, tu zadaću vrši glavni europski tužitelj ili njegov zamjenik.

Članak 40.

Provjera informacija

1.   Provjerom u svrhu pokretanja istrage procjenjuje se:

| (a) | predstavlja li prijavljeno ponašanje kazneno djelo koje spada u materijalnu, teritorijalnu, osobnu i vremensku nadležnost EPPO-a; |
| --- | --- |

(a)

predstavlja li prijavljeno ponašanje kazneno djelo koje spada u materijalnu, teritorijalnu, osobnu i vremensku nadležnost EPPO-a;

| (b) | postoji li razumna osnova na temelju mjerodavnog nacionalnog prava za vjerovanje da je kazneno djelo u tijeku ili je već počinjeno; |
| --- | --- |

(b)

postoji li razumna osnova na temelju mjerodavnog nacionalnog prava za vjerovanje da je kazneno djelo u tijeku ili je već počinjeno;

| (c) | postoji li očita pravna osnova kojom se sprečava kazneni progon; |
| --- | --- |

(c)

postoji li očita pravna osnova kojom se sprečava kazneni progon;

| (d) | kada je to primjenjivo, jesu li ispunjeni uvjeti propisani člankom 25. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe. |
| --- | --- |

(d)

kada je to primjenjivo, jesu li ispunjeni uvjeti propisani člankom 25. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe.

2.   Provjerom u svrhu preuzimanja predmeta dodatno se procjenjuje sljedeće:

| (a) | stupanj napretka istrage; |
| --- | --- |

(a)

stupanj napretka istrage;

| (b) | relevantnost istrage s obzirom na osiguravanje usklađenosti istrage i politike kaznenog progona EPPO-a; |
| --- | --- |

(b)

relevantnost istrage s obzirom na osiguravanje usklađenosti istrage i politike kaznenog progona EPPO-a;

| (c) | prekogranični aspekti istrage; |
| --- | --- |

(c)

prekogranični aspekti istrage;

| (d) | postojanje bilo kojeg drugog konkretnog razloga koji navodi na zaključak da je EPPO u boljem položaju da nastavi istragu. |
| --- | --- |

(d)

postojanje bilo kojeg drugog konkretnog razloga koji navodi na zaključak da je EPPO u boljem položaju da nastavi istragu.

3.   Provjera se provodi uz upotrebu svih izvora informacija dostupnih EPPO-u, kao i svih izvora dostupnih delegiranom europskom tužitelju, u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom, uključujući one koji su mu inače dostupni ako djeluje u nacionalnom svojstvu. Delegirani europski tužitelj za potrebe provjere može iskoristiti osoblje EPPO-a. Prema potrebi EPPO se može savjetovati i razmjenjivati informacije s institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, kao i s nacionalnim tijelima, pridržavajući se pritom zaštite integriteta moguće buduće kaznene istrage.

4.   Delegirani europski tužitelj dovršava provjeru koja se odnosi na preuzimanje istrage najmanje dva dana prije isteka roka propisanog člankom 27. stavkom 1. Uredbe. Provjera u vezi s pokretanjem istrage dovršava se najkasnije dvadeset dana nakon dodjele.

5.   Ako delegirani europski tužitelj ne dovrši provjeru hoće li pokrenuti istragu u propisanom roku ili ako u predviđenom roku priopći da to ne može učiniti, o tomu se obavješćuje europski tužitelj i u slučajevima u kojima se to smatra prikladnim on može produljiti propisani rok ili izdati odgovarajuće upute delegiranom europskom tužitelju.

6.   Delegirani europski tužitelj u pogledu odluke o preuzimanju predmeta može zatražiti od glavnog europskog tužitelja da produlji rok potreban za donošenje odluke o preuzimanju za do pet dana.

7.   Ako delegirani europski tužitelj ne donese odluku u roku, smatra se da je odlučio ne preuzeti predmet te se shodno tome primjenjuje članak 42.

Članak 41.

Odluka o pokretanju istrage ili preuzimanju predmeta

1.   Ako nakon provjere delegirani europski tužitelj odluči izvršiti nadležnost EPPO-a pokretanjem istrage ili preuzimanjem predmeta, otvara se spis predmeta i dodjeljuje mu se identifikacijski broj u kazalu spisa predmeta (dalje u tekstu „kazalo”). U sustavu vođenja predmeta automatski se stvara stalna veza s povezanom evidencijom iz članka 38. stavka 1.

2.   Odgovarajuće upućivanje u kazalu sadržava, u mjeri u kojoj su ti podaci dostupni:

| (a) | u pogledu osumnjičenika ili optuženika u kaznenom postupku EPPO-a ili osoba osuđenih nakon kaznenog postupka EPPO-a:






  i. | prezime, djevojačko prezime, ime i, ako postoje, druga ili lažna imena; |
| --- | --- | --- |

(a)

u pogledu osumnjičenika ili optuženika u kaznenom postupku EPPO-a ili osoba osuđenih nakon kaznenog postupka EPPO-a:

i.

prezime, djevojačko prezime, ime i, ako postoje, druga ili lažna imena;

| ii. | datum i mjesto rođenja; |
| --- | --- |

ii.

datum i mjesto rođenja;

| iii. | državljanstvo; |
| --- | --- |

iii.

državljanstvo;

| iv. | spol; |
| --- | --- |

iv.

spol;

| v. | prebivalište, zanimanje i mjesto boravka dotične osobe; |
| --- | --- |

v.

prebivalište, zanimanje i mjesto boravka dotične osobe;

| vi. | brojeve socijalnog osiguranja, identifikacijske oznake, podatke iz vozačke dozvole, osobne isprave i putovnice, carinske i porezne brojeve; |
| --- | --- |

vi.

brojeve socijalnog osiguranja, identifikacijske oznake, podatke iz vozačke dozvole, osobne isprave i putovnice, carinske i porezne brojeve;

| vii. | opis navodnih kaznenih djela, uključujući datum na koji su počinjena; |
| --- | --- |

vii.

opis navodnih kaznenih djela, uključujući datum na koji su počinjena;

| viii. | kategoriju kaznenih djela, uključujući postojanje neodvojivo povezanih kaznenih djela; |
| --- | --- |

viii.

kategoriju kaznenih djela, uključujući postojanje neodvojivo povezanih kaznenih djela;

| ix. | iznos procijenjene štete; |
| --- | --- |

ix.

iznos procijenjene štete;

| x. | sumnju u članstvo u kriminalnoj organizaciji; |
| --- | --- |

x.

sumnju u članstvo u kriminalnoj organizaciji;

| xi. | informacije o računima u bankama ili u drugim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

xi.

informacije o računima u bankama ili u drugim financijskim institucijama;

| xii. | telefonske brojeve, brojeve SIM kartica, adrese e-pošte, IP adrese te imena računa i korisnička imena koja se upotrebljavaju na internetskim platformama; |
| --- | --- |

xii.

telefonske brojeve, brojeve SIM kartica, adrese e-pošte, IP adrese te imena računa i korisnička imena koja se upotrebljavaju na internetskim platformama;

| xiii. | podatke o registraciji vozila; |
| --- | --- |

xiii.

podatke o registraciji vozila;

| xiv. | utvrdivu imovinu koja je u vlasništvu osobe ili kojom se osoba služi, kao što su kriptoimovina i nekretnine; |
| --- | --- |

xiv.

utvrdivu imovinu koja je u vlasništvu osobe ili kojom se osoba služi, kao što su kriptoimovina i nekretnine;

| xv. | informacije o tome mogu li se primjenjivati privilegije ili imuniteti; |
| --- | --- |

xv.

informacije o tome mogu li se primjenjivati privilegije ili imuniteti;

| (b) | u pogledu fizičkih osoba koje su prijavile kaznena djela iz nadležnosti EPPO-a ili su žrtve takvih kaznenih djela:






  i. | prezime, djevojačko prezime, ime i, ako postoje, druga ili lažna imena; |
| --- | --- | --- |

(b)

u pogledu fizičkih osoba koje su prijavile kaznena djela iz nadležnosti EPPO-a ili su žrtve takvih kaznenih djela:

i.

prezime, djevojačko prezime, ime i, ako postoje, druga ili lažna imena;

| ii. | datum i mjesto rođenja; |
| --- | --- |

ii.

datum i mjesto rođenja;

| iii. | državljanstvo; |
| --- | --- |

iii.

državljanstvo;

| iv. | spol; |
| --- | --- |

iv.

spol;

| v. | prebivalište, zanimanje i boravište dotične osobe; |
| --- | --- |

v.

prebivalište, zanimanje i boravište dotične osobe;

| vi. | identifikacijske oznake, podatke iz osobne isprave i putovnice; |
| --- | --- |

vi.

identifikacijske oznake, podatke iz osobne isprave i putovnice;

| vii. | opis i prirodu kaznenih djela u koja je uključena ili koja je prijavila dotična osoba, datum kada su počinjena i kategoriju kaznenih djela u kaznenom pravu; |
| --- | --- |

vii.

opis i prirodu kaznenih djela u koja je uključena ili koja je prijavila dotična osoba, datum kada su počinjena i kategoriju kaznenih djela u kaznenom pravu;

| (c) | u pogledu kontakata ili suradnika jedne od osoba navedenih u prethodnoj točki (a):






  i. | prezime, djevojačko prezime, ime i, ako postoje, druga ili lažna imena; |
| --- | --- | --- |

(c)

u pogledu kontakata ili suradnika jedne od osoba navedenih u prethodnoj točki (a):

i.

prezime, djevojačko prezime, ime i, ako postoje, druga ili lažna imena;

| ii. | datum i mjesto rođenja; |
| --- | --- |

ii.

datum i mjesto rođenja;

| iii. | državljanstvo; |
| --- | --- |

iii.

državljanstvo;

| iv. | spol; |
| --- | --- |

iv.

spol;

| v. | prebivalište, zanimanje i boravište dotične osobe; |
| --- | --- |

v.

prebivalište, zanimanje i boravište dotične osobe;

| vi. | identifikacijske oznake, podatke iz osobne isprave i putovnice. |
| --- | --- |

vi.

identifikacijske oznake, podatke iz osobne isprave i putovnice.

Kategorije osobnih podataka navedene u prethodnoj točki (a) podtočkama od x. do xv. unose se u kazalo samo u mjeri u kojoj je to izvedivo, uzimajući u obzir operativni interes i raspoložive resurse. Upućivanje u kazalu stalno se ažurira tijekom istrage spisa predmeta. Delegiranom europskom tužitelju povremeno se putem sustava vođenja predmeta šalju obavijesti ako određene kategorije informacija nisu unesene u kazalo.

3.   Putem sustava vođenja predmeta obavješćuju se nadzorni europski tužitelj i glavni europski tužitelj te se nasumično dodjeljuje praćenje istrage stalnom vijeću u skladu s člankom 19.

4.   Ako delegirani europski tužitelj koji vodi predmet smatra da je za očuvanje integriteta istrage potrebno privremeno odgoditi obvezu obavješćivanja nadležnih tijela iz članka 25. stavka 5., članka 26. stavka 2. i članka 26. stavka 7. Uredbe, on bez odgode o tome obavješćuje stalno vijeće nadležno za praćenje. Stalno vijeće može se protiviti toj odluci i izdati uputu delegiranom europskom tužitelju da odmah nastavi s relevantnim obavješćivanjem.

Članak 42.

Odluka o nepokretanju istrage ili nepreuzimanju predmeta

1.   Ako nakon provjere delegirani europski tužitelj donese odluku da neće pokrenuti istragu ili preuzeti predmet, razloge za to upisuje u registar. O odluci obavješćuje europskog tužitelja koji mu je dodijelio taj predmet, a putem sustava vođenja predmeta postupak preispitivanja te odluke dodjeljuje se stalnom vijeću čiji stalni član nije nadzorni europski tužitelj.

2.   Ako je kolegij donio opće smjernice kojima se delegiranim europskim tužiteljima omogućuje da, neovisno i bez nepotrebne odgode, odluče da neće preuzimati predmete u vezi s određenim vrstama kaznenih djela, preispitivanje odluke delegiranog europskog tužitelja provodi se prema pravilima propisanima tim smjernicama.

3.   Stalno vijeće, ako to smatra prikladnim, može zatražiti pomoć osoblja EPPO-a radi prikupljanja dodatnih informacija na temelju kojih će donijeti odluku.

4.   Stalno vijeće provodi preispitivanje odluke o nepreuzimanju predmeta prije isteka roka propisanog člankom 27. stavkom 1. Uredbe. Preispitivanje odluke o nepokretanju istrage provodi se najkasnije dvadeset dana nakon dodjele te zadaće stalnom vijeću. Stalno vijeće može zatražiti od glavnog europskog tužitelja da produlji rok koji mu je na raspolaganju za preispitivanje.

5.   Ako stalno vijeće izda uputu delegiranom europskom tužitelju da započne istragu ili preuzme predmet, delegirani europski tužitelj postupa u skladu s člankom 41.

6.   Ako stalno vijeće ne izda uputu delegiranom europskom tužitelju prije isteka roka za preispitivanje, smatra se da je prihvatilo odluku delegiranog europskog tužitelja. Ako je to moguće, o odluci se obavješćuje tijelo ili osoba koja je prijavila kazneno djelo.

7.   Ako se odluka o nepokretanju istrage temelji na činjenici da prijavljeno kažnjivo postupanje nije u nadležnosti EPPO-a, izvorno zaprimljene informacije, zajedno s, kada je to dopušteno, svim informacijama otkrivenima tijekom provjere koju je proveo EPPO, prosljeđuju se nadležnim nacionalnim tijelima.

POGLAVLJE 2.

POGLAVLJE 2.

Istrage

Istrage

Članak 43.

Pravila provođenja istrage

1.   Bez obzira na mogućnost preraspodjele u skladu s člankom 49., delegirani europski tužitelj koji je odlučio pokrenuti ili preuzeti istragu ujedno je i vodi.

2.   Kad je to dopušteno nacionalnim pravom, europski tužitelj može imenovati jednog ili više delegiranih europskih tužitelja iz iste države članice da vode istragu zajedno s delegiranim europskim tužiteljem koji vodi postupak.

3.   Ne dovodeći u pitanje odredbe nacionalnog prava koje se primjenjuju na predmet, spisi predmeta EPPO-a organiziraju se i vode u skladu s ovim poslovnikom kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EPPO-a kao jedinstvenog ureda. Kopije svih predmeta dodanih u spis predmeta, ako je to moguće, pohranjuju se u elektroničkom obliku u sustav vođenja predmeta u skladu s člankom 44. stavkom 4. točkom (c) Uredbe.

4.   Praktična rješenja za pristup nadzornog europskog tužitelja i nadležnog stalnog vijeća informacijama i dokazima iz spisa predmeta koji se ne mogu elektronički pohraniti u sustav vođenja predmeta dogovaraju se s delegiranim europskim tužiteljem koji vodi postupak na troškovno učinkovit način.

5.   Na temelju prijedloga glavnog europskog tužitelja kolegij može donijeti dodatna pravila o vođenju i arhiviranju spisa predmeta EPPO-a.

Članak 44.

Izvješćivanje o istragama

1.   Dok je istraga u tijeku, delegirani europski tužitelj koji je vodi sastavlja i ažurira izvješće o napretku. Izvješće mora sadržavati okvirni radni plan istrage i u njemu se moraju navesti svaki važan napredak postignut u istrazi, uključujući barem:

| (a) | planirane i provedene istražne mjere i njihove rezultate; |
| --- | --- |

(a)

planirane i provedene istražne mjere i njihove rezultate;

| (b) | sve promjene u opsegu istrage u vezi s osumnjičenicima, kaznenim djelima koja se istražuju, nanesenom štetom i žrtvama; |
| --- | --- |

(b)

sve promjene u opsegu istrage u vezi s osumnjičenicima, kaznenim djelima koja se istražuju, nanesenom štetom i žrtvama;

| (c) | prikupljanje važnih dokaza; |
| --- | --- |

(c)

prikupljanje važnih dokaza;

| (d) | zahtjeve za preispitivanje bilo kojeg akta ili odluke delegiranog europskog tužitelja koji vodi predmet, ako je to primjenjivo; |
| --- | --- |

(d)

zahtjeve za preispitivanje bilo kojeg akta ili odluke delegiranog europskog tužitelja koji vodi predmet, ako je to primjenjivo;

| (e) | kratak opis sadržaja obavijesti, akata ili odluka upućenih državi članici ili osobi koja podliježe nadležnosti neke države članice. |
| --- | --- |

(e)

kratak opis sadržaja obavijesti, akata ili odluka upućenih državi članici ili osobi koja podliježe nadležnosti neke države članice.

2.   To se izvješće čuva u sustavu vođenja predmeta. Nadzorni europski tužitelj i članovi stalnog vijeća nadležnog za praćenje primaju obavijest o svakoj izmjeni izvješća putem sustava vođenja predmeta.

3.   Europski tužitelji mogu donijeti smjernice za delegirane europske tužitelje u svojim državama članicama u kojima se utvrđuje obveza izvješćivanja.

Članak 45.

Praćenje istraga

1.   Odgovornost za praćenje predmeta nakon njegova otvaranja nasumično se putem sustava vođenja predmeta dodjeljuje stalnom vijeću čiji stalni članovi ne uključuju nadzornog europskog tužitelja u skladu s člankom 19.

2.   Stalno vijeće nadležno za praćenje, uključujući sve njegove stalne članove i nadzornog europskog tužitelja, u svakom trenutku ima pristup informacijama iz spisa predmeta pohranjenog u sustavu vođenja predmeta. Ako je to neophodno za donošenje odluke, stalno vijeće može od nadzornog europskog tužitelja zatražiti da osigura prijenos u središnji ured izvornih dokumenata, čije kopije još nisu pohranjene ili ih nije moguće pohraniti u izvornom obliku u sustavu vođenja predmeta i ne čuvaju se u središnjem uredu. Dokumenti se vraćaju bez nepotrebne odgode nakon što se postigne svrha zbog koje ih je stalno vijeće zatražilo.

3.   Ne dovodeći u pitanje obveze izvješćivanja na temelju članka 22., stalno vijeće ili nadzorni europski tužitelj može u bilo kojem trenutku zatražiti od delegiranog europskog tužitelja da dostavi informacije o istrazi ili kaznenom progonu u tijeku.

4.   Stalno vijeće periodično preispituje istragu, prema rasporedu koji utvrdi predsjedatelj, ili u bilo kojem trenutku na zahtjev jednog od njegovih stalnih članova, nadzornog europskog tužitelja ili delegiranog europskog tužitelja koji vodi istragu.

5.   U bilo kojem trenutku tijekom istrage delegirani europski tužitelj može zatražiti pomoć člana osoblja EPPO-a.

Članak 46.

Usmjeravanje istraga

1.   Upute delegiranim europskim tužiteljima koji vode predmet u skladu s člankom 10. stavkom 5. Uredbe mogu se odnositi na poduzimanje ili suzdržavanje od poduzimanja određenih mjera.

2.   Uputama se može uspostaviti obveza izvješćivanja o odgovarajućim daljnjim koracima za delegiranog europskog tužitelja koji vodi predmet.

3.   Predsjedatelj stalnog vijeća prosljeđuje nacrt uputa ili nalaže nekom od članova stalnog vijeća ili nadzornom europskom tužitelju da to učini.

4.   Upute se unose u sustav vođenja predmeta putem kojeg se automatski obavješćuje dotični delegirani europski tužitelj.

5.   Nadzorni europski tužitelj osigurava da se delegirani europski tužitelj pridržava uputa. Ako nadzorni europski tužitelj smatra da delegirani europski tužitelj koji vodi predmet nije postupio u skladu s uputama, zahtijeva pojašnjenja i obavješćuje stalno vijeće, po potrebi podnoseći prijedlog u skladu s člankom 28. stavkom 3. točkom (b) Uredbe.

Članak 47.

Preispitivanje uputa stalnih vijeća

1.   Ako delegirani europski tužitelj smatra da bi provedba uputa koje je dobio od stalnog vijeća nadležnog za praćenje bila u suprotnosti s pravom Unije, uključujući Uredbu, ili u suprotnosti s mjerodavnim nacionalnim pravom, o tome odmah obavješćuje stalno vijeće te predlaže izmjenu ili opoziv primljenih uputa. Stalno vijeće nadležno za praćenje odlučuje bez nepotrebne odgode o tom zahtjevu nakon savjetovanja s nadzornim europskim tužiteljem.

2.   Ako stalno vijeće odbije takav zahtjev, delegirani europski tužitelj može podnijeti zahtjev za preispitivanje glavnom europskom tužitelju. Predsjedatelj stalnog vijeća nadležnog za praćenje može podnijeti svoja zapažanja glavnom europskom tužitelju. Glavni europski tužitelj prosljeđuje zahtjev drugom stalnom vijeću, koje donosi konačnu odluku o uputi uz sudjelovanje nadzornog europskog tužitelja.

Članak 48.

Unutarnje preispitivanje postupanja delegiranih europskih tužitelja

1.   Ako se nacionalnim pravom države članice predviđa unutarnje preispitivanje određenih postupanja unutar strukture ureda nacionalnog tužitelja, svi zahtjevi za preispitivanje postupanja koja je poduzeo delegirani europski tužitelj unose se u sustav vođenja predmeta putem kojeg se obavješćuju nadzorni europski tužitelj i stalno vijeće nadležno za praćenje.

2.   Delegirani europski tužitelj koji vodi predmet podnosi pisana zapažanja nadzornom europskom tužitelju.

3.   Nadzorni europski tužitelj rješava zahtjev za preispitivanje u roku utvrđenom u skladu s nacionalnim pravom. Postupak preispitivanja nema suspenzivni učinak i ne dovodi do odgode učinkovitog vođenja istraga ili kaznenih progona u tijeku, osim ako je drukčije predviđeno nacionalnim pravom.

4.   Prije donošenja odluke o zahtjevu za preispitivanje nadzorni europski tužitelj obavješćuje nadležno stalno vijeće. Stalno vijeće može u bilo kojem trenutku nastaviti izvršavati svoje ovlasti praćenja utvrđene u Uredbi.

5.   Ako se, u kontekstu unutarnjih preispitivanja u skladu s nacionalnim pravom, nacionalno pravo odnosi na nadzornog/nadređenog tužitelja, za potrebe ovog članka on se smatra nadzornim europskim tužiteljem u odnosu na delegiranog europskog tužitelja.

Članak 49.

Preraspodjela predmeta drugom delegiranom europskom tužitelju

Nadzorni europski tužitelj može predložiti preraspodjelu predmeta drugom delegiranom europskom tužitelju u istoj državi članici. Obrazloženi prijedlog unosi se u sustav vođenja predmeta putem kojeg se obavješćuje stalno vijeće nadležno za praćenje i delegirani europski tužitelj koji vodi predmet. Delegirani europski tužitelj koji vodi predmet može podnijeti pisana zapažanja u roku od pet dana nakon primitka obavijesti, osim ako europski tužitelj zbog hitnosti predmeta ne skrati taj rok.

Članak 50.

Preraspodjela predmeta delegiranom europskom tužitelju u drugoj državi članici

1.   Delegirani europski tužitelj koji vodi predmet, nadzorni europski tužitelj ili bilo koji stalni član stalnog vijeća nadležnog za praćenje može predložiti da se predmet preraspodjeli delegiranom europskom tužitelju u drugoj državi članici u skladu s člankom 26. stavkom 5. Uredbe.

2.   Stalno vijeće može pozvati europskog tužitelja iz države članice koja se predlaže kao zemlja u koju bi predmet trebao biti preraspodijeljen da prisustvuje sastanku i može zatražiti pisana zapažanja od dotičnih delegiranih europskih tužitelja.

Ako preraspodjela dovede do toga da je nadzorni europski tužitelj ujedno i stalni član stalnog vijeća nadležnog za praćenje, na odgovarajući način primjenjuje se članak 19.

3.   Odluka stalnog vijeća o preraspodjeli predmeta u skladu sa stavcima 1. i 2. evidentira se u sustavu vođenja predmeta putem kojeg se obavješćuju dotični europski tužitelji i delegirani europski tužitelji. Odluka se ne može donijeti pisanim postupkom.

Članak 51.

Spajanje ili razdvajanje predmeta

1.   Svaki delegirani europski tužitelj koji vodi predmet, nadzorni europski tužitelj ili stalni član stalnog vijeća nadležnog za praćenje može predložiti stalnom vijeću spajanje ili razdvajanje predmeta koji su obuhvaćeni kriterijima iz članka 26. stavka 5. točke (b) i članka 26. stavka 6. Uredbe.

2.   Ako predmete koji se spajaju prate različita stalna vijeća, ona se međusobno savjetuju pri donošenju odluke o spajanju tih predmeta. Ako se donese odluka o spajanju predmeta, stalno vijeće nadležno za praćenje prvog predmeta evidentiranog u sustavu vođenja predmeta prati i spojeni predmet, osim ako predmetna stalna vijeća zajednički odluče odstupiti od ovog načela. U slučaju neslaganja između stalnih vijeća odluku o tome donosi glavni europski tužitelj.

3.   Ako stalno vijeće nadležno za praćenje odluči razdvojiti predmet, ono ostaje nadležno za sve predmete koji proizađu iz tog razdvajanja. Ako postoji razlog za odstupanje od ovog pravila, stalno vijeće nadležno za praćenje obavješćuje glavnog europskog tužitelja, koji u tom slučaju donosi odluku. Novi predmeti koji su nastali razdvajanjem dobivaju novi broj predmeta u skladu s člankom 41.

4.   Odluka o spajanju ili razdvajanju predmeta te o dodjeljivanju odgovornosti za praćenje drugom stalnom vijeću nakon spajanja ili razdvajanja predmeta evidentira se u sustavu vođenja predmeta.

5.   Odluka sadržava i informacije o delegiranom europskom tužitelju kojeg je stalno vijeće odabralo za vođenje spojenih ili razdvojenih predmeta u skladu s člankom 26. Uredbe. U slučaju neslaganja između stalnih vijeća odluku o tome donosi glavni europski tužitelj.

Članak 52.

Istrage koje provodi europski tužitelj

1.   Prije donošenja obrazložene odluke u skladu s člankom 28. stavkom 4. Uredbe nadzorni europski tužitelj koji namjerava osobno provesti istragu putem sustava vođenja predmeta traži odobrenje stalnog vijeća.

2.   Zahtjev uključuje razloge zbog kojih bi istragu trebao provesti nadzorni europski tužitelj.

3.   Stalno vijeće može tražiti pojašnjenja od delegiranog europskog tužitelja koji vodi istragu.

4.   Ako stalno vijeće izda odobrenje, nadzorni europski tužitelj evidentira tu odluku u sustavu vođenja predmeta putem kojeg se potom obavješćuju dotični delegirani europski tužitelji. Odluka se dostavlja i nacionalnim tijelima.

5.   Ako europski tužitelj osobno provodi istragu, analogno se primjenjuje članak 44.

Članak 53.

Dodjela mjera drugom delegiranom europskom tužitelju

1.   Ako delegirani europski tužitelj koji vodi predmet dodijeli istražnu mjeru pomoćnom delegiranom europskom tužitelju iz druge države članice, ta se mjera evidentira u sustavu vođenja predmeta putem kojeg se o tome obavješćuju dotični europski tužitelji. Europski tužitelj iz države članice u kojoj treba provesti mjeru imenuje odgovarajućeg delegiranog europskog tužitelja koji će poduzeti mjeru. Delegirani europski tužitelj o tome se obavješćuje putem sustava vođenja predmeta.

Ako je već imenovan pomoćni delegirani europski tužitelj, delegirani europski tužitelj koji vodi predmet može izvršenje mjere dodijeliti izravno tom delegiranom europskom tužitelju. U hitnim slučajevima delegirani europski tužitelj koji vodi predmet može dodijeliti izvršenje mjere bilo kojem delegiranom europskom tužitelju iz predmetne države članice.

2.   Odluka sadržava sve elemente koji su potrebni da bi se pomoćnom delegiranom europskom tužitelju omogućilo da poduzme mjeru te se u njoj navodi rok za izvršenje te zadaće.

3.   Ako pomoćni delegirani europski tužitelj ne može poduzeti mjeru u zadanom roku, o tome obavješćuje nadzornog europskog tužitelja i savjetuje se s delegiranim europskim tužiteljem koji vodi predmet kako bi se bilateralno riješio taj problem.

4.   Ako se to smatra potrebnim, primjerice u složenim prekograničnim istragama, može se organizirati koordinacijski sastanak u središnjem uredu EPPO-a.

Članak 54.

Iznimno skupe istražne mjere

1.   Ako se u ime EPPO-a provodi ili bi se mogla provesti iznimno skupa istražna mjera, delegirani europski tužitelj koji vodi predmet može putem sustava vođenja predmeta podnijeti obrazloženi zahtjev da EPPO djelomično snosi trošak te mjere u skladu s člankom 91. stavkom 6. Uredbe.

2.   Obrazloženi zahtjev sadržava pojedinosti o iznimnoj prirodi troškova mjere. U zahtjevu se navodi i traženi iznos financijskog doprinosa EPPO-a.

3.   O zahtjevu se putem sustava vođenja predmeta automatski obavješćuju stalni članovi nadležnog stalnog vijeća te nadzorni europski tužitelj.

4.   Stalno vijeće periodično preispituje zahtjeve. Stalno vijeće prihvaća ili odbija zahtjev u skladu sa smjernicama o doprinosu EPPO-a iznimno skupim istražnim mjerama, bez navođenja iznosa koji bi se trebao dodijeliti.

5.   Dotičnog delegiranog europskog tužitelja automatski se obavješćuje o toj odluci stalnog vijeća putem sustava vođenja predmeta.

6.   Ako stalno vijeće prihvati zahtjev, upravnog direktora obavješćuje se o toj odluci i, ako je primjenjivo, o predloženom iznosu koji se dodjeljuje. Upravni direktor periodično donosi odluku o iznosu za dodjelu u skladu s financijskim pravilima i u skladu sa smjernicama o doprinosu EPPO-a u iznimno skupim istražnim mjerama. O odluci se bez odgode obavješćuju dotični delegirani europski tužitelj, nadzorni europski tužitelj, glavni europski tužitelj i stalni članovi stalnog vijeća.

POGLAVLJE 3.

POGLAVLJE 3.

Zaključivanje predmeta

Zaključivanje predmeta

Članak 55.

Delegiranje ovlasti za zaključivanje predmeta

1.   Stalno vijeće može odlučiti da u bilo kojoj fazi prije završetka istrage delegira svoje ovlasti odlučivanja u skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe. Odluka se ne može donijeti pisanim postupkom. Odluka se evidentira u sustavu vođenja predmeta i o njoj se obavješćuje glavni europski tužitelj. Ako je glavni europski tužitelj član mjerodavnog stalnog vijeća, o odluci se obavješćuju njegovi zamjenici.

2.   Zahtjev za preispitivanje te odluke u skladu s člankom 10. stavkom 7. drugim podstavkom Uredbe odmah se putem sustava vođenja predmeta prosljeđuje nadzornom europskom tužitelju i delegiranom europskom tužitelju koji vodi predmet, koji se nakon toga suzdržava od bilo kakvih postupaka kojima bi mogao umanjiti učinkovitost preispitivanja.

3.   Stalno vijeće odlučuje o tom pitanju bez nepotrebne odgode. Glavni europski tužitelj ili, ovisno o slučaju, zamjenik glavnog europskog tužitelja koji je podnio zahtjev, može prisustvovati sastanku stalnog vijeća o tom predmetu. Kolegij se obavješćuje o zahtjevu i ishodu postupka preispitivanja.

Članak 56.

Okončanje istrage

1.   Ako delegirani europski tužitelj koji vodi predmet smatra da je istraga dovršena, podnosi izvješće koje među ostalim sadržava:

| (a) | sažetak činjenica koje su bile predmet istrage, a koje proizlaze iz postojećih dokaza; |
| --- | --- |

(a)

sažetak činjenica koje su bile predmet istrage, a koje proizlaze iz postojećih dokaza;

| (b) | pravnu kvalifikaciju činjenica i njihovu primjenu na konkretni predmet; |
| --- | --- |

(b)

pravnu kvalifikaciju činjenica i njihovu primjenu na konkretni predmet;

| (c) | obrazloženi prijedlog za kazneni progon, za primjenu pojednostavnjenog postupka kaznenog progona, odbacivanje predmeta ili njegovo prosljeđivanje nadležnim nacionalnim tijelima; |
| --- | --- |

(c)

obrazloženi prijedlog za kazneni progon, za primjenu pojednostavnjenog postupka kaznenog progona, odbacivanje predmeta ili njegovo prosljeđivanje nadležnim nacionalnim tijelima;

| (d) | ako je primjenjivo, prijedlog za spajanje nekoliko predmeta i sud pred kojim bi trebalo podići optužnicu; |
| --- | --- |

(d)

ako je primjenjivo, prijedlog za spajanje nekoliko predmeta i sud pred kojim bi trebalo podići optužnicu;

| (e) | sve rokove koji se primjenjuju na temelju nacionalnog prava. |
| --- | --- |

(e)

sve rokove koji se primjenjuju na temelju nacionalnog prava.

Ta se odredba odnosi i na europskog tužitelja koji istragu provodi osobno u skladu s člankom 28. stavkom 4. Uredbe.

2.   Izvješće i nacrt odluke koje je dostavio delegirani europski tužitelj za podnošenje stalnom vijeću evidentiraju se u sustavu vođenja predmeta putem kojeg se obavješćuju nadzorni europski tužitelj i svi članovi stalnog vijeća nadležnog za praćenje.

3.   Izvješće i nacrt odluke podnose se nadzornom europskom tužitelju koji ih u roku od deset dana prosljeđuje stalnom vijeću, uključujući sva vlastita zapažanja koja bi mogao imati. Osim ako se nacrtom odluke delegiranog europskog tužitelja predlaže da se podigne optužnica, europski tužitelj može zatražiti od predsjedatelja stalnog vijeća produljenje roka od deset dana.

4.   Predsjedatelj stalnog vijeća odlučuje o datumu rasprave o izvješću i nacrtu odluke. Ako delegirani europski tužitelj podnese nacrt odluke kojom se predlaže podizanje optužnice, o njemu se raspravlja najmanje pet dana prije isteka roka propisanog člankom 36. stavkom 1. Uredbe.

5.   Ako delegirani europski tužitelj podnese nacrt odluke kojom se predlaže podizanje optužnice ili primjena pojednostavnjenog postupka kaznenog progona, odluka stalnog vijeća ne može se donijeti pisanim postupkom.

6.   Stalno vijeće može donijeti ili izmijeniti odluku koju je predložio delegirani europski tužitelj, može donijeti drugu odluku ili može izdati uputu delegiranom europskom tužitelju da nastavi istragu, navodeći posebne aktivnosti koje treba poduzeti u skladu s člankom 46. Ako to smatra potrebnim, vijeće može sâmo provesti preispitivanje u skladu s člankom 35. stavkom 2. Uredbe.

7.   Ako je donesena odluka o odbacivanju predmeta, delegirani europski tužitelj o tome obavješćuje sve strane propisane u skladu s člankom 39. stavkom 4. Uredbe i evidentira je u sustavu vođenja predmeta.

8.   Izvješće podnosi delegirani europski tužitelj na način kojim se osigurava mogućnost poštovanja rokova predviđenih u stavcima 3. i 4., uzimajući u obzir postojanje svih rokova koji se primjenjuju u skladu s nacionalnim postupovnim pravom. Ako to nije moguće, u izvješću se taj aspekt ističe te ga se obrazlaže. Nadzorni europski tužitelj i stalno vijeće postupaju u skladu s time.

9.   U slučaju da je nadležno stalno vijeće delegiralo svoje ovlasti odlučivanja u skladu s člankom 55., izvješće iz stavka 1. dostavlja se nadzornom europskom tužitelju, koji donosi odluku kako je predložena ili nakon što je prikladno izmijeni. Ako se odlukom nadzornog europskog tužitelja odbacuje predmet, primjenjuje se članak 56. stavak 7.

Članak 57.

Upućivanje predmeta nacionalnim tijelima

1.   U bilo kojem trenutku tijekom istrage delegirani europski tužitelj koji vodi predmet, nadzorni europski tužitelj ili bilo koji član stalnog vijeća nadležnog za praćenje može predložiti da se predmet uputi nadležnim nacionalnim tijelima u skladu s člankom 34. stavcima od 1. do 3. Uredbe.

2.   Nacrt odluke evidentira se u sustavu vođenja predmeta putem kojeg se obavješćuju stalni članovi stalnog vijeća, nadzorni europski tužitelj i delegirani europski tužitelj koji vodi predmet.

3.   Ako se u roku od pet dana ne zaprime primjedbe nijedne od strana obaviještenih na temelju stavka 2., smatra se da je odluka donesena te se prevodi i šalje nadležnom nacionalnom tijelu.

4.   Ako nadležno nacionalno tijelo odluči preuzeti predmet, ili ako se upućivanje temelji na članku 34. stavcima 1. i/ili 2. Uredbe, delegirani europski tužitelj prenosi spis predmeta bez nepotrebne odgode.

5.   U slučajevima kada se upućivanje temelji na članku 34. stavku 3. Uredbe, a nadležno nacionalno tijelo ne preuzme predmet ili ne odgovori u roku od trideset dana nakon primitka odluke o upućivanju, delegirani europski tužitelj nastavlja istragu ili primjenjuje članak 56.

Članak 58.

Savjetovanje s nacionalnim tijelima

1.   Ako delegirani europski tužitelj namjerava predložiti odbacivanje predmeta u vezi s kaznenim djelom navedenim u članku 22. stavku 3. Uredbe u skladu s člankom 39. stavkom 3. Uredbe, on o tome obavješćuje nacionalna tijela koja je odredila predmetna država članica u skladu s člankom 25. stavkom 6. Uredbe.

2.   Na temelju zapažanja primljenih od nacionalnog tijela u roku od dvadeset dana nakon obavijesti na temelju prethodnog stavka 1. delegirani europski tužitelj evidentira odgovarajuće izvješće i nacrt odluke u sustavu vođenja predmeta.

Članak 59.

Ponovno otvaranje istrage

1.   Ako EPPO primi informacije u vezi s činjenicama koje u vrijeme donošenja odluke o odbacivanju predmeta nisu bile poznate i koje bi mogle opravdati pokretanje daljnje istrage, primjenjuju se sljedeća pravila.

2.   Za provjeru nadzorni europski tužitelj imenuje istog delegiranog europskog tužitelja koji je vodio istragu ili, prema potrebi, drugog delegiranog europskog tužitelja iz iste države članice.

3.   Delegirani europski tužitelj, nakon procjene novih činjenica, sastavlja izvješće koje se odnosi na utjecaj tih činjenica na odluku o odbacivanju predmeta, u kojem navodi i uzima u obzir sve relevantne odredbe nacionalnog prava te smatra li da je potrebna daljnja istraga.

4.   Izvješće i odgovarajući nacrt odluke evidentiraju se u sustavu vođenja predmeta, putem kojeg se predmet dodjeljuje istom stalnom vijeću koje je odlučilo o njegovu odbacivanju, osim ako to stalno vijeće više ne djeluje – u tom slučaju predmet se putem tog sustava nasumično dodjeljuje stalnom vijeću čiji nadzorni europski tužitelj nije stalni član u skladu s člankom 19.

5.   Ako stalno vijeće temeljem prethodnog stavka 4. ili nacionalni sud ili Sud Europske unije nakon preispitivanja odluke o odbacivanju odluče da bi EPPO trebao ponovno otvoriti predmet, nadzorni europski tužitelj izdaje uputu delegiranom europskom tužitelju da nastavi istragu.

POGLAVLJE 4.

POGLAVLJE 4.

Sudski postupci

Sudski postupci

Članak 60.

Zastupanje pred sudom

1.   U postupcima pred nacionalnim sudovima u skladu s člankom 36. Uredbe EPPO u načelu zastupa delegirani europski tužitelj.

2.   Delegirani europski tužitelj sastavlja izvješće koje sadržava svaki važan napredak postignut u postupku i periodično ga ažurira. Izvješće se evidentira u sustavu vođenja predmeta, a članove stalnog vijeća obavješćuje se o svim ažuriranjima.

3.   Stalno vijeće može izdati upute delegiranom europskom tužitelju ili europskom tužitelju u skladu s člankom 10. stavkom 5. Uredbe.

4.   Iznimno od prethodnog stavka 1., EPPO može zastupati i nadzorni europski tužitelj u skladu s člankom 28. stavkom 4. Uredbe. Primjenjuju se stavci 2. i 3. ovog članka.

GLAVA IV.

SUSTAV VOĐENJA PREDMETA

SUSTAV VOĐENJA PREDMETA

Članak 61.

Pravila o pravu na pristup sustavu vođenja predmeta

1.   Glavni europski tužitelj, zamjenici glavnog europskog tužitelja, drugi europski tužitelji i delegirani europski tužitelji pristupaju registru i kazalu samo u mjeri potrebnoj za obavljanje svojih dužnosti.

2.   Glavni europski tužitelj određuje osoblje EPPO-a kojem je potreban pristup registru i/ili kazalu za obavljanje njihovih dužnosti. U odluci se navodi i razina pristupa te uvjeti njegova ostvarivanja.

3.   U iznimnim slučajevima, ako je to potrebno radi osiguravanja povjerljivosti, glavni europski tužitelj može odlučiti da je pristup određenim informacijama u registru i/ili određenom spisu predmeta u kazalu privremeno dostupan samo stalnim članovima stalnog vijeća, nadzornom europskom tužitelju i delegiranim europskim tužiteljima koji vode predmet te ostalom posebno imenovanom osoblju.

4.   Glavni europski tužitelj i njegovi zamjenici imaju izravan pristup informacijama pohranjenima elektroničkim putem u sustavu vođenja predmeta ili pristup spisima predmeta u mjeri potrebnoj za obavljanje svojih dužnosti.

5.   Delegirani europski tužitelj koji vodi predmet odobrava pristup informacijama pohranjenima elektroničkim putem u sustavu vođenja predmeta ili spisu predmeta pomoćnom delegiranom europskom tužitelju ili drugim delegiranim europskim tužiteljima koji su podnijeli obrazloženi zahtjev ili osoblju EPPO-a samo u mjeri potrebnoj za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene.

6.   Pri unošenju podataka u sustav vođenja predmeta delegiranom europskom tužitelju koji vodi predmet može pomoći osoblje EPPO-a ili drugo administrativno osoblje koje djeluje pod njegovom kontrolom i koje odgovarajuće države članice sudionice stavljaju na raspolaganje EPPO-u samo u mjeri potrebnoj da bi se osiguralo funkcioniranje EPPO-a kao jedinstvenog ureda i da sadržaj informacija u sustavu vođenja predmeta u svakom trenutku odgovara informacijama u spisu predmeta.

7.   EPPO provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi osigurao zaštitu osobnih podataka pohranjenih u sustavu vođenja predmeta.

Članak 62.

Unakrsna provjera informacija

1.   Informacije koje se unose u kazalo automatski se uspoređuju s onima u registru, kazalu i sa svim informacijama iz spisa predmeta koji se elektronički pohranjuju u sustavu vođenja predmeta.

2.   U slučaju podudaranja informacija obavješćuje se delegiranog europskog tužitelja koji vodi relevantne predmete i europskog tužitelja koji ih nadzire.

3.   Ako je pristup jednom od povezanih predmeta bio privremeno ograničen na određene korisnike u skladu s člankom 61. stavkom 3., obavješćuje se samo delegiranog europskog tužitelja koji vodi taj predmet i europskog tužitelja koji ga nadzire.

4.   Primjena prethodno navedenih stavaka od 1. do 3. dopuštena je i za informacije unesene ili dodane u registar i informacije iz spisa predmeta koji se elektronički pohranjuju u sustavu vođenje predmetima, a ne u kazalo.

GLAVA V.

ZAŠTITA PODATAKA

ZAŠTITA PODATAKA

Članak 63.

Opća načela

1.   EPPO može obrađivati osobne podatke samo u potpunosti u skladu s odgovarajućim okvirom zaštite podataka koji se primjenjuje na takvu obradu. Sve osobne podatke EPPO obrađuje isključivo u skladu s načelima ograničenja svrhe, zakonitosti i pravičnosti, smanjenja količine podataka, točnosti, ograničenja pohrane, cjelovitosti te povjerljivosti i odgovornosti.

2.   EPPO će u potpunosti uzeti u obzir svoje obveze koje proizlaze iz primjene tehničke zaštite podataka kako je predviđeno člankom 67. Uredbe i osigurati njezinu primjerenu provedbu, osobito u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka i razvoja sustava u tom pogledu.

3.   EPPO osigurava da svi primici osobnih podataka, kao i svi njihovi prijenosi, budu pravilno evidentirani i sljedivi, uključujući, ako je to potrebno u skladu s ovim ili drugim provedbenim pravilima, razloge za njihov prijenos.

4.   Službenik za zaštitu podataka ima pristup evidenciji svih prijenosa i primitaka osobnih podataka na temelju prethodnog stavka 2., čime se omogućuje ispunjavanje obveza službenika za zaštitu podataka, osobito na temelju članka 79. stavka 1. točke (d) Uredbe.

5.   Nijedna vrsta osobnih podataka, bilo administrativna bilo operativna, ne smije se čuvati dulje nego što je to potrebno za svrhu za koju su podaci obrađeni ili dulje od razdoblja potrebnog za ispunjavanje drugih zakonskih obveza.

6.   Kolegij, djelujući na prijedlog glavnog europskog tužitelja, donosi daljnja provedbena pravila o obradi osobnih podataka koju provodi EPPO u skladu s člankom 64. u nastavku.

7.   Kolegij, djelujući na temelju prijedloga glavnog europskog tužitelja, donosi provedbena pravila o službeniku za zaštitu podataka.

8.   Kao što je predviđeno i u skladu s člankom 79. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o EPPO-u, službenik za zaštitu podataka osigurava na neovisan način usklađenost EPPO-a s odredbama o zaštiti podataka iz Uredbe, Uredbom 2018/1725 u pogledu administrativnih osobnih podatka i relevantnim odredbama o zaštiti podataka u unutarnjem poslovniku EPPO-a.

Članak 64.

Provedbena pravila o obradi osobnih podataka

1.   Kolegij, na prijedlog glavnog europskog tužitelja, donosi dodatnu provedbenu odluku o obradi administrativnih i operativnih osobnih podataka koju provodi EPPO.

2.   Tim se pravilima utvrđuje i definira najmanje sljedeće:

| (a) | praktični aspekti ostvarivanja prava ispitanika; |
| --- | --- |

(a)

praktični aspekti ostvarivanja prava ispitanika;

| (b) | rokovi koji se odnose na pohranu administrativnih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

rokovi koji se odnose na pohranu administrativnih osobnih podataka;

| (c) | kriteriji i postupak za razmjenu informacija; |
| --- | --- |

(c)

kriteriji i postupak za razmjenu informacija;

| (d) | ako je potrebno, uspostavljanje automatiziranih datoteka, osim spisa predmeta, za obradu operativnih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(d)

ako je potrebno, uspostavljanje automatiziranih datoteka, osim spisa predmeta, za obradu operativnih osobnih podataka.

Članak 65.

Uspostavljanje automatiziranih datoteka, osim spisa predmeta, za obradu operativnih osobnih podataka

1.   Ako je to potrebno za ispunjenje njegovih zadaća, EPPO može obrađivati operativne osobne podatke koji nisu dio spisa predmeta u skladu s člankom 44. stavkom 5. Uredbe.

2.   Ako je takva obrada nužna, postupak obavješćivanja Europskog nadzornika za zaštitu podataka, kao i postupak stvarne obrade operativnih osobnih podataka i odgovarajuće zaštitne mjere utvrđuju se u provedbenim pravilima koja se donose na temelju prethodnog članka 64.

GLAVA VI.

PRAVILA O ODNOSIMA S PARTNERIMA

PRAVILA O ODNOSIMA S PARTNERIMA

Članak 66.

Opća pravila o radnim dogovorima i sporazumima

1.   Ako glavni europski tužitelj utvrdi potrebu za sklapanjem radnih dogovora sa subjektima iz članka 99. stavka 1. Uredbe, o tome pisanim putem obavješćuje kolegij, utvrđujući smjernice za pregovore.

2.   Nakon obavješćivanja kolegija glavni europski tužitelj može započeti pregovore o radnim dogovorima, a o postignutom napretku redovito izvješćuje kolegij. Glavni europski tužitelj može zatražiti smjernice od kolegija tijekom pregovora.

3.   Radne dogovore donosi kolegij.

4.   Odredbe stavaka 2. i 3. primjenjuju se mutatis mutandis na zaključivanje sporazuma iz članka 103. stavka 1. Uredbe.

Članak 67.

Kontaktne točke u trećim zemljama

1.   Kolegij može navesti popis trećih zemalja s kojima EPPO nastoji uspostaviti kontaktne točke za potrebe članka 104. stavka 2. Uredbe.

2.   EPPO može odrediti kontaktne točke u trećim zemljama razmjenom formalnih dopisa između glavnog europskog tužitelja i odgovarajućih nadležnih tijela.

GLAVA VII.

ZAVRŠNA PRAVILA

ZAVRŠNA PRAVILA

Članak 68.

Zaključivanje sporazuma o sjedištu

Odredbe članka 66. stavaka 2. i 3. primjenjuju se mutatis mutandis na zaključivanje sporazuma iz članka 106. stavka 2. Uredbe.

Članak 69.

Sukob interesa

1.   Delegirani europski tužitelji, europski tužitelji i glavni europski tužitelj djeluju bez ikakva sukoba interesa.

2.   Ako se u vezi s istragom pojavi bilo kakav stvarni ili potencijalni sukob interesa, koji može stvarno ili potencijalno ugroziti njihovu neovisnost u izvršavanju njihovih dužnosti ili bi se mogao percipirati kao takav, dotični delegirani europski tužitelj ili europski tužitelj odmah o tome pisanim putem obavješćuje nadležnog nadzornog europskog tužitelja ili glavnog europskog tužitelja. Ako se sukob interesa odnosi na glavnog europskog tužitelja, on o tome odmah obavješćuje jednog od svojih zamjenika.

3.   Ako nadzorni europski tužitelj zaključi da se delegirani europski tužitelj nalazi u stvarnom ili potencijalnom sukobu interesa, on predlaže preraspodjelu predmeta drugom delegiranom europskom tužitelju u istoj državi članici u skladu s člankom 49. ili imenuje zamjenu za delegiranog europskog tužitelja iz te države članice u skladu s člankom 35.

4.   Ako glavni europski tužitelj zaključi da se nadzorni europski tužitelj nalazi u stvarnom ili potencijalnom sukobu interesa, dodjeljuje predmet drugom europskom tužitelju u skladu s člankom 32.

5.   Ako glavni europski tužitelj zaključi da se stalni član stalnog vijeća nalazi u stvarnom ili potencijalnom sukobu interesa, preraspodjeljuje predmet drugom stalnom vijeću u skladu s člankom 20. Ako je stalni član stalnog vijeća glavni europski tužitelj, odluku o preraspodjeli drugom stalnom vijeću donosi zamjenik glavnog europskog tužitelja.

Članak 70.

Izmjena unutarnjeg poslovnika

1.   Izmjene ovog poslovnika mogu predložiti glavni europski tužitelj i bilo koji europski tužitelj. U tu se svrhu kolegiju dostavlja obrazloženi prijedlog izmjena. Glavni europski tužitelj može se savjetovati s upravnim direktorom.

2.   U roku od mjesec dana od primitka prijedloga glavni europski tužitelj, bilo koji europski tužitelj i upravni direktor prema potrebi mogu podnijeti pisane primjedbe.

3.   Glasanje o prijedlogu izmjene ovog poslovnika uvrštava se u dnevni red prvog mogućeg sastanka kolegija nakon isteka roka za podnošenje primjedbi na temelju stavka 2.

4.   Sve izmjene donose se dvotrećinskom većinom u skladu s člankom 21. stavkom 3. Uredbe.

Članak 71.

Postupak u slučaju nedostupnosti sustava vođenja predmeta

Ako se ova pravila odnose na bilo koju radnju koju poduzima sustav vođenja predmeta ili koja se poduzima putem njega, a sustav vođenja predmeta ne funkcionira ispravno ili je tehnički nedostupan, te se radnje poduzimaju na prikladan način kojim se omogućuje stvaranje trajne evidencije koja se naknadno može pregledati. Kada sustav vođenja predmeta ponovno bude dostupan, sve poduzete radnje na odgovarajući se način ažuriraju u okviru sustava.

Članak 72.

Objava i stupanje na snagu

1.   Odredbe unutarnjeg poslovnika i njegove izmjene stupaju na snagu na dan donošenja.

2.   Unutarnji poslovnik objavljuje se u Službenom listu Europske unije i na internetskim stranicama EPPO-a.

U Luxembourgu 12. listopada 2020.

U ime kolegija,

Laura Codruța KÖVESI

Glavna europska tužiteljica

---

(1)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

1

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/32

---

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama koje se primjenjuju na povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e za razdoblje od 1. studenoga 2020.

Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004. (1)

(2021/C 22/04)

Osnovne stope izračunane su u skladu s poglavljem o metodi za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa ESA-inih Smjernica o državnim potporama, kako su izmijenjene Odlukom ESA-e br. 788/08/COL od 17. prosinca 2008. Primjenjive referentne stope utvrđuju se tako da se osnovnoj stopi doda odgovarajuća marža u skladu sa Smjernicama o državnim potporama.

Osnovne stope utvrđene su kako slijedi:

| | Island | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.11.2020. – | 1,80 | – 0,55 | 0,32 |

Island

Lihtenštajn

Norveška

1.11.2020. –

1,80

– 0,55

0,32

---

(1)  SL L 139, 25.5.2006., str. 37. i Dodatak o EGP-u uz SL br. 26/2006, 25. svibnja 2006.., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/33

---

Objava Norveške u vezi s Direktivom 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – 25. krug dodjele dozvola

(2021/C 22/05)

Norveško Ministarstvo nafte i energetike objavljuje poziv na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Direktive 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994. o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika (1).

Dozvole za proizvodnju dodjeljivat će se samo dioničkim društvima registriranima u Norveškoj ili u drugoj državi koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) ili fizičkim osobama s boravištem u državi koja je stranka Sporazuma o EGP-u.

Društvima koja nisu nositelji dozvole za norveški epikontinentalni pojas mogu se dodijeliti dozvole za proizvodnju ako su pretkvalificirana kao nositelji dozvole za norveški epikontinentalni pojas.

Ministarstvo će jednako postupati prema pojedinačnim društvima i društvima koja se prijavljuju kao dio skupine. Podnositeljem prijave za dozvolu za proizvodnju smatrat će se i podnositelji pojedinačne prijave i podnositelji koji su dio skupine koja podnosi zajedničku prijavu. Na temelju prijava koje podnesu skupine podnositelja ili pojedinačni podnositelji prijave Ministarstvo može odrediti sastav skupina nositeljâ dozvola kojima će se dodijeliti nova dozvola za proizvodnju, primjerice može isključiti podnositelja prijave iz zajedničke prijave ili dodati pojedinačne podnositelje prijave te imenovati operatora za te skupine.

Dodjela sudjelujućeg interesa u dozvoli za proizvodnju podlijegat će pristupanju nositeljâ dozvole sporazumu o naftnim djelatnostima, uključujući zajednički radni sporazum i računovodstveni sporazum. Ako se dozvola za proizvodnju stratigrafski podijeli, od nositeljâ dviju stratigrafski podijeljenih dozvola zahtijevat će se i potpisivanje posebnog sporazuma kojim će se urediti njihov odnos u tom pogledu.

Nositelji dozvola osnovat će nakon potpisivanja navedenog sporazuma o naftnim djelatnostima zajednički pothvat u kojem će njihov sudjelujući interes uvijek biti jednak sudjelujućem interesu u dozvoli za proizvodnju.

Dokumenti za dozvolu uglavnom će se temeljiti na relevantnim dokumentima koji se odnose na dodjelu dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2020. i 24. krug dodjele dozvola. Cilj je potencijalne podnositelje prijave upoznati s glavnim elementima prilagodbi okvira prije početka razdoblja za podnošenje prijave.

Kriteriji za dodjelu dozvole za proizvodnju

Radi promicanja dobrog upravljanja resursima te brzog i učinkovitog istraživanja i proizvodnje nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu, što uključuje određivanje sastava skupina nositelja dozvola kojim će se to zajamčiti, na dodjelu sudjelujućih interesa u dozvolama za proizvodnju i na imenovanje operatora primjenjuju se sljedeći kriteriji:

| a) | geološko znanje podnositelja prijave o predmetnom geografskom području i prijedlog načina na koji nositelji dozvole namjeravaju učinkovito istraživati naftu |
| --- | --- |

a)

geološko znanje podnositelja prijave o predmetnom geografskom području i prijedlog načina na koji nositelji dozvole namjeravaju učinkovito istraživati naftu

| b) | odgovarajuća tehnička stručnost podnositelja prijave i način na koji zahvaljujući toj stručnosti može aktivno pridonijeti troškovno učinkovitom istraživanju i, prema potrebi, proizvodnji nafte na predmetnom zemljopisnom području |
| --- | --- |

b)

odgovarajuća tehnička stručnost podnositelja prijave i način na koji zahvaljujući toj stručnosti može aktivno pridonijeti troškovno učinkovitom istraživanju i, prema potrebi, proizvodnji nafte na predmetnom zemljopisnom području

| c) | iskustvo podnositelja prijave u norveškom epikontinentalnom pojasu ili jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo na drugim područjima |
| --- | --- |

c)

iskustvo podnositelja prijave u norveškom epikontinentalnom pojasu ili jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo na drugim područjima

| d) | podnositelj prijave raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima za istraživanje i, prema potrebi, za proizvodnju nafte na predmetnom zemljopisnom području |
| --- | --- |

d)

podnositelj prijave raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima za istraživanje i, prema potrebi, za proizvodnju nafte na predmetnom zemljopisnom području

| e) | ako je podnositelj prijave već bio ili je trenutačno nositelj dozvole za proizvodnju, Ministarstvo može uzeti u obzir sve oblike neučinkovitosti ili nedostatka odgovornosti koje je pokazao kao nositelj dozvole; mogu se uzeti u obzir i pitanja nacionalne sigurnosti ako Ministarstvo utvrdi da su takva razmatranja relevantna |
| --- | --- |

e)

ako je podnositelj prijave već bio ili je trenutačno nositelj dozvole za proizvodnju, Ministarstvo može uzeti u obzir sve oblike neučinkovitosti ili nedostatka odgovornosti koje je pokazao kao nositelj dozvole; mogu se uzeti u obzir i pitanja nacionalne sigurnosti ako Ministarstvo utvrdi da su takva razmatranja relevantna

| f) | dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati zajedničkom pothvatu u okviru kojeg je najmanje jedan nositelj dozvole izbušio barem jednu bušotinu u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa |
| --- | --- |

f)

dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati zajedničkom pothvatu u okviru kojeg je najmanje jedan nositelj dozvole izbušio barem jednu bušotinu u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa

| g) | dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati najmanje dvama nositeljima dozvole, od kojih barem jedan ima iskustvo iz točke (f) |
| --- | --- |

g)

dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati najmanje dvama nositeljima dozvole, od kojih barem jedan ima iskustvo iz točke (f)

| h) | imenovani upravitelj za dozvole za proizvodnju u Barentsovu moru mora imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu upravitelja ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa |
| --- | --- |

h)

imenovani upravitelj za dozvole za proizvodnju u Barentsovu moru mora imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu upravitelja ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa

| i) | za dozvole za proizvodnju u dubokim vodama, imenovani upravitelj i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu upravitelja ili imaju jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u dubokim vodama u svojstvu operatora |
| --- | --- |

i)

za dozvole za proizvodnju u dubokim vodama, imenovani upravitelj i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu upravitelja ili imaju jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u dubokim vodama u svojstvu operatora

| j) | ako se očekuje bušenje istražnih bušotina pod visokim tlakom i/ili visokom temperaturom (HTHP), za dobivanje dozvole za proizvodnju imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u uvjetima visokog tlaka i/ili visoke temperature u svojstvu operatora. |
| --- | --- |

j)

ako se očekuje bušenje istražnih bušotina pod visokim tlakom i/ili visokom temperaturom (HTHP), za dobivanje dozvole za proizvodnju imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u uvjetima visokog tlaka i/ili visoke temperature u svojstvu operatora.

Blokovi za koje se može podnijeti prijava

Prijave za dozvole za proizvodnju nafte mogu se podnijeti za sljedeće sektore ili dijelove sektora u Norveškome moru i Barentsovu moru:

| | 6203/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

6203/1,2,3,4,5,6

| | 6204/1,2,3,4,5 |
| --- | --- |

6204/1,2,3,4,5

| | 7017/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7017/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7018/1,2 |
| --- | --- |

7018/1,2

| | 7116/1,2,3,4,5 |
| --- | --- |

7116/1,2,3,4,5

| | 7117/6,7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7117/6,7,8,9,10,11,12

| | 7118/4,5,6,7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7118/4,5,6,7,8,9,10,11,12

| | 7126/6 |
| --- | --- |

7126/6

| | 7127/4,5,6 |
| --- | --- |

7127/4,5,6

| | 7128/4,5,6 |
| --- | --- |

7128/4,5,6

| | 7215/12 |
| --- | --- |

7215/12

| | 7216/8,10,11,12 |
| --- | --- |

7216/8,10,11,12

| | 7217/10 |
| --- | --- |

7217/10

| | 7315/1,2,3,5,6,8,9 |
| --- | --- |

7315/1,2,3,5,6,8,9

| | 7316/10,11 |
| --- | --- |

7316/10,11

| | 7322/1,2 |
| --- | --- |

7322/1,2

| | 7323/2,3 |
| --- | --- |

7323/2,3

| | 7324/1,2,3,4 |
| --- | --- |

7324/1,2,3,4

| | 7325/1 |
| --- | --- |

7325/1

| | 7326/3,6 |
| --- | --- |

7326/3,6

| | 7327/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

7327/1,2,3,4,5,6

| | 7328/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

7328/1,2,3,4,5,6

| | 7329/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7329/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7330/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7330/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7332/7,8,9 |
| --- | --- |

7332/7,8,9

| | 7333/7,8,9 |
| --- | --- |

7333/7,8,9

| | 7422/12 |
| --- | --- |

7422/12

| | 7423/10,11,12 |
| --- | --- |

7423/10,11,12

| | 7424/7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7424/7,8,9,10,11,12

| | 7425/7,8,10,11,12 |
| --- | --- |

7425/7,8,10,11,12

| | 7428/9 |
| --- | --- |

7428/9

| | 7429/7,8,9 |
| --- | --- |

7429/7,8,9

| | 7430/7,8,9 |
| --- | --- |

7430/7,8,9

| | 7431/7,8 |
| --- | --- |

7431/7,8

Svaka dozvola za proizvodnju može obuhvaćati jedan ili više blokova ili njihovih dijelova.

Potpuni tekst objave, uključujući detaljne zemljovide raspoloživih područja, dostupan je na internetskoj stranici Norveške uprave za naftu www.npd.no

Prijava se podnosi Ministarstvu nafte i energetike u elektroničkom obliku. Jedna od mogućnosti za podnošenje prijava jest komunikacijski kanal Authority Communication usluge License2Share (L2S).

Adresa:

postmottak@oed.dep.no

Prijava i popratni dopis podnose se Norveškoj upravi za naftu u elektroničkom obliku putem L2S Authority.

Rok: 23. veljače 2021. u 12.00 sati.

Dodjela dozvola za proizvodnju nafte u 25. krugu dodjele dozvola za norveški epikontinentalni pojas predviđena je za drugo tromjesečje 2021.

---

(1)  SL L 164, 30.6.1994., str. 3.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/36

---

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 22/06)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 14.10.2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85638 |
| Broj odluke | 117/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naslov | COVID-19 Produljenje i izmjena sustava naknada za otkazivanje ili odgodu sportskih i volonterskih događanja |
| Pravna osnova | Uredba o privremenom sustavu naknada za volonterski i sportski sektor nakon izbijanja bolesti COVID-19 |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Cilj je programa nadoknaditi prihvatljive gubitke nastale zbog otkazivanja ili odgode sportskih i volonterskih događanja radi suzbijanja širenja bolesti COVID-19. |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 1 milijarda NOK |
| Trajanje | do 31.12.2020. |
| Gospodarski sektori | Sportski i volonterski sektor |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norveško tijelo za igre na sreću i zaklade) |
| P.O.Box 800 |
| NO-6805 Førde |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

14.10.2020.

Broj predmeta

85638

Broj odluke

117/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naslov

COVID-19 Produljenje i izmjena sustava naknada za otkazivanje ili odgodu sportskih i volonterskih događanja

Pravna osnova

Uredba o privremenom sustavu naknada za volonterski i sportski sektor nakon izbijanja bolesti COVID-19

Vrsta mjere

Program

Cilj

Cilj je programa nadoknaditi prihvatljive gubitke nastale zbog otkazivanja ili odgode sportskih i volonterskih događanja radi suzbijanja širenja bolesti COVID-19.

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

1 milijarda NOK

Trajanje

do 31.12.2020.

Gospodarski sektori

Sportski i volonterski sektor

Naziv i adresa davatelja potpore

The Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norveško tijelo za igre na sreću i zaklade)

P.O.Box 800

NO-6805 Førde

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/37

---

OBAVIJEST O OTVORENIM NATJEČAJIMA

(2021/C 22/07)

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeće otvorene natječaje:

| | EPSO/AD/383/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA BUGARSKI JEZIK (BG) |
| --- | --- |

EPSO/AD/383/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA BUGARSKI JEZIK (BG)

| | EPSO/AD/384/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA ČEŠKI JEZIK (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/384/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA ČEŠKI JEZIK (CS)

| | EPSO/AD/385/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA FRANCUSKI JEZIK (FR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/385/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA FRANCUSKI JEZIK (FR)

| | EPSO/AD/386/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA IRSKI JEZIK (GA) |
| --- | --- |

EPSO/AD/386/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA IRSKI JEZIK (GA)

| | EPSO/AD/387/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA MAĐARSKI JEZIK (HU) |
| --- | --- |

EPSO/AD/387/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA MAĐARSKI JEZIK (HU)

| | EPSO/AD/388/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA POLJSKI JEZIK (PL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/388/21 – PRAVNICI LINGVISTI (AD 7) ZA POLJSKI JEZIK (PL)

Obavijest o natječaju objavljena je na 24 jezika u Službenom listu Europske unije C 22 A od 21. siječnja 2021.

Dodatne informacije dostupne su na EPSO-ovu portalu: https://epso.europa.eu/

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/38

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10100 —
  Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 22/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | TA Associates Management L.P („TA Associates”, SAD), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P („TA Associates”, SAD),

| — | Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited („SSCP Funds”, Jersey, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited („SSCP Funds”, Jersey, Ujedinjena Kraljevina),

| — | NBS Group („NBS”, Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

NBS Group („NBS”, Ujedinjena Kraljevina).

Poduzetnici TA Associates i SSCP Funds stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom NBS.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | TA Associates: TA Associates usmjeren je na ciljane sektore u području tehnologije, zdravstva, financijskih usluga, potrošačkih usluga i poslovnih usluga, |
| --- | --- |

—

TA Associates: TA Associates usmjeren je na ciljane sektore u području tehnologije, zdravstva, financijskih usluga, potrošačkih usluga i poslovnih usluga,

| — | SSCP Funds: SSCP Funds ulaže putem triju fondova privatnog kapitala, uz ostalo u nekotirane vlasničke instrumente i instrumente povezane s kapitalom putem menadžerskih otkupa, internih menadžerskih otkupa, kapitala za rast i drugih transakcija s privatnim vlasničkim kapitalom u Europi, |
| --- | --- |

—

SSCP Funds: SSCP Funds ulaže putem triju fondova privatnog kapitala, uz ostalo u nekotirane vlasničke instrumente i instrumente povezane s kapitalom putem menadžerskih otkupa, internih menadžerskih otkupa, kapitala za rast i drugih transakcija s privatnim vlasničkim kapitalom u Europi,

| — | NBS: NBS profesionalnim korisnicima u sektoru arhitekture, strojarstva i građevinarstva nudi platforme utemeljene na softveru kao usluzi usmjerene na povezivanje korisnika s podacima kako bi se poboljšali ishodi u postupku građevinskog projektiranja. |
| --- | --- |

—

NBS: NBS profesionalnim korisnicima u sektoru arhitekture, strojarstva i građevinarstva nudi platforme utemeljene na softveru kao usluzi usmjerene na povezivanje korisnika s podacima kako bi se poboljšali ishodi u postupku građevinskog projektiranja.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group)

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/40

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 22/09)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„COTEAUX DU GIENNOIS”

PDO-FR-A0394-AM01

Datum obavijesti: 5. studenoga 2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik

Za zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini dodano je upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik. Riječ je o pojašnjenju teksta kojim se ne mijenjaju ta dva područja.

U skladu s time mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Pravila o rezidbi

Uvođenje kratke rezidbe (račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze) za sortu pinot noir s najviše 12 pupova po trsu, od kojih su dva reznika rezana na najviše dva pupa. U slučaju kratko rezane sorte gamay N, uopćavanje rezidbe na reznike s najviše dva pupa.

Odobrenje kratke rezidbe u račvastvom uzgojnom obliku za sortu pinot noir, uz druge već odobrene tehnike, omogućit će bolju kontrolu prinosa, posebno za otporne klonove prethodno zasađene za tu sortu. Potvrđena je tehnička vještina vinogradara. Ta metoda rezidbe trebala bi omogućiti poboljšanje kvalitete grožđa, a time i vina. Naposljetku, smanjit će se proizvodni troškovi uočeni tijekom postupaka orezivanja pupova i zelene rezidbe koji zahtijevaju rezidbu na uzgojni oblik Guyot.

Tako pravila o rezidbi postaju jednaka za sorte pinot noir i gamay, uz uopćavanje pravila o kratkoj rezidbi (račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze), s najviše 12 pupova po trsu, od kojih su dva reznika rezana na najviše dva pupa. Te najveće dopuštene količine omogućuju da se predvidi održavanje kvalitete crnih i ružičastih vina s oznakom izvornosti.

U skladu s time mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

3.   Zrelost grožđa

Povećani su udio šećera u grožđu i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Gomilanje sušnih godina u kombinaciji s poboljšanjem kvalitativnih postupaka uzgoja (orezivanje pupova, prorjeđivanje izdanaka, uklanjanje lisne mase i zelena berba) dovodi do povećanja udjela šećera u grožđu.

U skladu s time mijenja se točka 3. jedinstvenog dokumenta.

4.   Posebni enološki postupci

Najveća ukupna prirodna volumna alkoholna jakost nakon pojačavanja povećava se s 12,5 % na 13 %.

S obzirom na klimatske uvjete i uvjete zrelosti uočene tijekom nekoliko vinskih godina, to povećanje ne podrazumijeva pojačavanje, koje će i dalje biti predviđeno samo za posebne situacije, vlažne i hladne godine te vrlo suhe godine. Tim će se povećanjem vinogradarima olakšati tehnička komponenta rada.

U skladu s time mijenjaju se točke 3. i 4. jedinstvenog dokumenta.

5.   Navodnjavanje

Ukidanje zabrane navodnjavanja

Važećim nacionalnim zakonodavstvom zabranjuje se navodnjavanje od 1. svibnja do berbe. Odsada će biti moguće navodnjavati vinovu lozu nakon berbe i prije 1. svibnja, i to ovisno o potrebama mladih nasada.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b), koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Prijelazne mjere

Iz specifikacije se brišu prijelazne odredbe koje su istekle. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Glavni elementi koje je potrebno kontrolirati revidirani su kako bi se pojednostavile metode njihova vrednovanja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Coteaux du Giennois

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Riječ je o bijelim, crnim i ružičastim mirnim vinima sa sljedećim glavnim analitičkim svojstvima:

| — | najmanja prirodna volumna alkoholna jakost: 10,5 %, |
| --- | --- |

—

najmanja prirodna volumna alkoholna jakost: 10,5 %,

| — | serije koje se mogu stavljati na tržište u rasutom stanju ili u fazi pakiranja imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 grama po litri za bijela i ružičasta vina te najviše 2,5 grama po litri za crna vina, |
| --- | --- |

—

serije koje se mogu stavljati na tržište u rasutom stanju ili u fazi pakiranja imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 4 grama po litri za bijela i ružičasta vina te najviše 2,5 grama po litri za crna vina,

| — | vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %, |
| --- | --- |

—

vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %,

| — | serije crnog vina koje se mogu stavljati na tržište u rinfuzi ili u fazi pakiranja imaju udio jabučne kiseline od najviše 0,3 grama po litri. |
| --- | --- |

—

serije crnog vina koje se mogu stavljati na tržište u rinfuzi ili u fazi pakiranja imaju udio jabučne kiseline od najviše 0,3 grama po litri.

Sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida u skladu su s propisima Unije.

Bijela su vina suha i izrazite mineralnosti i svježine. Najčešće ih karakteriziraju arome dunja i bijelog cvijeća.

Ružičasta su vina fina i nježna, često s blagom notom papra koja obilježava početak okusa i završnim voćnim pečatom, s aromama koje podsjećaju na zrelo voće i vinogradarske breskve.

Crna vina spoj su finoće i voćnosti. Često imaju arome s primjesama sitnog šumskog voća crvenih i crnih plodova sa začinskim notama.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

(a)   Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke. Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi većoj od 40 °C ako nakon nje slijedi neposredno odvajanje tekuće i čvrste faze. Zabranjena je upotreba komadića drva. Za crna vina dopuštene su tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode, a najveća stopa djelomičnog koncentriranja u odnosu na upotrijebljenu količinu iznosi 10 %. Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Uz prethodno navedenu odredbu, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Unije te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Postupak uzgoja

| (a) | Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 5 700 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 1,4 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara ni veći od 1,25 metara. |
| --- | --- |

(a)

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 5 700 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 1,4 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara ni veći od 1,25 metara.

| (b) | Vinova loza reže se: sauvignon B – pinot noir N: — rezidbom jednostruki Guyot s najviše 10 pupova po trsu, od čega najviše osam pupova na kraku i jedan ili dva reznika s najviše dva pupa, ili — kratkom rezidbom (kordonac Royat ili, za pinot noir N, račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze), s najviše 12 pupova po trsu, uz najviše dva pupa na reznicima. gamay N: — rezidbom jednostruki Guyot s najviše osam pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku i jedan ili dva reznika s najviše dva pupa, ili — kratkom rezidbom (kordonac Royat, račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze) s najviše 10 pupova po trsu, uz najviše dva pupa na reznicima. |
| --- | --- |

(b)

Vinova loza reže se: sauvignon B – pinot noir N: — rezidbom jednostruki Guyot s najviše 10 pupova po trsu, od čega najviše osam pupova na kraku i jedan ili dva reznika s najviše dva pupa, ili — kratkom rezidbom (kordonac Royat ili, za pinot noir N, račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze), s najviše 12 pupova po trsu, uz najviše dva pupa na reznicima. gamay N: — rezidbom jednostruki Guyot s najviše osam pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku i jedan ili dva reznika s najviše dva pupa, ili — kratkom rezidbom (kordonac Royat, račvasti uzgojni oblik ili oblik lepeze) s najviše 10 pupova po trsu, uz najviše dva pupa na reznicima.

Razdoblje oblikovanja kordonca Royat ograničeno je na najviše četiri godine. Tijekom tog razdoblja dopuštena je rezidba jednostruki ili dvostruki Guyot. Na kraku se nalazi najviše osam pupova. Pomlađivanje vinogradarske čestice koja se uzgaja u kordoncu Royat ne smije prelaziti 20 % postojećih trsova godišnje, ili — kratkom rezidbom (račvastvi uzgojni oblik ili oblik lepeze) s najviše 10 pupova po trsu, od kojih su reznici rezani na najviše jedan ili dva pupa.

(b)   Najveći prinosi

Bijela vina

75 hektolitara po hektaru

Crna i ružičasta vina

69 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.): departman Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Thou; departman Nièvre: Alligny-Cosne, La Celle-sur-Loire, Cosne-Cours-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

7.   Glavne sorte vinove loze

Gamay N

Pinot noir N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8.   Opis povezanosti

„Povezanost sa zemljopisnim područjem”

Na istoku omeđeno podnožjem planine Morvan i brežuljcima regije Puisaye, a na zapadu i jugozapadu brežuljcima mikroregije Sancerrois, zemljopisno područje proteže se od sjevera do juga na otprilike 45 km, odnosno od Giena na uskom pojasu obronaka okrenutih prema jugozapadu duž rijeke Loire do mjesta Cosne-Cours-sur-Loire, nakon čega slijede obronci izloženi prema jugu i jugoistoku duž nekoliko pritoka rijeke Loire smještenih na istoku Cosne-Cours-sur-Loire. Precizno razgraničene čestice za proizvodnju grožđa okupljene su na obroncima i rubovima visoravni koje mjestimice graniče s rijekom Loire i njezinim pritocima. Tla, koja ovisno o topografskom položaju mjestimice mogu sadržavati veliku količinu grubih čestica, razvijena su na vapnenačkoj podlozi gornje jure (kimeridžij i portlandij) ili na kredastim formacijama iz cenomana i turona ili na vapnenačkim formacijama jezerskog podrijetla iz eocena. Klima je blaga oceanska, na sjecištu oceanskih i kontinentalnih utjecaja. Loire djeluje kao toplinski regulator, kao i doline, koje odvode hladni zrak s brežuljaka. Niska količina oborina od otprilike 650 milimetara godišnje posljedica je učinka fena uzrokovanog blizinom brežuljaka mikroregije Sancerrois koji se uzdižu i do 434 metra. Vinova loza na nadmorskoj visini od 180 do 250 metara stoga je zaštićena od vlažnih zapadnih vjetrova.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Sjemenke grožđa iz drugog stoljeća, pronađene u mjestu Cosne-Cours-sur-Loire svjedoče o davnoj prisutnosti vinove loze u tom predjelu doline rijeke Loire, u kojemu se nalaze i drugi poznati vinogradi. Nakon toga, kvalitetnu proizvodnju potvrđuju i srednjovjekovni dokumenti koji svjedoče o kupnji vina iz mikroregije Giennois namijenjenih dvoru kralja Karla VI. Dvorac Cosne-Cours-sur-Loire, koji je u trinaestom stoljeću izgradio grof od Auxerrea, obrađivao je značajan vinograd čija se proizvodnja odvijala u velikim podrumima. Izgradnja mnogih opatija u regiji također je znatno pridonijela nastanku tog vinograda. Konkretno, cistercitska opatija la Roche u Myennesu i utvrda templara imali su odlučujuću ulogu u njegovu razvoju.

Unutarnji plovni putovi, odnosno rijeka Loire, kanal Briare, a poslije i postranični kanal rijeke Loire omogućili su vrlo rano prijevoz vina do glavnog grada, prosperitet tog vinograda i učvršćivanje njegova identiteta. J. Née de la Rochelle zabilježio je 1827. u svojoj knjizi „Mémoires pour servir à l’histoire du Nivernais et Dionzais” da „vinova loza dobro uspijeva na obroncima nedaleko od Cosnea” i da „...[trgovina mjesta Cosne osim toga usmjerena je na vina, drva...]. Njegova je luka prostrana, a pomorska flota aktivna.” Neposredno prije krize nastale pojavom filoksere 1890. okrug Gien tako je brojao 2 300 hektara vinove loze, a kanton Cosne-Cours-sur-Loire 1 500 hektara. Tijekom krize nastale pojavom filoksere osnovani su vinogradarski sindikati (Syndicat anti-phylloxérique de Gien, osnovan 1886., i Syndicat anti-phylloxérique de Cosne-Cours-sur-Loire osnovan 1888.) čiji je cilj isprva bio očuvanje vinograda. Ta su se udruženja zatim mobilizirala kako bi postigla prepoznatljivost svojih vina.

Ugled vina iz mikroregije Giennois afirmirao se uglavnom nakon završetka Drugog svjetskog rata, zahvaljujući proizvodnji crnih vina proizvedenih od mješavine sorti gamay N i pinot noir N te bijelih vina proizvedenih od sorte sauvignon B. Prvo zemljopisno područje od šest općina, uključujući općinu Gien u departmanu Loiret, činilo je razgraničeno zemljopisno područje oznake izvornosti vina visoke kvalitete priznate 1954., kojem je 1964. i 1966. dodano osam općina departmana Nièvre koje su dotada imale običnu oznaku „Cosne-sur-Loire”. Taj će se vinograd priznati kao registrirana oznaka izvornosti 1998.

Godine 2010. površina vinogradarskog područja iznosila je 195 hektara, koje je obrađivalo 40 vinogradara, s proizvodnjom od oko 8 000 hl. Bijela vina činila su 50 % proizvodnje, crna vina 30 %, a ružičasta vina preostalih 20 %.

„Opis proizvoda i uzročne veze”

Bijela su vina suha i izrazite mineralnosti i svježine. Najčešće ih karakteriziraju arome dunja i bijelog cvijeća. Ružičasta su vina fina i nježna, često s blagom notom papra koja obilježava početak okusa i završnim voćnim pečatom, s aromama koje podsjećaju na zrelo voće i vinogradarske breskve. Crna vina spoj su finoće i voćnosti. Često imaju arome s primjesama šumskog voća crvenih i crnih plodova sa začinskim notama.

Louis Levadoux, poznati ampelograf, primijetio je 1973.: „ovdje ne postoji samo jedan prirodni čimbenik koji treba uzeti u obzir, nego više povoljnih čimbenika koji se međusobno zbrajaju i koji su prisutni posebice u području tektonike i topografskog oblika mjesta. [...] Obronci mikroregije Giennois sastoje se tako od niza brežuljaka, poredanih u ravnoj liniji s istoka na zapad, čiji južni, jugoistočni i jugozapadni obronci te zapadni klif mogu biti i oduvijek su bili podloga vinovoj lozi od koje se proizvode kvalitetna vina.” Taj navod jasno odražava povoljne zemljopisne i klimatske uvjete zemljopisnog područja. Obronci koji su jako izloženi vapnenačkim ili silikatnim tlima, posebna klima povezana s drenažnim utjecajem rijeke Loire i učinkom fena uzrokovanim brežuljcima mikroregije Sancerrois na zapadu zemljopisnog područja omogućuju rani razvoj vinove loze i veliku zrelost berbe.

Tradicionalno, u razgraničeno područje čestica za berbu grožđa razvrstane su samo čestice čija su tla dobro prilagođena toplinskim uvjetima. Stoga kvaliteta i originalnost vinâ „Coteaux du Giennois” proizlaze iz odabira čestica za uzgoj vinove loze, prilagodbe, a zatim i kontinuiteta proizvodne prakse koju je tijekom naraštaja uvela zajednica vinogradara. Miješanjem sorti gamay N i pinot N koje su zasađene velikom gustoćom na tim obroncima pretežno izloženima prema jugu, ostvaruje se puni potencijal i omogućuje proizvodnja originalnog i krepkog crnog vina voćnog okusa.

Sorta sauvignon B, čiji potencijal potpuno dolazi do izražaja na tim obroncima, odlikuje se stalnim razinama zrelosti tijekom godina i omogućuje proizvodnju svježih i originalnih vina. Ona danas prednjače među vinima sa zaštićenom oznakom, koja su u 2010. činila polovinu proizvodnje.

Zajednička nastojanja u proizvodnji originalnih vina tijekom posljednjih nekoliko desetljeća dovela su do stabilnog i redovitog napretka tog vinograda, koji postupno potvrđuje svoj identitet u blizini moćnih i poznatih vinograda.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina, čini područje sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.): departman Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon; departman Loiret: Saint-Brisson-sur-Loire; departman Nièvre: Bulcy, Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire; departman Yonne: Lavau.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Sve neobvezne oznake na etiketama navode se slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

(a)

Sve neobvezne oznake na etiketama navode se slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| (b) | Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

(b)

Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| (c) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

(c)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-969d4bf1-b8ce-4792-af8b-8fd3b96dda75

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 22/46

---

Obavijest o zahtjevu u skladu s člankom 34. Direktive 2014/25/EU

Suspenzija razdoblja za donošenje provedbenih akata

(2021/C 22/10)

Komisija je 2. listopada 2020. primila zahtjev u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1). Prvi radni dan nakon primitka zahtjeva bio je 5. listopada 2020., a prvotno razdoblje u kojem je Komisija trebala donijeti odluku o tom zahtjevu bilo je 145 radnih dana.

Zahtjev, koji je podnio Österreichische Postbus AG, odnosi se na nekomercijalni prijevoz autobusom u Austriji. Odgovarajuća obavijest objavljena je na stranici 17. Službenog lista C 361 od 27. 10. 2020. Početni rok bio je 10. svibnja 2021.

U skladu s točkom 2. Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU Komisija može zahtijevati od dotične države članice ili od naručitelja ili nadležnog neovisnog nacionalnog tijela ili bilo kojeg drugog nadležnog nacionalnog tijela da pruži sve potrebne informacije ili dopuni odnosno pojasni informacije pružene u odgovarajućem roku. Komisija je 11. studenoga 2020. zatražila od austrijskih tijela da najkasnije do 3. prosinca 2020. dostave dodatne informacije.

U slučaju kašnjenja ili nepotpunih odgovora prvotni se rok obustavlja za razdoblje od isteka roka određenog u zahtjevu za informacije do primitka potpunih i točnih informacija.

Krajnji će rok stoga isteći 102 radna dana nakon primitka potpunih i točnih informacija.

---

(1)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

---