# Az Európai Unió C 443/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 443 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. december 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 443

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. december 21.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2020/C 443/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2020/C 443/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2020/C 443/02 | C-759/18. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. október 3-i végzése (a Judecătoria Rădăuţi [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OF kontra PG (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2201/2003/EK rendelet – A házasság felbontása iránti kérelem elbírálására vonatkozó joghatóság – A szülői felelősségre és a pár kiskorú gyermekével szembeni tartási kötelezettségre vonatkozó joghatóság – A felek állampolgársága szerinti állam bíróságához fordulás – A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A kiskorú gyermek és a szülők másik tagállambeli tartózkodási helye – A 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A joghatóság kiterjesztése – 17. cikk – A joghatóság vizsgálata – A szülői felelősség fogalma) | 2 |
| 2020/C 443/03 | C-251/19. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. október 2-i végzése – Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo kontra Európai Központi Bank (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Az eljárási szabályzat 169. cikke – A kérelem hiánya – A kereset egyértelműségének hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 3 |
| 2020/C 443/04 | C-378/20. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Ausztria) által 2020. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stadtapotheke E | 3 |
| 2020/C 443/05 | C-407/20. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2020. augusztus 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Österreichische Apothekerkammer kontra HA | 4 |
| 2020/C 443/06 | C-422/20. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Köln (Németország) által 2020. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RK kontra CR | 4 |
| 2020/C 443/07 | C-425/20. P sz. ügy: A Törvényszék T-305/19. sz., Welmax + kontra EUIPO – Valmex Medical Imaging (welmax) ügyben 2020. július 8-án hozott ítélete ellen a Welmax + sp. z o. o. sp.k. által 2020. szeptember 8-án benyújtott fellebbezés | 5 |
| 2020/C 443/08 | C-440/20. sz. ügy: A Landgericht Stuttgart (Németország) által 2020 szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – S. kontra AD GmbH | 6 |
| 2020/C 443/09 | C-447/20. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) kontra LM | 8 |
| 2020/C 443/10 | C-448/20. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) kontra BD, Autoridade Tributária e Aduaneira | 9 |
| 2020/C 443/11 | C-459/20. sz. ügy: A Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht (Hollandia) által 2020. szeptember 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid | 10 |
| 2020/C 443/12 | C-460/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TU, RE kontra Google LLC | 11 |
| 2020/C 443/13 | C-466/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HEITEC AG kontra HEITECH Promotion GmbH und RW | 12 |
| 2020/C 443/14 | C-498/20. sz. ügy: A Rechtbank Midden-Nederland (Hollandia) által 2020. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ZK mint JM-nek, a BMA Nederland BV felszámolójának jogutódja kontra BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG; beavatkozó: Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland | 13 |
| 2020/C 443/15 | C-512/20. sz. ügy: A Rechtbank Noord-Holland (Hollandia) által 2020. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P kontra Swiss International Air Lines AG | 14 |
| 2020/C 443/16 | C-524/20. sz. ügy: A Městský soud v Praze (Cseh Köztársaság) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VÍTKOVICE STEEL, a.s. kontra Ministerstvo životního prostředí | 15 |
| 2020/C 443/17 | C-530/20. sz. ügy: A Satversmes tiesa (Lettország) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA EUROAPTIEKA kontra Ministru Kabinets | 16 |
| 2020/C 443/18 | C-621/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-411/17. sz., Landesbank Baden-Württemberg kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. november 20-án benyújtott fellebbezés | 17 |
| 2020/C 443/19 | C-190/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. október 4-i végzése (az Amtsgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MG, NH kontra Germanwings GmbH | 18 |
| 2020/C 443/20 | C-413/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. október 2-i végzése – Európai Bizottság kontra Szlovén Köztársaság | 18 |
| 2020/C 443/21 | C-671/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. október 24-i végzése (a Conseil du Contentieux des Étrangers [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra État belge | 18 |
| | Törvényszék |
| 2020/C 443/22 | T-151/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. október 28-i ítélete – Ben Ali kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – A tunéziai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Az állami pénzeszközök hűtlen kezeléséért felelős személyekkel, valamint a hozzájuk kapcsolódó személyekkel és szervezetekkel szemben hozott intézkedések – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása – Védelemhez való jog – Hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Észszerű időn belüli határozathozatal – Megfelelő ténybeli alap – Keresetindítási határidők – Költségmentesség – Halasztó hatály – Elfogadhatóság – Feltételek) | 19 |
| 2020/C 443/23 | T-307/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. október 15-i ítélete – Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals kontra Bizottság (Dömping – Egyes, Kínából származó varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatala – Végleges dömpingellenes vám kivetése – A védelemhez való jog – A dömpingkülönbözet kiszámítása – Analóg ország – Kár – Okozati összefüggés) | 20 |
| 2020/C 443/24 | T-389/19–T-394/19., T-397/19., T-398/19., T-403/19., T-404/19., T-406/19., T-407/19., T-409/19–T-414/19., T-416/19–T-418/19., T-420/19–T-422/19., T-425/19–T-427/19., T-429/19–T-432/19., T-435/19., T-436/19., T-438/19–T-442/19., T-444/19–T-446/19., T-448/19., T-450/19–T-454/19., T-463/19. és T-465/19. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2020. október 15-i ítélete – Coppo Gavazzi és társai kontra Parlament (Intézményi jog – Az európai parlamenti képviselők egységes statútuma – Az olasz választókerületekben megválasztott európai parlamenti képviselők – A nyugdíjról szóló 14/2018. sz. határozatnak az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati [a képviselőház elnöksége, Olaszország] általi elfogadása – Az olasz nemzeti parlamenti képviselők nyugdíja összegének módosítása – Az Olaszországban megválasztott bizonyos volt európai parlamenti képviselők nyugdíja összegének az Európai Parlament általi, ebből következő módosítása – A jogi aktus kibocsátójának hatásköre – Indokolási kötelezettség – Szerzett jogok – Jogbiztonság – Jogos bizalom – A tulajdonhoz való jog – Arányosság – Egyenlő bánásmód) | 20 |
| 2020/C 443/25 | T-621/20. sz. ügy: 2020. október 3-án benyújtott kereset – EMCS kontra EASO | 21 |
| 2020/C 443/26 | T-624/20. sz. ügy: 2020. október 9-én benyújtott kereset – MV kontra Bizottság | 22 |
| 2020/C 443/27 | T-627/20. sz. ügy: 2020. október 12-én benyújtott kereset – LAICO kontra Tanács | 23 |
| 2020/C 443/28 | T-634/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – UPTR kontra Parlament és Tanács | 24 |
| 2020/C 443/29 | T-635/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VYBRANCE) | 25 |
| 2020/C 443/30 | T-636/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLUMA) | 26 |
| 2020/C 443/31 | T-637/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLITE) | 26 |
| 2020/C 443/32 | T-648/20. sz. ügy: 2020. október 26-án benyújtott kereset – NB kontra az Európai Unió Bírósága | 27 |
| 2020/C 443/33 | T-651/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – KL kontra EBB | 28 |
| 2020/C 443/34 | T-660/20. sz. ügy: 2020. november 4-én benyújtott kereset – Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology kontra Bizottság | 29 |
| 2020/C 443/35 | T-665/20. sz. ügy: 2020. november 6-án benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság | 30 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2020/C 443/02

C-759/18. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. október 3-i végzése (a Judecătoria Rădăuţi [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OF kontra PG (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2201/2003/EK rendelet – A házasság felbontása iránti kérelem elbírálására vonatkozó joghatóság – A szülői felelősségre és a pár kiskorú gyermekével szembeni tartási kötelezettségre vonatkozó joghatóság – A felek állampolgársága szerinti állam bíróságához fordulás – A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A kiskorú gyermek és a szülők másik tagállambeli tartózkodási helye – A 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A joghatóság kiterjesztése – 17. cikk – A joghatóság vizsgálata – A szülői felelősség fogalma)

2

2020/C 443/03

C-251/19. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. október 2-i végzése – Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo kontra Európai Központi Bank (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Az eljárási szabályzat 169. cikke – A kérelem hiánya – A kereset egyértelműségének hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

3

2020/C 443/04

C-378/20. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Ausztria) által 2020. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stadtapotheke E

3

2020/C 443/05

C-407/20. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2020. augusztus 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Österreichische Apothekerkammer kontra HA

4

2020/C 443/06

C-422/20. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Köln (Németország) által 2020. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RK kontra CR

4

2020/C 443/07

C-425/20. P sz. ügy: A Törvényszék T-305/19. sz., Welmax + kontra EUIPO – Valmex Medical Imaging (welmax) ügyben 2020. július 8-án hozott ítélete ellen a Welmax + sp. z o. o. sp.k. által 2020. szeptember 8-án benyújtott fellebbezés

5

2020/C 443/08

C-440/20. sz. ügy: A Landgericht Stuttgart (Németország) által 2020 szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – S. kontra AD GmbH

6

2020/C 443/09

C-447/20. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) kontra LM

8

2020/C 443/10

C-448/20. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) kontra BD, Autoridade Tributária e Aduaneira

9

2020/C 443/11

C-459/20. sz. ügy: A Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht (Hollandia) által 2020. szeptember 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

10

2020/C 443/12

C-460/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TU, RE kontra Google LLC

11

2020/C 443/13

C-466/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HEITEC AG kontra HEITECH Promotion GmbH und RW

12

2020/C 443/14

C-498/20. sz. ügy: A Rechtbank Midden-Nederland (Hollandia) által 2020. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ZK mint JM-nek, a BMA Nederland BV felszámolójának jogutódja kontra BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG; beavatkozó: Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland

13

2020/C 443/15

C-512/20. sz. ügy: A Rechtbank Noord-Holland (Hollandia) által 2020. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P kontra Swiss International Air Lines AG

14

2020/C 443/16

C-524/20. sz. ügy: A Městský soud v Praze (Cseh Köztársaság) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VÍTKOVICE STEEL, a.s. kontra Ministerstvo životního prostředí

15

2020/C 443/17

C-530/20. sz. ügy: A Satversmes tiesa (Lettország) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA EUROAPTIEKA kontra Ministru Kabinets

16

2020/C 443/18

C-621/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-411/17. sz., Landesbank Baden-Württemberg kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. november 20-án benyújtott fellebbezés

17

2020/C 443/19

C-190/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. október 4-i végzése (az Amtsgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MG, NH kontra Germanwings GmbH

18

2020/C 443/20

C-413/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. október 2-i végzése – Európai Bizottság kontra Szlovén Köztársaság

18

2020/C 443/21

C-671/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. október 24-i végzése (a Conseil du Contentieux des Étrangers [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra État belge

18

Törvényszék

2020/C 443/22

T-151/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. október 28-i ítélete – Ben Ali kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – A tunéziai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Az állami pénzeszközök hűtlen kezeléséért felelős személyekkel, valamint a hozzájuk kapcsolódó személyekkel és szervezetekkel szemben hozott intézkedések – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása – Védelemhez való jog – Hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Észszerű időn belüli határozathozatal – Megfelelő ténybeli alap – Keresetindítási határidők – Költségmentesség – Halasztó hatály – Elfogadhatóság – Feltételek)

19

2020/C 443/23

T-307/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. október 15-i ítélete – Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals kontra Bizottság (Dömping – Egyes, Kínából származó varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatala – Végleges dömpingellenes vám kivetése – A védelemhez való jog – A dömpingkülönbözet kiszámítása – Analóg ország – Kár – Okozati összefüggés)

20

2020/C 443/24

T-389/19–T-394/19., T-397/19., T-398/19., T-403/19., T-404/19., T-406/19., T-407/19., T-409/19–T-414/19., T-416/19–T-418/19., T-420/19–T-422/19., T-425/19–T-427/19., T-429/19–T-432/19., T-435/19., T-436/19., T-438/19–T-442/19., T-444/19–T-446/19., T-448/19., T-450/19–T-454/19., T-463/19. és T-465/19. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2020. október 15-i ítélete – Coppo Gavazzi és társai kontra Parlament (Intézményi jog – Az európai parlamenti képviselők egységes statútuma – Az olasz választókerületekben megválasztott európai parlamenti képviselők – A nyugdíjról szóló 14/2018. sz. határozatnak az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati [a képviselőház elnöksége, Olaszország] általi elfogadása – Az olasz nemzeti parlamenti képviselők nyugdíja összegének módosítása – Az Olaszországban megválasztott bizonyos volt európai parlamenti képviselők nyugdíja összegének az Európai Parlament általi, ebből következő módosítása – A jogi aktus kibocsátójának hatásköre – Indokolási kötelezettség – Szerzett jogok – Jogbiztonság – Jogos bizalom – A tulajdonhoz való jog – Arányosság – Egyenlő bánásmód)

20

2020/C 443/25

T-621/20. sz. ügy: 2020. október 3-án benyújtott kereset – EMCS kontra EASO

21

2020/C 443/26

T-624/20. sz. ügy: 2020. október 9-én benyújtott kereset – MV kontra Bizottság

22

2020/C 443/27

T-627/20. sz. ügy: 2020. október 12-én benyújtott kereset – LAICO kontra Tanács

23

2020/C 443/28

T-634/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – UPTR kontra Parlament és Tanács

24

2020/C 443/29

T-635/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VYBRANCE)

25

2020/C 443/30

T-636/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLUMA)

26

2020/C 443/31

T-637/20. sz. ügy: 2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLITE)

26

2020/C 443/32

T-648/20. sz. ügy: 2020. október 26-án benyújtott kereset – NB kontra az Európai Unió Bírósága

27

2020/C 443/33

T-651/20. sz. ügy: 2020. október 23-án benyújtott kereset – KL kontra EBB

28

2020/C 443/34

T-660/20. sz. ügy: 2020. november 4-én benyújtott kereset – Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology kontra Bizottság

29

2020/C 443/35

T-665/20. sz. ügy: 2020. november 6-án benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság

30

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2020/C 443/01)

Utolsó kiadvány

HL C 433., 2020.12.14.

Korábbi közzétételek

HL C 423., 2020.12.7.

HL C 414., 2020.11.30.

HL C 399., 2020.11.23.

HL C 390., 2020.11.16.

HL C 378., 2020.11.9.

HL C 371., 2020.11.3.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/2

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. október 3-i végzése (a Judecătoria Rădăuţi [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – OF kontra PG

(C-759/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 2201/2003/EK rendelet - A házasság felbontása iránti kérelem elbírálására vonatkozó joghatóság - A szülői felelősségre és a pár kiskorú gyermekével szembeni tartási kötelezettségre vonatkozó joghatóság - A felek állampolgársága szerinti állam bíróságához fordulás - A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja - A kiskorú gyermek és a szülők másik tagállambeli tartózkodási helye - A 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja - A joghatóság kiterjesztése - 17. cikk - A joghatóság vizsgálata - A „szülői felelősség” fogalma)

(2020/C 443/02)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Judecătoria Rădăuţi

Az alapeljárás felei

Felperes: OF

Alperes: PG

Rendelkező rész

| 1) | A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a házasság felbontása iránti kérelem tekintetében, amennyiben a felperes a házastársak közös állampolgársága szerinti tagállam bíróságához fordul – míg e házastársak szokásos tartózkodási helye valamely más tagállamban található –, ennek a rendelkezésnek a b) pontja alapján e bíróság rendelkezik joghatósággal e kérelem elbírálására. Mivel az alperes beleegyezése nincs előírva, nem szükséges annak a vizsgálata, hogy a joghatóság hiányára alapított kifogás alperes általi hivatkozásának hiánya az eljáró bíróság joghatóságával kapcsolatos hallgatólagos beleegyezésnek felel-e meg. |
| --- | --- |

1)

A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a házasság felbontása iránti kérelem tekintetében, amennyiben a felperes a házastársak közös állampolgársága szerinti tagállam bíróságához fordul – míg e házastársak szokásos tartózkodási helye valamely más tagállamban található –, ennek a rendelkezésnek a b) pontja alapján e bíróság rendelkezik joghatósággal e kérelem elbírálására. Mivel az alperes beleegyezése nincs előírva, nem szükséges annak a vizsgálata, hogy a joghatóság hiányára alapított kifogás alperes általi hivatkozásának hiánya az eljáró bíróság joghatóságával kapcsolatos hallgatólagos beleegyezésnek felel-e meg.

| 2) | A 2201/2003 rendelet 3. cikkének (1) bekezdését és 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az alapeljárásban szereplőhöz hasonló helyzetben az a körülmény, hogy annak a párnak, amelynek a házassága felbontását kérik, van egy kiskorú gyermeke, nem releváns a házasság felbontása iránti kérelem elbírálására joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából. Mivel a házastársak közös állampolgársága szerinti tagállam azon bírósága, amelyhez a felperes fordult, e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében e kérelem elbírálására joghatósággal rendelkezik, e bíróság még a felek erre vonatkozó megállapodásának hiányában sem emelhet a joghatóság hiányára alapított kifogást. |
| --- | --- |

2)

A 2201/2003 rendelet 3. cikkének (1) bekezdését és 17. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az alapeljárásban szereplőhöz hasonló helyzetben az a körülmény, hogy annak a párnak, amelynek a házassága felbontását kérik, van egy kiskorú gyermeke, nem releváns a házasság felbontása iránti kérelem elbírálására joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából. Mivel a házastársak közös állampolgársága szerinti tagállam azon bírósága, amelyhez a felperes fordult, e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében e kérelem elbírálására joghatósággal rendelkezik, e bíróság még a felek erre vonatkozó megállapodásának hiányában sem emelhet a joghatóság hiányára alapított kifogást.

| 3) | A 2201/2003 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy ha a házastársak közös állampolgársága szerinti tagállam azon bírósága, amelyhez a felperes fordult, a 2201/2003 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a házasság felbontására joghatósággal rendelkezik, nem tekinthető úgy, hogy az e 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt, a joghatóság elfogadására vonatkozó feltétel teljesül, amennyiben az eljárás tárgya nem a szülői felelősség, és az alperes nem jelent meg. Ebben a helyzetben a házastársak házassága felbontásának elbírálására joghatósággal rendelkező, eljáró bíróság e 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja és a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet 3. cikkének d) pontja értelmében nem rendelkezik joghatósággal az érintett gyermek vonatkozásában felmerülő szülői felelősséggel, illetve tartási kötelezettséggel kapcsolatos kérdések elbírálására. |
| --- | --- |

3)

A 2201/2003 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy ha a házastársak közös állampolgársága szerinti tagállam azon bírósága, amelyhez a felperes fordult, a 2201/2003 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a házasság felbontására joghatósággal rendelkezik, nem tekinthető úgy, hogy az e 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt, a joghatóság elfogadására vonatkozó feltétel teljesül, amennyiben az eljárás tárgya nem a szülői felelősség, és az alperes nem jelent meg. Ebben a helyzetben a házastársak házassága felbontásának elbírálására joghatósággal rendelkező, eljáró bíróság e 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja és a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet 3. cikkének d) pontja értelmében nem rendelkezik joghatósággal az érintett gyermek vonatkozásában felmerülő szülői felelősséggel, illetve tartási kötelezettséggel kapcsolatos kérdések elbírálására.

| 4) | A 2201/2003 rendelet értelmében vett „szülői felelősség” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja többek között a felügyeleti joggal és a gyermek tartózkodási helyével kapcsolatos döntéseket, de nem öleli fel a gyermek felnevelésével és oktatásával összefüggő kiadásokhoz való hozzájárulást, amely a „tartási kötelezettség” fogalmába és a 4/2009 rendelet hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

4)

A 2201/2003 rendelet értelmében vett „szülői felelősség” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja többek között a felügyeleti joggal és a gyermek tartózkodási helyével kapcsolatos döntéseket, de nem öleli fel a gyermek felnevelésével és oktatásával összefüggő kiadásokhoz való hozzájárulást, amely a „tartási kötelezettség” fogalmába és a 4/2009 rendelet hatálya alá tartozik.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/3

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2019. október 2-i végzése – Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo kontra Európai Központi Bank

(C-251/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke - Az eljárási szabályzat 169. cikke - A kérelem hiánya - A kereset egyértelműségének hiánya - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

(2020/C 443/03)

Az eljárás nyelve: portugál

Felek

Fellebbezők: Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo (képviselő: M. Ribeiro advogado)

A másik fél az eljárásban: Európai Központi Bank (képviselők: C. Hernández Saseta és P. Ferreira Jorge meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Comprojecto-Projectos e Construções Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo és Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Comprojecto-Projectos e Construções Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo és Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo maguk viselik saját költségeiket, valamint az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 182., 2019.5.27.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/3

---

A Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Ausztria) által 2020. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Stadtapotheke E

(C-378/20. sz. ügy)

(2020/C 443/04)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesverwaltungsgericht Oberösterreich

Az alapeljárás felei

Felperes: Stadtapotheke E

Alperes hatóság: Bezirkshauptmannschaft Linz-Land

A másik fél az eljárásban: AW

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az a nemzeti szabályozás, amely arra kötelezi a bíróságot, hogy a koncesszió megadására irányuló eljárás során a szükséges szakértői bizonyítás felvételekor olyan önszabályozó szakmai testület szakértőjének, amely döntéshozó szerveiben ténylegesen a koncesszió kérelmezői szakmai kategóriájának érdekeivel jellemzően ellentétes érdekekkel rendelkező szakmai kategória van túlsúlyban, illetve – amennyiben az ilyen szabályozás ellentétes uniós joggal – állami hatóság által kirendelt szolgálatban álló szakértő véleményét szerezze be, összeegyeztethető-e e bíróság Charta 47. cikkében előírt pártatlansága látszatának követelményével? |
| --- | --- |

1)

Az a nemzeti szabályozás, amely arra kötelezi a bíróságot, hogy a koncesszió megadására irányuló eljárás során a szükséges szakértői bizonyítás felvételekor olyan önszabályozó szakmai testület szakértőjének, amely döntéshozó szerveiben ténylegesen a koncesszió kérelmezői szakmai kategóriájának érdekeivel jellemzően ellentétes érdekekkel rendelkező szakmai kategória van túlsúlyban, illetve – amennyiben az ilyen szabályozás ellentétes uniós joggal – állami hatóság által kirendelt szolgálatban álló szakértő véleményét szerezze be, összeegyeztethető-e e bíróság Charta 47. cikkében előírt pártatlansága látszatának követelményével?

| 2) | Megfelel-e egy de facto bíróság előtt nem ellenőrizhető potenciális vevőkör – a konkrét esetben 5 500 személy – prognosztikai garanciáját megállapító nemzeti szabályozás a Charta 15–17. cikke követelményeinek, amennyiben e rendelkezések szerint e garanciákba történő beavatkozás csak az arányosság alapelvének tiszteletben tartásával engedhető meg? |
| --- | --- |

2)

Megfelel-e egy de facto bíróság előtt nem ellenőrizhető potenciális vevőkör – a konkrét esetben 5 500 személy – prognosztikai garanciáját megállapító nemzeti szabályozás a Charta 15–17. cikke követelményeinek, amennyiben e rendelkezések szerint e garanciákba történő beavatkozás csak az arányosság alapelvének tiszteletben tartásával engedhető meg?

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/4

---

Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2020. augusztus 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Österreichische Apothekerkammer kontra HA

(C-407/20. sz. ügy)

(2020/C 443/05)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Wien

Az alapeljárás felei

Felperes: Österreichische Apothekerkammer

Alperes: HA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 36. cikket, hogy a HIV-fertőzöttség megállapítására szolgáló olyan in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök csomagküldő vállalkozás útján történő értékesítésére vonatkozó nemzeti tilalom, amelyeknek a gyártó által meghatározott rendeltetési célja laikusok általi otthoni használat, és e tilalom tehát az EUMSZ 34. cikk értelmében vett azonos hatású intézkedés, igazolt az emberek egészségének és életének védelmével?

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/4

---

Az Oberlandesgericht Köln (Németország) által 2020. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RK kontra CR

(C-422/20. sz. ügy)

(2020/C 443/06)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Köln

Az alapeljárás felei

Fellebbező: RK

Ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: CR

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ahhoz, hogy a korábban eljáró bíróság a 650/2012 rendelet (1) 7. cikkének a) pontja alapján megállapítsa joghatóságának hiányát, szükséges-e, hogy e bíróság kifejezetten megállapítsa joghatóságának hiányát, vagy megelégedhet-e a nem kifejezett nyilatkozattal, ha abból értelmezés útján az derül ki, hogy e bíróság megállapította joghatóságának hiányát? |
| --- | --- |

1)

Ahhoz, hogy a korábban eljáró bíróság a 650/2012 rendelet (1) 7. cikkének a) pontja alapján megállapítsa joghatóságának hiányát, szükséges-e, hogy e bíróság kifejezetten megállapítsa joghatóságának hiányát, vagy megelégedhet-e a nem kifejezett nyilatkozattal, ha abból értelmezés útján az derül ki, hogy e bíróság megállapította joghatóságának hiányát?

| 2) | Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam korábban eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy a 650/2012 rendelet 6. cikkének a) pontja és 7. cikkének a) pontja alapján teljesültek-e a korábban eljáró bíróság határozathozatalához szükséges feltételek? Mennyiben kötelező erejű a korábban eljáró bíróság határozata? Konkrétan:






  a) | Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam korábban eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy az örökhagyó érvényesen választotta-e a tagállam jogát a 650/2012 rendelet 22. cikkének megfelelően? |
| --- | --- | --- |

2)

Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam korábban eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy a 650/2012 rendelet 6. cikkének a) pontja és 7. cikkének a) pontja alapján teljesültek-e a korábban eljáró bíróság határozathozatalához szükséges feltételek? Mennyiben kötelező erejű a korábban eljáró bíróság határozata? Konkrétan:

a)

Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam korábban eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy az örökhagyó érvényesen választotta-e a tagállam jogát a 650/2012 rendelet 22. cikkének megfelelően?

| b) | Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam elsőként eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy az eljárásban részt vevő valamely fél nyújtott-e be a 650/2012 rendelet 6. cikkének a) pontja alapján a joghatóság hiányának megállapítása iránti kérelmet a korábban eljáró bíróságnál? |
| --- | --- |

b)

Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam elsőként eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy az eljárásban részt vevő valamely fél nyújtott-e be a 650/2012 rendelet 6. cikkének a) pontja alapján a joghatóság hiányának megállapítása iránti kérelmet a korábban eljáró bíróságnál?

| c) | Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam elsőként eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy a korábban eljáró bíróság helyesen állapította-e meg, hogy a választott jog szerinti tagállam bíróságai alkalmasabbak az öröklés tárgyában történő határozathozatalra? |
| --- | --- |

c)

Annak a tagállamnak a bírósága, amelynek joghatósága abból ered, hogy a másik tagállam elsőként eljáró bírósága megállapította joghatóságának hiányát, jogosult-e annak vizsgálatára, hogy a korábban eljáró bíróság helyesen állapította-e meg, hogy a választott jog szerinti tagállam bíróságai alkalmasabbak az öröklés tárgyában történő határozathozatalra?

| 3) | A 650/2012 rendelet 6. cikkének a) pontja és 7. cikkének a) pontja, amelyek a „22. cikk szerinti” jogválasztást feltételeznek, abban az esetben is alkalmazandók-e, ha egy 2015. augusztus 17. előtt tett végintézkedésben nem került sor az örökhagyó általi kifejezett vagy hallgatólagos jogválasztásra, hanem az öröklésre alkalmazandó jog csak a 650/2012 rendelet 83. cikkének (4) bekezdéséből következhet? |
| --- | --- |

3)

A 650/2012 rendelet 6. cikkének a) pontja és 7. cikkének a) pontja, amelyek a „22. cikk szerinti” jogválasztást feltételeznek, abban az esetben is alkalmazandók-e, ha egy 2015. augusztus 17. előtt tett végintézkedésben nem került sor az örökhagyó általi kifejezett vagy hallgatólagos jogválasztásra, hanem az öröklésre alkalmazandó jog csak a 650/2012 rendelet 83. cikkének (4) bekezdéséből következhet?

---

(1)  Az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 201., 107. o.; helyesbítések: HL 2012. L 344., 3. o.; HL 2013. L 60., 140. o.; HL 2019. L 243., 9. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/5

---

A Törvényszék T-305/19. sz., Welmax + kontra EUIPO – Valmex Medical Imaging (welmax) ügyben 2020. július 8-án hozott ítélete ellen a Welmax + sp. z o. o. sp.k. által 2020. szeptember 8-án benyújtott fellebbezés

(C-425/20. P sz. ügy)

(2020/C 443/07)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Fellebbező: Welmax + sp. z o. o. sp.k. (képviselő: M. Machyński jogtanácsos)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

A Bíróság alelnöke a 2020. október 30-án hozott végzésével a fellebbezést mint elfogadhatatlant elutasította.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/6

---

A Landgericht Stuttgart (Németország) által 2020 szeptember 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – S. kontra AD GmbH

(C-440/20. sz. ügy)

(2020/C 443/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Stuttgart (Németország

Az alapeljárás felei

Felperes: S.

Alperes: AD GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1.   A „hatástalanító berendezés” fogalom értelmezése

| 1–1; | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet (1)
  3. cikkének 10. pontját, hogy a „tervezési elem” fogalom kizárólag egy fizikai rendszer mechanikai elemeit foglalja magában?
  Az 1–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

1–1;

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet (1)
  3. cikkének 10. pontját, hogy a „tervezési elem” fogalom kizárólag egy fizikai rendszer mechanikai elemeit foglalja magában?

Az 1–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 1–2: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének 10. pontját, hogy a kibocsátást szabályozó rendszer csak a motorvezetékbe szerelt (például dízel oxidációs katalizátorok, dízel részecskeszűrő, NOx kibocsátást csökkentő katalizátorok formájában működő) kipufogógáz-tisztító berendezést foglalja magában? |
| --- | --- |

1–2:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének 10. pontját, hogy a kibocsátást szabályozó rendszer csak a motorvezetékbe szerelt (például dízel oxidációs katalizátorok, dízel részecskeszűrő, NOx kibocsátást csökkentő katalizátorok formájában működő) kipufogógáz-tisztító berendezést foglalja magában?

| 1–3: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének 10. pontját, hogy a kibocsátást szabályozó rendszer a kibocsátás csökkentésére irányuló, motoron belüli és motoron kívüli intézkedéseket is magában foglal? |
| --- | --- |

1–3:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének 10. pontját, hogy a kibocsátást szabályozó rendszer a kibocsátás csökkentésére irányuló, motoron belüli és motoron kívüli intézkedéseket is magában foglal?

2.   A „rendes használat” fogalom értelmezése

| 2–1: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a „rendes használat” fogalom csak az Új Európai Menetciklus szerinti járműhasználati körülményekre utal?
  A 2–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

2–1:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a „rendes használat” fogalom csak az Új Európai Menetciklus szerinti járműhasználati körülményekre utal?

A 2–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 2–2: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. [cikkének] (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a rendelet I. mellékletében rögzített határértékeket a szokásos használat során is betartsák?
  A 2–2. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: |
| --- | --- |

2–2:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. [cikkének] (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a rendelet I. mellékletében rögzített határértékeket a szokásos használat során is betartsák?

A 2–2. kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

| 2–3: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a „rendes használat” fogalom a szokásos használat során fennálló tényleges járműhasználati körülményekre utal?
  A 2–3. kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

2–3:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a „rendes használat” fogalom a szokásos használat során fennálló tényleges járműhasználati körülményekre utal?

A 2–3. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 2–4: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a [715/2007/EK] rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a „rendes használat” fogalom a szokásos használat során fennálló tényleges járműhasználati körülményekre utal 33,6 km/h átlagsebesség és 120 km/h maximális sebesség alapulvételével? |
| --- | --- |

2–4:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a [715/2007/EK] rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy a „rendes használat” fogalom a szokásos használat során fennálló tényleges járműhasználati körülményekre utal 33,6 km/h átlagsebesség és 120 km/h maximális sebesség alapulvételével?

3.   Hőmérsékletfüggő kibocsátás-csökkentő stratégiák megengedhetősége

| 3–1: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy nem megengedett a jármű olyan felszerelése, amely szerint a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrész úgy van kialakítva, hogy a kipufogógáz-visszavezetési szintet úgy szabályozzák, hogy csak 20 oC és 30 oC között biztosított a károsanyag-szegény üzemmód, e hőmérsékleti tartományon kívül pedig e szintet fokozatosan csökkentik?
  A 3–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

3–1:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdését, hogy nem megengedett a jármű olyan felszerelése, amely szerint a kibocsátásokat valószínűsíthetően befolyásoló alkatrész úgy van kialakítva, hogy a kipufogógáz-visszavezetési szintet úgy szabályozzák, hogy csak 20 oC és 30 oC között biztosított a károsanyag-szegény üzemmód, e hőmérsékleti tartományon kívül pedig e szintet fokozatosan csökkentik?

A 3–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 3–2: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdését, hogy a hatástalanító berendezés mindazonáltal nem megengedett, ha az a 20 oC és 30 oC közötti hőmérsékleti tartományon kívül folyamatosan a motor védelme céljából működik, és ezáltal a kipufogógáz-visszavezetés jelentősen csökken? |
| --- | --- |

3–2:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdését, hogy a hatástalanító berendezés mindazonáltal nem megengedett, ha az a 20 oC és 30 oC közötti hőmérsékleti tartományon kívül folyamatosan a motor védelme céljából működik, és ezáltal a kipufogógáz-visszavezetés jelentősen csökken?

4.   A kivétel értelmében vett „indokolt” fogalom értelmezése

| 4–1: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a hatástalanító berendezések használatának indokoltságát e rendelkezés értelmében csak akkor lehet megállapítani, ha a motor sérülés vagy baleset elleni védelme és a jármű biztonságos üzemeltetése a típusjóváhagyás megszerzésének időpontjában az adott járműmodell tekintetében rendelkezésre álló csúcstechnológia alkalmazásával sem volt biztosítható?
  A 4–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

4–1:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a hatástalanító berendezések használatának indokoltságát e rendelkezés értelmében csak akkor lehet megállapítani, ha a motor sérülés vagy baleset elleni védelme és a jármű biztonságos üzemeltetése a típusjóváhagyás megszerzésének időpontjában az adott járműmodell tekintetében rendelkezésre álló csúcstechnológia alkalmazásával sem volt biztosítható?

A 4–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 4–2: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a [715/2007]/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a hatástalanító berendezések használatának indokoltságát e rendelkezés értelmében el kell utasítani, ha a motorvezérlőben rögzített paramétereket úgy választották meg, hogy a kipufogógáz-tisztítást a meghatározott hőmérsékletfüggősége alapján a szokásosan várható hőmérsékletek miatt az év nagy részében nem vagy csak korlátozottan aktiválják? |
| --- | --- |

4–2:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a [715/2007]/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a hatástalanító berendezések használatának indokoltságát e rendelkezés értelmében el kell utasítani, ha a motorvezérlőben rögzített paramétereket úgy választották meg, hogy a kipufogógáz-tisztítást a meghatározott hőmérsékletfüggősége alapján a szokásosan várható hőmérsékletek miatt az év nagy részében nem vagy csak korlátozottan aktiválják?

5.   A kivétel értelmében vett „sérülés” fogalom értelmezése

| 5–1: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy csak a motort kell védeni sérülés ellen? |
| --- | --- |

5–1:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy csak a motort kell védeni sérülés ellen?

| 5–2: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a sérülés fogalmát el kell utasítani, ha úgynevezett kopó alkatrészek (például a kipufogógáz-visszavezető szelep) érintettek? |
| --- | --- |

5–2:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a sérülés fogalmát el kell utasítani, ha úgynevezett kopó alkatrészek (például a kipufogógáz-visszavezető szelep) érintettek?

| 5–3: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a jármű más alkatrészeit – különösen a kipufogócsőbe szerelt összetevőket – is védeni kell sérülés vagy baleset ellen? |
| --- | --- |

5–3:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése második mondatának a) pontját, hogy a jármű más alkatrészeit – különösen a kipufogócsőbe szerelt összetevőket – is védeni kell sérülés vagy baleset ellen?

6.   Az uniós jog megsértésének joghatásai és szankciói

| 6–1: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdését, 5. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint 13. cikkét, hogy azok legalábbis egy olyan jármű vevőjének gazdasági önrendelkezéshez való jogát is védik, amely nem felel meg a 715/2007/EK rendelet szerinti követelményeknek?
  A 6–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

6–1:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdését, 5. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint 13. cikkét, hogy azok legalábbis egy olyan jármű vevőjének gazdasági önrendelkezéshez való jogát is védik, amely nem felel meg a 715/2007/EK rendelet szerinti követelményeknek?

A 6–1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 6–2: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdését, 5. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint 13. cikkét, hogy a tagállamoknak elő kell írniuk egy olyan szankciórendszert, amely a piacszabályozásra vonatkozó uniós jogszabályok érvényesítése céljából az effet utile elve alapján keresetindítási jogot biztosít a járművásárlóknak? |
| --- | --- |

6–2:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 715/2007/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdését, 5. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint 13. cikkét, hogy a tagállamoknak elő kell írniuk egy olyan szankciórendszert, amely a piacszabályozásra vonatkozó uniós jogszabályok érvényesítése céljából az effet utile elve alapján keresetindítási jogot biztosít a járművásárlóknak?

| 6–3: | a) | Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében vett „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalmát, hogy a gépjármű vevője által jogszabály alapján elszenvedett kárt nem emésztheti fel vagy csökkentheti a 715/2007/EK rendeletnek nem megfelelő jármű tényleges használatának lehetősége? |
| --- | --- | --- |

6–3:

a)

Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében vett „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalmát, hogy a gépjármű vevője által jogszabály alapján elszenvedett kárt nem emésztheti fel vagy csökkentheti a 715/2007/EK rendeletnek nem megfelelő jármű tényleges használatának lehetősége?

| b) | Megköveteli-e az effet utile uniós jogban fennálló elve, hogy a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalma különbséget tegyen aszerint, hogy a 715/2007/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében vett jogsértést szándékosan vagy csak gondatlanságból követték-e el, és csak ez utóbbi esetben indokolt a megvásárolt jármű tényleges használati lehetőségének beszámítása? |
| --- | --- |

b)

Megköveteli-e az effet utile uniós jogban fennálló elve, hogy a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalma különbséget tegyen aszerint, hogy a 715/2007/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében vett jogsértést szándékosan vagy csak gondatlanságból követték-e el, és csak ez utóbbi esetben indokolt a megvásárolt jármű tényleges használati lehetőségének beszámítása?

| c) | Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében vett „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalmát, hogy a jármű gyártójának az előnyök beszámítása esetén is meg kell fizetnie a kapott tőke – az ellenszolgáltatás – használatának gazdasági ellenértékét, tehát kamatot kell fizetnie e tőke után? |
| --- | --- |

c)

Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében vett „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalmát, hogy a jármű gyártójának az előnyök beszámítása esetén is meg kell fizetnie a kapott tőke – az ellenszolgáltatás – használatának gazdasági ellenértékét, tehát kamatot kell fizetnie e tőke után?

| d) | Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében vett „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalmát, hogy a 715/2007/EK rendeletnek nem megfelelő jármű gyártójának legalábbis a vevő visszavételre vonatkozó első komoly felszólításának időpontjától meg kell tiltani azt, hogy a tényleges használat lehetőségének az ellenszolgáltatásba való beszámítására hivatkozzon? |
| --- | --- |

d)

Úgy kell-e értelmezni a 715/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében vett „hatásos, arányos és visszatartó erejű” intézkedés fogalmát, hogy a 715/2007/EK rendeletnek nem megfelelő jármű gyártójának legalábbis a vevő visszavételre vonatkozó első komoly felszólításának időpontjától meg kell tiltani azt, hogy a tényleges használat lehetőségének az ellenszolgáltatásba való beszámítására hivatkozzon?

| 6–4: | Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 2007/46/EK irányelv (2)
  18. cikkének (1) bekezdését és 26. [cikkének] (1) bekezdését, hogy a gyártó megsérti az érvényes megfelelőségi nyilatkozat kiadására vonatkozó, a 2007/46/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése szerinti kötelezettségét, ha a járműbe a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében vett tiltott hatástalanító berendezést épített be, és az ilyen jármű forgalomba hozatala sérti az érvényes megfelelőségi nyilatkozat nélküli értékesítésnek a 2007/46/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalmát? |
| --- | --- |

6–4:

Úgy kell-e értelmezni és alkalmazni a 2007/46/EK irányelv (2)
  18. cikkének (1) bekezdését és 26. [cikkének] (1) bekezdését, hogy a gyártó megsérti az érvényes megfelelőségi nyilatkozat kiadására vonatkozó, a 2007/46/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése szerinti kötelezettségét, ha a járműbe a 715/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében vett tiltott hatástalanító berendezést épített be, és az ilyen jármű forgalomba hozatala sérti az érvényes megfelelőségi nyilatkozat nélküli értékesítésnek a 2007/46/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalmát?

| 6–5: | Az-e a 715/2007/EK rendelet, valamint a 2007/46/EK irányelv szándéka és célja, hogy a 715/2007/EK rendelet I. mellékletében rögzített határértékek, illetve a 2007/46/EK irányelvnek a 385/2009/EK rendelettel (3) összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megfelelőségi nyilatkozat a vevőket védő jogokat alapozzanak meg olyan módon, hogy a minőséget biztosító, a rendelet szerinti határértékek megsértése, illetve a nyilvántartásba vételhez való jog megsértése esetén a járműre vonatkozó adásvételi szerződés megkötését megelőző eredeti állapot helyreállítása során az uniós jog alapján tilos a használatból származó előnyök beszámítása a gyártóval szemben? |
| --- | --- |

6–5:

Az-e a 715/2007/EK rendelet, valamint a 2007/46/EK irányelv szándéka és célja, hogy a 715/2007/EK rendelet I. mellékletében rögzített határértékek, illetve a 2007/46/EK irányelvnek a 385/2009/EK rendelettel (3) összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megfelelőségi nyilatkozat a vevőket védő jogokat alapozzanak meg olyan módon, hogy a minőséget biztosító, a rendelet szerinti határértékek megsértése, illetve a nyilvántartásba vételhez való jog megsértése esetén a járműre vonatkozó adásvételi szerződés megkötését megelőző eredeti állapot helyreállítása során az uniós jog alapján tilos a használatból származó előnyök beszámítása a gyártóval szemben?

---

(1)  A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 171., 1. o.).

(2)  A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanács irányelv („keretirányelv”) (HL 2007. L 263., 1. o.).

(3)  A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) IX. mellékletének felváltásáról szóló, 2009. május 7-i 385/2009/EK bizottsági rendelet (HL 2009. L 118., 13. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/8

---

A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) kontra LM

(C-447/20. sz. ügy)

(2020/C 443/09)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP)

Alperes: LM

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a 2988/95 rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely valamely támogatás kedvezményezettje számára előírja, hogy közigazgatási pert kell indítania a hatáskörrel rendelkező bíróságnál a valamely szabálytalanság miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktus ellen, annak terhe mellett, hogy ha határidőn belül nem nyújt be keresetet (azaz ha a kedvezményezett nem él határidőn belül a belső jog által nyújtott védelmi eszközökkel), az aktus jogerőssé válik, [...] és ebből következően a nemzeti jog által megállapított szabályok és határidők alapján követelhető a jogosulatlanul kifizetett összeg visszatérítése? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a 2988/95 rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely valamely támogatás kedvezményezettje számára előírja, hogy közigazgatási pert kell indítania a hatáskörrel rendelkező bíróságnál a valamely szabálytalanság miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktus ellen, annak terhe mellett, hogy ha határidőn belül nem nyújt be keresetet (azaz ha a kedvezményezett nem él határidőn belül a belső jog által nyújtott védelmi eszközökkel), az aktus jogerőssé válik, [...] és ebből következően a nemzeti jog által megállapított szabályok és határidők alapján követelhető a jogosulatlanul kifizetett összeg visszatérítése?

| 2) | Ellentétes-e a 2988/95 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével az a nemzeti szabályozás, amely szerint valamely támogatás kedvezményezettje a vele szemben indított bírósági végrehajtási eljárásban nem hivatkozhat a négy- vagy nyolcéves határidő lejártára, mivel ezt a kérdést csak a szabálytalanság megállapítása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktussal szemben indított közigazgatási per keretében lehet értékelni?
  Az e kérdésekre adandó nemleges válasz esetén |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e a 2988/95 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével az a nemzeti szabályozás, amely szerint valamely támogatás kedvezményezettje a vele szemben indított bírósági végrehajtási eljárásban nem hivatkozhat a négy- vagy nyolcéves határidő lejártára, mivel ezt a kérdést csak a szabálytalanság megállapítása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktussal szemben indított közigazgatási per keretében lehet értékelni?

Az e kérdésekre adandó nemleges válasz esetén

| 3) | Úgy kell-e tekinteni a 2988/95 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt hároméves elévülési időt, mint azon tartozás elévülési idejét, amelyet a finanszírozási szabálytalanságok előfordulása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktus keletkeztet? E határidő ezen aktus elfogadásának időpontjától kezdődik-e?
  Végül aztt kell tisztázni, hogy: |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e tekinteni a 2988/95 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt hároméves elévülési időt, mint azon tartozás elévülési idejét, amelyet a finanszírozási szabálytalanságok előfordulása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktus keletkeztet? E határidő ezen aktus elfogadásának időpontjától kezdődik-e?

Végül aztt kell tisztázni, hogy:

| 4) | [Ellentétes-e] a 2988/95 rendelet 3. cikkével az a nemzeti szabályozás, amely szerint a finanszírozási szabálytalanságok fennállása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktussal keletkező tartozás elévülésére előírt hároméves határidőnek a hivatkozott aktus elfogadásának időpontjától kell kezdődnie, és az említett összegekkel kapcsolatos fizetési meghagyásos eljárás megindításáról szóló közléssel meg kell szakadnia, és függőben kell maradnia a panasz, fellebbezés, kereset vagy ellentmondás esetén indult eljárást lezáró végleges vagy jogerős határozat meghozataláig, amennyiben ezek a tartozás behajtásának felfüggesztésével járnak? |
| --- | --- |

4)

[Ellentétes-e] a 2988/95 rendelet 3. cikkével az a nemzeti szabályozás, amely szerint a finanszírozási szabálytalanságok fennállása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktussal keletkező tartozás elévülésére előírt hároméves határidőnek a hivatkozott aktus elfogadásának időpontjától kell kezdődnie, és az említett összegekkel kapcsolatos fizetési meghagyásos eljárás megindításáról szóló közléssel meg kell szakadnia, és függőben kell maradnia a panasz, fellebbezés, kereset vagy ellentmondás esetén indult eljárást lezáró végleges vagy jogerős határozat meghozataláig, amennyiben ezek a tartozás behajtásának felfüggesztésével járnak?

---

(1)  Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18 i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 1995. L 312, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 340. o.)

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/9

---

A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) kontra BD, Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-448/20. sz. ügy)

(2020/C 443/10)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Institiuto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP)

Alperesek: BD, Autoridade Tributária e Aduaneira

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a 2988/95 rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely valamely támogatás kedvezményezettje számára előírja, hogy közigazgatási pert kell indítania a hatáskörrel rendelkező bíróságnál a valamely szabálytalanság miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktus ellen, annak terhe mellett, hogy ha határidőn belül nem nyújt be keresetet (azaz ha a kedvezményezett nem él határidőn belül a belső jog által nyújtott védelmi eszközökkel), az aktus jogerőssé válik, [...] és ebből következően a nemzeti jog által megállapított szabályok és határidők alapján követelhető a jogosulatlanul kifizetett összeg visszatérítése? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a 2988/95 rendelet (1) 3. cikkének (1) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely valamely támogatás kedvezményezettje számára előírja, hogy közigazgatási pert kell indítania a hatáskörrel rendelkező bíróságnál a valamely szabálytalanság miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktus ellen, annak terhe mellett, hogy ha határidőn belül nem nyújt be keresetet (azaz ha a kedvezményezett nem él határidőn belül a belső jog által nyújtott védelmi eszközökkel), az aktus jogerőssé válik, [...] és ebből következően a nemzeti jog által megállapított szabályok és határidők alapján követelhető a jogosulatlanul kifizetett összeg visszatérítése?

| 2) | Ellentétes-e a 2988/95 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével az a nemzeti szabályozás, amely szerint valamely támogatás kedvezményezettje a vele szemben indított bírósági végrehajtási eljárásban nem hivatkozhat a négy- vagy nyolcéves határidő lejártára, mivel ezt a kérdést csak a szabálytalanság megállapítása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktussal szemben indított közigazgatási per keretében lehet értékelni?
  Az e kérdésekre adandó nemleges válasz esetén |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e a 2988/95 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésével az a nemzeti szabályozás, amely szerint valamely támogatás kedvezményezettje a vele szemben indított bírósági végrehajtási eljárásban nem hivatkozhat a négy- vagy nyolcéves határidő lejártára, mivel ezt a kérdést csak a szabálytalanság megállapítása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését elrendelő aktussal szemben indított közigazgatási per keretében lehet értékelni?

Az e kérdésekre adandó nemleges válasz esetén

| 3) | Úgy kell-e tekinteni a 2988/95 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt hároméves elévülési időt, mint azon tartozás elévülési idejét, amelyet a finanszírozási szabálytalanságok előfordulása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktus keletkeztet? E határidő ezen aktus elfogadásának időpontjától kezdődik-e?
  Végül azt kell tisztázni, hogy: |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e tekinteni a 2988/95 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt hároméves elévülési időt, mint azon tartozás elévülési idejét, amelyet a finanszírozási szabálytalanságok előfordulása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktus keletkeztet? E határidő ezen aktus elfogadásának időpontjától kezdődik-e?

Végül azt kell tisztázni, hogy:

| 4) | [Ellentétes-e] a 2988/95 rendelet 3. cikkével az a nemzeti szabályozás, amely szerint a finanszírozási szabálytalanságok fennállása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktussal keletkező tartozás elévülésére előírt hároméves határidőnek a hivatkozott aktus elfogadásának időpontjától kell kezdődnie, és az említett összegekkel kapcsolatos fizetési meghagyásos eljárás megindításáról szóló közléssel meg kell szakadnia, és függőben kell maradnia a panasz, fellebbezés, kereset vagy ellentmondás esetén indult eljárást lezáró végleges vagy jogerős határozat meghozataláig, amennyiben ezek a tartozás behajtásának felfüggesztésével járnak? |
| --- | --- |

4)

[Ellentétes-e] a 2988/95 rendelet 3. cikkével az a nemzeti szabályozás, amely szerint a finanszírozási szabálytalanságok fennállása miatt jogosulatlanul kapott összegek visszafizetését előíró aktussal keletkező tartozás elévülésére előírt hároméves határidőnek a hivatkozott aktus elfogadásának időpontjától kell kezdődnie, és az említett összegekkel kapcsolatos fizetési meghagyásos eljárás megindításáról szóló közléssel meg kell szakadnia, és függőben kell maradnia a panasz, fellebbezés, kereset vagy ellentmondás esetén indult eljárást lezáró végleges vagy jogerős határozat meghozataláig, amennyiben ezek a tartozás behajtásának felfüggesztésével járnak?

---

(1)  Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18 i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 1995. L 312, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 340. o.)

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/10

---

A Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht (Hollandia) által 2020. szeptember 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(C-459/20. sz. ügy)

(2020/C 443/11)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht

Az alapeljárás felei

Felperes: X

Alperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikket, hogy azzal ellentétes az, ha valamely tagállam egy olyan harmadik országbeli állampolgártól, akinek eltartott kiskorú gyermeke uniós polgár és tényleges függőségi viszonyban áll e harmadik országbeli állampolgárral, megtagadja a tartózkodási jogot egy olyan tagállamban, amelynek állampolgárságával a kiskorú uniós polgár rendelkezik, miközben a kiskorú uniós polgár a tagállam és az Unió területén kívül tartózkodik és/vagy még soha nem tartózkodott az Unió területén, így a kiskorú uniós polgártól ténylegesen megtagadják az Unió területén történő tartózkodást? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikket, hogy azzal ellentétes az, ha valamely tagállam egy olyan harmadik országbeli állampolgártól, akinek eltartott kiskorú gyermeke uniós polgár és tényleges függőségi viszonyban áll e harmadik országbeli állampolgárral, megtagadja a tartózkodási jogot egy olyan tagállamban, amelynek állampolgárságával a kiskorú uniós polgár rendelkezik, miközben a kiskorú uniós polgár a tagállam és az Unió területén kívül tartózkodik és/vagy még soha nem tartózkodott az Unió területén, így a kiskorú uniós polgártól ténylegesen megtagadják az Unió területén történő tartózkodást?

| 2. | a) | A (kiskorú) uniós polgároknak kell-e hivatkozniuk az uniós polgárság alapján őket megillető jogok gyakorlásához fűződő érdekre, vagy nekik kell-e ilyen érdeket valószínűsíteniük? |
| --- | --- | --- |

2.

a)

A (kiskorú) uniós polgároknak kell-e hivatkozniuk az uniós polgárság alapján őket megillető jogok gyakorlásához fűződő érdekre, vagy nekik kell-e ilyen érdeket valószínűsíteniük?

| b) | Van-e jelentősége ebben az összefüggésben annak, hogy a kiskorú uniós polgárok általában nem érvényesíthetik önállóan a jogaikat, és nem dönthetnek maguk a tartózkodási helyükről, hanem e tekintetben valamelyik szülőjükre (szüleikre) vannak utalva, ami azzal a következménnyel járhat, hogy egy kiskorú uniós polgárt uniós polgárként megillető jogokat az ő nevében gyakorolják, miközben ez esetleg összeegyeztethetetlen a kiskorú uniós polgárnak például a Chavez-Vilchez ítélet (1) értelmében vett egyéb érdekeivel? |
| --- | --- |

b)

Van-e jelentősége ebben az összefüggésben annak, hogy a kiskorú uniós polgárok általában nem érvényesíthetik önállóan a jogaikat, és nem dönthetnek maguk a tartózkodási helyükről, hanem e tekintetben valamelyik szülőjükre (szüleikre) vannak utalva, ami azzal a következménnyel járhat, hogy egy kiskorú uniós polgárt uniós polgárként megillető jogokat az ő nevében gyakorolják, miközben ez esetleg összeegyeztethetetlen a kiskorú uniós polgárnak például a Chavez-Vilchez ítélet (1) értelmében vett egyéb érdekeivel?

| c) | Abszolút jogokról van-e itt szó abban az értelemben, hogy azok érvényesülése nem akadályozható, vagy azon tagállamnak, amelynek állampolgárságával a (kiskorú) uniós polgár rendelkezik, tevőleges kötelezettsége is van e jogok gyakorlásának lehetővé tételére vonatkozóan? |
| --- | --- |

c)

Abszolút jogokról van-e itt szó abban az értelemben, hogy azok érvényesülése nem akadályozható, vagy azon tagállamnak, amelynek állampolgárságával a (kiskorú) uniós polgár rendelkezik, tevőleges kötelezettsége is van e jogok gyakorlásának lehetővé tételére vonatkozóan?

| 3. | a) | Az első kérdésben említett függőségi viszony fennállásának megítélése szempontjából döntő jelentősége van-e annak, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező szülő a kérelem benyújtását vagy a tartózkodási jogot megtagadó határozat meghozatalát vagy azon időpontot megelőzően, amikor valamely (nemzeti) bíróság az e megtagadást érintő jogi eljárásban határozatot hoz, napi szinten gondoskodott-e a kiskorú uniós polgárról, vagy hogy eddig mások látták el e feladatot, és /vagy ők (továbbra is) el tudják látni e feladatot? |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Az első kérdésben említett függőségi viszony fennállásának megítélése szempontjából döntő jelentősége van-e annak, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező szülő a kérelem benyújtását vagy a tartózkodási jogot megtagadó határozat meghozatalát vagy azon időpontot megelőzően, amikor valamely (nemzeti) bíróság az e megtagadást érintő jogi eljárásban határozatot hoz, napi szinten gondoskodott-e a kiskorú uniós polgárról, vagy hogy eddig mások látták el e feladatot, és /vagy ők (továbbra is) el tudják látni e feladatot?

| b) | Ebben az összefüggésben megkövetelhető-e a kiskorú uniós polgártól, hogy az uniós jogból eredő jogainak tényleges gyakorlása érdekében az Unió területén a másik szülőjénél telepedjen le, aki ugyan uniós polgár, azonban esetleg már nem rendelkezik felügyeleti joggal a kiskorú személy felett? |
| --- | --- |

b)

Ebben az összefüggésben megkövetelhető-e a kiskorú uniós polgártól, hogy az uniós jogból eredő jogainak tényleges gyakorlása érdekében az Unió területén a másik szülőjénél telepedjen le, aki ugyan uniós polgár, azonban esetleg már nem rendelkezik felügyeleti joggal a kiskorú személy felett?

| c) | Amennyiben ez a helyzet, van-e jelentősége e tekintetben annak, hogy e szülő gyakorolja, illetve gyakorolta-e a felügyeleti jogot a kiskorú személy felett, és/vagy jogi, gazdasági vagy érzelmi szempontból e szülő viseli, illetve viselte-e gondját a kiskorú személynek, és hogy e szülő hajlandó-e e gondviselést ellátni és/vagy a kiskorú személyről gondoskodni? |
| --- | --- |

c)

Amennyiben ez a helyzet, van-e jelentősége e tekintetben annak, hogy e szülő gyakorolja, illetve gyakorolta-e a felügyeleti jogot a kiskorú személy felett, és/vagy jogi, gazdasági vagy érzelmi szempontból e szülő viseli, illetve viselte-e gondját a kiskorú személynek, és hogy e szülő hajlandó-e e gondviselést ellátni és/vagy a kiskorú személyről gondoskodni?

| d) | Amennyiben bebizonyosodik, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező szülő kizárólagos felügyeleti joggal rendelkezik a kiskorú uniós polgár felett, ez azt jelenti-e, hogy kisebb jelentőséget kell tulajdonítani a jogi, gazdasági és/vagy érzelmi szempontból történő gondoskodásnak? |
| --- | --- |

d)

Amennyiben bebizonyosodik, hogy a harmadik ország állampolgárságával rendelkező szülő kizárólagos felügyeleti joggal rendelkezik a kiskorú uniós polgár felett, ez azt jelenti-e, hogy kisebb jelentőséget kell tulajdonítani a jogi, gazdasági és/vagy érzelmi szempontból történő gondoskodásnak?

---

(1)  C-133/15, EU:C:2017:354.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/11

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TU, RE kontra Google LLC

(C-460/20. sz. ügy)

(2020/C 443/12)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: TU, RE

Alperesek: Google LLC

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az érintettnek a magánéletének tiszteletben tartásához (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke) és a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez (a Charta 8. cikke) való jogával, ha egy internetes keresőszolgáltatás adatkezelőjével szemben az érintett által előterjesztett törlési kérelem vizsgálata keretében a Charta 7., 8., 11. és 16. cikkéből eredő versengő jogoknak és érdekeknek az (EU) 2016/679 rendelet (1) 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján elvégzendő mérlegelése során olyan esetben, amelyben a törölni kért link olyan tartalomra mutat, amely olyan tényállításokat és tényállításokon alapuló olyan értékítéleteket tartalmaz, amelyek valóságtartalmát az érintett vitatja, és amelynek jogszerűsége az abban foglalt tényállítások valóságtartalmának kérdésétől függ, irányadó jelleggel azt is figyelembe veszik, hogy az érintett észszerűen elvárható módon – például ideiglenes intézkedés útján – jogvédelmet kaphat-e a tartalomszolgáltatóval szemben, és ily módon legalább ideiglenesen tisztázható-e a keresőmotor adatkezelője által listázott tartalom valóságtartalmával kapcsolatos kérdés? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az érintettnek a magánéletének tiszteletben tartásához (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. cikke) és a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez (a Charta 8. cikke) való jogával, ha egy internetes keresőszolgáltatás adatkezelőjével szemben az érintett által előterjesztett törlési kérelem vizsgálata keretében a Charta 7., 8., 11. és 16. cikkéből eredő versengő jogoknak és érdekeknek az (EU) 2016/679 rendelet (1) 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján elvégzendő mérlegelése során olyan esetben, amelyben a törölni kért link olyan tartalomra mutat, amely olyan tényállításokat és tényállításokon alapuló olyan értékítéleteket tartalmaz, amelyek valóságtartalmát az érintett vitatja, és amelynek jogszerűsége az abban foglalt tényállítások valóságtartalmának kérdésétől függ, irányadó jelleggel azt is figyelembe veszik, hogy az érintett észszerűen elvárható módon – például ideiglenes intézkedés útján – jogvédelmet kaphat-e a tartalomszolgáltatóval szemben, és ily módon legalább ideiglenesen tisztázható-e a keresőmotor adatkezelője által listázott tartalom valóságtartalmával kapcsolatos kérdés?

| 2) | Egy olyan internetes keresőszolgáltatás adatkezelőjével szemben előterjesztett törlési kérelem esetében, amely névre történő keresés esetén természetes személyek olyan fényképeire irányuló keresést folytat le, amelyeket harmadik felek tettek elérhetővé az interneten az adott személy nevével összefüggésben, és amely a találati áttekintésben előnézeti képként („thumbnail”) jeleníti meg a talált fényképeket, irányadó jelleggel akkor is figyelembe kell-e venni a harmadik fél általi eredeti közzététel kontextusát a Charta 7., 8., 11. és 16. cikkéből eredő versengő jogoknak és érdekeknek a 95/46/EK irányelv (2) 12. cikkének b) pontja és 14. cikke első bekezdésének a) pontja, illetve az általános adatvédelmi rendelet 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján elvégzendő mérlegelése során, ha az előnézeti kép megjelenítése során a keresőmotor link útján hivatkozik ugyan a harmadik fél weboldalára, azt azonban nem nevezi meg konkrétan, és az internetes keresőszolgáltatás nem jeleníti meg egyúttal a kép közzétételének eredeti kontextusát is? |
| --- | --- |

2)

Egy olyan internetes keresőszolgáltatás adatkezelőjével szemben előterjesztett törlési kérelem esetében, amely névre történő keresés esetén természetes személyek olyan fényképeire irányuló keresést folytat le, amelyeket harmadik felek tettek elérhetővé az interneten az adott személy nevével összefüggésben, és amely a találati áttekintésben előnézeti képként („thumbnail”) jeleníti meg a talált fényképeket, irányadó jelleggel akkor is figyelembe kell-e venni a harmadik fél általi eredeti közzététel kontextusát a Charta 7., 8., 11. és 16. cikkéből eredő versengő jogoknak és érdekeknek a 95/46/EK irányelv (2) 12. cikkének b) pontja és 14. cikke első bekezdésének a) pontja, illetve az általános adatvédelmi rendelet 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján elvégzendő mérlegelése során, ha az előnézeti kép megjelenítése során a keresőmotor link útján hivatkozik ugyan a harmadik fél weboldalára, azt azonban nem nevezi meg konkrétan, és az internetes keresőszolgáltatás nem jeleníti meg egyúttal a kép közzétételének eredeti kontextusát is?

---

(1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet; HL L 119., 2016. május 4., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.).

(2)  A személyes adatok feldolgozása [helyesen: kezelése] vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (adatvédelmi irányelv; HL L 281., 1995. november 23., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/12

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HEITEC AG kontra HEITECH Promotion GmbH und RW

(C-466/20. sz. ügy)

(2020/C 443/13)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: HEITEC AG

Alperes: HEITECH Promotion GmbH, RW

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2008/95/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 207/2009/EK rendelet (2) 54. cikkének (1) és (2) bekezdése és 111. cikkének (2) bekezdése értelmében vett belenyugvás nemcsak hatósághoz vagy bírósághoz benyújtandó jogorvoslati kérelemmel, hanem hatóság vagy bíróság közreműködése nélkül tanúsított magatartással is kizárható? |
| --- | --- |

1)

A 2008/95/EK irányelv (1) 9. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 207/2009/EK rendelet (2) 54. cikkének (1) és (2) bekezdése és 111. cikkének (2) bekezdése értelmében vett belenyugvás nemcsak hatósághoz vagy bírósághoz benyújtandó jogorvoslati kérelemmel, hanem hatóság vagy bíróság közreműködése nélkül tanúsított magatartással is kizárható?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A 2008/95/EK irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdése és 111. cikkének (2) bekezdése értelmében vett belenyugvást kizáró magatartást valósít-e meg az a felszólítás, amellyel a korábbi megjelölés jogosultja a bírósági eljárás megindítása előtt arra kéri a későbbi megjelölés jogosultját, hogy vállaljon kötelezettséget a megjelölés használatának abbahagyására, és jogsértés esetére vállaljon kötbérfizetési kötelezettséget? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A 2008/95/EK irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdése és 111. cikkének (2) bekezdése értelmében vett belenyugvást kizáró magatartást valósít-e meg az a felszólítás, amellyel a korábbi megjelölés jogosultja a bírósági eljárás megindítása előtt arra kéri a későbbi megjelölés jogosultját, hogy vállaljon kötelezettséget a megjelölés használatának abbahagyására, és jogsértés esetére vállaljon kötbérfizetési kötelezettséget?

| 3) | A 2008/95/EK irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdése és 111. cikkének (2) bekezdése értelmében vett ötéves belenyugvási időszak számítása során bírósági jogorvoslat esetén a jogorvoslati kérelem bírósághoz történő benyújtása vagy e kérelemnek az ellenérdekű fél részére történő kézbesítése releváns-e? Van-e jelentősége e tekintetben annak, hogy a jogorvoslati kérelemnek az ellenérdekű fél részére történő kézbesítése a korábbi védjegy jogosultjának hibájából szenved az ötéves határidő lejártán túlmenő késedelmet? |
| --- | --- |

3)

A 2008/95/EK irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdése és 111. cikkének (2) bekezdése értelmében vett ötéves belenyugvási időszak számítása során bírósági jogorvoslat esetén a jogorvoslati kérelem bírósághoz történő benyújtása vagy e kérelemnek az ellenérdekű fél részére történő kézbesítése releváns-e? Van-e jelentősége e tekintetben annak, hogy a jogorvoslati kérelemnek az ellenérdekű fél részére történő kézbesítése a korábbi védjegy jogosultjának hibájából szenved az ötéves határidő lejártán túlmenő késedelmet?

| 4) | Kiterjed-e a 2008/95/EK irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdésében és 111. cikkének (2) bekezdésében foglalt jogvesztés a jogsértés abbahagyására irányuló követeléseken kívül például a kártérítésre, tájékoztatásra és megsemmisítésre irányuló, járulékos védjegyjogi igényekre is? |
| --- | --- |

4)

Kiterjed-e a 2008/95/EK irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 207/2009/EK rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdésében és 111. cikkének (2) bekezdésében foglalt jogvesztés a jogsértés abbahagyására irányuló követeléseken kívül például a kártérítésre, tájékoztatásra és megsemmisítésre irányuló, járulékos védjegyjogi igényekre is?

---

(1)  A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 299., 25. o.).

(2)  Az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (kodifikált változat) (HL 2009. L 78., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 158., 52. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/13

---

A Rechtbank Midden-Nederland (Hollandia) által 2020. szeptember 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ZK mint JM-nek, a BMA Nederland BV felszámolójának jogutódja kontra BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG; beavatkozó: Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland

(C-498/20. sz. ügy)

(2020/C 443/14)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Midden-Nederland

Az alapeljárás felei

Felperes: ZK mint JM-nek, a BMA Nederland BV felszámolójának jogutódja

Alperes: BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG

Beavatkozó: Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | a) | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) (a továbbiakban: „Brüsszel Ia” rendelet) (1) 7. cikkének 2. pontjában szereplő „[az a hely], ahol a káresemény bekövetkezett” kifejezést, hogy „a károkozó esemény bekövetkezésének helye” (az elkövetés helye) azon társaság székhelye, amely nem tudja kielégíteni a hitelezői követeléseit, amennyiben ez a behajthatatlanság abból ered, hogy e társaság anyavállalata megsértette az e hitelezőkkel szemben fennálló gondossági kötelezettségét? |
| --- | --- | --- |

1)

a)

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) (a továbbiakban: „Brüsszel Ia” rendelet) (1) 7. cikkének 2. pontjában szereplő „[az a hely], ahol a káresemény bekövetkezett” kifejezést, hogy „a károkozó esemény bekövetkezésének helye” (az elkövetés helye) azon társaság székhelye, amely nem tudja kielégíteni a hitelezői követeléseit, amennyiben ez a behajthatatlanság abból ered, hogy e társaság anyavállalata megsértette az e hitelezőkkel szemben fennálló gondossági kötelezettségét?

| b) | Úgy kell-e értelmezni a „Brüsszel Ia” rendelet 7. cikkének 2. pontjában szereplő „[az a hely], ahol a káresemény bekövetkezett” kifejezést, hogy „a kár bekövetkezésének helye” (a kár bekövetkezésének helye) azon társaság székhelye, amely nem tudja kielégíteni a hitelezői követeléseit, amennyiben ez a behajthatatlanság abból ered, hogy e társaság anyavállalata megsértette az e hitelezőkkel szemben fennálló gondossági kötelezettségét? |
| --- | --- |

b)

Úgy kell-e értelmezni a „Brüsszel Ia” rendelet 7. cikkének 2. pontjában szereplő „[az a hely], ahol a káresemény bekövetkezett” kifejezést, hogy „a kár bekövetkezésének helye” (a kár bekövetkezésének helye) azon társaság székhelye, amely nem tudja kielégíteni a hitelezői követeléseit, amennyiben ez a behajthatatlanság abból ered, hogy e társaság anyavállalata megsértette az e hitelezőkkel szemben fennálló gondossági kötelezettségét?

| c) | Szükségesek-e azt igazoló további körülmények, hogy a kielégítési lehetőséget nem biztosító társaság székhelye szerinti bíróság rendelkezik joghatósággal, és ha igen, melyek ezek a körülmények? |
| --- | --- |

c)

Szükségesek-e azt igazoló további körülmények, hogy a kielégítési lehetőséget nem biztosító társaság székhelye szerinti bíróság rendelkezik joghatósággal, és ha igen, melyek ezek a körülmények?

| d) | Jelentőséggel bír-e a „Brüsszel Ia” rendelet 7. cikkének 2. pontja értelmében joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy a hitelezői követeléseit kielégíteni nem képes társaság holland felszámolója jogellenes károkozásból eredő kártérítés iránti keresetet indított a fizetésképtelenségi eljárás körébe tartozó vagyon értékesítésével kapcsolatos törvényes feladatkörében és valamennyi hitelező javára (azonban nem valamennyi hitelező nevében)? Az ilyen kereset azt eredményezi, hogy az egyes hitelezők egyéni helyzetét nem vizsgálják, és azon harmadik személy számára, amellyel szemben követelést érvényesítenek, nem áll rendelkezésre a felszámolóval szemben valamennyi olyan védekezési eszköz, amely az egyes hitelezőkkel szemben esetlegesen rendelkezésére állt volna. |
| --- | --- |

d)

Jelentőséggel bír-e a „Brüsszel Ia” rendelet 7. cikkének 2. pontja értelmében joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy a hitelezői követeléseit kielégíteni nem képes társaság holland felszámolója jogellenes károkozásból eredő kártérítés iránti keresetet indított a fizetésképtelenségi eljárás körébe tartozó vagyon értékesítésével kapcsolatos törvényes feladatkörében és valamennyi hitelező javára (azonban nem valamennyi hitelező nevében)? Az ilyen kereset azt eredményezi, hogy az egyes hitelezők egyéni helyzetét nem vizsgálják, és azon harmadik személy számára, amellyel szemben követelést érvényesítenek, nem áll rendelkezésre a felszámolóval szemben valamennyi olyan védekezési eszköz, amely az egyes hitelezőkkel szemben esetlegesen rendelkezésére állt volna.

| e) | Jelentőséggel bír-e a „Brüsszel Ia” rendelet 7. cikkének 2. pontja értelmében joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy azon hitelezők egy részének székhelye, akik javára a felszámoló keresetet indít, nem az Európai Unió területén található? |
| --- | --- |

e)

Jelentőséggel bír-e a „Brüsszel Ia” rendelet 7. cikkének 2. pontja értelmében joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy azon hitelezők egy részének székhelye, akik javára a felszámoló keresetet indít, nem az Európai Unió területén található?

| 2) | Más választ kell-e adni az első kérdésre, ha egy olyan alapítvány által indított keresetről van szó, amelynek célja az első kérdés értelmében kárt elszenvedő hitelezők kollektív érdekeinek képviselete? Az ilyen közérdekű kereset azt eredményezi, hogy az érintett eljárásban nem állapítják meg, hogy a) hol található e hitelezők székhelye, b) milyen különös körülmények között keletkeztek az érintett hitelezőknek a társasággal szemben fennálló követelései, és c) áll-e fenn a fenti értelemben vett gondossági kötelezettség az egyes hitelezőkkel szemben, és e kötelezettséget megszegték-e. |
| --- | --- |

2)

Más választ kell-e adni az első kérdésre, ha egy olyan alapítvány által indított keresetről van szó, amelynek célja az első kérdés értelmében kárt elszenvedő hitelezők kollektív érdekeinek képviselete? Az ilyen közérdekű kereset azt eredményezi, hogy az érintett eljárásban nem állapítják meg, hogy a) hol található e hitelezők székhelye, b) milyen különös körülmények között keletkeztek az érintett hitelezőknek a társasággal szemben fennálló követelései, és c) áll-e fenn a fenti értelemben vett gondossági kötelezettség az egyes hitelezőkkel szemben, és e kötelezettséget megszegték-e.

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a „Brüsszel Ia” rendelet 8. cikkének 2. pontját, hogy amennyiben az eredeti eljárás bírósága hatályon kívül helyezi a joghatóságát ezen eljárás tekintetében megállapító határozatát, ezáltal automatikusan elveszíti a beavatkozó által indított keresetre vonatkozó joghatóságát? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a „Brüsszel Ia” rendelet 8. cikkének 2. pontját, hogy amennyiben az eredeti eljárás bírósága hatályon kívül helyezi a joghatóságát ezen eljárás tekintetében megállapító határozatát, ezáltal automatikusan elveszíti a beavatkozó által indított keresetre vonatkozó joghatóságát?

| 4) | a) | Úgy kell-e értelmezni a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: „Róma II” rendelet) (2) 4. cikkének (1) bekezdését, hogy „azon ország [...], amelyben a kár bekövetkezik”, az az ország, amelyben azon társaság székhelye található, amely nem tudja megtéríteni azt a kárt, amelyet a hitelezők a gondossági kötelezettség fent említett megszegése miatt szenvedtek el? |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Úgy kell-e értelmezni a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: „Róma II” rendelet) (2) 4. cikkének (1) bekezdését, hogy „azon ország [...], amelyben a kár bekövetkezik”, az az ország, amelyben azon társaság székhelye található, amely nem tudja megtéríteni azt a kárt, amelyet a hitelezők a gondossági kötelezettség fent említett megszegése miatt szenvedtek el?

| b) | Jelentőséggel bír-e ezen ország meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy a kereseteket – a fizetésképtelenségi eljárás körébe tartozó vagyon értékesítésével kapcsolatos törvényes feladatkörében – egy felszámoló és – valamennyi hitelező javára (azonban nem valamennyi hitelező nevében) – egy kollektív érdekeket képviselő szervezet indította? |
| --- | --- |

b)

Jelentőséggel bír-e ezen ország meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy a kereseteket – a fizetésképtelenségi eljárás körébe tartozó vagyon értékesítésével kapcsolatos törvényes feladatkörében – egy felszámoló és – valamennyi hitelező javára (azonban nem valamennyi hitelező nevében) – egy kollektív érdekeket képviselő szervezet indította?

| c) | Jelentőséggel bír-e ezen ország meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy a hitelezők egy részének székhelye nem az Európai Unió területén található? |
| --- | --- |

c)

Jelentőséggel bír-e ezen ország meghatározása szempontjából az a körülmény, hogy a hitelezők egy részének székhelye nem az Európai Unió területén található?

| d) | Azon körülmény, hogy a fizetésképtelen holland társaság és az anyavállalata között finanszírozásról szóló megállapodások voltak érvényben, amelyekben joghatósági kikötéssel a német bíróságok joghatóságáról rendelkeztek, és a német jogot nyilvánították alkalmazandónak, azt eredményezi-e, hogy a BMA AG állítólagos jogellenes károkozása a „Róma II” rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy Hollandiától eltérő országhoz? |
| --- | --- |

d)

Azon körülmény, hogy a fizetésképtelen holland társaság és az anyavállalata között finanszírozásról szóló megállapodások voltak érvényben, amelyekben joghatósági kikötéssel a német bíróságok joghatóságáról rendelkeztek, és a német jogot nyilvánították alkalmazandónak, azt eredményezi-e, hogy a BMA AG állítólagos jogellenes károkozása a „Róma II” rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy Hollandiától eltérő országhoz?

---

(1)  HL 2012. L 351., 1. o.

(2)  HL 2007. L 199., 40. o.; helyesbítés: HL 2016. L 39., 63. o.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/14

---

A Rechtbank Noord-Holland (Hollandia) által 2020. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P kontra Swiss International Air Lines AG

(C-512/20. sz. ügy)

(2020/C 443/15)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Noord-Holland

Az alapeljárás felei

Felperes: P

Alperes: Swiss International Air Lines AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Abban az esetben, ha közvetlenül csatlakozó járatok esetében a valamely tagállam területén található repülőtérről történő indulás és a valamely harmadik ország területén található repülőtérre történő megérkezés között Svájcban sor kerül egy átszállást magában foglaló, tervezett közbenső leszállásra, alkalmazandó-e a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11 i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) – az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló, 1999. június 21 i megállapodás (2) 15. cikkének, valamint a bizottság 1/2006 határozatának (3) és 1/2017 határozatának (4) figyelembevételével – a Svájcból a harmadik országba tartó, közvetlenül csatlakozó járatra is?

---

(1)  HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o

(2)  HL 2002. L 114., 73. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 41. kötet, 94. o.

(3)  2006/727/EK: A Közösség/Svájc légiközlekedési Bizottság 1/2006 határozata (2006. október 18.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légiközlekedésről szóló megállapodás mellékletének módosításáról (HL 2006. L 298., 23. o.).

(4)  Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottságnak az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról szóló, 2017. november 29-i 1/2017. sz. határozata (HL 2017. L 348., 46. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/15

---

A Městský soud v Praze (Cseh Köztársaság) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VÍTKOVICE STEEL, a.s. kontra Ministerstvo životního prostředí

(C-524/20. sz. ügy)

(2020/C 443/16)

Az eljárás nyelve: cseh

A kérdést előterjesztő bíróság

Městský soud v Praze

Az alapeljárás felei

Felperes: VÍTKOVICE STEEL, a.s.

Alperes: Ministerstvo životního prostředí

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Megköveteli-e a 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat (1) e határozat I. mellékletével összefüggésben értelmezett 10. cikkének (8) bekezdése kibocsátási egységek ingyenes kiosztását a 2013 és 2020 közötti időszakban az olyan létesítmény részére, amelyben oxigénbefúvásos konvertert használó folyamat megy végbe, amelynek kiinduló anyaga egy másik üzemeltető tulajdonában álló másik létesítményből szállított szénnel telített folyékony vas, ha egyúttal biztosítva van az, hogy nem kerül sor a forró fém terméknek fenntartott kibocsátási egységek kettős beszámítására, illetve párhuzamos kiosztására? |
| --- | --- |

1)

Megköveteli-e a 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat (1) e határozat I. mellékletével összefüggésben értelmezett 10. cikkének (8) bekezdése kibocsátási egységek ingyenes kiosztását a 2013 és 2020 közötti időszakban az olyan létesítmény részére, amelyben oxigénbefúvásos konvertert használó folyamat megy végbe, amelynek kiinduló anyaga egy másik üzemeltető tulajdonában álló másik létesítményből szállított szénnel telített folyékony vas, ha egyúttal biztosítva van az, hogy nem kerül sor a forró fém terméknek fenntartott kibocsátási egységek kettős beszámítására, illetve párhuzamos kiosztására?

| 2) | Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén: érvénytelen-e a 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat e határozat I. mellékletével összefüggésben értelmezett 10. cikkének (8) bekezdése a forró fém termék tekintetében azon az alapon, hogy a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ezen irányelv I. mellékletével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (1) bekezdésébe ütközik, illetve adott esetben érthetetlenség miatt? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén: érvénytelen-e a 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat e határozat I. mellékletével összefüggésben értelmezett 10. cikkének (8) bekezdése a forró fém termék tekintetében azon az alapon, hogy a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ezen irányelv I. mellékletével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (1) bekezdésébe ütközik, illetve adott esetben érthetetlenség miatt?

| 3) | A második kérdésre adott igenlő válasz esetén: érvénytelen-e a jogalap megszűnése miatt a 2013. szeptember 5-i 2013/448/EU bizottsági határozat (2) 1. cikkének (1) bekezdése is, a CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05. sz. azonosítóval rendelkező létesítmény tekintetében? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adott igenlő válasz esetén: érvénytelen-e a jogalap megszűnése miatt a 2013. szeptember 5-i 2013/448/EU bizottsági határozat (2) 1. cikkének (1) bekezdése is, a CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05. sz. azonosítóval rendelkező létesítmény tekintetében?

| 4) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2013. szeptember 5-i 2013/448/EU bizottsági határozat 1. cikkének (1) bekezdését és 1. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdését a CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05. sz. azonosítóval rendelkező létesítmény tekintetében, hogy e rendelkezések lehetővé teszik e létesítménynek a forró fém terméknek fenntartott kibocsátási egységeknek a Cseh Köztársaság új kérelme alapján történő kiosztását, amennyiben kizárt a kibocsátási egységek kettős beszámítása és párhuzamos kiosztása? |
| --- | --- |

4)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2013. szeptember 5-i 2013/448/EU bizottsági határozat 1. cikkének (1) bekezdését és 1. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdését a CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05. sz. azonosítóval rendelkező létesítmény tekintetében, hogy e rendelkezések lehetővé teszik e létesítménynek a forró fém terméknek fenntartott kibocsátási egységeknek a Cseh Köztársaság új kérelme alapján történő kiosztását, amennyiben kizárt a kibocsátási egységek kettős beszámítása és párhuzamos kiosztása?

| 5) | A negyedik kérdésre adott nemleges válasz esetén: érvénytelen-e a 2013. szeptember 5-i 2013/448/EU bizottsági határozat 1. cikkének (1) bekezdése a CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05. sz. azonosítóval rendelkező létesítmény tekintetében azon az alapon, hogy a 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat e határozat I. mellékletével összefüggésben értelmezett 10. cikkének (8) bekezdésébe ütközik? |
| --- | --- |

5)

A negyedik kérdésre adott nemleges válasz esetén: érvénytelen-e a 2013. szeptember 5-i 2013/448/EU bizottsági határozat 1. cikkének (1) bekezdése a CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05. sz. azonosítóval rendelkező létesítmény tekintetében azon az alapon, hogy a 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat e határozat I. mellékletével összefüggésben értelmezett 10. cikkének (8) bekezdésébe ütközik?

| 6) | A harmadik, negyedik, vagy ötödik kérdésre adott igenlő válasz esetén: hogyan kell az uniós joggal összhangban eljárnia azon tagállami hatóságnak, amely – az uniós joggal ellentétesen – nem osztotta ki az ingyenes kibocsátási egységeket az olyan létesítmény üzemeltetőjének, amelyben oxigénbefúvásos konvertert használó folyamat megy végbe, abban az esetben, ha az adott létesítmény már nem működik, és a kiosztási időszak már véget ért? |
| --- | --- |

6)

A harmadik, negyedik, vagy ötödik kérdésre adott igenlő válasz esetén: hogyan kell az uniós joggal összhangban eljárnia azon tagállami hatóságnak, amely – az uniós joggal ellentétesen – nem osztotta ki az ingyenes kibocsátási egységeket az olyan létesítmény üzemeltetőjének, amelyben oxigénbefúvásos konvertert használó folyamat megy végbe, abban az esetben, ha az adott létesítmény már nem működik, és a kiosztási időszak már véget ért?

---

(1)  A kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i bizottsági határozat (az értesítés a C(2011) 2772. számú dokumentummal történt) (HL 2011. L 130., 1. o.).

(2)  Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban történő átmeneti ingyenes kiosztását szolgáló nemzeti végrehajtási intézkedésekről szóló, 2013. szeptember 5-i bizottsági határozat (az értesítés a C(2013) 5666. számú dokumentummal történt) (HL 2013. L 240., 27. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/16

---

A Satversmes tiesa (Lettország) által 2020. október 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SIA EUROAPTIEKA kontra Ministru Kabinets

(C-530/20. sz. ügy)

(2020/C 443/17)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Satversmes tiesa

Az alapeljárás felei

Felperes: SIA EUROAPTIEKA

Alperes: Ministru Kabinets

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A vitatott rendelkezés által hivatkozott tevékenységeket a 2001/83/EK irányelv (1) VIII. címének („Reklámozás”) értelmében vett, gyógyszerek reklámozásának kell-e tekinteni? |
| --- | --- |

1)

A vitatott rendelkezés által hivatkozott tevékenységeket a 2001/83/EK irányelv (1) VIII. címének („Reklámozás”) értelmében vett, gyógyszerek reklámozásának kell-e tekinteni?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2001/83 irányelv 90. cikkét, hogy azzal ellentétes egy olyan tagállami szabályozás, amely kibővíti a tiltott reklámozási módok listáját, és az említett irányelv 90. cikkében kifejezetten előírtaknál szigorúbb korlátozásokat vezet be? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2001/83 irányelv 90. cikkét, hogy azzal ellentétes egy olyan tagállami szabályozás, amely kibővíti a tiltott reklámozási módok listáját, és az említett irányelv 90. cikkében kifejezetten előírtaknál szigorúbb korlátozásokat vezet be?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni, hogy az alapügy tárgyát képező vitatott szabályozás a gyógyszerek reklámozását azoknak a 2001/83 irányelv 87. cikkének (3) bekezdése értelmében vett észszerű felhasználásának elősegítése érdekében korlátozza? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni, hogy az alapügy tárgyát képező vitatott szabályozás a gyógyszerek reklámozását azoknak a 2001/83 irányelv 87. cikkének (3) bekezdése értelmében vett észszerű felhasználásának elősegítése érdekében korlátozza?

---

(1)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.; helyesbítések: HL 2006. L 235., 24. o.; HL 2014. L 239., 81. o.; HL 2019. L 317., 115. o.)

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/17

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-411/17. sz., Landesbank Baden-Württemberg kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. november 20-án benyújtott fellebbezés

(C-621/20. P. sz. ügy)

(2020/C 443/18)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Egységes Szanálási Testület (képviselők: K.-Ph. Wojcik, H. Ehlers, P. A. Messina és J. Kerlin meghatalmazottak, valamint H.–G. Kamann, F. Louis, P. Gey Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: Landesbank Baden-Württemberg, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

Az Egységes Szanálási Testület azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1. | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-411/17. sz. Landesbank Baden-Württemberg kontra Egységes Szanálási Testület (ESZT) ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítéletét, EU:T:2020:435; |
| --- | --- |

1.

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-411/17. sz. Landesbank Baden-Württemberg kontra Egységes Szanálási Testület (ESZT) ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítéletét, EU:T:2020:435;

| 2. | utasítsa el a megsemmisítés iránti keresetet; |
| --- | --- |

2.

utasítsa el a megsemmisítés iránti keresetet;

| 3. | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

3.

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Első jogalap: A Törvényszék eljárási szabályzata 85. cikke (3) bekezdésének megsértése, a bizonyítékok elferdítése és az ESZT tisztességes eljáráshoz való jogának megsértése.

Először is az ESZT azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte és alkalmazta az eljárási szabályzata 85. cikkének (3) bekezdését, amikor úgy ítélte meg, hogy az ESZT nem megfelelően hitelesítette az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2017. évi előzetes hozzájárulásokra vonatkozó határozatát (SRB/ES/SRF/2017/05), mivel az ESZT által a tárgyaláson előterjesztett és e határozat szabályos hitelesítésére irányuló bizonyítékokat elfogadhatatlannak minősítették. E tekintetben először is az ESZT azt állítja, hogy indokolt volt a tárgyaláson az e határozat szabályszerű hitelesítésére vonatkozó bizonyítékok előterjesztése, mivel a hitelesítés hiányának kérdése korábban nem képezte tárgyát sem az írásbeli eljárásnak, sem pedig pervezető intézkedéseknek, illetve bizonyításfelvételnek a Törvényszék részéről. Az ESZT másodszor azt állítja, hogy a Törvényszék azáltal, hogy figyelmen kívül hagyta e bizonyítékokat, valamint annak megállapításával, hogy e bizonyítékok, még ha elfogadhatók is, nem megalapozottak, elferdítette a rendelkezésére álló bizonyítékokat. Ezenkívül a Törvényszék annak megállapításával, hogy mindenesetre a bizonyítékok nem mutatnak elválaszthatatlan kapcsolatot az ESZT elnöke által aláírt továbbítási jegyzék és a megtámadott határozat melléklete között, a Törvényszék nem vette figyelembe a továbbítási jegyzéken szereplő referenciaszámot, amelynek révén a továbbítási jegyzék elválaszthatatlanul kapcsolódik az elektronikus aktához, amely a maga részéről tartalmazza a megtámadott határozatot és annak mellékletét. Harmadszor, az ESZT azt állítja, hogy a Törvényszék megsértette a tisztességes eljáráshoz való jogát azzal, hogy a hitelesítés hiányát a tárgyalást megelőzően nem hozta fel, mivel nem fogadta el az ESZT arra vonatkozó felajánlását, hogy egyéb bizonyítékokat terjesszen elő, és soha nem jelezte az ESZT-nek, hogy a bizonyítékokat elégtelennek tartja.

Második jogalap: Az EUMSZ 296. cikk és az Alapjogi Charta 47. cikkének megsértése

Másodszor, az ESZT azt állítja továbbá, hogy a Törvényszék túlértékelte az EUMSZ 296. cikkből és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkéből eredő követelményeket, amikor megállapította, hogy az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet (1) 4–7. és 9. cikkében, valamint I. mellékletében előírt számítási módszer átláthatatlan volt, és hogy következésképpen a megtámadott határozatban nem lehet szükségszerűen megfelelő az indokolás, mivel a Landesbank Baden-Württemberg nem tudta a számítást teljeskörűen leellenőrizni. A fellebbező szerint a Törvényszéknek nem sikerült összhangba hoznia e követelményeket az EUMSZ 339. cikkben előírt titoktartási kötelezettséggel, amelyet egyébként a megtámadott ítélet nem is említ, sem más uniós jogi elvekkel. A felhatalmazáson alapuló rendelet megfelelő egyensúlyt teremtett az átláthatóság, a szakmai titoktartás elve és az említett rendelet egyéb céljai között, mégpedig különösen az Egységes Szanálási Alap finanszírozásához való hozzájárulás bizonyos célszintjének elérése, valamint a hozzájárulások valamennyi érintett intézménytől történő méltányos és arányos módon való beszedése között. Az ESZT a megtámadott határozat indokolása során megfelelően tiszteletben tartotta ezt a szabályozási keretet.

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/18

---

A Bíróság elnökének 2019. október 4-i végzése (az Amtsgericht Hamburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – MG, NH kontra Germanwings GmbH

(C-190/19. sz. ügy) (1)

(2020/C 443/19)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 213., 2019.6.24.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/18

---

A Bíróság elnökének 2019. október 2-i végzése – Európai Bizottság kontra Szlovén Köztársaság

(C-413/19. sz. ügy) (1)

(2020/C 443/20)

Az eljárás nyelve: szlovén

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 246., 2019.7.22.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/18

---

A Bíróság elnökének 2019. október 24-i végzése (a Conseil du Contentieux des Étrangers [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – X kontra État belge

(C-671/19. sz. ügy) (1)

(2020/C 443/21)

Az eljárás nyelve: francia

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 372., 2019.11.4.

---

Törvényszék

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/19

---

A Törvényszék 2020. október 28-i ítélete – Ben Ali kontra Tanács

(T-151/18. sz. ügy) (1)

(„Közös kül- és biztonságpolitika - A tunéziai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - Az állami pénzeszközök hűtlen kezeléséért felelős személyekkel, valamint a hozzájuk kapcsolódó személyekkel és szervezetekkel szemben hozott intézkedések - Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök befagyasztása alkalmazandó - A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása - Védelemhez való jog - Hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Észszerű időn belüli határozathozatal - Megfelelő ténybeli alap - Keresetindítási határidők - Költségmentesség - Halasztó hatály - Elfogadhatóság - Feltételek”)

(2020/C 443/22)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Ali (Verneuil-l’Étang, Franciaország) (képviselő: K. Lara ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: S. Lejeune, A. Jaume és V. Piessevaux meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. január 29-i (KKBP) 2018/141 tanácsi határozatnak (HL 2018. L 25, 38. o.), a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. január 28-i (KKBP) 2019/135 tanácsi határozatnak (HL 2019. L 25., 23. o.), valamint a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2020. január 27-i (KKBP) 2020/117 tanácsi határozatnak (HL 2020. L 22., 31. o.) a felperest érintő részeikben történő megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Alit érintő részeikben megsemmisíti a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. január 29-i (KKBP) 2018/141 tanácsi határozatot és a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. január 28-i (KKBP) 2019/135 tanácsi határozatot. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Alit érintő részeikben megsemmisíti a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2018. január 29-i (KKBP) 2018/141 tanácsi határozatot és a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról szóló, 2019. január 28-i (KKBP) 2019/135 tanácsi határozatot.

| 2) | A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | A Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezi a saját költségein felül S. Ben Ali költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék az Európai Unió Tanácsát kötelezi a saját költségein felül S. Ben Ali költségeinek viselésére.

---

(1)  HL C 263., 2019.8.5.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/20

---

A Törvényszék 2020. október 15-i ítélete – Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals kontra Bizottság

(T-307/18. sz. ügy) (1)

(„Dömping - Egyes, Kínából származó varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatala - Végleges dömpingellenes vám kivetése - A védelemhez való jog - A dömpingkülönbözet kiszámítása - Analóg ország - Kár - Okozati összefüggés”)

(2020/C 443/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co. Ltd (Huzhou, Kína) (képviselők: K. Adamantopoulos és P. Billiet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Demeneix, M. França, N. Kuplewatzky és E. Schmidt meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2018. március 5-i (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2018. L 63., 15. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co. Ltd.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co. Ltd.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 240., 2018.7.9.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/20

---

A Törvényszék 2020. október 15-i ítélete – Coppo Gavazzi és társai kontra Parlament

(T-389/19–T-394/19., T-397/19., T-398/19., T-403/19., T-404/19., T-406/19., T-407/19., T-409/19–T-414/19., T-416/19–T-418/19., T-420/19–T-422/19., T-425/19–T-427/19., T-429/19–T-432/19., T-435/19., T-436/19., T-438/19–T-442/19., T-444/19–T-446/19., T-448/19., T-450/19–T-454/19., T-463/19. és T-465/19. sz. egyesített ügyek) (1)

(„Intézményi jog - Az európai parlamenti képviselők egységes statútuma - Az olasz választókerületekben megválasztott európai parlamenti képviselők - A nyugdíjról szóló 14/2018. sz. határozatnak az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati [a képviselőház elnöksége, Olaszország] általi elfogadása - Az olasz nemzeti parlamenti képviselők nyugdíja összegének módosítása - Az Olaszországban megválasztott bizonyos volt európai parlamenti képviselők nyugdíja összegének az Európai Parlament általi, ebből következő módosítása - A jogi aktus kibocsátójának hatásköre - Indokolási kötelezettség - Szerzett jogok - Jogbiztonság - Jogos bizalom - A tulajdonhoz való jog - Arányosság - Egyenlő bánásmód”)

(2020/C 443/24)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperesek: Maria Teresa Coppo Gavazzi (Milánó, Olaszország) és az ítélet mellékletében megnevezett többi 48 felperes (képviselő: M. Merola ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: S. Seyr és S. Alves meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati 14/2018. sz. határozatának 2019. január 1-jei hatálybalépését követően a felpereseket megillető nyugdíjak összegének kiigazítása tárgyában a felperesek mindegyikét illetően a Parlament által kidolgozott 2019. április 11-i feljegyzés, valamint a T-465/19. sz. ügy felperese esetében a 2019. június 11-i feljegyzés megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a T-453/19. sz., Panusa kontra Parlament ügyben előterjesztett keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a T-453/19. sz., Panusa kontra Parlament ügyben előterjesztett keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a többi keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a többi keresetet elutasítja.

| 3) | Maria Teresa Coppo Gavazzi és a mellékletben megnevezett többi felperes a saját költségein felül viseli az Európai Parlament részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

3)

Maria Teresa Coppo Gavazzi és a mellékletben megnevezett többi felperes a saját költségein felül viseli az Európai Parlament részéről felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 270., 2019.8.12.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/21

---

2020. október 3-án benyújtott kereset – EMCS kontra EASO

(T-621/20. sz. ügy)

(2020/C 443/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: EMCS ltd. (Msida, Málta) (képviselők: P. Kuypers és N. Groot ügyvédek)

Alperes: Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

Kérelmek

A felperes azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EASO-nak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (1) által szabályozott közbeszerzési eljárás keretében az „EASO/2020/789. sz. közbeszerzési eljárás, az EASO-nál Máltán foglalkoztatott kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó szabályok” címet viselő, 2020. július 23-i határozatát annyiban, amennyiben abban a felperes által az EASO/2020/789. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárás tekintetében benyújtott ajánlat elutasításra került; és/vagy |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EASO-nak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (1) által szabályozott közbeszerzési eljárás keretében az „EASO/2020/789. sz. közbeszerzési eljárás, az EASO-nál Máltán foglalkoztatott kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó szabályok” címet viselő, 2020. július 23-i határozatát annyiban, amennyiben abban a felperes által az EASO/2020/789. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárás tekintetében benyújtott ajánlat elutasításra került; és/vagy

| — | semmisítse meg azon jogi aktus(oka)t, amely(ek) révén az EASO az EASO/2020/789. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárást követően a felperestől eltérő félnek keretszerződés megkötését tette vagy teszi lehetővé; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg azon jogi aktus(oka)t, amely(ek) révén az EASO az EASO/2020/789. nyilvántartási számú közbeszerzési eljárást követően a felperestől eltérő félnek keretszerződés megkötését tette vagy teszi lehetővé;

| — | kötelezze az EASO-t a felperest annak következtében ért kár megtérítésére, hogy az EASO kizárta a felperest a keretszerződés végrehajtásából; és |
| --- | --- |

—

kötelezze az EASO-t a felperest annak következtében ért kár megtérítésére, hogy az EASO kizárta a felperest a keretszerződés végrehajtásából; és

| — | az EASO-t kötelezze a felperes költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az EASO-t kötelezze a felperes költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az EASO megsértette az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvét, mivel a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumok nem voltak világosak, pontosak és egyértelműek, és az EASO tisztázhatta volna, és köteles lett volna tisztázni a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumokat. Jóllehet a felperes több alkalommal kért felvilágosítást, az EASO nem tisztázta a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumait. Ezért az EASO szándékosan belenyugodott az átláthatóság elvének folyamatos megsértésébe. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az EASO megsértette az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvét, mivel a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumok nem voltak világosak, pontosak és egyértelműek, és az EASO tisztázhatta volna, és köteles lett volna tisztázni a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumokat. Jóllehet a felperes több alkalommal kért felvilágosítást, az EASO nem tisztázta a közbeszerzési eljárással kapcsolatos dokumentumait. Ezért az EASO szándékosan belenyugodott az átláthatóság elvének folyamatos megsértésébe.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az EASO önálló módon jogellenesen újraszámolta a felperes pénzügyi ajánlatát, megsértve ezzel a saját ajánlattételhez szükséges dokumentációiban, valamint a Törvényszék és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában foglaltakat. Ebből következően az EASO a felperes ajánlatát a módosított összeg alapulvételével értékelte. Ennélfogva az EASO az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveivel ellentétesen járt el. Ennek eredményeképpen az EASO nem hozhatta volna meg a szerződés odaítéléséről szóló határozatát. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az EASO önálló módon jogellenesen újraszámolta a felperes pénzügyi ajánlatát, megsértve ezzel a saját ajánlattételhez szükséges dokumentációiban, valamint a Törvényszék és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában foglaltakat. Ebből következően az EASO a felperes ajánlatát a módosított összeg alapulvételével értékelte. Ennélfogva az EASO az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveivel ellentétesen járt el. Ennek eredményeképpen az EASO nem hozhatta volna meg a szerződés odaítéléséről szóló határozatát.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az EASO megsértette a 2018/1046 rendelet 170. cikkének (3) bekezdését, mivel még azt követően sem adott tájékoztatást a konzorciumnak a felperes ajánlatához képest fennálló előnyeiről, hogy a felperes ilyen irányú tájékoztatás nyújtása iránti kifejezett kérelemmel fordult az EASO-hoz. Az EASO nem szolgált tájékoztatással arról, hogy miért kapott magasabb pontszámot a konzorcium ajánlata a felperes ajánlatához képest, ami azt eredményezte, hogy a felperes nem tudta a konzorcium ajánlatával összevetve azonosítani a saját ajánlatának erősségeit és gyenge pontjait. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az EASO megsértette a 2018/1046 rendelet 170. cikkének (3) bekezdését, mivel még azt követően sem adott tájékoztatást a konzorciumnak a felperes ajánlatához képest fennálló előnyeiről, hogy a felperes ilyen irányú tájékoztatás nyújtása iránti kifejezett kérelemmel fordult az EASO-hoz. Az EASO nem szolgált tájékoztatással arról, hogy miért kapott magasabb pontszámot a konzorcium ajánlata a felperes ajánlatához képest, ami azt eredményezte, hogy a felperes nem tudta a konzorcium ajánlatával összevetve azonosítani a saját ajánlatának erősségeit és gyenge pontjait.

| 4. | A negyedik, a kártérítési igényre vonatkozó jogalap, amennyiben a felperes az annak folytán elmaradt haszon következtében, hogy nem kötöttek vele keretszerződést, kárt szenvedett. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a kártérítési igényre vonatkozó jogalap, amennyiben a felperes az annak folytán elmaradt haszon következtében, hogy nem kötöttek vele keretszerződést, kárt szenvedett.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18–9 (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/22

---

2020. október 9-én benyújtott kereset – MV kontra Bizottság

(T-624/20. sz. ügy)

(2020/C 443/26)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: MV (képviselők: G. Pandey, D. Rovetta és V. Villante ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) 2020. június 30-i határozatát, amely elutasította a felperesnek az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése szerinti, 2020. január 27-én benyújtott panaszát, semmisítse meg továbbá a felperes által 50 000 euró összegű kártérítés iránt benyújtott kérelem elutasítását; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) 2020. június 30-i határozatát, amely elutasította a felperesnek az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése szerinti, 2020. január 27-én benyújtott panaszát, semmisítse meg továbbá a felperes által 50 000 euró összegű kártérítés iránt benyújtott kérelem elutasítását;

| — | semmisítse meg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)/kiválasztási bizottság 2019. október 29-i határozatát, amely elutasítja a kiválasztási bizottság azon határozatának a felülvizsgálata iránt a felperes által előterjesztett kérelmet, amely szerint nem léphet a versenyvizsga következő szakaszába; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)/kiválasztási bizottság 2019. október 29-i határozatát, amely elutasítja a kiválasztási bizottság azon határozatának a felülvizsgálata iránt a felperes által előterjesztett kérelmet, amely szerint nem léphet a versenyvizsga következő szakaszába;

| — | semmisítse meg az EPSO-fiókban közölt 2019. június 5-i határozatot, amely szerint a felperes nem kerül fel az „EPSO/AD/364/19–3 – biztonsági tisztviselők” szerinti versenyvizsga céljából kiválasztott tisztviselőket felsoroló listatervezetre; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EPSO-fiókban közölt 2019. június 5-i határozatot, amely szerint a felperes nem kerül fel az „EPSO/AD/364/19–3 – biztonsági tisztviselők” szerinti versenyvizsga céljából kiválasztott tisztviselőket felsoroló listatervezetre;

| — | semmisítse meg a 2019. január 24-én közzétett „EPSO/AD/364/19–3 – biztonsági tisztviselők” nyíltversenyvizsga-felhívást, és teljes egészében semmisítse meg az említett versenyvizsgán való részvételre kiválasztott tisztviselők listatervezetét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2019. január 24-én közzétett „EPSO/AD/364/19–3 – biztonsági tisztviselők” nyíltversenyvizsga-felhívást, és teljes egészében semmisítse meg az említett versenyvizsgán való részvételre kiválasztott tisztviselők listatervezetét;

| — | ezen túlmenően:






  — | elsődlegesen, adott esetben, állapítsa meg, hogy a személyzeti szabályzat 90. cikke az EUMSZ 270. cikk szerinti jelen eljárásban érvénytelen és nem alkalmazható; |
| --- | --- | --- |

—

ezen túlmenően:

—

elsődlegesen, adott esetben, állapítsa meg, hogy a személyzeti szabályzat 90. cikke az EUMSZ 270. cikk szerinti jelen eljárásban érvénytelen és nem alkalmazható;

| — | rendelje el a jelen keresetben kért vizsgálati intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

rendelje el a jelen keresetben kért vizsgálati intézkedéseket;

| — | kötelezze az Európai Bizottságot a saját és a felperes részéről a jelen bírósági eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot a saját és a felperes részéről a jelen bírósági eljárással összefüggésben felmerült költségek viselésére;

| — | kötelezze az alperest, hogy a fent említett, jogellenes, vitatott határozatok eredményeként felmerülő kár megtérítése céljából fizessen a felperesnek 50 000 eurót |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy a fent említett, jogellenes, vitatott határozatok eredményeként felmerülő kár megtérítése céljából fizessen a felperesnek 50 000 eurót

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az EPSO/kiválasztási bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el a felperes munkatapasztalatának értékelésekor, és megsértette a szóban forgó versenyvizsgafelhívásnak a szükséges munkatapasztalatot részletező II. mellékletét. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az EPSO/kiválasztási bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el a felperes munkatapasztalatának értékelésekor, és megsértette a szóban forgó versenyvizsgafelhívásnak a szükséges munkatapasztalatot részletező II. mellékletét.

| 2. | A második, az 1958. április 15-i1. tanácsi rendelet (1) 1., 2., 3. és 4. cikkének állítólagos megsértésére, a személyzeti szabályzat 1d. és 28. cikkének megsértésére, az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének a megsértésére, valamint a versenyvizsgafelhívás EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességére alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, az 1958. április 15-i1. tanácsi rendelet (1) 1., 2., 3. és 4. cikkének állítólagos megsértésére, a személyzeti szabályzat 1d. és 28. cikkének megsértésére, az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének a megsértésére, valamint a versenyvizsgafelhívás EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességére alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a szaktudás-értékelőnek és a nyíltversenyvizsgákra irányadó általános szabályok 2.4. pontjának, valamint a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikkének az EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességére, továbbá a személyzeti szabályzat 1d., 4. 7. és 29. cikkének a megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a szaktudás-értékelőnek és a nyíltversenyvizsgákra irányadó általános szabályok 2.4. pontjának, valamint a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikkének az EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességére, továbbá a személyzeti szabályzat 1d., 4. 7. és 29. cikkének a megsértésére alapított jogalap.

| 4. | A negyedik, a szóban forgó versenyvizsgafelhívás teljes II. mellékletének az EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességére, valamint a személyzeti szabályzat 1d. cikkének a megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a szóban forgó versenyvizsgafelhívás teljes II. mellékletének az EUMSZ 277. cikk szerinti jogellenességére, valamint a személyzeti szabályzat 1d. cikkének a megsértésére alapított jogalap.

---

(1)  A módosított, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i1. sz. tanácsi rendelet (HL 1958. 17., 385. o. magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 3. o.).

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/23

---

2020. október 12-én benyújtott kereset – LAICO kontra Tanács

(T-627/20. sz. ügy)

(2020/C 443/27)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Libyan African Investment Co. (LAICO) (Tripoli, Líbia) (képviselők: A. Bahrami és N. Korogiannakis ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat végrehajtásáról szóló, 2020. július 30-i (KKBP) 2020/1137 tanácsi végrehajtási határozatot (1) abban a részében, amelyben az fenntartja a felperes nevét a szervezeteknek a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozat (2) IV. mellékletében meghatározott jegyzékén; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat végrehajtásáról szóló, 2020. július 30-i (KKBP) 2020/1137 tanácsi végrehajtási határozatot (1) abban a részében, amelyben az fenntartja a felperes nevét a szervezeteknek a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozat (2) IV. mellékletében meghatározott jegyzékén;

| — | semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2020. július 30-i (EU) 2020/1130 tanácsi végrehajtási határozatot (3), amely módosítja a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 204/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. január 18-i (EU) 2016/44 tanácsi rendelet (4) III. mellékletét, amennyiben fenntartja a felperes nevét a szervezeteknek az (EU) 2016/44 rendelet III. mellékletében meghatározott jegyzékén; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2020. július 30-i (EU) 2020/1130 tanácsi végrehajtási határozatot (3), amely módosítja a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 204/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. január 18-i (EU) 2016/44 tanácsi rendelet (4) III. mellékletét, amennyiben fenntartja a felperes nevét a szervezeteknek az (EU) 2016/44 rendelet III. mellékletében meghatározott jegyzékén; és

| — | a Tanácsot kötelezze a felperes részéről a jelen keresettel összefüggésben felmerült jogi és egyéb költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a felperes részéről a jelen keresettel összefüggésben felmerült jogi és egyéb költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az (EU) 2016/44 tanácsi rendelet és a (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozat megsértésére alapított jogalap, amennyiben nem teljesülnek a 2015/1333 határozat (3) preambulumbekezdése szerinti, a szervezetek jegyzékbe való felvételére vonatkozó kumulatív feltételek. |
| --- | --- |

1.

Az első, az (EU) 2016/44 tanácsi rendelet és a (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozat megsértésére alapított jogalap, amennyiben nem teljesülnek a 2015/1333 határozat (3) preambulumbekezdése szerinti, a szervezetek jegyzékbe való felvételére vonatkozó kumulatív feltételek.

| 2. | A második, a Tanács azon kötelezettségének megsértésére alapított jogalap, hogy valamennyi korlátozó intézkedést folyamatosan felülvizsgál annak biztosítása érdekében, hogy azok továbbra is hozzájárulnak a célkitűzéseik eléréséhez. |
| --- | --- |

2.

A második, a Tanács azon kötelezettségének megsértésére alapított jogalap, hogy valamennyi korlátozó intézkedést folyamatosan felülvizsgál annak biztosítása érdekében, hogy azok továbbra is hozzájárulnak a célkitűzéseik eléréséhez.

| 3. | A harmadik, nyilvánvaló értékelési hibákra alapított jogalap. A felperes állítása szerint többek között:






  — | a LAICO állami tulajdonban álló, valamint a részvényesi közgyűlés és az igazgatótanács által irányított társaság; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, nyilvánvaló értékelési hibákra alapított jogalap. A felperes állítása szerint többek között:

—

a LAICO állami tulajdonban álló, valamint a részvényesi közgyűlés és az igazgatótanács által irányított társaság;

| — | a LAICO igazgatótanácsa magasan képzett és tapasztalt szakemberekből áll; és |
| --- | --- |

—

a LAICO igazgatótanácsa magasan képzett és tapasztalt szakemberekből áll; és

| — | a LAICO anyavállalataira nem vonatkoznak ugyanilyen típusú korlátozások. |
| --- | --- |

—

a LAICO anyavállalataira nem vonatkoznak ugyanilyen típusú korlátozások.

| 4. | A negyedik, az egyenlő bánásmód elvének a megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, az egyenlő bánásmód elvének a megsértésére alapított jogalap.

| 5. | Az ötödik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az arányosság elvének a megsértésére alapított jogalap.

| 6. | A hatodik, az EUMSZ 296. cikk szerinti indokolási kötelezettség, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, az EUMSZ 296. cikk szerinti indokolási kötelezettség, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog megsértésére alapított jogalap.

---

(1)  HL 2020. L 247., 40. o.

(2)  HL 2015. L 206., 34. o.; helyesbítés: HL 2017. L 205., 91. o.

(3)  HL 2020. L 247., 14. o.

(4)  HL 2016. L 12., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 6., 10. o.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/24

---

2020. október 21-én benyújtott kereset – UPTR kontra Parlament és Tanács

(T-634/20. sz. ügy)

(2020/C 443/28)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Unie van Professionele Transporteurs en Logistieke Ondernemers (UPTR) (Herstal, Belgium) (képviselő: F. Vanden Bogaerde ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti keresetet; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti keresetet;

| — | semmisítse meg az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (4) bekezdését; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az 1071/2009/EK rendeletnek, az 1072/2009/EK rendeletnek és az 1024/2012/EU rendeletnek a közúti fuvarozási ágazati fejleményekre tekintettel történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1055 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (4) bekezdését;

| — | a költségekről jelenleg ne határozzon. |
| --- | --- |

—

a költségekről jelenleg ne határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az EUSZ 3. cikke (3) bekezdésének és a szabad szolgáltatásnyújtás elvének a megtámadott rendelkezés általi megsértésére alapított jogalap
  Az áruszállítás, különösen a kabotázs terén folyamatos liberalizálásra kell törekedi. A 2020/1055 megtámadott rendelkezése azonban visszalép a liberalizálás eddig elért szintjéről, mivel a rendelkezés átfogó korlátozást tartalmaz, amely főként azon fuvarozó vállalkozások számára hátrányos, akik a felperes tagjai. A kabotázzsal kapcsolatos visszaélések megakadályozására irányuló – a megtámadott rendelkezés alapját képező – törekvést már egyéb uniós jogalkotási aktusok (Mobility Package) támogatják. |
| --- | --- |

1.

Az első, az EUSZ 3. cikke (3) bekezdésének és a szabad szolgáltatásnyújtás elvének a megtámadott rendelkezés általi megsértésére alapított jogalap

Az áruszállítás, különösen a kabotázs terén folyamatos liberalizálásra kell törekedi. A 2020/1055 megtámadott rendelkezése azonban visszalép a liberalizálás eddig elért szintjéről, mivel a rendelkezés átfogó korlátozást tartalmaz, amely főként azon fuvarozó vállalkozások számára hátrányos, akik a felperes tagjai. A kabotázzsal kapcsolatos visszaélések megakadályozására irányuló – a megtámadott rendelkezés alapját képező – törekvést már egyéb uniós jogalkotási aktusok (Mobility Package) támogatják.

| 2. | A második, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap
  Azon rendelet elfogadását megelőzően, amelynek a megtámadott rendelkezés a részét képezi, a korábban a Bizottság rendeletjavaslata kapcsán elvégzett hatásvizsgálatot semmilyen szinten sem aktualizálták. Az Európai Parlament és a Tanács ugyanakkor alapvetően változtatott a Bizottság javaslatán, és ezáltal megfelelő és szükséges lett volna a hatásvizsgálat aktualizálása. |
| --- | --- |

2.

A második, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap

Azon rendelet elfogadását megelőzően, amelynek a megtámadott rendelkezés a részét képezi, a korábban a Bizottság rendeletjavaslata kapcsán elvégzett hatásvizsgálatot semmilyen szinten sem aktualizálták. Az Európai Parlament és a Tanács ugyanakkor alapvetően változtatott a Bizottság javaslatán, és ezáltal megfelelő és szükséges lett volna a hatásvizsgálat aktualizálása.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/25

---

2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VYBRANCE)

(T-635/20. sz. ügy)

(2020/C 443/29)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Dermavita Company SARL (Bejrút, Libanon) (képviselő: D. Todorov ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Allergan Holdings France SAS (Courbevoie, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: JUVÉDERM VYBRANCE európai uniós szóvédjegy – 13 541 594. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. augusztus 24-én hozott határozata (R 1014/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | szólítsa fel az EUIPO-t arra, hogy tekintse benyújtottnak a fellebbezést; |
| --- | --- |

—

szólítsa fel az EUIPO-t arra, hogy tekintse benyújtottnak a fellebbezést;

| — | az EUIPO-t és a másik felet kötelezze saját költségeiknek és a felperesnek a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a másik felet kötelezze saját költségeiknek és a felperesnek a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek a viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 101. cikke (4) bekezdésének, 104. és 106. és 107. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 101. cikke (4) bekezdésének, 104. és 106. és 107. cikkének megsértése.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/26

---

2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLUMA)

(T-636/20. sz. ügy)

(2020/C 443/30)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Dermavita Company SARL (Bejrút, Libanon) (képviselő: D. Todorov ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Allergan Holdings France SAS (Courbevoie, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: JUVÉDERM VOLUMA európai uniós szóvédjegy – 6 547 301. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. augusztus 24-én hozott határozata (R 1016/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | szólítsa fel az EUIPO-t arra, hogy tekintse benyújtottnak a fellebbezést; |
| --- | --- |

—

szólítsa fel az EUIPO-t arra, hogy tekintse benyújtottnak a fellebbezést;

| — | az EUIPO-t és a másik felet kötelezze saját költségeiknek és a felperesnek a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a másik felet kötelezze saját költségeiknek és a felperesnek a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek a viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 101. cikke (4) bekezdésének, 104. és 106. és 107. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 101. cikke (4) bekezdésének, 104. és 106. és 107. cikkének megsértése.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/26

---

2020. október 21-én benyújtott kereset – Dermavita Company kontra EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLITE)

(T-637/20. sz. ügy)

(2020/C 443/31)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Dermavita Company SARL (Bejrút, Libanon) (képviselő: D. Todorov ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Allergan Holdings France SAS (Courbevoie, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: JUVÉDERM VOLITE európai uniós szóvédjegy – 13 413 406. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. augusztus 21-én hozott határozata (R 1015/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | szólítsa fel az EUIPO-t arra, hogy tekintse benyújtottnak a fellebbezést; |
| --- | --- |

—

szólítsa fel az EUIPO-t arra, hogy tekintse benyújtottnak a fellebbezést;

| — | az EUIPO-t és a másik felet kötelezze saját költségeiknek és a felperesnek a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a másik felet kötelezze saját költségeiknek és a felperesnek a Törvényszék előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek a viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 101. cikke (4) bekezdésének, 104. és 106. és 107. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 101. cikke (4) bekezdésének, 104. és 106. és 107. cikkének megsértése.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/27

---

2020. október 26-án benyújtott kereset – NB kontra az Európai Unió Bírósága

(T-648/20. sz. ügy)

(2020/C 443/32)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: NB (képviselő: J.-N. Louis ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Bírósága

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg azon határozatot, amellyel a felperest 2019. január 1-jétől nem léptették elő az AST 10 besorolási fokozatba; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg azon határozatot, amellyel a felperest 2019. január 1-jétől nem léptették elő az AST 10 besorolási fokozatba;

| — | amennyiben ez szükséges semmisítse meg az [X]-et 2019. január 1-jétől az AST 10 besorolási fokozatba „újrabesoroló”/előléptető határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges semmisítse meg az [X]-et 2019. január 1-jétől az AST 10 besorolási fokozatba „újrabesoroló”/előléptető határozatot;

| — | abszolút másodlagosan semmisítsen meg a felperes munkatársait 2019. január 1-jétől az AST 10 besorolási fokozatba „újrabesoroló”/előléptető minden határozatot; |
| --- | --- |

—

abszolút másodlagosan semmisítsen meg a felperes munkatársait 2019. január 1-jétől az AST 10 besorolási fokozatba „újrabesoroló”/előléptető minden határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a megtámadott határozat jogi alapjának hiányára vonatkozik. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a megtámadott határozat jogi alapjának hiányára vonatkozik.

| 2. | A második jogalap az adminisztrációnak az AST 9 besorolási fokozatból az AST 10 besorolási fokozatba lépéssel kapcsolatos megközelítésének jogellenességére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az adminisztrációnak az AST 9 besorolási fokozatból az AST 10 besorolási fokozatba lépéssel kapcsolatos megközelítésének jogellenességére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata XIII. melléklete 31. cikkének (3) bekezdése hatályának megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata XIII. melléklete 31. cikkének (3) bekezdése hatályának megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap a személyi állománynak az AST 9 besorolási fokozatból az AST 10 besorolási fokozatba lépéssel kapcsolatos szabályokról való tájékoztatásának hiányára vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a személyi állománynak az AST 9 besorolási fokozatból az AST 10 besorolási fokozatba lépéssel kapcsolatos szabályokról való tájékoztatásának hiányára vonatkozik.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/28

---

2020. október 23-án benyújtott kereset – KL kontra EBB

(T-651/20. sz. ügy)

(2020/C 443/33)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: KL (képviselők: L. Levi és A. Champetier ügyvédek)

Alperes: Európai Beruházási Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | következésképpen semmisítse meg az EBB 2020. február 28-i azon határozatát, amely szerint a felperesnek a 2019. december 23-i, 2020. február 3-i és február 28-i orvosi vizsgálatról való távolléte a személyi állományra alkalmazandó igazgatási rendelkezések X. mellékletének 3.6 cikke szerinti indokolatlan távollétnek minősül; |
| --- | --- |

—

következésképpen semmisítse meg az EBB 2020. február 28-i azon határozatát, amely szerint a felperesnek a 2019. december 23-i, 2020. február 3-i és február 28-i orvosi vizsgálatról való távolléte a személyi állományra alkalmazandó igazgatási rendelkezések X. mellékletének 3.6 cikke szerinti indokolatlan távollétnek minősül;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperes által a 2020. február 28-i eredeti határozattal szemben benyújtott közigazgatási jogorvoslati kérelmet elutasító 2020. július 15-i határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperes által a 2020. február 28-i eredeti határozattal szemben benyújtott közigazgatási jogorvoslati kérelmet elutasító 2020. július 15-i határozatot;

| — | kötelezze az EBB-t a felperest ért nem vagyoni kár megtérítésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze az EBB-t a felperest ért nem vagyoni kár megtérítésére;

| — | kötelezze az EBB-t az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az EBB-t az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az igazgatási rendelkezések X. melléklete 2.3 és 3.6 cikkének megsértésén alapul. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy vis maior helyzet miatt nem tudott részt venni az orvosi vizsgálatokon, és ezért a fent említett rendelkezésekben előírt kivételek hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az igazgatási rendelkezések X. melléklete 2.3 és 3.6 cikkének megsértésén alapul. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy vis maior helyzet miatt nem tudott részt venni az orvosi vizsgálatokon, és ezért a fent említett rendelkezésekben előírt kivételek hatálya alá tartozik.

| 2. | A második jogalap a gondoskodási kötelezettség és az arányosság elvének megsértésén alapul. A felperes különösen arra hivatkozik, hogy az alperes által az egyes rokkantsági orvosi igazolásokat követően elvégzett orvosi vizsgálatok rendszeressége súlyosbítja az egészségi állapotát azáltal, hogy újabb és újabb jogorvoslati kérelmek benyújtására kényszeríti, és figyelmen kívül hagyja a fent említett elveket. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a gondoskodási kötelezettség és az arányosság elvének megsértésén alapul. A felperes különösen arra hivatkozik, hogy az alperes által az egyes rokkantsági orvosi igazolásokat követően elvégzett orvosi vizsgálatok rendszeressége súlyosbítja az egészségi állapotát azáltal, hogy újabb és újabb jogorvoslati kérelmek benyújtására kényszeríti, és figyelmen kívül hagyja a fent említett elveket.

| 3. | A harmadik jogalap jogellenességi kifogáson alapul. A felperes szerint a X. melléklet 3.4 cikke sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 31. és 34. cikkét, mivel e cikk alkalmazása a gyakorlatban egyrészt a felperes éves szabadságának, másrészt pedig – az éves szabadságának kimerítésétől számítva – valamennyi díjazásának eltörléséhez vezet. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap jogellenességi kifogáson alapul. A felperes szerint a X. melléklet 3.4 cikke sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 31. és 34. cikkét, mivel e cikk alkalmazása a gyakorlatban egyrészt a felperes éves szabadságának, másrészt pedig – az éves szabadságának kimerítésétől számítva – valamennyi díjazásának eltörléséhez vezet.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/29

---

2020. november 4-én benyújtott kereset – Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology kontra Bizottság

(T-660/20. sz. ügy)

(2020/C 443/34)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology (Huzhou, Kína) (képviselők: Y. Melin és B. Vigneron ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel hatályon kívül helyezett kötelezettségvállalást megszegő Zhejiang Trunsun Solar Co Ltd. által kiállított számlák érvénytelenítéséről szóló, 2020. augusztus 24-i (EU) 2020/1216 bizottsági végrehajtási rendeletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2017/1570 végrehajtási rendelettel hatályon kívül helyezett kötelezettségvállalást megszegő Zhejiang Trunsun Solar Co Ltd. által kiállított számlák érvénytelenítéséről szóló, 2020. augusztus 24-i (EU) 2020/1216 bizottsági végrehajtási rendeletet;

| — | a Bizottságot, valamint az eljárás során a Bizottság támogatása végett esetlegesen beavatkozó feleket kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot, valamint az eljárás során a Bizottság támogatása végett esetlegesen beavatkozó feleket kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság a jelen ügy tényállásának értékelése tekintetében nyilvánvaló értékelési hibát követett el, és megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkét, valamint az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkét, amikor megállapította, hogy a felperes megsértette a Bizottság és – többek között a felperes nevében – a CCCME között létrejött kötelezettségvállalás feltételeit. A felperes nem sértette meg a kötelezettségvállalás keretében fennálló kötelezettségeit, amikor és különösen annak (9) bekezdését, A felperes nem sértette meg a kötelezettségvállalás alapján vállalt kötelezettségeit, amikor a kötelezettségvállalást hatályon kívül helyező és a minimális importár formájú változó vámot bevezető rendelet hatálybalépését, azaz, 2017. október 1-jét követően szabad forgalomba bocsátott importok tekintetében a minimális importár formájú változó vámnak megfelelően módosított áron állított ki kereskedelmi számlákat. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság a jelen ügy tényállásának értékelése tekintetében nyilvánvaló értékelési hibát követett el, és megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkét, valamint az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkét, amikor megállapította, hogy a felperes megsértette a Bizottság és – többek között a felperes nevében – a CCCME között létrejött kötelezettségvállalás feltételeit. A felperes nem sértette meg a kötelezettségvállalás keretében fennálló kötelezettségeit, amikor és különösen annak (9) bekezdését, A felperes nem sértette meg a kötelezettségvállalás alapján vállalt kötelezettségeit, amikor a kötelezettségvállalást hatályon kívül helyező és a minimális importár formájú változó vámot bevezető rendelet hatálybalépését, azaz, 2017. október 1-jét követően szabad forgalomba bocsátott importok tekintetében a minimális importár formájú változó vámnak megfelelően módosított áron állított ki kereskedelmi számlákat.

| 2. | A második, másodlagosan arra alapított jogalap, hogy még ha a felperes meg is sértette volna a kötelezettségvállalást, ami nem áll fenn, a Bizottság jogellenesen járt el, amikor a releváns számlákat érvénytelennek nyilvánította, és ezek tekintetében vámot szedett be, mivel az általa e célból hivatkozott jogkörök lejártak, vagy azokat visszavonták. Az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet és az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet ugyanis (a két rendelet 5. cikke értelmében) 2015. december 7-én lejárt. Ugyanígy az (EU) 2017/367 és az 2017/366 végrehajtási rendelet (a két rendelet 6. cikke értelmében) 2018. szeptember 3-án lejárt. Mindenesetre az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikkét, valamint az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikkét már hatályon kívül helyezte az (EU) 2017/1570 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) és (5) bekezdése, és 3. cikkének (3) és (4) bekezdése. |
| --- | --- |

2.

A második, másodlagosan arra alapított jogalap, hogy még ha a felperes meg is sértette volna a kötelezettségvállalást, ami nem áll fenn, a Bizottság jogellenesen járt el, amikor a releváns számlákat érvénytelennek nyilvánította, és ezek tekintetében vámot szedett be, mivel az általa e célból hivatkozott jogkörök lejártak, vagy azokat visszavonták. Az 1238/2013/EU végrehajtási rendelet és az 1239/2013/EU végrehajtási rendelet ugyanis (a két rendelet 5. cikke értelmében) 2015. december 7-én lejárt. Ugyanígy az (EU) 2017/367 és az 2017/366 végrehajtási rendelet (a két rendelet 6. cikke értelmében) 2018. szeptember 3-án lejárt. Mindenesetre az (EU) 2017/367 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikkét, valamint az (EU) 2017/366 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikkét már hatályon kívül helyezte az (EU) 2017/1570 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) és (5) bekezdése, és 3. cikkének (3) és (4) bekezdése.

| 3. | A harmadik, harmadlagosan arra alapított jogalap, hogy még ha a felperes meg is sértette volna a kötelezettségvállalást, és a Törvényszék nem ismerné el, hogy a Bizottság jogköreit a megtámadott rendelet elfogadásakor hatályon kívül helyezték és visszavonták, a Bizottság megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (1), (9) és (10) bekezdését, valamint az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (5) bekezdését, amikor kötelezettségvállalási számlákat érvénytelenített, majd a vámhatóságokkal visszamenőleges hatállyal beszedette a vámokat. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, harmadlagosan arra alapított jogalap, hogy még ha a felperes meg is sértette volna a kötelezettségvállalást, és a Törvényszék nem ismerné el, hogy a Bizottság jogköreit a megtámadott rendelet elfogadásakor hatályon kívül helyezték és visszavonták, a Bizottság megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (1), (9) és (10) bekezdését, valamint az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (5) bekezdését, amikor kötelezettségvállalási számlákat érvénytelenített, majd a vámhatóságokkal visszamenőleges hatállyal beszedette a vámokat.

---

| 2020.12.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 443/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 443/30

---

2020. november 6-án benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság

(T-665/20. sz. ügy)

(2020/C 443/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Ryanair DAC (Swords, Írország) (képviselők: E. Vahida, F. Laprévote, V. Blanc, S. Rating és I. Metaxas-Maranghidis ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. április 26-i (EU) határozatát az SA.56867 COVID 19 állami támogatásról – Németország – Compensation for the damage caused by the COVID-19 outbreak to Condor Flugdienst GmbH; (1) és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. április 26-i (EU) határozatát az SA.56867 COVID 19 állami támogatásról – Németország – Compensation for the damage caused by the COVID-19 outbreak to Condor Flugdienst GmbH; (1) és

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

A felperes azt is kérte, hogy keresetét a Bíróság alapokmányának 23a. cikke szerinti gyorsított eljárásban bírálják el.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az Európai Bizottság megsértette az EUMSZ különös rendelkezéseit, valamint az uniós jognak a hátrányos megkülönböztetés tilalmára, a szolgáltatásnyújtás szabadságára és a letelepedés szabadságára vonatkozó általános elveit, amelyek megalapozták az uniós légiközlekedési piac liberalizációját. A légi közlekedés liberalizációja lehetővé tette a valóban páneurópai diszkont légitársaságok növekedését. Azzal, hogy engedélyezte Németország számára, hogy a Condor számára a támogatást tartson fenn, az Európai Bizottság figyelmen kívül hagyta az ilyen páneurópai légitársaságoknak a COVID-19 válság miatti utazási korlátozások által okozott károkat. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az Európai Bizottság megsértette az EUMSZ különös rendelkezéseit, valamint az uniós jognak a hátrányos megkülönböztetés tilalmára, a szolgáltatásnyújtás szabadságára és a letelepedés szabadságára vonatkozó általános elveit, amelyek megalapozták az uniós légiközlekedési piac liberalizációját. A légi közlekedés liberalizációja lehetővé tette a valóban páneurópai diszkont légitársaságok növekedését. Azzal, hogy engedélyezte Németország számára, hogy a Condor számára a támogatást tartson fenn, az Európai Bizottság figyelmen kívül hagyta az ilyen páneurópai légitársaságoknak a COVID-19 válság miatti utazási korlátozások által okozott károkat.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontját, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak vizsgálata során, hogy a támogatás arányos-e a COVID-19 válságból eredő utazási korlátozások által okozott kárral, különösen azáltal, hogy a Condor elhúzódó fizetésképtelenségi időszakát a támogatás által fedezendő közvetlen kárnak tekintette, és úgy ítélte meg, hogy a Condort 2022 júniusáig eladják, és a bevételt a támogatás egy részének visszafizetésére fordíthatja. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontját, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak vizsgálata során, hogy a támogatás arányos-e a COVID-19 válságból eredő utazási korlátozások által okozott kárral, különösen azáltal, hogy a Condor elhúzódó fizetésképtelenségi időszakát a támogatás által fedezendő közvetlen kárnak tekintette, és úgy ítélte meg, hogy a Condort 2022 júniusáig eladják, és a bevételt a támogatás egy részének visszafizetésére fordíthatja.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az Európai Bizottság a komoly nehézségek ellenére sem indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, és megsértette a felperes eljárási jogait. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az Európai Bizottság a komoly nehézségek ellenére sem indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, és megsértette a felperes eljárási jogait.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság a határozatában megsértette az indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság a határozatában megsértette az indokolási kötelezettségét.

---

(1)  Az Európai Bizottság 2020. április 26-i (EU) határozata az SA.56867 COVID-19 állami támogatásról – Compensation for the damage caused by the COVID-19 outbreak to Condor Flugdienst GmbH (HL 2020. C 310., 5. o.).

---