# Europos Sąjungos C 429/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 429 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. gruodžio 11d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 429

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. gruodžio 11d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 554-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 9 16–2020 9 18 |
| 2020/C 429/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Bendroji skaitmeninė rinka. Tendencijos ir perspektyvos MVĮ (nuomonė savo iniciatyva) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Veiksmingos ir koordinuotos ES kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojais priemonės (nuomonė savo iniciatyva) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Teisinė valstybė ir jos poveikis ekonomikos augimui (nuomonė savo iniciatyva) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Nelydimų nepilnamečių migrantų apsauga Europoje (nuomonė savo iniciatyva) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Viešieji pirkimai kaip priemonė sukurti vertę ir užtikrinti orumą darbe teikiant valymo ir infrastruktūros paslaugas (nuomonė savo iniciatyva) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Skaitmeninė kasyba Europoje. Nauji tvarios žaliavų gamybos sprendimai (nuomonė savo iniciatyva) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese klimato ir tvarumo klausimais skatinimas (nuomonė savo iniciatyva) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimo (nuomonė savo iniciatyva) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Integruoto požiūrio į ES kaimo vietoves, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems regionams (nuomonė savo iniciatyva) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. ES prekybos politikos suderinamumas su Europos žaliuoju kursu (nuomonė savo iniciatyva) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Energetika. Moterys – lygiavertės veikėjos XXI-ajame amžiuje (nuomonė savo iniciatyva) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Tarp transeuropinio supertinklo ir vietos energetinių salų – tinkamas decentralizuotų sprendimų ir centralizuotų struktūrų derinys siekiant ekonomiškai, socialiai ir ekologiškai tvarios energetikos pertvarkos (nuomonė savo iniciatyva) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Visuotinės galimybės gauti deramą, tvarų ir prieinamą būstą ilguoju laikotarpiu (nuomonė savo iniciatyva) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. ES oro transporto ateitis koronaviruso krizės metu ir po jos (nuomonė savo iniciatyva) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES ir Afrika. Siekti, kad lygiavertė vystymosi partnerystė taptų tikrove, grindžiama tvarumu ir bendromis vertybėmis (nuomonė savo iniciatyva) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Pilietinės visuomenės indėlis į Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę ir darnų vystymąsi – stojimo į ES proceso dalis (nuomonė savo iniciatyva) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Anglies dioksido rinkos. Formavimas, struktūravimas ir iššūkiai Europos pramonei (nuomonė savo iniciatyva) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas (tiriamoji nuomonė) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Privalomas išsamus patikrinimas (tiriamoji nuomonė) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES teritorinės darbotvarkės, Leipcigo chartijos ir ES miestų darbotvarkės peržiūra (tiriamoji nuomonė pirmininkaujančios Vokietijos prašymu) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES struktūrinės ir sanglaudos politikos vaidmuo inovatyviai ir pažangiai skatinant ekonomikos pertvarką (tiriamoji nuomonė) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Deramas minimalusis darbo užmokestis visoje Europoje (tiriamoji nuomonė Europos Parlamento ir Tarybos prašymu) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Deramas darbas platformų ekonomikoje (Tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prašymu) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninimas ir tvarumas – esama padėtis ir būtinybė imtis veiksmų pilietinės visuomenės požiūriu (tiriamoji nuomonė) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje (tiriamoji nuomonė) | 197 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

554-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 9 16–2020 9 18

2020/C 429/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Bendroji skaitmeninė rinka. Tendencijos ir perspektyvos MVĮ (nuomonė savo iniciatyva)

1

2020/C 429/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Veiksmingos ir koordinuotos ES kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojais priemonės (nuomonė savo iniciatyva)

6

2020/C 429/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Teisinė valstybė ir jos poveikis ekonomikos augimui (nuomonė savo iniciatyva)

16

2020/C 429/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Nelydimų nepilnamečių migrantų apsauga Europoje (nuomonė savo iniciatyva)

24

2020/C 429/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Viešieji pirkimai kaip priemonė sukurti vertę ir užtikrinti orumą darbe teikiant valymo ir infrastruktūros paslaugas (nuomonė savo iniciatyva)

30

2020/C 429/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Skaitmeninė kasyba Europoje. Nauji tvarios žaliavų gamybos sprendimai (nuomonė savo iniciatyva)

37

2020/C 429/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese klimato ir tvarumo klausimais skatinimas (nuomonė savo iniciatyva)

44

2020/C 429/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimo (nuomonė savo iniciatyva)

51

2020/C 429/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Integruoto požiūrio į ES kaimo vietoves, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems regionams (nuomonė savo iniciatyva)

60

2020/C 429/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. ES prekybos politikos suderinamumas su Europos žaliuoju kursu (nuomonė savo iniciatyva)

66

2020/C 429/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Energetika. Moterys – lygiavertės veikėjos XXI-ajame amžiuje (nuomonė savo iniciatyva)

77

2020/C 429/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Tarp transeuropinio supertinklo ir vietos energetinių salų – tinkamas decentralizuotų sprendimų ir centralizuotų struktūrų derinys siekiant ekonomiškai, socialiai ir ekologiškai tvarios energetikos pertvarkos (nuomonė savo iniciatyva)

85

2020/C 429/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Visuotinės galimybės gauti deramą, tvarų ir prieinamą būstą ilguoju laikotarpiu (nuomonė savo iniciatyva)

93

2020/C 429/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. ES oro transporto ateitis koronaviruso krizės metu ir po jos (nuomonė savo iniciatyva)

99

2020/C 429/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES ir Afrika. Siekti, kad lygiavertė vystymosi partnerystė taptų tikrove, grindžiama tvarumu ir bendromis vertybėmis (nuomonė savo iniciatyva)

105

2020/C 429/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Pilietinės visuomenės indėlis į Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę ir darnų vystymąsi – stojimo į ES proceso dalis (nuomonė savo iniciatyva)

114

2020/C 429/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Anglies dioksido rinkos. Formavimas, struktūravimas ir iššūkiai Europos pramonei (nuomonė savo iniciatyva)

122

2020/C 429/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas (tiriamoji nuomonė)

131

2020/C 429/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Privalomas išsamus patikrinimas (tiriamoji nuomonė)

136

2020/C 429/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES teritorinės darbotvarkės, Leipcigo chartijos ir ES miestų darbotvarkės peržiūra (tiriamoji nuomonė pirmininkaujančios Vokietijos prašymu)

145

2020/C 429/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES struktūrinės ir sanglaudos politikos vaidmuo inovatyviai ir pažangiai skatinant ekonomikos pertvarką (tiriamoji nuomonė)

153

2020/C 429/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Deramas minimalusis darbo užmokestis visoje Europoje (tiriamoji nuomonė Europos Parlamento ir Tarybos prašymu)

159

2020/C 429/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Deramas darbas platformų ekonomikoje (Tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prašymu)

173

2020/C 429/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninimas ir tvarumas – esama padėtis ir būtinybė imtis veiksmų pilietinės visuomenės požiūriu (tiriamoji nuomonė)

187

2020/C 429/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje (tiriamoji nuomonė)

197

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 554-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 9 16–2020 9 18 |
| 2020/C 429/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija(COM(2020) 103 final) | 210 |
| 2020/C 429/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau(COM(2020) 550 final) | 219 |
| 2020/C 429/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Ekonomikos valdymo peržiūra. Reglamentų (ES) Nr. 1173/2011, (ES) Nr. 11174/2011, (ES) Nr. 11175/2011, (ES) Nr. 11176/2011, (ES) Nr. 11177/2011, (ES) Nr. 1472/2013 ir(ES) Nr. 1 473/2013 taikymo ir Tarybos direktyvos 2011/85/ES tinkamumo ataskaita(COM(2020) 55 final) | 227 |
| 2020/C 429/29 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]) Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)) | 236 |
| 2020/C 429/30 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)) | 240 |
| 2020/C 429/31 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) (COM(2020) 447 – 2018-206-COD) | 245 |
| 2020/C 429/32 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa ES – sveikatos labui) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)) | 251 |
| 2020/C 429/33 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą(COM(2020) 380 final) | 259 |
| 2020/C 429/34 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją Nuo ūkio iki stalo(COM(2020) 381) | 268 |
| 2020/C 429/35 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimo, kuriuo dėl Ukrainoje atliekamo javų sėklinių pasėlių aprobavimo lygiavertiškumo ir dėl Ukrainoje užaugintos javų sėklos lygiavertiškumo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/17/EB (COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)) | 276 |
| 2020/C 429/36 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)) | 279 |
| 2020/C 429/37 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Saugaus 5G ryšio diegimas ES. ES priemonių rinkinio įgyvendinimas(COM(2020) 50 final) | 281 |
| 2020/C 429/38 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos duomenų strategija(COM(2020) 66 final) | 290 |
| 2020/C 429/39 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Prancūzijai suteikiami įgaliojimai derėtis dėl susitarimo, kuriuo papildoma galiojanti dvišalė jos sutartis su Jungtine Karalyste dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo (COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD)) | 296 |
| 2020/C 429/40 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo siekiant, kad geležinkelių saugos ir sąveikos taisyklės būtų taikomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2016/798 nuostatos (COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD)) | 297 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

554-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 9 16–2020 9 18

2020/C 429/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija(COM(2020) 103 final)

(COM(2020) 103 final)

210

2020/C 429/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau(COM(2020) 550 final)

(COM(2020) 550 final)

219

2020/C 429/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Ekonomikos valdymo peržiūra. Reglamentų (ES) Nr. 1173/2011, (ES) Nr. 11174/2011, (ES) Nr. 11175/2011, (ES) Nr. 11176/2011, (ES) Nr. 11177/2011, (ES) Nr. 1472/2013 ir(ES) Nr. 1 473/2013 taikymo ir Tarybos direktyvos 2011/85/ES tinkamumo ataskaita(COM(2020) 55 final)

(COM(2020) 55 final)

227

2020/C 429/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]) Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)])

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

236

2020/C 429/30

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

240

2020/C 429/31

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) (COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

245

2020/C 429/32

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa ES – sveikatos labui) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

251

2020/C 429/33

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą(COM(2020) 380 final)

(COM(2020) 380 final)

259

2020/C 429/34

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją Nuo ūkio iki stalo(COM(2020) 381)

(COM(2020) 381)

268

2020/C 429/35

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimo, kuriuo dėl Ukrainoje atliekamo javų sėklinių pasėlių aprobavimo lygiavertiškumo ir dėl Ukrainoje užaugintos javų sėklos lygiavertiškumo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/17/EB (COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

276

2020/C 429/36

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

279

2020/C 429/37

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Saugaus 5G ryšio diegimas ES. ES priemonių rinkinio įgyvendinimas(COM(2020) 50 final)

(COM(2020) 50 final)

281

2020/C 429/38

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos duomenų strategija(COM(2020) 66 final)

(COM(2020) 66 final)

290

2020/C 429/39

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Prancūzijai suteikiami įgaliojimai derėtis dėl susitarimo, kuriuo papildoma galiojanti dvišalė jos sutartis su Jungtine Karalyste dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo (COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD))

(COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD))

296

2020/C 429/40

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo siekiant, kad geležinkelių saugos ir sąveikos taisyklės būtų taikomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2016/798 nuostatos (COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

297

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

554-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 9 16–2020 9 18

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Bendroji skaitmeninė rinka. Tendencijos ir perspektyvos MVĮ“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/01)

| Pranešėjas | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2017 3 30 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 220 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2017 3 30

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

220 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK ypač daug dėmesio skiria skaitmeninių technologijų poveikiui Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Iš tikrųjų 25 mln. MVĮ yra ES ekonomikos ramstis. Jose dirba apie 100 mln. žmonių, kurie sukuria daugiau kaip pusę Europos BVP ir atlieka esminį vaidmenį kuriant vertę visuose ekonomikos sektoriuose. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pagal skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksą (DESI) 2019 m. keliose pasirinktose šalyse (Belgijoje, Vokietijoje, Portugalijoje ir Rumunijoje) buvo surengti klausymai, kurių metu EESRK nustatė, kad daugelis Europos MVĮ (ypač labai mažos ir mažosios įmonės, kurios sudaro 93 proc. Europos įmonių) neskubėjo taikyti skaitmeninių sprendimų. Šį žingsnį žengusios įmonės nurodė, kad joms iškilo daug kliūčių diegiant tokius sprendimus. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESRK rekomenduoja dėti visas pastangas, kad būtų pašalinta pagrindinė kliūtis, susijusi su teritorijoje tinkamai neišplėtotu sparčiuoju tinklu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jis pažymėjo, kad MVĮ turi labai didelių ir net skubiai tenkintinų poreikių, susijusių su mokymu skaitmeninių technologijų srityje tokiais klausimais kaip kibernetinis saugumas, dirbtinis intelektas ar blokų grandinė. Todėl EESRK rekomenduoja į mokyklinio ugdymo programas įtraukti privalomas skaitmeninių technologijų pamokas ir suteikti MVĮ galimybę mokytis naudotis šiomis priemonėmis. Be to, reikia toliau remti ir skatinti pritaikytą ir įperkamą tęstinį savarankiškai dirbančių asmenų, MVĮ vadovų ir jų darbuotojų mokymą. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK ragina tinkamai koordinuoti mokesčius nacionaliniu lygmeniu, nes dėl koordinavimo šioje srityje trūkumo pusėje šalių, kuriose vyko klausymai, MVĮ patiriamos sąnaudos yra proporcingai didesnės nei didžiųjų įmonių, ir tai trukdo vykdyti tarpvalstybinę veiklą. Iš tiesų, siekiant tinkamo vidaus rinkos veikimo, labai svarbu užtikrinti sąžiningą MVĮ ir didžiųjų įmonių konkurenciją. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESRK pageidauja, kad būtų panaikinti teisės aktų skirtumai, perteklinis reguliavimas, būtų mažiau standartų, ženklų, nes tai yra didelės kliūtys MVĮ skaitmeninei ir tarpvalstybinei plėtrai, kadangi dėl jų susidaro reikalavimų laikymosi, darbo užmokesčio ir išorės ekspertizės išlaidos, stabdančios jų augimą. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESRK mano, kad reikia pirmenybę teikti MVĮ galimybei gauti finansavimą, kuriuo būtų papildytos MVĮ lėšos, investuojamos siekiant prisitaikyti prie visuomenės, prekybos ir vartojimo būdų skaitmeninės transformacijos bei prekybos tarptautinimo. Jis pažymi, kad Europos MVĮ ir ES finansuojami skaitmeninių inovacijų centrai nepakankamai žino apie Europos įmonių tinklą (Enterprise Europe Network – EEN) ir juo mažai naudojasi. Europos įmonių tinklui ir MVĮ organizacijoms aktyviau vykdant dialogą ir glaudžiau bendradarbiaujant sistema taptų veiksmingesnė. |
| --- | --- |

1.7

2.   Skaitmeninių technologijų poveikis MVĮ

| 2.1 | 2020 m. birželio 11 d. skelbiant 2020 m. Skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksą, Europos Komisijos vykdomoji pirmininko pavaduotoja Margrethe Vestager pareiškė, kad „koronaviruso sukelta krizė atskleidė, kaip svarbu, kad piliečiai ir įmonės galėtų palaikyti ryšį internetu“ (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Už vidaus rinką atsakingas Komisijos narys Thierry Breton pažymėjo, kad: „iš skelbiamų duomenų (DESI) (2)
  matyti, kad skaitmeniniais sprendimais pramonėje naudojamasi kaip niekad dažnai. Turime užtikrinti, kad jais labiau naudotųsi mažosios ir vidutinės įmonės ir kad pažangiausios skaitmeninės technologijos būtų diegiamos visuose ekonomikos sektoriuose“. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESRK taip pat labai daug dėmesio skiria skaitmeninių technologijų poveikiui MVĮ. Iš tikrųjų, 25 milijonai MVĮ yra ES ekonomikos ramstis. Jose dirba apie 100 mln. žmonių, kurie sukuria daugiau kaip pusę Europos BVP ir atlieka esminį vaidmenį kuriant vertę visuose ekonomikos sektoriuose (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | MVĮ yra giliai įsišaknijusios Europos ekonominėje ir socialinėje struktūroje, jos labai skirtingos savo ekonominiu modeliu, dydžiu, gyvavimo trukme, verslo profiliu ir remiasi įvairiais vyrų ir moterų talentų ištekliais. MVĮ sektoriui priklauso laisvųjų profesijų atstovai (nors reglamentuojamos laisvosios profesijos, kurioms taikomos konkrečios taisyklės, susijusios su jų veiklos sektoriumi (farmacijos, teismų ir kt.), nėra įtrauktos į MVĮ apibrėžtį), labai mažos įmonės, vidutinio dydžio pramonės įmonės, tradicinės amatininkų įmonės ir aukštųjų technologijų startuoliai. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Suvokdamas skaitmeninių technologijų poveikį MVĮ, EESRK pritaria Komisijos atliktai analizei ir mano, kad trys ramsčiai, kuriais grindžiama Komisijos Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija (4) (gebėjimų stiprinimas ir parama pereinant prie tvarumo ir skaitmeninimo, reglamentavimo naštos mažinimas ir galimybių patekti į rinką ir gauti finansavimą gerinimas) iš tikrųjų yra prioritetinės sritys. EESRK pabrėžia, kad MVĮ reikalinga skubi finansinė parama, nes jos labai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos ekonominių padarinių ir todėl jų darbuotojams yra didesnė tikimybė prarasti darbą.
  Šiuo požiūriu EESRK apgailestauja, kad 2020 m. liepos 17–21 d. vykusiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtas Europos ekonomikos gaivinimo planas, skirtas COVID-19 pandemijos padarytai ekonominei ir socialinei žalai atitaisyti, yra apribotas iki 750 mlrd. EUR ir kad 27 valstybės narės sumažino savo užmojus, ypač skaitmeninėje srityje, kad gautų vadinamųjų „taupiųjų“ šalių pritarimą, nes tai turės įtakos MVĮ skaitmeninimui skiriamai finansinei paramai. |
| --- | --- |

2.5

Šiuo požiūriu EESRK apgailestauja, kad 2020 m. liepos 17–21 d. vykusiame neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtas Europos ekonomikos gaivinimo planas, skirtas COVID-19 pandemijos padarytai ekonominei ir socialinei žalai atitaisyti, yra apribotas iki 750 mlrd. EUR ir kad 27 valstybės narės sumažino savo užmojus, ypač skaitmeninėje srityje, kad gautų vadinamųjų „taupiųjų“ šalių pritarimą, nes tai turės įtakos MVĮ skaitmeninimui skiriamai finansinei paramai.

| 2.6 | EESRK pabrėžia, kad Komisijos Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategijos ramsčiai atitinka MVĮ atstovų lūkesčius, išreikštus keturiose pagal DESI 2019 pasirinktose šalyse (Belgijoje, Vokietijoje, Portugalijoje ir Rumunijoje), kuriose EESRK surengė klausymus siekdamas įvertinti skaitmeninių technologijų poveikį MVĮ, kol šis darbas nutrūko dėl koronaviruso krizės ir buvo nustatytas reikalavimas izoliuotis. Dėl šios priežasties EESRK negalėjo surengti klausymų Estijoje ir Airijoje, kurios buvo atrinktos atsižvelgiant į užimtą aukštą vietą DESI 2019 skalėje. |
| --- | --- |

2.6

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Skaitmeninimas yra MVĮ (amatininkų, prekybininkų, laisvųjų profesijų atstovų, paslaugų teikėjų ir kt.) augimo veiksnys. Internetas daro poveikį daugiau kaip pusei mažmeninės prekybos sandorių Europoje tiek pardavimams internetu, tiek pardavimams parduotuvėse, prieš tai atlikus paiešką internete (vadinamasis ROPO (angl. Research Online, Purchase Offline) pirkimo metodas) (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Interneto svetainių, socialinių tinklų, skaitmeninės rinkodaros ir ryšių su klientais valdymo (angl. CRM) programinės įrangos vystymas skatina „suskaitmenintų MVĮ“ plėtrą. Naudojant įvairią programinę įrangą ir duomenų analizės programas taip pat optimizuojami įmonėse vykstantys procesai. Šiuo klausimu EESRK pažymi, kad mokymo programos turėtų padėti naudotojams, įskaitant MVĮ vadovus, išmokti naudotis šiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Skaitmeninės technologijos taip pat gali klaidinti ir nulemti radikalius pokyčius. „Perversminis“, „perorientuojantis“ naujovių diegimas yra skaitmeninės eros iššūkių sukeltos rinkos transformacijos procesas. Šis perversmas keičia rinką, atverdamas ją didesniam skaičiui vartotojų, ir sudaro sąlygas naujiems veiklos vykdytojams atimti („nukreipti“) dalį tradicinių vertės grandinių apyvartos. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pavyzdžiui, dėl MVĮ ir jos klientų tarpusavio pasitikėjimo ir artimų ryšių gali susidaryti įspūdis, kad MVĮ veikla yra apsaugota nuo skaitmeninių technologijų skverbimosi. Tačiau patirtis rodo, kad artimi ryšiai su klientu nėra jokia garantija. Iš tikrųjų vartotojai yra pasirengę rinktis kitus pasiūlymus, jeigu paaiškėja, kad jie yra praktiškesni ir turi daugiau pranašumų (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Skaitmeninėje ekonomikoje vartotojo teisinė apsauga nedaro poveikio jo elgsenai. Iš tikrųjų skaitmeninėje erdvėje pateiktas pasiūlymas prie dematerializuotos, lengvai prieinamos ir paprastos naudotis paslaugos pripratusio vartotojo, suvokiančio, kad jo interesams taikoma teisinė apsauga, nors ta apsauga jam ne visai patogu naudotis, elgsenai nesukelia jokių pasekmių (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Optimistiniai, veikiau retoriniai pasisakymai apie skaitmeninį perversmą yra dažniausiai yra skirti didžiosioms įmonėms, turinčioms pakankamai išteklių, kad galėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei rinkodarą. Tačiau šiuose pasisakymuose neminima, kad skaitmeninis perversmas gali neigiamai paveikti, be kita ko, tam tikras laisvąsias profesijas, nes joms būdingas didelis susiskaidymas bei lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms stoka. Tokie darbuotojai gali tik pasitelkti rinkoje siūlomus skaitmeninius sprendimus, o ne patys juos kurti, ir yra labiau pažeidžiami veiklos skaitmeninimo požiūriu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Be to, skaitmeninė erdvė griauna tam tikras MVĮ iliuzijas. Pavyzdžiui, nedideliu mastu, ribotoje geografinėje zonoje, kurios vystymosi potencialas irgi nedidelis, veikiantis paslaugų teikėjas gali susikurti iliuziją, kad skaitmeninės eros keliamos permainos jo nepaveiks. Tačiau tikrovėje yra atvirkščiai. Pavyzdžiui, viešbučių sektoriaus pasiūla, atrodo, yra neperkeliama. Tačiau rezervacijos platformos sugebėjo pasisavinti didelę dalį jos vertės ir apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektoriaus atstovai dabar teigia, kad, norėdami patys valdyti rezervacijas ir netapti tokie priklausomi nuo išorės veiklos vykdytojų jie turėjo pradėti veikti anksčiau ir susikurti savo rezervacijos platformą (8). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Be to, skaitmeninis perversmas nulemia darbo jėgos perskirstymą. Paminėsime keletą pavyzdžių iš laisvųjų profesijų srities: buhalterinės apskaitos duomenų įvedimas, dažniausiai atliekamas rankiniu būdu, vis dažniau tampa pačių klientų darbo dalimi, todėl mažėja buhalterių atliekamo darbo apimtys, kaip ir jiems mokamas atlygis, taip pat negalima pamiršti, kad atsiranda konkurentų, siūlančių apskaitos tvarkymo paslaugas internetu. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Notarams kylanti darbo perskirstymo rizika yra mažesnė, bet dalį notarų veiklos gali atlikti kiti asmenys; pavyzdžiui, yra startuolių, kurie siūlosi teisiškai galiojantį testamentą parengti už 70 eurų (9). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Darbo perskirstymas vyksta ir medicinos sektoriuje: yra interneto svetainių, kuriose siūlomos konsultacijos internetu arba nuotolinės konsultacijos, teikiamos prastai aptarnaujamose vietovėse. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Nutinka ir taip, kad komercinės bendradarbiavimo platformos neturi informacijos apie ES ir nacionalinėje teisėje nustatytus reikalavimus, kaip antai pareigą įregistruoti įmonę, reikalavimą apsidrausti privalomuoju draudimu, užtikrinti darbuotojų, vartotojų ir pan. sveikatą, saugą ir apsaugą. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Atsižvelgiant į šiuos kardinalius ekonomikos, socialinius ir visuomenės pasikeitimus, su skaitmeninimu susiję uždaviniai turėtų būti nuolat aptariami palaikant socialinį dialogą. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | MVĮ yra nevienalytė ekonominės veiklos vykdytojų kategorija, kuriai priskiriami tiek kepėjai, tiek farmacininkai, tiek laisvųjų profesijų atstovai, todėl pajėgumų didinimo ir paramos MVĮ skaitmeninimui politika turi būti įtrauki ir lengvai jų pritaikoma, be neproporcingų papildomų sąnaudų ar pagrindinės veiklos sulėtinimo siekiant laikytis reikalavimų. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Tačiau MVĮ reikalingi ne tik pažangūs ir įtraukūs teisės aktai: jų poreikiai apima įgūdžių ugdymą ir tęstinį mokymą bei yra grindžiami nauju požiūriu į verslą. Iš tikrųjų MVĮ skaitmeninė transformacija daro įtaką verslo organizavimui ir kultūrai. Tačiau daugelis MVĮ vadovų skaitmeninės transformacijos nelaiko savo verslo strategija. Skaitmeninė transformacija yra ne vien skaitmeninių priemonių ir procesų klausimas: tai yra naujas būdas kurti vertę, savo verslo modelį pritaikant prie skaitmeninės eros aplinkybių, o vadovui tenka uždavinys imtis iniciatyvos. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Be to, MVĮ susiduria su įvairiomis kliūtimis norėdamos gauti finansavimą, prieigą prie įperkamo mokymo bei paramą tarptautinimui. Europos įmonių tinklas, įsteigtas siekiant diegti inovacijas ir tarptautinti įmones, MVĮ teikiantis informavimo, konsultavimo ES teisės klausimais paslaugas bei kitokią pagalbą, nėra labai žinomas vietos lygmeniu. Europos Sąjungos finansuojami skaitmeninių inovacijų centrai (pvz., Innoviris Briuselyje valdomi Europos skaitmeninių inovacijų centrai (10)) taip pat padeda remti MVĮ skaitmeninimą rengdami mokymus ir teikdami finansavimą, taip pat plėtoti skaitmeninę verslumo kultūrą. Tačiau Europos įmonių tinklui ir MVĮ organizacijoms aktyviau vykdant dialogą, glaudžiau bendradarbiaujant ir nagrinėjant MVĮ poreikius sistema taptų veiksmingesnė. |
| --- | --- |

3.15

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | Ši nuomonė iš dalies grindžiama 2019 m. liepos mėn. – 2020 m. pirmąjį ketvirtį keturiose valstybėse narėse – Vokietijoje, Belgijoje, Portugalijoje ir Rumunijoje – vykusių klausymų, kuriuose, be kita ko, dalyvavo socialiniai partneriai, MVĮ federacijos, vartotojų asociacijos ir valdžios institucijos, išvadomis. Estijoje ir Airijoje, kurios taip pat buvo atrinktos, klausymai negalėjo įvykti dėl koronaviruso krizės. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESRK pažymi, kad minėtose šalyse vykę klausymai buvo surengti siekiant paremti ES veiksmus ir politiką, susijusią su skaitmeninių technologijų diegimu MVĮ, ir pagrįsti ją liudijimais „vietoje“. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Siekdamas įvertinti skaitmeninių technologijų poveikį MVĮ, EESRK iš penkių DESI kriterijų (11) išsirinko šiuos:






  — | skaitmeninių technologijų integravimas prekyboje, apimant, EESRK nuomone, tris svarbius rodiklius: elektronine prekyba užsiimančių MVĮ procentinę dalį, iš elektroninės prekybos gaunamą MVĮ apyvartos dalį ir tarpvalstybine elektronine prekyba (e. prekyba) užsiimančių MVĮ procentinę dalį. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

skaitmeninių technologijų integravimas prekyboje, apimant, EESRK nuomone, tris svarbius rodiklius: elektronine prekyba užsiimančių MVĮ procentinę dalį, iš elektroninės prekybos gaunamą MVĮ apyvartos dalį ir tarpvalstybine elektronine prekyba (e. prekyba) užsiimančių MVĮ procentinę dalį.

| 4.4 | EESRK atrinktas šalis vertinant pagal minėtą DESI 2019 rodiklį, elektroninės prekybos ir skaitmeninių technologijų integravimo įmonėse požiūriu aukščiausias vietas užima Airija ir Estija, toliau eina Belgija, kurios rodikliai irgi yra aukštesni už vidurkį. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vokietijos rodikliai atitinka vidurkį, o Portugalija vidurkio nesiekia. Rumunijai atiteko vieta eilės gale. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Daugumos klausymų (Belgijoje, Vokietijoje, Portugalijoje) rezultatai parodė, kad spartusis tinklas yra išplėtotas labai netolygiai: juo tinkamai galima naudotis miestų teritorijose, bet to paties negalima pasakyti apie kaimus ir atokias vietoves; kai kuriose šalies (Portugalijos) dalyse apskritai nėra galimybės naudotis 4G ryšiu. Taigi, planuojant Europos ir jos MVĮ skaitmeninę ateitį, reikia vystyti didelio masto skaitmeninius sprendimus ir pagrindinių skaitmeninių infrastruktūrų sąveikumą. EESRK pažymi, kad iš tikrųjų pagrindinis MVĮ skaitmeninės transformacijos ramstis yra junglumas. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Mokymo skaitmeninių technologijų srityje poreikį nurodė visi klausymuose dalyvavę pašnekovai. Dėl labai nepakankamo švietimo ir profesinio mokymo skaitmeninių technologijų srityje MVĮ negali įdarbinti kompetentingų šios srities specialistų (Portugalija, Rumunija). Ypač svarbu, net būtina (Belgija), MVĮ darbuotojus skubiai mokyti skaitmeninių įgūdžių, kad jie taptų kompetentingi ir nuolat įgytų naujausias žinias tokiose srityse kaip kibernetinis saugumas, dirbtinis intelektas ar blokų grandinė. Iš tikrųjų dabartinei padėčiai būdingas paviršutiniškas skaitmeninių priemonių išmanymas, kurio ilgainiui nepakaks (Vokietija).
  Skaitmeniniai įgūdžiai darbuotojams reikalingi ir tam, kad jie išsaugotų darbo vietas ir sėkmingai tęstų karjerą darbo rinkoje, kuri skaitmeninama vis intensyviau ir sparčiai kinta (Vokietija). Kai kuriuose labai automatizuotuose sektoriuose dėl skaitmeninimo iš tikrųjų gali kilti baimė prarasti darbo vietą (Vokietija). |
| --- | --- |

4.7

Skaitmeniniai įgūdžiai darbuotojams reikalingi ir tam, kad jie išsaugotų darbo vietas ir sėkmingai tęstų karjerą darbo rinkoje, kuri skaitmeninama vis intensyviau ir sparčiai kinta (Vokietija). Kai kuriuose labai automatizuotuose sektoriuose dėl skaitmeninimo iš tikrųjų gali kilti baimė prarasti darbo vietą (Vokietija).

| 4.8 | MVĮ neturi pakankamai priemonių ir žinių, kad suvaldytų dėl piktavališkos kibernetinės veiklos kylančius pavojus (Belgija, Vokietija). Dėl to kai kurios tradicinės MVĮ net abejoja, ar verta pradėti veiklą internete (Portugalija). Tos, kurios nusprendė taikyti skaitmenines technologijas, susiduria su sunkumais naudodamos didžiausių įmonių turimas dideles duomenų bazes ir nėra labai linkusios naudoti, pavyzdžiui, dirbtiniu intelektu (DI) grindžiamas priemones ir taikomąsias programas, todėl atsiduria nepalankesnėje konkurencinėje padėtyje palyginti su didžiosiomis įmonėmis (Vokietija). Be to, visuose sektoriuose veikiančios MVĮ patiria dideles kibernetines grėsmes ir turi dažnai naudotis išorės specialistų paslaugomis, todėl susidaro papildomos sąnaudos. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Dėl tinkamo mokesčių koordinavimo nacionaliniu lygmeniu trūkumo pusėje šalių, kuriose vyko klausymai (Belgija, Portugalija) MVĮ patiriamos sąnaudos yra proporcingai didesnės nei didžiųjų įmonių ir tai trukdo vykdyti tarpvalstybinę veiklą. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Teisės aktų skirtumai ir perteklinis reguliavimas, standartai, ženklai taip pat yra didelės kliūtys MVĮ skaitmeninei ir tarpvalstybinei plėtrai (Belgija, Portugalija), nes dėl jų MVĮ patiria didelių sąnaudų reikalavimų laikymosi ir darbo užmokesčio srityse, todėl kai kurios jų net ketina perkelti veiklą kitur (Belgija). Pavyzdžiui, įsigaliojus Bendrajam asmens duomenų apsaugos reglamentui, MVĮ teko sutelkti personalo pajėgas asmens duomenų valdymo vidaus procedūroms kurti ir klientams informuoti; tam tikrais atvejais jos turėjo kreiptis į išorės konsultantus, todėl negalėjo teikti pirmenybės verslo plėtrai, turėjo papildomų išlaidų ir sumažino pagrindinės veiklos tempą (Belgija). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | MVĮ skaitmeninę plėtrą gali stabdyti ir valstybės narės teisės aktų leidėjo inertiškumas: profesinis mokymas ir švietimas skaitmeninių technologijų srityje, pagalba MVĮ diegiant skaitmenines technologijas nėra laikomi strateginiais prioritetais (Rumunija). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Atsižvelgdami į skaitmeninės revoliucijos keliamą ekonominę, socialinę ir visuomeninę grėsmę, visose šalyse vykusių klausymų dalyviai išreiškė nuomonę, kad svarbiausia įtraukti socialinius partnerius bei MVĮ atstovus į jiems taikytinų teisės aktų rengimo procesą bei socialinį dialogą. |
| --- | --- |

4.12

Briuselis, 2020 m. rugsėjo 18 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2020 m. birželio 11 d. Europos Komisijos pranešimas spaudai, Briuselis.

1

(2)  Skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksas (DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

final

(4)  Žr. 3 išnašą.

4

(5)  Forrester, „European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 to 2020“.

5

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Tokių ryšių trapumą parodė DVD nuomos verslo smukimas suklestėjus užsakomųjų vaizdo paslaugų teikimui ir atsiradus galimybėms siųsti turinį. Atsiradus tokiems ekonominės veiklos vykdytojams kaip Amazon, siūlantiems galimybę iš katalogo išsirinktas prekes už tokią pat kainą patikimai ir greitai pristatyti į namus, paskatino daugelį vartotojų pirmenybę teikti pirkimui internetu, nors laisvu laiku jie ir toliau vaikštinėja po knygynus.

6

Amazon

(7)  Le numérique déroutant. BPI France Le Lab tyrimas, 2015 m. vasario 19 d.

7

Le numérique déroutant.

(8)  Minėtas BPI France Le Lab tyrimas.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programa.

10

(11)  Junglumas, žmogiškasis kapitalas, naudojimasis internetu, skaitmeninių technologijų integravimas ir skaitmeninės viešosios paslaugos.

11

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/6

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Veiksmingos ir koordinuotos ES kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojais priemonės

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/02)

| Pranešėjas | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Pranešėjas

Javier DOZ ORRIT

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 2 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 2 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Nepaisant ES ir daugelio vyriausybių pastangų ir svarbių Europos direktyvų (Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu direktyvos (KPPD) ir Kovos su mokesčių vengimu direktyvos (KMVD)) (1) bei EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) programos įsigaliojimo, mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo bei pinigų plovimo ir mokesčių vengimo mastas tebėra labai didelis Europos valstybių viešųjų finansų atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 1.4. EESRK siūlo parengti Europos paktą dėl veiksmingos kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu. EESRK ragina Europos Komisiją pasiūlyti politinę iniciatyvą, kurioje dalyvautų nacionalinės vyriausybės ir kitos Europos institucijos ir kuria būtų siekiama šio tikslo, skatinant būtiną konsensusą ir įtraukiant pilietinę visuomenę. Pagrindinis pakto ramstis turėtų būti valstybių narių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK primygtinai ragina Europos institucijas ir valstybes nares pasirūpinti reikiamais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, kad būtų veiksmingai taikomi dabartiniai Europos teisės aktai, ir įsipareigoti priimti visas naujas teisines ir administracines priemones, kurios yra būtinos veiksmingai kovai su nusikaltimais ir netinkama mokesčių praktika, pinigų plovimu ir mokesčių rojų veikla. Todėl nuolat turi būti atliekami kiekvienos priemonės taikymo rezultatų vertinimai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad valstybių narių įsipareigojimas nutraukti nesąžiningas ir žalingas mokesčių konkurencijos formas yra labai svarbus. Be to, tai dar kartą patvirtinta ir ankstesnės EESRK nuomonės „Apmokestinimas – balsavimas kvalifikuota balsų dauguma“ (2) nuostatos dėl būtinybės skatinti diskusijas dėl laipsniško perėjimo nuo vieningo balsavimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma mokesčių klausimais. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas yra labai svarbus siekiant didinti piliečių informuotumą mokesčių klausimais, kovojant su nusikaltimais ir netinkama praktika bei užtikrinant sąžiningą apmokestinimą. Pilietinės visuomenės bendradarbiavimas padės parengti paktą ir jį įgyvendinti. Darbdavių ir jų organizacijų dalyvavimas yra labai svarbus šio pakto sėkmei. Būtina užtikrinti, kad priimtos teisėkūros priemonės neturėtų netinkamo poveikio įmonėms, kurios vykdo savo mokestines prievoles, nes tai joms užkrautų pernelyg didelę administracinę naštą. Veiksmingi ir skubūs kovos su mokestiniais nusikaltimais ir bloga mokesčių praktika veiksmai pareikalaus papildomų viešųjų finansinių išteklių, kurių reikia siekiant padėti finansuoti ekonomikos gaivinimo po pandemijos planus, žaliąją ir skaitmeninę ekonomikos transformaciją ir Europos socialinių teisių ramsčio kūrimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ekonomikos skaitmeninimas kelia naujų iššūkių mokesčių administratoriams, nes dėl jo gali atsirasti naujų agresyvaus mokesčių planavimo, finansinių nusikaltimų ir blogos praktikos metodų. Tačiau ekonomikos skaitmeninimas, užtikrinus veiksmingesnį administracinį bendradarbiavimą ir keitimąsi duomenimis, taip pat suteikia naujų galimybių mokesčių administratoriams kovoti su tokia praktika. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Norint pagerinti kovos su šiais nusikaltimais ir netinkama praktika rezultatus, reikia stiprinti tiek tiesioginį valstybių narių politinį, administracinį, policijos ir teisminį bendradarbiavimą, tiek valstybių narių bendradarbiavimą su ES, stiprinti šio bendradarbiavimo teisinį pagrindą ir suteikti pakankamų ekonominių ir žmogiškųjų išteklių Europos ir nacionaliniu lygmenimis finansinės žvalgybos padaliniams (FŽP), mokesčių administratoriams, Europos priežiūros struktūroms ir kitiems šioje kovoje dalyvaujantiems subjektams. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Siekiant padidinti veiksmų efektyvumą, būtina pradėti nuo bendros šių nusikaltimų ir netinkamos praktikos vizijos, jų tarpusavio sąsajos ir jų ryšių su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais bei politine korupcija, taip pat būtinu mokesčių rojų vaidmeniu sudarant jiems palankesnes sąlygas ir juos slepiant. Nusikalstamos veiklos panaikinimas mokesčių rojuose turėtų būti prioritetinis ES tikslas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Atsižvelgdamas į tai, kad ši politika yra būtina bet kokiomis aplinkybėmis, EESRK mano, kad dėl COVID-19 pandemijos susidariusioje situacijoje labai svarbu, kad ji taptų politiniu ir etiniu Sąjungos, nacionalinių vyriausybių ir Europos pilietinės visuomenės prioritetu. Kai pandemijos padariniams sveikatos priežiūros, ekonomikos ir socialinėje srityse įveikti reikia tiek daug viešųjų finansinių išteklių, netoleruotina, kad didelė jų dalis neteisėtai nukreipiama į kelių asmenų privatų pelną, tiesiogiai kenkiant didžiajai daliai darbuotojų, darbdavių, savarankiškai dirbančių asmenų, priklausomų asmenų ir pensininkų, kurie vykdo savo mokestines prievoles. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pritaria naujam visapusiškos Sąjungos politikos dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos veiksmų planui (3), kurį 2020 m. gegužės 7 d. pateikė Europos Komisija. Komitetas mano, kad jį reikėtų skubiai įgyvendinti. EESRK pritaria siūlomoms priemonėms, kuriomis užtikrinamas veiksmingas esamos teisės sistemos, skirtos kovai su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, taikymas, bendro taisyklių sąvado sudarymui, Europos priežiūros institucijos įsteigimui ir daugumai veiksmų plano ramsčių. ES ir valstybės narės turi išlaikyti bendras pozicijas tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Finansinių veiksmų darbo grupėje (FATF – EBPO), G 20 ir JT. EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad imantis priemonių reikėtų atsižvelgti į Europos duomenų apsaugos teisės aktus ir susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, ir užtikrinti, kad valstybėms narėms ir įpareigotiesiems subjektams tenkanti papildoma administracinė ir finansinė našta būtų kuo mažesnė. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK ragina Europos Komisiją įvertinti dabartinį nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą ir apsvarstyti galimybę nustatyti papildomus kriterijus siekiant užtikrinti, kad visi mokesčių rojai būtų įtraukti į šį sąrašą. Be to, jis prašo nustatyti tinkamas priemones, kad įmonės ir fiziniai asmenys negalėtų sudaryti nepagrįstų sandorių su savo finansų įstaigomis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK palankiai vertina tai, kad į Europos semestrą įtraukti fiskaliniai rodikliai, ragina valstybes nares laikytis su tuo susijusių nuostatų, pateiktų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, ir siūlo Europos Komisijai į Europos semestrą įtraukti mokesčių sistemų veiksmingumo, teisingumo, pakankamumo ir tinkamo veikimo vertinimo procedūrą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK ragina užtikrinti, kad Europos direktyvos būtų taikomos meno kūriniams ir kitam didelės vertės turtui, ypač laikomam laisvuosiuose uostuose ir muitinių sandėliuose, ir palaipsniui panaikinti tam tikrose valstybėse narėse nusistovėjusią pilietybės ar gyvenamosios vietos suteikimo mainais į investicijas tvarką bei užtikrinti pareikštinių akcijų skaidrumą. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK mano, kad mokesčių slėpimui turėtų būti taikomos 5-osios Kovos su pinigų plovimu direktyvos nuostatos dėl centralizuoto ir viešo faktinių įmonių ir patikos fondų savininkų registro. Kita vertus, Komitetas prašo nustatyti tinkamas procedūras, kad MVĮ būtų lengviau laikytis registrų reikalavimų. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK pritaria visapusiškam sprendimui dėl įmonių, turinčių reikšmingą skaitmeninę veiklavietę, apmokestinimo atsižvelgiant į EBPO veiklą, tačiau taip pat mano, kad jei iki 2020 m. pabaigos nebus pasiekta sprendimo, ES vėl turėtų imtis iniciatyvos apmokestinti dideles skaitmeninę veiklą vykdančias įmones. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Reikia pakeisti Kovos su mokesčių vengimu direktyvą, kad į ją būtų įtrauktos taisyklės dėl apmokestinimo tvarkos, susijusios su mažus mokesčius taikančiais jurisdikciją turinčiais subjektais, ir dėl dividendų ar kapitalo prieaugio, kuris nebuvo apmokestintas užsienyje, grąžinimo. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Nacionaliniai FŽP turi būti remiami finansiškai ir techniškai ir turėtų būti skatinamas glaudus jų ir mokesčių administratorių, taip pat nacionalinės policijos ir Europolo bendradarbiavimas vykdant baudžiamąjį persekiojimą už mokestinius ir finansinius nusikaltimus. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl priedangos įmonių vaidmens mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo bei vengimo ir pinigų plovimo srityse ir, atsižvelgiant į jo išvadas, iš dalies pakeisti Kovos su mokesčių vengimu direktyvą, Kapitalo pakankamumo direktyvą ir Kovos su pinigų plovimu direktyvą, siekiant užkirsti kelią nusikaltimams ir palankesnių sąlygų su jais susijusiai netinkamai praktikai sudarymui. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti veiksmingo minimalaus įmonių pelno apmokestinimo koncepciją ir galimą jo taikymą. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EESRK siūlo, kad pagal PPO principus ir taisykles į ES prekybos ar ekonominius susitarimus būtų įtrauktas skyrius, kuriame būtų numatytos nuostatos dėl mokestinių nusikaltimų, pinigų plovimo ir agresyvaus mokesčių planavimo prevencijos, taip pat nuostatos dėl mokesčių administratorių bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo bei vengimo ir pinigų plovimo mastas Europoje ir pasaulyje makroekonominiu požiūriu yra labai didelis. Jo tarpvalstybinis aspektas aiškus. Šiame procese pagrindinis vaidmuo tenka mokesčių rojams, kuriuose priimamas ir nukreipiamas kapitalas iš didelių įmonių ir asmeninio turto, gautas slepiant mokesčių mokėjimą arba jo vengiant, taip pat gautas per politinę ir ekonominę korupciją bei nusikalstamą ekonominę veiklą vykdančias organizacijas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nėra visuotinai priimtinos mokesčių rojaus apibrėžties, tačiau visais atvejais mokesčiai yra niekiniai arba labai maži, o neskaidrumas klientų ir srautų atžvilgiu yra tapęs norma. Mokesčių rojai nustatomi pagal sąrašus, kuriuose nebendradarbiavimas grindžiamas atsisakymu teikti informaciją mokesčių administratoriams ir bendradarbiauti su teisėsaugos institucijomis. Pripažįstami EBPO (4) ir du ES sąrašai: dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo bei dėl mokesčių slėpimo ir vengimo (5). F&D monografijoje (TVF) apskaičiuota, kad privatus turtas lengvatinio apmokestinimo finansų centruose sudaro nuo 7 iki 8,7 trln. JAV dolerių (6) (nuo 8 iki 10 proc. pasaulio BVP). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | TVF skaičiavimais, mokesčių slėpimas vyriausybėms kasmet kainuoja apie 3 trln. JAV dolerių (7). Europos Parlamento skaičiavimais, ES jis siekia 825 mlrd. EUR (8), o PVM surinkimo deficitas, daugiausia dėl sukčiavimo, kasmet sudaro maždaug 147 mlrd. EUR, iš jų 50 mlrd. EUR tenka tarpvalstybiniam „karuseliniam sukčiavimui“ (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mokesčių vengimu ne visada pažeidžiama „įstatymo raidė“, bet tikrai pažeidžiama „įstatymo dvasia“. Įmonėms vengiant mokesčių, į mokesčių rojus kasmet patenka 600 mlrd. JAV dolerių (10). ES nuostoliai siekia 160–190 mlrd. EUR per metus (11). Dėl mokesčių vengimo šešiose valstybėse narėse kitos 22 valstybės narės netenka 42,8 mlrd. EUR mokestinių pajamų (12). F&D (TVF) teigia, kad 40 proc. pasaulinių tiesioginių užsienio investicijų (TUI), t. y. apie 15 trln. JAV dolerių, nukreipiamos priedangos įmonėms (nevykdančioms jokios ekonominės veiklos) – jos dažnai veikia kaip kontroliuojančiosios bendrovės, kuriomis kaip priedanga naudojasi veikiančios patronuojamosios įmonės. Dauguma jų įsikūrusios penkiose Europos šalyse (13). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | JTO duomenimis, pinigų plovimas sudaro nuo 2 iki 5 proc. pasaulio BVP (14). Pastarieji atvejai, pavyzdžiui, „Danske Bank“ (pradiniais skaičiavimais apie 200 mlrd. EUR) (15) arba „Swedbank“ (37 mlrd. EUR) (16), atskleidžia kovos su pinigų plovimu trūkumus, nepaisant direktyvų ir priežiūros institucijų darbo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Be finansų sektoriaus, yra ir kitų pinigų plovimo kanalų: meno, deimantų ir tauriųjų metalų rinkos, laisvieji uostai, muitinių sandėliai, specialios ekonominės zonos ir kt. Spartūs technologijų pokyčiai suteikia naujų galimybių naudojant virtualų turtą ir blokų grandinę (angl. blockchain). Tas pats pasakytina apie mokesčių slėpimo ir vengimo procedūras: dividendų ir kuponų plovimą cum-ex sandoriais (55,2 mlrd. EUR); agresyvų mokesčių planavimą; slaptus valstybių ir tarptautinių įmonių susitarimus, kuriais gerokai sumažinamos jų mokestinės prievolės; pilietybės ar gyvenamosios vietos suteikimo užsieniečiams mainais į investicijas tvarką. E. prekyba, platformų ekonomika ir skaitmeninė ekonomika apskritai kelia naują riziką, susijusią palankesnėmis sąlygomis mokestiniams nusikaltimams ir mokesčių vengimui, taip pat naujomis sekimo ir kontrolės galimybėmis. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija labai aktyviai kovojo su mokestiniais nusikaltimais ir mokesčių vengimu – parengtos dvidešimt šešios teisėkūros iniciatyvos ir 57 įvairaus pobūdžio teisės aktai. Kalbant apie pinigų plovimą ir teroristų finansavimą, išskiriamos dvi direktyvos – 4-oji ir 5-oji kovos su pinigų plovimu direktyvos (2015 ir 2018 m.). 5-oji direktyva į nacionalinę teisę perkelta 2020 m. sausio mėn., ja pagerintas savininkų tapatybės nustatymas, FŽP dalijimasis informacija ir bendradarbiavimas, taip pat išplėsta įpareigotųjų subjektų taikymo sritis ir nustatyta virtualiosios valiutos kontrolė. Praktiniai rezultatai nėra patenkinami: išlieka nemažai trūkumų ir spragų, nors Komisija labai aktyviai vykdo veiklą atsižvelgdama į savo ribotus įgaliojimus (2019 m. vertinimas) (17). Visai neseniai Europos Audito Rūmai pradėjo auditą, siekdami įvertinti kovos su pinigų plovimu priemonių veiksmingumą bankų sektoriuje (18), o Europos Komisija Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pateikė ieškinį trims valstybėms narėms dėl 4-osios kovos su pinigų plovimu direktyvos nesilaikymo (19). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 2020 m. gegužės 7 d. Europos Komisija pristatė naują visapusiškos Sąjungos politikos dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos veiksmų planą (20) ir deleguotąjį reglamentą (21) su nebendradarbiaujančių šalių ir jurisdikcijų sąrašu. Veiksmų planą, kuris grindžiamas dabartinės teisės sistemos taikymo skirtumų ir didelių „taisyklių vykdymo užtikrinimo trūkumų“ vertinimu ir kuriame pažymima, kad „Europos Sąjungoje neteisėtu būdu įgyti pinigai turėtų būti visiškai netoleruojami“, sudaro šeši ramsčiai:






  — | veiksmingas esamos ES sistemos įgyvendinimo užtikrinimas pradedant visišku kovos su pinigų plovimu direktyvų perkėlimu; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

veiksmingas esamos ES sistemos įgyvendinimo užtikrinimas pradedant visišku kovos su pinigų plovimu direktyvų perkėlimu;

| — | bendro taisyklių sąvado nustatymu iš dalies pakeista direktyva ir reglamentu; |
| --- | --- |

—

bendro taisyklių sąvado nustatymu iš dalies pakeista direktyva ir reglamentu;

| — | atitinkamų procedūrų nustatymas ir ES lygmens priežiūros institucijos sukūrimas pagal pasiūlymą dėl teisės akto; |
| --- | --- |

—

atitinkamų procedūrų nustatymas ir ES lygmens priežiūros institucijos sukūrimas pagal pasiūlymą dėl teisės akto;

| — | FŽP veiklos rėmimo ir bendradarbiavimo mechanizmo sukūrimas ir nacionalinių centralizuotų banko sąskaitų registrų sujungimas; |
| --- | --- |

—

FŽP veiklos rėmimo ir bendradarbiavimo mechanizmo sukūrimas ir nacionalinių centralizuotų banko sąskaitų registrų sujungimas;

| — | baudžiamosios teisės nuostatų vykdymo užtikrinimas ir keitimasis informacija; |
| --- | --- |

—

baudžiamosios teisės nuostatų vykdymo užtikrinimas ir keitimasis informacija;

| — | tarptautinio ES sistemos aspekto stiprinimas. |
| --- | --- |

—

tarptautinio ES sistemos aspekto stiprinimas.

Šiems ramsčiams išplėtoti 2021 m. pirmąjį ketvirtį bus pateikti keturi pasiūlymai dėl teisės aktų.

| 2.9. | Antroji svarbi Europos Komisijos veiklos sritis – mokesčių vengimas, susijęs su iniciatyvomis dėl skaitmeninio apmokestinimo ir įmonių pelno mokesčio bazės. Jos strategija siekta „veiksmingo apmokestinimo“, pagal kurį tarptautinės įmonės, moka mokesčių dalį ten, kur kuria vertę, laikantis EBPO veiksmų plano BEPS, visų pirma apribojant įmonių pelno mokesčio bazės eroziją, šiuo tikslu išskaitant palūkanas, autorinius atlyginimus ir kitą finansinę naudą. Ši strategija visų pirma buvo grindžiama Kovos su mokesčių vengimu direktyva (2016 m.), iš dalies pakeista 2017 m., įtraukiant mokestinės tvarkos neatitikimus (2-oji kovos su mokesčių vengimu direktyva) (22). Kol kas neįmanoma įvertinti rezultatų. Taip pat priimti teisės aktai, kuriais siekiama palengvinti konfliktų, kylančių dėl dvigubo apmokestinimo, sprendimą (23). 2018 m. paskelbtas naujas reglamentas dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės (24). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Europos Komisija savo teisėkūros iniciatyvose dėl skaitmeninio apmokestinimo ir įmonių pelno mokesčio bazės atsižvelgė į mokesčių vengimą. 2018 m. ji pasiūlė dvi direktyvas dėl įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimo ir didelių skaitmeninių įmonių pajamų mokesčio. 2016 m. Komisija pasiūlė kitas dvi direktyvas dėl įmonių pelno mokesčio bazės, kad ji būtų bendra (BPMB) ir konsoliduotoji (BKPMB). Pastaroji direktyva labai svarbi kovojant su mokesčių vengimu. Dėl tuo pačiu metu vykstančių diskusijų EBPO ir kai kurių valstybių narių nepritarimo šių direktyvų priėmimas buvo atidėtas. Susidūrusi su tokia padėtimi, Komisija pateikė komunikatą (2019 m.), kuriame siūloma inicijuoti diskusijas, kad sprendimai mokesčių klausimais būtų priimami kvalifikuota balsų dauguma. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Mokesčių administratorių ir kitų valstybių narių institucijų bendradarbiavimas automatiškai keičiantis mokesčių informacija (25) ir užtikrinant skaidrumą yra labai svarbus. Priimtos bent šešios administracinio bendradarbiavimo direktyvos. Pradedant pirmąja (2011/16/ES (26)) ir baigiant paskutiniąja direktyva ((ES) 2018/822 (27)), išplėstas įpareigojimas atskleisti faktinius sąskaitų turėtojus, finansinį turtą ir sandorius, taip pat visus produktus, įskaitant draudimą ir dividendus. Padaryta pažanga įgyvendinant reikalavimus, susijusius su automatiniu keitimusi informacija apie susitarimus dėl mokesčių ir didelių įmonių finansine informacija kiekvienoje šalyje (ataskaitų pagal šalis teikimas (28)). Finansinės ir kitokio pobūdžio informacijos naudojimas baudžiamojo persekiojimo už nusikaltimus tikslais reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1153 (29). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija susidūrė su slaptais kai kurių valstybių narių susitarimais su tarptautinėmis įmonėmis, pagal kuriuos jos beveik nemoka mokesčių šiose valstybėse narėse. Ji taip pat sugebėjo įtraukti su mokesčiais susijusius rodiklius į Europos semestrą. Iš naujausių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų matyti, kad kai kuriose iš jų teisės aktų taikymas yra nepatenkinamas agresyvaus mokesčių planavimo ar faktinių savininkų nustatymo požiūriu. Valstybių narių bendradarbiavimą galima gerokai patobulinti. Nepaisant tam tikros pažangos, mokestinio sukčiavimo, pinigų plovimo ir mokesčių vengimo mastas nemažėja, o kai kuriais atvejais – pavyzdžiui, nukreipiant kapitalą į priedangos įmones – didėja. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Per pastaruosius penkerius metus EESRK priėmė 25 nuomones šiais klausimais. Apskritai EESRK pritarė Komisijos pasiūlytoms priemonėms. Kai kuriais atvejais ji kėlė savo reikalavimus, atsižvelgdama į Europos Parlamento poziciją. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Bendrosios pastabos ir rekomendacijos

| 3.1. | Koronaviruso pandemijos, kuri yra rimčiausia nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos, sukelta krizė turi būti visų ekonominių ir socialinių apmąstymų ir pasiūlymų pagrindas. Kalbant apie šią nuomonę, akivaizdu, kad drastiškai sumažinus mokestinių nusikaltimų ir mokesčių vengimo ekonominį mastą, valstybės ir pati ES gautų dalį finansinių išteklių, būtinų pandemijos poveikiui sveikatos, ekonomikos ir socialinėje srityse įveikti. EESRK mano, kad Europos institucijų, nacionalinių vyriausybių ir pilietinės visuomenės dalyvavimas imantis visų priemonių, būtinų nuolatiniams ir efektyviems veiksmams kovojant su mokestiniais nusikaltimais ir mokesčių vengimu, šiandien, kaip niekada anksčiau, yra neišvengiama politinė ir moralinė būtinybė. Šį klausimą reikia skubiai išspręsti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pagrindinis šios nuomonės tikslas – remiantis bendra vizija ir ankstesnėse EESRK nuomonėse išdėstyta pozicija, parengti pasiūlymus, kurie padėtų veiksmingiau kovoti su šiais nusikaltimais. Būtina atsižvelgti į įvairių mokestinių nusikaltimų ir mokesčių vengimo tarpusavio sąsajas per bendrus kanalus, kurie susijungia mokesčių rojuose. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pritaria Komisijos ir Europos Parlamento norui skatinti iniciatyvas, nukreiptas prieš mokestinius nusikaltimus, mokesčių slėpimą ir nesąžiningą konkurenciją mokesčių srityje, ir apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės stabdo arba gali nutraukti kai kurias pagrindines iniciatyvas, pavyzdžiui, susijusias su įmonių mokesčiais, sukčiavimu PVM srityje ir agresyviu mokesčių planavimu, taip pat dėl nepakankamo jų bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK siūlo parengti Europos paktą dėl veiksmingos kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir jų vengimu bei pinigų plovimu. EESRK ragina Komisiją skatinti politinę iniciatyvą, kurioje dalyvautų nacionalinės vyriausybės ir kitos Europos institucijos ir kuria būtų siekiama šio tikslo. Valstybių narių bendradarbiavimas turi būti vienas iš šio pakto ramsčių. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Veiksmingai įgyvendindamos šį paktą, ES ir jos valstybės narės galėtų surinkti papildomų išteklių augimo galimybėms skatinti, kad būtų finansuojami ekonomikos gaivinimo po pandemijos krizės planai, žalioji ir skaitmeninė ekonomikos pertvarka ir tvirto Europos socialinių teisių ramsčio kūrimas. Atsižvelgdamas į valstybių narių mokesčių suverenumą, EESRK ragina ES politikos formuotojus ir nacionalines vyriausybes, prisiimant atsakomybę ir parodant dosnumą, kurių reikia sunkiu mūsų gyvenimo etapu, pasiekti bendrą susitarimą dėl EESRK siūlomo pakto turinio. EESRK nuomone, bendras susitarimas dėl Europos kovos su mokestiniais nusikaltimais, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu bei teroristų finansavimu turėtų būti grindžiamas:






  a) | valstybių narių ir Europos institucijų įsipareigojimu priimti visas papildomas teisines ir administracines priemones, kurių reikia veiksmingai kovai su tokiais nusikaltimais ir netinkama praktika; |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

valstybių narių ir Europos institucijų įsipareigojimu priimti visas papildomas teisines ir administracines priemones, kurių reikia veiksmingai kovai su tokiais nusikaltimais ir netinkama praktika;

| b) | stipresne politine valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimo valia, kuria remiantis nustatomos veiksmingos administracinio, policijos ir teisminio bendradarbiavimo procedūros pakto tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

b)

stipresne politine valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimo valia, kuria remiantis nustatomos veiksmingos administracinio, policijos ir teisminio bendradarbiavimo procedūros pakto tikslams pasiekti;

| c) | valstybių narių įsipareigojimu nutraukti nesąžiningą mokesčių konkurenciją ir panaikinti kliūtis įgyvendinti su pakto tikslais susijusias direktyvas; ir |
| --- | --- |

c)

valstybių narių įsipareigojimu nutraukti nesąžiningą mokesčių konkurenciją ir panaikinti kliūtis įgyvendinti su pakto tikslais susijusias direktyvas; ir

| d) | pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimu į paktą. |
| --- | --- |

d)

pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimu į paktą.

| 3.6. | Pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas sudarant šį susitarimą ir didinant visuomenės informuotumą mokesčių klausimais yra labai svarbus. Europos piliečiai labai suinteresuoti turėti pakankamai išteklių kokybiškoms viešosioms paslaugoms, ypač sveikatos priežiūros ir mokslinių tyrimų, ir tinkamoms socialinės apsaugos sistemoms. Dauguma savo mokestines prievoles vykdančių verslininkų nori nutraukti kai kurių įmonių vykdomą mokesčių slėpimą ir vengimą, o tai susiję su nesąžininga konkurencija jų atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad „<...> sąžiningas apmokestinimas ir ryžtinga kova su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu, agresyviu mokesčių planavimu ir pinigų plovimu yra labai svarbūs kuriant teisingą visuomenę ir stiprią ekonomiką, kartu ginant visuomenės sutartį ir teisinę valstybę“ (30). Todėl jis su nerimu žvelgia į mokesčių atotrūkio, kurį šie nusikaltimai ir netinkama praktika sukuria mokestinių pajamų srityje, mastą, taip pat į neseniai įvykusius apmokestinimo pokyčius, dėl kurių mokesčių našta perkelta į darbo pajamas, o finansų sektoriaus našta – į realiąją ekonomiką, kurioje MVĮ patiria didesnę mokesčių naštą nei tarptautinės įmonės. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Su mokesčiais susijusių rodiklių nustatymas Europos semestro šalių ataskaitose buvo pažanga. Tačiau įvertinus jų rezultatus matyti, kad FŽP veikimas, automatinis keitimasis informacija ir mokesčių administratorių bendradarbiavimas kai kuriose ES valstybėse narėse yra nepakankamas sprendžiant pinigų plovimo, mokesčių slėpimo ir vengimo klausimus. EESRK siūlo Europos Komisijai Europos semestre nustatyti, kad su mokesčiais susiję rodikliai būtų lygiaverčiai kitų sričių rodikliams ir kad būtų nustatyta mokesčių sistemų veiksmingumo, teisingumo, pakankamumo ir tinkamo veikimo vertinimo procedūra. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pritaria naujam visapusiškos Sąjungos politikos dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos veiksmų planui ir mano, kad jį reikėtų skubiai įgyvendinti. Jis pritaria tam, kad būtų įsteigta Europos priežiūros institucija, kuri maksimaliai sustiprintų valstybių narių mokesčių administratorių ir finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimą ir turėtų tam tikrus tiesioginius įgaliojimus kontroliuoti ir tirti įpareigotuosius subjektus visose srityse, taip pat turėtų pakankamai personalo ir technologinių priemonių prisitaikyti prie nuolatinės nusikaltimų raidos. EESRK prašo Komisijos išnagrinėti, ar šiuo tikslu nebūtų geriausias sprendimas įsteigti Europos agentūrą, kuri kovotų su mokestiniais, ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais bei pinigų plovimu ir prižiūrėtų, kad būtų laikomasi teisės aktų ir kad administraciniai veiksmai būtų efektyvūs. Jo manymu, ES turi imtis veiksmų laikydamasi tokios pat pozicijos tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, FATF (EBPO), G 20 ir JT. EESRK mano, kad Europos Komisija turėtų padėti valstybėms narėms sukurdama mokymo mechanizmus, pavyzdžiui, Europos mokesčių akademiją, kaip siūloma nuomonėje dėl programos „Fiscalis“ (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Prieš pinigų plovimą nukreipta teisės sistema turi būti sudaromos sąlygos sąskaitų turėtojams, įmonėms ir patikėtiniams susipažinti su informacija, laikantis duomenų apsaugos taisyklių ir atitinkamos ESTT praktikos. Būtina užtikrinti specialistų, kurie privalo pranešti apie įtartiną pinigų plovimo praktiką, apsaugą. EESRK palankiai vertina tai, kad veiksmų plane siūloma nauja informatorių apsaugos tvarka, ir prašo neatidėti jos priėmimo iki 2021 m. gruodžio mėn. EESRK pritaria Komisijos nuomonei, jog reikia užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi, sukurtų kuo mažesnę papildomą administracinę ir finansinę naštą valstybėms narėms ir įpareigotiesiems subjektams. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Trečiosios šalies kontrolės priemonės, įtrauktos į 5-ąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, bus veiksmingos tik turint realų didelės rizikos šalių sąrašą. EESRK pasisako už skaidrią ir aiškią metodiką ir trumpesnius vertinimo terminus. Jis mano, kad naujasis sąrašas, kuriame yra tik dvidešimt šalių ir teritorijų, turėtų būti kuo greičiau patvirtintas įtraukiant kai kurias kitas šalis, pastaruoju metu sukėlusias skandalus. Komitetas apgailestauja, kad kai kurios ES šalys susiduria su kliūtimis siekdamos gauti informacijos apie sandorius mokesčių rojuose. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Praėjusių metų vasario mėn. buvo atnaujintas ECOFIN parengtas (2017 m.) mokesčių rojų, susijusių su mokesčių slėpimu ir vengimu, sąrašas. Skirtingai nuo kitų sąrašų, šis sąrašas naudingas tiek tiems, kurie nepritaria automatiniam keitimuisi informacija, tiek tiems, kurie siūlo įmonėms specialias mokesčių sistemas. Kritikuojama, kad į Europos sąrašą neįtraukti Sąjungos mokesčių rojai. Tačiau Europos semestro konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose Komisija išskyrė kai kurias valstybes nares, kurios kenkia Sąjungos partnerių mokesčių bazėms. Nors grėsmė būti įtrauktam į juodąjį sąrašą turi atgrasomąjį poveikį reputacijos požiūriu, sankcijos nėra pakankamai veiksmingos. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kad į sąrašą įtraukti jurisdikciją turintys subjektai imtųsi reikiamų reformų, EESRK siūlo po kito vertinimo pakeisti reglamentą, kad tiems, kurie to nepadarė, būtų uždrausta sudaryti finansinius sandorius su ES. Priemonės taip pat turi būti taikomos įmonėms, kurios vengia mokėti mokesčius. Veiksminga priemonė būtų nesuteikti kovai su COVID-19 skirtos valstybės pagalbos įmonėms, kurios vykdo nepagrįstus sandorius su į sąrašus įtrauktais jurisdikciją turinčiais subjektais, kaip yra patvirtinusios kai kurios valstybės narės. EESRK taip pat ragina apsvarstyti galimybę neleisti tokioms įmonėms dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Tarptautinės įmonės veikia pasauliniu mastu ir vadovaudamosi bendromis gairėmis, tačiau mokesčių taisyklės priimamos nacionaliniu lygmeniu, neatsižvelgiant į sąveiką su tvarka kitose šalyse, jei nėra atviros mokesčių konkurencijos. Kai kurie jurisdikciją turintys subjektai pritaria apmokestinimo tvarkai, kuria kenkiama kitų teritorijų mokesčių bazėms. Dėl to, kartu su bendru tarifų mažėjimu, šalys pradėjo mažinti TUI pritraukimo mokesčius ir atsirado spragų bei teisinių neatitikimų. Daug tarptautinių įmonių restruktūrizuoja savo verslą, kad gerokai sumažintų savo mokesčių sąskaitą. Šiuo tikslu jos imasi tam tikrų grupės vidaus operacijų, kad dirbtinai perkeltų didelę dalį išlaidų į vidutinio arba didelio apmokestinimo teritorijas, o pelnas deklaruojamas tose jurisdikcijose, kuriose mokesčiai maži arba jų nėra, kur su vyriausybėmis sudaromi slapti susitarimai dėl mokesčių. Šioje aplinkoje didelėms skaitmeninės ekonomikos įmonėms labai lengva perkelti savo pelną. EESRK tikisi, kad taikant BEPS taisykles ir KMVD direktyvas bus galima pakeisti šią padėtį. Dar anksti vertinti rezultatus. Kad priemonės būtų veiksmingos, būtinas visų valstybių narių bendradarbiavimas. Tai yra pagrindinis Europos pakto tikslas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ES yra pažeidžiama mokesčių vengimo požiūriu (32). Kapitalo, prekių ir žmonių judumas vidaus rinkoje nedera su mokesčių politikos koordinavimo trūkumu. Po 2008 m. krizės ekonomikos valdymo pažanga buvo nukreipta į išlaidų kontrolę. Pastaraisiais metais padėtis pasikeitė, tačiau mokesčių politikos koordinavimas vis dar nepakankamas. Su mokesčiais susijusių rodiklių nustatymas Europos semestre yra pažanga, leidusi nustatyti, kad kai kurių valstybių narių mokesčių sistemos yra žalingos. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | 2009 m. G 20 pradėjo bendradarbiavimo kovojant su mokesčių slėpimu ir vengimu procesą. EBPO patvirtino naują visuotinį keitimosi informacija standartą – bendrą duomenų teikimo standartą, grindžiamą automatiniu keitimusi informacija. Dauguma tarptautinės bendruomenės jurisdikciją turinčių subjektų įsipareigojo jį taikyti nuo 2018 m. sausio mėn. Laukia bendras atitikties vertinimas. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ES automatinis keitimasis informacija reglamentuojamas Direktyva dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (DAB), kuri buvo iš dalies pakeista kelis kartus, kad atitiktų bendrą duomenų teikimo standartą. DAB išplėsta įpareigojimo dėl automatinio keitimosi duomenimis taikymo sritis, įtraukiant fizinius ir juridinius asmenis bei pagrindines pajamų rūšis, tačiau ji turi spragų, kurias reikia ištaisyti. Kaip parodė „Panamos dokumentų“ skandalas, informacijos apie faktinį turto ir lėšų savininką, neskaidrias perdavimo priemones (tam tikrus patikos fondus, bendroves tarpininkes, fondus ir kt.) klausimas lieka neišspręstas. Taip pat neišspręstas klausimas dėl tam tikrose šalyse vis dar leidžiamų „pareikštinių akcijų“ anonimiškumo be viešai žinomo turėtojo. DAB taikymo sritis turėtų apimti meno kūrinius ir kitą didelės vertės turtą, laikomą laisvuosiuose uostuose ir muitinių sandėliuose. Taip pat turėtų būti sprendžiama 19 valstybių narių siūlomos pilietybės ar gyvenamosios vietos suteikimo mainais į investicijas tvarkos problema, nes šia tvarka dažnai pasinaudojama vykdant mokestinius nusikaltimus. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EBPO BEPS veiksmų planas yra pasaulinė kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu iniciatyva. Kiekviena iš penkiolikos jos veiksmų plėtros ataskaitų yra skirtingo teisinio pobūdžio. Vienos jų grindžiamos geriausia patirtimi, o kitose taikomi įvairūs minimalūs standartai, kuriais remiantis galima priversti valstybes įtraukti jų turinį į bendrovių teisę. Kai kurie esminiai klausimai, pavyzdžiui, skaitmenizuotos ekonomikos apmokestinimas arba apmokestinimo teisių paskirstymas pagal šalis, dar neišspręsti pasauliniu lygmeniu. Kai kurios šalys ir pilietinės visuomenės organizacijos kritikavo BEPS procesą ir paragino tarptautinės mokesčių struktūros reformą perduoti JT mokesčių klausimų ekspertų komitetui. EESRK mano, kad EBPO turi užbaigti savo darbą ir bendradarbiauti su JT komitetu, kad pasidalytų savo išvadomis ir jas visuotinai pritaikytų. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Kovos su mokesčių vengimu direktyvos yra pagrindiniai ES kovos su mokesčių vengimu strategijos elementai. Jomis užtikrinama, kad valstybės narės koordinuotai įgyvendintų BEPS ataskaitas ir sustiprintų jų teisinę vertę, pavesdamos jų atitikties kontrolę Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. Kai kuriais atvejais kovos su piktnaudžiavimu taisyklės yra platesnės nei BEPS, kaip antai perkėlimo mokesčiai, taisyklės dėl kontroliuojamųjų užsienio bendrovių, antihibridinės taisyklės arba bendros kovos su piktnaudžiavimu sąlygos nustatymas. Tačiau investavimo sąlygos nebuvo įtrauktos dėl kai kurių šalių prieštaravimo, nepaisant to, kad Komisija ir dauguma valstybių narių tam pritarė. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Europos Komisijos tyrimai dėl slaptų susitarimų dėl mokesčių, kuriuos pasirašė kai kurios didelės tarptautinės įmonės ir tam tikrų ES valstybių narių vyriausybės, parodė mokesčių vengimo procesų, kuriems buvo sudarytos sąlygos, mastą: pelnui, perkeltam iš kitų Europos šalių, taikyti mokesčių tarifai siekė nuo 0,05 iki 2 proc. Reaguodama į tai, ES iš dalies pakeitė DAB, kad būtų automatiškai atskleistas bet koks valstybės narės pasirašytas tarpvalstybinis susitarimas dėl mokesčių (sprendimas dėl mokesčių). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Vykdant naujesnę DAB reformą, remiantis BEPS 13 veiksmo nuostatomis (33), pradėta automatiškai keistis pagrindine informacija apie dideles įmones, suskirstyta pagal šalis (ataskaitos pagal šalis (34)). Tačiau viešai susipažinti su šia informacija dar neleidžiama. Europos Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos apskaitos direktyvą 2013/34/ES (35), kad būtų galima skelbti ataskaitas pagal šalis. EESRK mano, kad tai turėtų būti taikoma bent jau valstybės pagalbą gaunančioms įmonėms. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Labai svarbus Komisijos pasiūlymas dėl įmonių apmokestinimo – suderinti įmonių pelno mokesčio bazę. Pirmajame etape – bendros pelno mokesčio bazės – mokesčio bazė būtų skaičiuojama pagal bendras taisykles. Antrajame etape – bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės – pelnas ir nuostoliai, kuriuos kiekvienoje valstybėje narėje turėjo vienos bendrovės ar tarptautinės grupės patronuojamosios įmonės, būtų konsoliduojami visoje ES. Gautas grynasis balansas būtų paskirstytas skirtingose šalyse, kuriose įmonė vykdo veiklą, apmokestinant pagal iš anksto nustatytą formulę (turtas, pardavimai ir užimtumas). Yra vilties, kad, konsolidavus veiklą, būtų sustabdyta didelė dalis agresyvaus mokesčių planavimo operacijų. EESRK sutinka, kad apmokestinimas turėtų būti grindžiamas svertine formule, pagal kurią būtų atsižvelgiama į pardavimo vietą, užimtumą ir įmonės turtą. Reikia tiksliai įvertinti intelektinės nuosavybės teisių, duomenų ir kito nematerialiojo turto vertę. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komisijos ir EBPO teigimu, skaitmeninių įmonių mokesčiai, palyginti su įprastomis įmonėmis, tam tikrose šalyse ir tam tikromis aplinkybėmis buvo nepakankami dėl to, kad galiojančias mokesčių taisykles sudėtinga taikyti naujų skaitmeninės ekonomikos verslo modelių pajamoms. 2018 m. kovo mėn. Europos Komisija patvirtino du pasiūlymus dėl Skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo direktyvos (36), atsižvelgdama į EBPO darbą, kuris turėtų būti užbaigtas 2020 m. Viena direktyva numatytas laikinas sprendimas, kita – galutinis. Remiantis laikinu sprendimu, nustatomas 3 proc. mokestis už didelių įmonių skaitmeninių paslaugų pardavimą (o ne pelno ar vertės kūrimo mokestis). Taryba nepritarė šio sprendimo įgyvendinimui. Dabar Komisija remia visuotinį įmonių pelno apmokestinimo sprendimą vykdant EBPO darbą, tačiau jei sprendimas nebus pasiektas iki 2020 m. pabaigos, ji vėl imsis iniciatyvos apmokestinti dideles skaitmeninę veiklą vykdančias įmones. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Tiek Europos Komisija, tiek EESRK (37) sutiko, kad būtina pradėti diskusijas ir aptarti būtinas sąlygas laipsniškai pereiti nuo vieningo balsavimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma mokesčių klausimais. Šio pakeitimo atlikimo terminai gali būti trumpesni arba ilgesni, atsižvelgiant į mokesčių klausimo, dėl kurio valstybės narės nori imtis intervencinių veiksmų, opumą. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EESRK mano, kad svarbūs uždaviniai, su kuriais dėl COVID-19 pandemijos sukeltos krizės susiduria ES ir visos jos valstybės, yra nesuderinami su bet kokiu nelankstumu nusikaltimų, trukdančių ekonomikos augimui ir viešiesiems finansams, akivaizdoje. Jis taip pat teigia, kad reikia stiprinti valstybių narių, ES institucijų ir Europos pilietinės visuomenės sluoksnių bendradarbiavimą ir solidarumą. |
| --- | --- |

3.25.

4.   Konkrečios pastabos ir rekomendacijos

| 4.1. | EESRK rekomenduoja į mokesčių slėpimo sritį įtraukti sprendimą, apsvarstytą 5-ojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje, kad šalys būtų priverstos sukurti centralizuotą ir viešą faktinių įmonių ir patikos fondų savininkų registrą. Taip pat reikėtų numatyti tinkamą procedūrą faktiniam įmonės savininkui nustatyti, kai įmonė įsikūrusi už ES ribų. Visi registrai turi veikti tinkamai ir proporcingai, kad palengvintų darbą įmonėms, kurios turi atitikti reikalavimus, visų pirma MVĮ, pasiūlant joms pagalbos paslaugas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Būtinybė žinoti faktinius visų įmonių ir patikos fondų savininkus turėtų būti išplėsta, kad juos žinotų ir pareikštinių akcijų savininkai. EESRK ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti procedūrą, kuri leistų tai padaryti, ir, jei tai neįmanoma, tokie subjektai turėtų būti uždrausti ES. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Likusios DAB teksto spragos turi būti užpildytos, kad automatinis keitimasis informacija apimtų meno kūrinius ir kitą didelės vertės turtą, laikomą laisvuosiuose uostuose, muitinių sandėliuose ir specialiose ekonominėse zonose. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Valstybių narių turėtų būti prašoma palaipsniui atsisakyti pilietybės ar gyvenamosios vietos suteikimo mainais į investicijas tvarkos, kuria sudaromos palankios sąlygos vykdyti mokestinius nusikaltimus. Tokia yra Europos Parlamento ir EESRK pozicija, išdėstyta nuomonėje SOC/618 (38). Kol ši tvarka taikoma, reikėtų imtis būtinų kontrolės priemonių, siekiant užtikrinti, kad investuotojai laikytųsi savo mokestinių prievolių. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Reikia imtis priemonių, dėl kurių susitarta EBPO ir integruotoje techninės pagalbos sistemoje, skirstant mokestines pajamas tokiems rinkos jurisdikciją turintiems subjektams kaip Indija ir Kinija. Reikėtų iš dalies pakeisti Kovos su mokesčių vengimu direktyvą, kad į ją būtų įtrauktos apmokestinimo tvarkos taisyklės, taikomos mažus mokesčius taikantiems jurisdikciją turintiems subjektams, visų pirma dėl dividendų ar kapitalo prieaugio, gauto iš patronuojamųjų įmonių užsienyje, grąžinimo, jei užsienyje jie nėra minimaliai apmokestinami. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. Europos Parlamento rezoliucijoje (39) pateiktą prašymą, EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti veiksmingo minimalaus įmonių pelno apmokestinimo koncepciją ir galimą jos taikymą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Turėtų būti stiprinamas priežiūros institucijų ir valstybių narių mokesčių administratorių bendradarbiavimas, visų pirma mokestinių nusikaltimų ir pinigų plovimo srityje, taip pat aktyviau vykdomas Europolo ir nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nacionaliniai FŽP turi būti finansiškai ir techniškai remiami, kad galėtų veiksmingai vykdyti savo užduotis. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Didžiulis kapitalo srautas, tekantis per ES įsikūrusias priedangos įmones, reikalauja ryžtingo politikos formuotojų atsako. EESRK ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl priedangos įmonių vaidmens mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir vengimo (pritaikius 1-ąją ir 2-ąją kovos su mokesčių vengimu direktyvas) bei pinigų plovimo srityse ir, atsižvelgiant į jo išvadas, imtis visų būtinų priemonių, kad minėtieji nusikaltimai ir netinkama praktika nebūtų vykdomi per tokio pobūdžio įmones. Prireikus turėtų būti iš dalies pakeistos kovos su mokesčių vengimu direktyvos, Kapitalo pakankamumo direktyva ir Kovos su pinigų plovimu direktyva. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK siūlo apsvarstyti galimybę į būsimus ES prekybos, investicijų ar ekonominės partnerystės susitarimus arba persvarstant dabartinius susitarimus, vadovaujantis PPO principais ir taisyklėmis, įtraukti mokesčių skyrių su EBPO BEPS programos rezultatais, nuostatomis dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, agresyviu mokesčių planavimu ir pinigų plovimu, taip pat nuostatomis dėl mokesčių administratorių bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

4.10.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Toliau vartojamos santrumpos lietuvių kalba.

1

(2)  OL C 353, 2019 10 18, p. 90.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Dokumente „FATF. Didelės rizikos jurisdikciją turintys subjektai“ nurodytos tik dvi valstybės (Šiaurės Korėja ir Iranas). Dokumente „FATF. Griežčiau stebimi jurisdikciją turintys subjektai“ nurodyta aštuoniolika šalių. Abu dokumentai atnaujinti 2020 m. vasario 21 d.

4

(5)  Į 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2020/855 (OL L 195, 2020 6 19, p. 1) pateiktą sąrašą įtraukta dvidešimt didelės rizikos teritorijų, kuriose vykdomas pinigų plovimas ir teroristų finansavimas. Peržiūrėtame nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąraše nurodyta dvylika su mokesčių slėpimu ir vengimu susijusių subjektų, prie jų pridėta dar dvidešimt stebimų subjektų.

5

(6)  Lipton, D., Shining a Light, p. 4 ir Shaxson, N. Tackling Tax Havens, p. 7, cituojamas Zucman, G. (2017). TVF, F&D, 2019 m. rugsėjo mėn.

6

Shining a Light

Tackling Tax Havens

(7)  Bhatt, G., Editor’s Letter. TVF. Ten pat, p. 2.

7

Editor’s Letter

(8)  2019 m. kovo 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, 24 punktas.

8

(9)  Europos Parlamentas, ten pat, 142 ir 143 punktai.

9

(10)  Shaxson, N., Tackling Tax Havens. TVF, ten pat, p. 7.

10

Tackling Tax Havens

(11)  EP, ten pat, 19 punktas.

11

(12)  EP, ten pat, 328 punktas.

12

(13)  Damgaardm, J., Elkjaer, T., Johannesen, N., The Rise of Phantom Investments, p. 11–13. TVF, F&D, 2019 m. rugsėjo mėn.

13

The Rise of Phantom Investments

(14)  UN: UNODC Money-Laundering and Globalization.

14

UN: UNODC Money-Laundering and Globalization

(15)  Europos Parlamentas, ten pat, 236 ir 237 punktai.

15

(16)  Europos Parlamentas, ten pat, 235 punktas. „Financial Times“, 2020 m. kovo 23 d.

16

(17)  2019 m. liepos 24 d. COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final ir 372 final. Ypatingą susidomėjimą kelia COM(2019)373 final – Ataskaita dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo.

17

(18)  2020 m. birželio 11 d., https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=53979.

18

(19)  2020 m. liepos 2 d.,https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/IP_20_1228.

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  2020 m. gegužės 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/855.

21

(22)  2020 m. sausio 1 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164 (Kovos su mokesčių vengimu direktyva) (OL L 193, 2016 7 19, p. 1) įsigaliojo valstybėse narėse, kuriose nebuvo atitinkamų teisės aktų (2024 m. ji įsigalios likusiose valstybėse narėse). Komisijos direktyva (ES) 2017/952 (2-oji Kovos su mokesčių vengimu direktyva) (OL L 144, 2017 6 7, p. 1) įsigalios 2022 m. sausio 1 d.

22

(23)  Tarybos direktyva (ES) 2017/1852 (OL L 265, 2017 10 14, p. 1).

23

(24)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1672 (OL L 284, 2018 11 12, p. 6).

24

(25)  Angl. Automatic exchange of information – AEOI.

25

Automatic exchange of information

(26)  Tarybos direktyva 2011/16/ES (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

26

(27)  Tarybos direktyva (ES) 2018/822 (OL L 139, 2018 6 5, p. 1).

27

(28)  Angl. Country by country reporting – CBCR.

28

Country by country reporting

(29)  OL L 186, 2019 7 11, p. 122.

29

(30)  EP, ten pat, 328 punktas.

30

(31)  Nuomonė ECO/470, „Fiscalis 2021–2027 m.“ (OL C 62, 2019 2 15, p. 118).

31

(32)  Cobham, A. ir Garcia-Bernardo, J. Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network, 2020 m. balandžio 4 d.

32

Time for the EU to close its own tax havens, Tax Justice Network

(33)  Kalbant apie darbuotojus, pardavimą, deklaruotas išmokas ir sumokėtus mokesčius.

33

(34)  Angl. Country by country reporting – CBCR.

34

Country by country reporting

(35)  OL L 182, 2013 6 29, p. 19.

35

(36)  COM(2018) 147 final, Pasiūlymas dėl direktyvos, kuria nustatomos taisyklės, susijusios su įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimu; ir COM(2018) 148 final, Pasiūlymas dėl direktyvos dėl bendros skaitmeninių paslaugų mokesčio, kuriuo apmokestinamos pajamos, gaunamos teikiant tam tikras skaitmenines paslaugas, sistemos.

36

(37)  COM(2019) 8 final, „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“.

37

(38)  EESRK nuomonė SOC/618, „Investuotojų pilietybės ir leidimo gyventi schemos Europos Sąjungoje“ (OL C 47, 2020 2 11, p. 81).

38

(39)  Europos Parlamentas, ten pat, 78–85 punktai.

39

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/16

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Teisinė valstybė ir jos poveikis ekonomikos augimui

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/03)

| Pranešėjas | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jukka AHTELA

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215 / 2 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215 / 2 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Pastaruoju metu ir Europos Sąjungoje, ir už jos ribų jaučiamas spaudimas teisinei valstybei. Toks poslinkis kelia susirūpinimą, nes jis gali reikšti, kad bus mažiau paisoma pagrindinių teisų ir kitų ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų vertybių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Teisinės valstybės principo silpnėjimas turės įtakos visuomenės veikimui, pagrindinėms teisėms, pilietinei visuomenei ir ekonomikai. Todėl kyla klausimas, kokių padarinių toks regresas galėtų turėti ES ir Europos ekonominiam ir socialiniam modeliui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kad bendroji rinka galėtų veikti tinkamai, ji turi būti grindžiama skaidria ir stabilia teisine sistema, kuria taip pat užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrų taisyklių, nes nacionaliniams teismams neturi kilti abejonių dėl to, ar kitų valstybių narių teismai taip pat yra įsipareigoję puoselėti vertybes, kuriomis grindžiama ES. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Valdžių padalijimas, o ypač nepriklausomų teisminių institucijų, turinčių įgaliojimus peržiūrėti valdžios veiksmus, veikimas yra itin svarbus veiksnys siekiant užtikrinti investicijas ir ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Europos Komisiją imtis veiksmų siekiant įvertinti teisinės valstybės poveikį ekonomikai. Šiuo tikslu, be kita ko, reikia sukurti patikimą vertinimo sistemą, kurioje būtų aiškiai atsižvelgiama į materialųjį ir procesinį teisinės valstybės principo aspektus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Daugelyje šalių galioja teisės aktai, kurie visiškai atitinka teisinės valstybės principus, tačiau nėra užtikrinama, kad jie būtų visapusiškai įgyvendinami. Todėl svarbu sutelkti dėmesį į tinkamą įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ir kitų institucijų pastangas sukurti tinkamas priemones ES vertybėms ginti ir teisinės valstybės kultūrai skatinti. Vis dėlto EESRK mano, kad esamų priemonių, pvz., ES sutarties 7 straipsnio, teisinės valstybės sistemos ir pažeidimo nagrinėjimo procedūros, kasmetinės ES teisingumo rezultatų suvestinės ir naujo teisinės valstybės mechanizmo veiksmingumą dar būtų galima padidinti ir reikėtų papildyti priemonėmis, tačiau jos turėtų būti veiksmingiau orientuotos į ekonominius aspektus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vykdydama Europos semestro veiklą Komisija turėtų nedelsdama pabrėžti teisinės valstybės, kaip vieno iš pagrindinių elementų, kuriais grindžiama konkurencinga ir tvari ekonomika, svarbą. EESRK rekomenduoja sukurti nacionalinius tolesnės veiklos peržiūros procesus, kuriuose dalyvautų pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių atstovai, ir padidinti bendrą pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių dalyvavimą per visą semestro procesą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ES metinis teisinės valstybės peržiūros procesas turėtų būti kuo atviresnis pilietinei visuomenei. Europos Komisijos išvadas ir rekomendacijas reikėtų viešai aptarti tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu, o po to turėtų būti imamasi konkrečių priemonių siekiant reaguoti į incidentus ir neigiamas tendencijas, įskaitant ekonomikos sritį. Pilietinė visuomenė, taip pat socialiniai partneriai, turėtų aktyviau dalyvauti ir tolesnėje veikloje. EESRK pasiūlė sukurti metinį pilietinės visuomenės organizacijų forumą, kuris atstovaudamas įvairiems interesams, prisidėtų prie peržiūros ciklo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pilietinės visuomenės organizacijos ir žiniasklaida atlieka labai svarbų vaidmenį šalyse, kuriose valdžia linkusi nutolti nuo teisinės valstybės principo. Jos suteikia galimybę taikyti stabdžių ir atsvarų sistemą, pagal kurią užtikrinama vyriausybių atskaitomybė. EESRK ragina didinti finansinę ir materialinę paramą organizacijoms, kurios gina ir propaguoja teisinės valstybės principą ir pagrindines teises. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Narystė ES yra labai vertinga visoms narėms, jeigu taikomos sankcijos už pagrindinių taisyklių nesilaikymą. Jei netaikomos jokios sankcijos, sumažėja narystės vertė visoms taisyklių besilaikančioms narėms. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Atrodo, kad daugelyje valstybių narių visuomenė nepakankamai žino apie didžiulę teisinės valstybės principo, kuris yra ne tik pagrindinė vertybė, bet ir esminis ekonomikos augimo aspektas, svarbą. Todėl EESRK ragina parengti nuolatinę informuotumo didinimo strategiją, kad ES piliečiai suvoktų, koks svarbus yra teisinės valstybės principas. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Įžanga

| 2.1. | Teisinė valstybė yra viena iš vertybių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga (ES sutarties 2 straipsnis), ir būtina sąlyga, kad būtų vadovaujamasi kitomis vertybėmis, kurias Sąjunga siekia skatinti (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vis dėlto ir Europos Sąjungoje, ir už jos ribų jaučiamas spaudimas teisinei valstybei. Tokia tendencija kelia susirūpinimą, nes ji gali reikšti, kad bus mažiau paisoma kitų 2 straipsnyje išvardytų vertybių. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šis spaudimas daro poveikį teisminių institucijų veikimui ir pasitikėjimui jomis. Be to, poveikį jaučia ir pilietinė visuomenė, nes kyla grėsmė, kad teisminės institucijos praras savo, kaip pagrindinių teisių tvirtovių ir sergėtojų, vaidmenį. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaip EESRK pažymėjo savo nuomonėje (2), „taikant teisinės valstybės principą taip pat užtikrinamas teisinis tikrumas ir vienodos sąlygos verslo iniciatyvoms, inovacijoms, investicijoms ir sąžiningai konkurencijai vidaus rinkoje vartotojų ir piliečių labui“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl kyla klausimas, kokių padarinių toks regresas galėtų turėti Europos ekonominiam ir socialiniam modeliui. Teisinės valstybės principo silpnėjimas gali turėti įtakos visuomenės veikimui, pagrindinėms teisėms, pilietinei visuomenei ir ekonomikai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Jeigu ši tendencija nebus sustabdyta, grėsmė teisinės valstybės principui ir apskritai blogesnė pagrindinių teisių padėtis greičiausiai turės neigiamos įtakos tarpusavio pasitikėjimui, kuris yra vidaus rinkos pagrindas, ir atitinkamai padarinių ES ekonomikos augimui. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komunikate „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje“ (3) Komisija mini EBPO atliktą darbą, susijusį su teisinės valstybės principo svarba vystymuisi ir bendrai verslo ir investicijų aplinkai. Šiuo atžvilgiu EESRK taip pat yra pabrėžęs, kad reikia skirti daugiau dėmesio ekonominiams teisinės valstybės principo aspektams. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Jeigu nepaisoma teisinės valstybės principo, atsiranda kliūčių subalansuotam ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, laikantis darnaus vystymosi tikslų (DVT), ir apskritai siekti bendro Sąjungos tikslo „skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ (ES sutarties 3 straipsnis). Teisinės valstybės skatinimas yra vienas iš 16-ojo DVT uždavinių. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Šalinant ES teisinės valstybės trūkumus, mažiau dėmesio skiriama poveikiui ekonomikos augimui. Atlikti tyrimai rodo, kad daugiausia susitelkiama į tai, kokį poveikį ekonomikos augimui turi valstybės ir apskritai viešasis valdymas, ypač besivystančiose šalyse. Todėl šioje nuomonėje gilinamasi į tai, kokį poveikį teisinės valstybės principas turi ekonomikai ES. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Šia nuomone siekiama padėti suinteresuotiesiems subjektams suprasti, kad ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos Europos vertybės, be jų savaiminės vertės, turi ir ekonominę vertę. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Teisinės valstybės apibrėžtis

| 3.1. | Europos lygmeniu teisinė valstybė yra nusistovėjęs principas, įtvirtintas Sutartimis ir pagrįstas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT), Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTK) ir Europos Tarybos praktika, taip pat atitinkamu Venecijos komisijos darbu. Vadovaujantis teisinės valstybės principu visos valdžios institucijos turi veikti neviršydamos įstatymu nustatytų ribų, paisydamos demokratijos vertybių bei pagrindinių teisių ir kontroliuojamos nepriklausomų ir nešališkų teismų (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kalbant apie atskirus teisinės valstybės principo aspektus, materialiniai aspektai gali būti atskirti ir nuo procesinių aspektų. Pats pagrindinis ir svarbiausias teisinės valstybės principo aspektas yra lygybė prieš įstatymą, t. y. nuostata, kad įstatymai taikomi visiems vienodai, o ši nuostata ir sudaro įstatymų esmę. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Procesinė lygybė prieš įstatymą yra būtina sąlyga siekiant aukšto teisinės valstybės lygio. Vis dėlto to nepakanka, nes reikia užtikrinti lygybę tiek materialinės teisės, tiek procesiniu požiūriu. Siekiant, kad būtų įgyvendinami įstatymai, reikia laikytis ne vieno procesinio aspekto. Valdžių padalijimas yra svarbiausias principas, nes jis padeda užtikrinti, kad ir valdžia neperžengtų įstatymais nustatytų ribų. Teisminės institucijos vykdomąją valdžią gali kontroliuoti tik tuo atveju, jei ir teisėjai, ir prokurorai yra nepriklausomi nuo kitų dviejų valdžios šakų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be to, būtina užtikrinti įvairius minimaliuosius teisėsaugos standartus, t. y. kiekvienam asmeniui turi būti sudaromos sąlygos naudotis pagrindinėmis teisėmis, turi būti užtikrinama teisė į teisingą bylos nagrinėjimą ir kt. Galiausiai, teisėsauga turi būti nešališka – tai reiškia, kad niekas neturi būti diskriminuojamas, o teisminės valdžios institucijose negali būti korupcijos apraiškų (5). Pagal ES Sutarties 2 straipsnį teisinė valstybė ir demokratija yra neatsiejamos pagrindinės vertybės. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Kodėl teisinės valstybės principas padeda užtikrinti tvarų ekonomikos augimą?

| 4.1. | Tvarus ekonomikos augimas laikomas vienu svarbiausių ekonomikos būklės rodiklių. Didėjantis ekonomikos augimas yra siejamas su didėjančia šalies ir jos gyventojų gerove. Be to, rinkos ekonomika negali tinkamai veikti be pagrindinių taisyklių ir procedūrų, įskaitant taisykles dėl privačios nuosavybės ir savanoriško nuosavybės perdavimo (t. y. be sutarčių teisės). Apskritai, pažvelgus į Europos ekonomikos variklius – vidaus rinką ir ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) – matyti, kad rinkos ekonomika gali klestėti tik grindžiama stabiliomis ir nuspėjamomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ekonomikos augimas reiškia, kad ilgainiui vienam gyventojui tenka daugiau prekių ir paslaugų. Vienintelis būdas tai pasiekti – padidinti našumą. Našumo didinimas savo ruožtu sudaro prielaidas investicijoms tiek į kapitalą, tiek į švietimą (taip pat vadinamą „žmogiškuoju kapitalu“). Norėdami nustatyti ryšį tarp teisinės valstybės principo ir ekonomikos augimo, turime iškelti klausimą, kokį poveikį teisinės valstybės principas gali turėti bendram polinkiui investuoti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Investicijos, visų pirma ilgalaikės, bus skiriamos tik tuo atveju, jei potencialūs investuotojai galės tikėtis, kad investicijų aplinka išliks nuspėjama ir palanki daugelį metų. Teisinės valstybės principas atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant valdžios gebėjimą sukurti tokią stabilią aplinką. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vykdomoji valdžia, kurios neriboja kitos dvi valdžios šakos – įstatymų leidžiamoji valdžia ir teisminės institucijos – galėtų potencialiems investuotojams duoti daug pažadų: laisvė nustatyti kainas, būti neapmokestintais dideliais mokesčiais (arba visai neapmokestintais), grąžinti pelną į savo kilmės šalį ir pan. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tačiau nekontroliuojama vyriausybė negali suteikti įpareigojančių pažadų, t. y. prisiimti patikimų įsipareigojimų. Valdžių padalijimas, o ypač – nepriklausomos teisminės institucijos, turinčios įgaliojimus peržiūrėti vyriausybės veiksmus ir įpareigoti vykdyti privatinės teisės sutarčių sąlygas, yra itin svarbus veiksnys siekiant investicijų ir ekonomikos augimo. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Labai svarbu, kad teisminės institucijos būtų ne tik nepriklausomos, bet ir nešališkos. Jei teisėjus galima papirkti, t. y. jie nėra nešališki, bylos išsprendžiamos tos šalies, kuri gali (ir (arba) nori) sumokėti didesnį kyšį, naudai, o ne remiantis teisinės valstybės principais. Taigi korupcija yra nesuderinama su teisinės valstybės principu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Jei teisėjai diskriminuoja tam tikras grupes, įstatymai taikomi nevienodai. Dėl bet kokio šališkumo sumažėja teisinės aplinkos tikrumas, o dėl to, tikėtina, gali sumažėti ne tik bendras investicijų lygis, bet ir sandorių skaičius. Taigi dėl šališkų teismų sulėtėja ekonomikos augimas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Dar vienas labai svarbus veiksnys – galimybė kreiptis į teismą. Jei teismo sprendimui priimti prireikia kelerių metų, dėl to gali kilti neigiamų padarinių ekonomikai: sutartį pažeidžiantys sutarties partneriai gali kreiptis į teismą strateginiais sumetimais, jei visuotinai žinoma, kad teismo sprendimo priėmimas užims daug laiko. Dėl atidėto teisingumo, nepriklausomai nuo to, ar tai būtų dėl vėluojančio sprendimų priėmimo proceso ar dėl vėluojančio įgyvendinimo, mažėja sutarčių sudarymo patrauklumas, todėl sudaroma mažiau sandorių ir patiriami tokie pat padariniai kaip ir tais atvejais, kai teisminės valdžios institucijos nėra nepriklausomos (kaip jau minėta anksčiau). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Kaip įvertinti teisinės valstybės principą?

| 5.1. | Siekiant nustatyti teisinės valstybės principo poveikį ekonomikos augimui, pirmiausia jį turi būti galima įvertinti. Tačiau tai nelengva, nes ši sąvoka yra daugialypė ir reikia priimti įvairius sudėtingus kodavimo sprendimus, pvz., ar visiems matmenims reikėtų teikti vienodą svarbą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kai kurie ankstyvieji vertinimai buvo grindžiami duomenų prieinamumu, o ne teorinėmis prielaidomis. Nors yra labai didelė sąsaja tarp materialinių ir procesinių teisinės valstybės aspektų (6), daugelyje geriau žinomų teisinės valstybės rodiklių neatsižvelgiama į materialinį aspektą – lygybę prieš įstatymą. Todėl Komisija turėtų sukurti patikimą vertinimo sistemą, kurioje būtų aiškiai atsižvelgiama tiek į materialinę teisinės valstybės principo dalį, tiek ir procesinę dalį. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kitas svarbus klausimas, susijęs su vertinimu, yra tas, ar vertinamos de jure nuostatos, ar faktinis jų įgyvendinimas. Daugelyje šalių galioja teisės aktai, kurie visiškai atitinka teisinės valstybės principus, bet nėra užtikrinama, kad jie būtų visapusiškai įgyvendinami. Todėl svarbu sutelkti dėmesį į įgyvendinimą. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Taip pat svarbus klausimas, kaip geriausia panaudoti turimus vertinimo rodiklius. Viena vertus, apibendrintos rodikliai gali būti naudingi siekiant susidaryti pirmą įspūdį apie tai, kas vyksta konkrečioje šalyje. Kita vertus, apibendrintos rodikliai nėra labai naudingi, jei prašoma „įgyvendinamų“ patarimų, t. y. analizių, kurios gali turėti tiesioginį poveikį politikai. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Nepaisant sunkumų, EESRK rekomenduoja Europos Komisijai išnagrinėti galimybę įvertinti ekonominį teisinės valstybės principo poveikį tiek valstybėse narėse, tiek šalyse kandidatėse ir galbūt susieti jį su teisinės valstybės peržiūros ciklu. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Kas matyti iš turimų duomenų?

| 6.1. | Remiantis tarpvalstybinių tyrimų, kuriuose analizuojamas teisinės valstybės principo poveikis ekonomikos augimui, rezultatais, matyti, kad šalyse, kurios labiau laikosi teisinės valstybės principo, ekonomika vidutiniškai auga sparčiau nei šalyse, kurios šio principo laikosi ne taip tvirtai (7). Tai nereiškia, kad pavienės teisinės valstybės principo nesilaikančios šalys negali pasiekti aukšto ekonomikos augimo lygio. Ekonomistai tokias šalis vadina „išskirtimis“. Tokie atvejai yra galimi ir jų pasitaiko, tačiau ne dažnai. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vertinant teisinės valstybės principo poveikį ekonomikos augimui, taip pat reikia atsižvelgti į atitinkamų pajamų lygį. Kai nėra kitų skirtumų, šalims, kurių vienam gyventojui tenkančių pajamų lygis jau yra aukštas, paprastai sunkiau pasiekti aukštą ekonomikos augimo lygį nei šalims, kurios pradeda nuo žemesnio lygio. Tai rodo, kad yra vadinamasis „konvergencijos efektas“. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Apibendrinti teisinės valstybės principo rodikliai nėra labai naudingi nustatant konkrečius kanalus, kuriais jis galėtų daryti poveikį ekonomikos augimui. Todėl šiame skirsnyje daugiausia dėmesio skiriama ribotam skaičiui pagrindinių teisinės valstybės principo aspektų. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kaip jau minėta pirmiau, nepriklausoma teisminė valdžia yra labai svarbi siekiant užtikrinti, kad valdžios institucijos neviršytų konstitucijoje nustatytų apribojimų. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Atlikus atskirą teismų nepriklausomumo de jure ir de facto rodiklių poveikio analizę paaiškėja, kad de jure nuostatos neturi jokio poveikio ekonomikos augimui. Priešingai, de facto nuostatos glaudžiai susijusios su spartesniu ekonomikos augimu (8). Teismų de facto nepriklausomumo lygio didinimas teikia ekonominės naudos: tai padariusios šalys gavo papildomų dividendų, t. y. paspartėjo jų ekonomikos augimas (9). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Įrodyta, kad teismų nepriklausomumas ir teismų atskaitomybė yra vienas kitą papildantys, o ne konkuruojantys veiksniai (10). Kai kurios teisminės garantijos, pvz., teisė turėti advokatą, riboja teisėjų veiksmų laisvę. Todėl šias garantijas galima laikyti priemonėmis, kuriomis užtikrinama teismų atskaitomybė. Įdomu tai, kad įrodyta, jog kai kuriomis iš šių garantijų prisidedama ne tik prie teismų atskaitomybės ir, savo ruožtu, prie teisinės valstybės principo, bet ir prie ekonomikos augimo. Tai pasakytina apie teismo sprendimų savalaikiškumą, rašytines, o ne žodines procedūras ir teisę į advokatą (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Korupcija nėra tik nusikaltimas, ji nesuderinama ir su teisinės valstybės principu. Tačiau nelengva įvertinti korupciją. Kadangi kyšio davėjas ir gavėjas paprastai neturi jokių paskatų pranešti apie kyšį, neįmanoma surinkti objektyvių duomenų. Didžiojoje dalyje literatūros remiamasi vadinamuoju „korupcijos suvokimu“, t. y. subjektyviu korupcijos paplitimo konkrečioje šalyje ar konkrečioje viešųjų paslaugų įstaigoje vertinimu. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Nors vis dar sunku įrodyti, kad korupcija kenkia ekonomikos augimui, šiuo metu daugelis tyrimų jau patvirtina šią tendenciją. Pavyzdžiui, įrodyta, kad dėl korupcijos mažėja investicijų (12). Korupcija taip pat daro kitokį iškraipomąjį poveikį: dėl jos gali didėti kariniai biudžetai (13). Korupcija taip pat daro poveikį viešųjų išlaidų struktūrai, nes dėmesys atitraukiamas nuo svarbių viešųjų paslaugų, pvz., sveikatos priežiūros ir švietimo, ir skiriamas ne tokiai produktyviai veiklai (14). EBPO neseniai atliktą tyrimą apibendrina taip: „[...] akivaizdu, kad korupcija daro tiesioginį poveikį tiek privačiojo, tiek viešojo sektorių projektų kainai. Jos netiesioginis poveikis, be kita ko, yra žalingas viešosioms institucijoms, silpnina piliečių pasitikėjimą savo vyriausybe ir taip mažina paskatas diegti inovacijas bei didina socialinę nelygybę. Dėl korupcijos taip pat padidėja verslo sąnaudos, ekonominės veiklos mokestis, kuris vėliau perkeliamas galutiniams projektų naudotojams arba vartotojams.“ (15) |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Nepriklausomi ir atskaitingi prokurorai padeda užtikrinti aukštą teisinės valstybės lygį, nes už nusikaltimus iškeliamos baudžiamosios bylos nepaisant politinio spaudimo, konkrečios įtariamojo tapatybės ir kitų panašių veiksnių. Įrodyta, kad faktinė prokurorų nepriklausomybė siejama su žemesniu korupcijos lygiu (16). Turint omenyje, kad korupcija kenkia ekonomikos augimui, šį faktą galima laikyti netiesioginiu įrodymu, kad nepriklausomi prokurorai, kaip vienas iš teisinės valstybės aspektų, prisideda prie ekonomikos augimo. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Galiausiai pažvelkime į teismų veiksmingumą prisimindami dažnai cituojamą teiginį, kad „atidėtas teisingumas – tai neužtikrintas teisingumas“. Vienas iš geriausiai vertinamų šios srities tyrimų skirtas Indijai (17). Nustatytas skirtingų atidėtų teismo procesų atvejų santykis su žemės ūkio, pramonės ir paslaugų sektoriaus gamybos rodiklių įverčiais. Remiantis tyrimo rezultatais matyti, kad teismų vėlavimas nagrinėjant bylas daro neigiamą poveikį gamybos apimčių augimui visuose trijuose ekonomikos sektoriuose. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Galimas poveikis politikai

Esamos ES priemonės

| 7.1. | EESRK yra raginęs stiprinti ES turimas priemones siekiant kovoti su pagrindinių ES vertybių regresu (18). EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ir kitų institucijų pastangas sukurti tinkamas priemones ES vertybėms ginti ir teisinės valstybės kultūrai skleisti. Tačiau EESRK mano, kad esamas priemones, pvz., ES sutarties 7 straipsnį ir teisinės valstybės sistemą, pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, kasmetinę ES teisingumo rezultatų suvestinę ir naują teisinės valstybės mechanizmą, dar būtų galima patobulinti ir reikėtų papildyti priemonėmis, kurios būtų veiksmingiau orientuotos į ekonominius aspektus. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Vykdydama Europos semestro veiklą Europos Komisija atsižvelgė į teisinės valstybės principo svarbą verslo aplinkai, siekdama populiarinti augimą skatinančias struktūrines reformas tokiose srityse kaip veiksmingos teisingumo sistemos ir kova su korupcija. Šiuo metu duomenys į ES teisingumo rezultatų suvestinę dažniausiai patenka iš šaltinių, kurie teikia duomenis teisingumo tarnyboms, pvz., teisingumo ministerijoms, teisėjų asociacijoms, teismų taryboms ir kt. Įdomu tai, kad nedalyvauja tos reiklios teisminės tarnybos, kurios gali pateikti vertingų pasiūlymų, kaip pagerinti įvairias teisingumo sistemas. Pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai galėtų svariai prisidėti tarpininkaudami teikiant informaciją. EESRK ragina Komisiją nedelsiant pabrėžti teisinės valstybės principo, kaip vieno iš pagrindinių elementų, kuriais grindžiama konkurencinga ir tvari ekonomika, svarbą. Reikėtų akivaizdžiau įtraukti teisinės valstybės rodiklius ir jie turėtų apimti tokius klausimus kaip teisinis tikrumas ir įmonių bei darbuotojų galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. Būtina imtis veiksmų siekiant patobulinti tolesnių veiksmų procedūrą, kad būtų galima geriau įgyvendinti rekomendacijas. EESRK rekomenduoja sukurti nacionalinius tolesnės veiklos peržiūros procesus įtraukiant pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių atstovus bei padidinti bendrą pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių dalyvavimą per visą semestro procesą. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ES metinį teisinės valstybės peržiūros procesą reikėtų padaryti kuo atviresnį užtikrinant, kad Europos Komisijos išvados ir rekomendacijos būtų viešai aptariamos tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis, o po to būtų imtasi konkrečių priemonių siekiant reaguoti į incidentus ir neigiamas tendencijas. Europos Komisija turėtų aktyviau įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas, nes jos dažnai pirmosios nukenčia kilus grėsmei teisinei valstybei, todėl jos gali veikti tarsi priešgaisrinė signalizacija (19). Europos Komisija taip pat turėtų imtis priemonių dėl represijų prieš pilietinės visuomenės organizacijas dalyvaujančias šiame procese. EESRK pasiūlė įsteigti metinį pilietinės visuomenės organizacijų forumą, kuris prisidėtų prie peržiūros ciklo. Jis yra pasirengęs prisidėti prie šio proceso ir užtikrinti platų atstovavimą pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant organizacijas, kurios atstovauja socialiniams ir ekonominiams interesams, pvz., socialiniams partneriams. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESRK jau yra palankiai įvertinęs Komisijos pasiūlymą apsaugoti Sąjungos biudžetą tuo atveju, jei būtų visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų. Šiuo atžvilgiu EESRK pritarė pasiūlymui, pagal kurį valstybės narės galėtų gauti ES lėšų tik tuo atveju, jei jose užtikrinamas teisinės valstybės principas, ir manė, kad šią sąlygą būtų galima taikyti ir kitiems ES sutartyse nustatytiems su teisine valstybe susijusiems principams (20). |
| --- | --- |

7.4.

Galimi tolesni politiniai sprendimai

| 7.5. | Atsižvelgiant į tai, kad aukštas teisinės valstybės lygis yra pagrindinė ES vertybė ir dar daro teigiamą poveikį ekonomikos augimui, ES privalo imtis priemonių teisinei valstybei apsaugoti. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Neseniai Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) priėmė keletą svarbių sprendimų, kuriais ginamas teismų nepriklausomumas. Be teismo nurodytų teisinių priežasčių, yra ir ekonominių priežasčių, dėl kurių pateisinami ES institucijų vykdomi veiksmai. Kad bendroji rinka galėtų veikti tinkamai, ji turi būti grindžiama skaidria ir stabilia teisine sistema, kuria taip pat užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrų taisyklių, nes nacionaliniams teismams neturi kilti abejonių dėl to, ar kitų valstybių narių teismai taip pat yra įsipareigoję puoselėti vertybes, kuriomis grindžiama ES. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Bendros Europos teisminės erdvės koncepcija yra svarbi verslui, nes ją įgyvendinant sudaromos sąlygos vienoje valstybėje narėje priimtus teismo sprendimus taikyti kitoje valstybėje narėje. Kad šis projektas būtų sėkmingai įgyvendintas, labai svarbu, kad visi Europos Sąjungos teismai būtų nepriklausomi. Jei to nebebus galima užtikrinti, bendra Europos teisminė erdvė ne tik liks nebaigta kurti, bet ir silpnės. Komisija turi užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų laikomasi teismų nepriklausomumo principo siekiant įgyvendinti bendros Europos teisminės erdvės ir laisvo teismų sprendimų judėjimo idėją. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Kiekviena valstybė siekia būti patikima ir sukurti palankias sąlygas investuotojams bei suteikti jiems patikimų įsipareigojimų. Narystė ES yra akivaizdžiai naudinga visoms valstybėms narėms, nes suteikia galimybę visoms valstybėms narėms, neatsižvelgiant į jų ekonominę ar politinę istoriją, prisiimti patikimesnių įsipareigojimų. Šiuo požiūriu narystė ES yra labai vertinga visoms narėms, jeigu taikomos sankcijos už pagrindinių taisyklių nesilaikymą. Jei sankcijos netaikomos, sumažėja narystės vertė visoms taisyklių besilaikančioms narėms. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Kitaip tariant, reikalavimų nesilaikančios valstybės narės daro neigiamą išorinį poveikį reikalavimų besilaikančioms valstybėms narėms. Taip yra todėl, kad kaskart, kai valstybės narės valdžia neįvykdo pažadų, kuriuos ji prisiėmė prisijungdama prie ES, ir už tokį reikalavimų nesilaikymą neskiriamos sankcijos, ES teisės patikimumas nukenčia visose valstybėse narėse. Taigi sumažėtų buvimo ES valstybe nare vertė, nes laikui bėgant narystė nebebūtų patikimumo ženklas. Todėl reikalavimas laikytis pagrindinių ES vertybių yra visiškai pagrįstas. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Daugelis sprendimų yra tiesiogiai aktualūs visiems ES valstybių narių piliečiams. Jei valstybių narių, kurias valdo būsimi autokratai, kurie sistemingai pažeidžia teisinės valstybės principą, balsavimo teisės nebus sustabdytos, tokiu atveju šiems būsimiems autokratams bus leista dalyvauti priimant sprendimus, kurie turės tiesioginį poveikį visiems ES piliečiams. Ši problema teisingai pavadinta „kitokia Europos demokratijos stoka“ (21). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Kitaip tariant, būsimos autokratinės valdžios sukuriamas neigiamas išorinis poveikis, kuris ne tik peržengia jos valstybės sienas, bet ir turi padarinių kiekvienam ES valstybių narių piliečiui, pateisina ES įsikišimą. Apibendrinant galima teigti, kad intervenciniai veiksmai, kuriais siekiama puoselėti teisinės valstybės principo laikymąsi ar jį atkurti, yra visiškai pagrįsti. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Vienas iš teisinės valstybės principo propagavimo ir skatinimo būdų – remti pilietinės visuomenės organizacijas ir žiniasklaidą. Piliečių gebėjimas burtis į asociacijas, susirinkti ir laisvai reikšti savo nuomonę, taip pat žiniasklaidos laisvė yra pagrindiniai teisinės valstybės elementai, sudarantys stabdžių ir atsvarų sistemos dalį siekiant, kad valdžios institucijos būtų atskaitingos. Dėl siaurėjančios politinės erdvės taip pat kyla poveikis įmonių ir darbuotojų gebėjimui įsikurti, laisvai jungtis į asociacijas ir diegti inovacijas. Pilietinės visuomenės organizacijos taip pat yra svarbūs ekonomikos subjektai, kuriuose sukuriama beveik trečdalis ES darbo vietų (22), ir kurie teikia ekonomikos augimui labai svarbias paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos ir socialinės apsaugos srityse. EESRK dar kartą ragina ES aktyviai remti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas Europos Sąjungoje, visų pirma sukurti ES fondą, kurio lėšomis būtų teikiama finansinė parama pilietinės visuomenės organizacijoms vykstant teismo procesams bylose, susijusiose su demokratijos, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių pažeidimais (23). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Yra daugybė priežasčių, dėl kurių valstybės narės ir ES institucijos turėtų ginti teisinės valstybės principą. Atrodo, kad daugelio valstybių narių plačiąją visuomenę reikia geriau informuoti apie esminę teisinės valstybės principo ne tik kaip pagrindinės vertybės, bet ir kaip itin reikšmingo ekonomikos augimo aspekto svarbą. Todėl vienas iš netiesioginių teisinės valstybės principo gynimo būdų galėtų būti plačiosios visuomenės informuotumo apie tai, kodėl jis yra labai svarbus, didinimas įvairiose valstybėse narėse. EESRK jau yra raginęs vykdyti informuotumo didinimo kampaniją parengiant apgalvotą komunikacijos strategiją (24). ES turi investuoti į informavimo kampanijas, skirtas teisinės valstybės principui skatinti, ir neatidėliotinai imtis priemonių laisvai žiniasklaidai remti. |
| --- | --- |

7.13.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Komisija pritaria šiai pozicijai ir ji aiškiai išdėstyta jos teisinės valstybės sistemoje (IP/14/237).

1

(2)  OL C 62, 2019 2 15, p. 173.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  Akademinėje literatūroje dažnai skiriama plačioji ir siauroji teisinės valstybės principo sampratos. Žr. J. Møller (2018 m.) The advantages of a thin view in Handbook on the Rule of Law, Edward Elgar Publishing, p. 21–33 ir A. Bedner (2018 m.) The promise of a thick view in Handbook on the Rule of Law, Edward Elgar Publishing, p. 34–47.

4

The advantages of a thin view

Handbook on the Rule of Law,

The promise of a thick view

Handbook on the Rule of Law

(5)  S. Voigt (2012 m.) How to measure the rule of law, Kyklos, 65(2), p. 262–284.

5

How to measure the rule of law

(6)  J. Gutmann ir S. Voigt (2018 m.) The rule of law: Measurement and deep roots, European Journal of Political Economy, 54, p. 68–82.

6

The rule of law: Measurement and deep roots

(7)  Šis priežastinis ryšys yra vienas pagrindinių subdisciplinos, vadinamos institucine ekonomika, aspektų. Išsamus klausimo aiškinimas pateikiamas D. Acemoglu (2008 m.) Introduction to Modern Economic Growth, Princeton University Press; ne specialistams žr. S. Voigt (2019 m.) Institutional Economics – An Introduction, Cambridge University Press.

7

Introduction to Modern Economic Growth

Institutional Economics – An Introduction

(8)  L. P. Feld ir S. Voigt (2003 m.) Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators, European Journal of Political Economy, 19(3), p. 497–527.

8

Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators

(9)  S. Voigt, J. Gutmann ir L. P. Feld (2015 m.) Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators, European Journal of Political Economy, 38, p. 197–211.

9

Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators

(10)  S. Voigt (2008 m.) The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence, European Journal of Law and Economics, 25(2), p. 95–123.

10

The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence

25

(11)  B. Hayo ir S. Voigt (2014 m.) The relevance of judicial procedure for economic growth, CESifo Economic Studies, 60(3), p. 490–524.

11

The relevance of judicial procedure for economic growth

(12)  P. Mauro (1995 m.) Corruption and growth, The quarterly journal of economics, 110(3), p. 681–712.

12

Corruption and growth

(13)  S. Gupta, L. De Mello ir R. Sharan (2001 m.) Corruption and military spending, European journal of political economy, 17(4), p. 749–777.

13

Corruption and military spending

(14)  P. Mauro (1998 m.) Corruption and the composition of government expenditure, Journal of Public economics, 69(2), p. 263–279.

14

Corruption and the composition of government expenditure

(15)  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (2015 m.) Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development, Paris, OECD Publishing.

15

Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development

(16)  A. Van Aaken, L. P. Feld ir S. Voigt (2010 m.) Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries, American Law and Economics Review, 12(1), p. 204–244.

16

Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries

(17)  Matthieu Chemin (2009 m.) Do judiciaries matter for development? Evidence from India Journal of Comparative Economics, 37, p. 230–250.

17

Do judiciaries matter for development? Evidence from India Journal of Comparative Economics

(18)  OL C 282, 2019 8 20, p. 39.

18

(19)  Policijos patruliavimo ir priešgaisrinės signalizacijos įrangos stebėjimo agentų palyginimas pateiktas šiame straipsnyje: M. D. McCubbins ir T. Schwartz (1984 m.) Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms, American journal of political science, p. 165–179.

19

Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms

(20)  OL C 440, 2018 12 6, p. 106.

20

(21)  R. D. Kelemen (2017 m.) Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition, 52(2), p. 211–238.

21

Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union. Government and opposition

(22)  Darbinis dokumentas Nr. 13/2016 „Europos trečiojo sektoriaus dydis ir taikymo sritis“, p. 8.

22

(23)  OL C 62, 2019 2 15, p. 178.

23

(24)  OL C 282, 2019 8 20 p. 39, 1.11 rekomendacija.

24

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/24

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Nelydimų nepilnamečių migrantų apsauga Europoje

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/04)

| Pranešėja | Özlem YILDIRIM (FR-II) |
| --- | --- |

Pranešėja

Özlem YILDIRIM (FR-II)

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 9 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215 / 1 / 5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 9

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinės sesijos Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215 / 1 / 5

1.   Rekomendacijos ir įžvalgos

| 1.1. | EESRK dar kartą rekomenduoja vaiko interesų principą laikyti viršesniu už bet kokias nacionalinių ar tarptautinių teisės aktų nuostatas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK ragina Europos Sąjungą parengti nuoseklų ir suderintą požiūrį į nelydymų nepilnamečių užsieniečių apsaugą Europoje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl nelydymų nepilnamečių užsieniečių padėties: jie yra vieni pažeidžiamiausių asmenų migracijos kontekste, todėl kyla didesnė jų pagrindinių teisių pažeidimo rizika. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pakartoja savo raginimą valstybėms narėms užtikrinti, kad neteisėtai atvykę vaikai būtų saugomi visų pirma kaip vaikai pagal nacionalines vaikų apsaugos sistemas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina valstybes nares užkirsti kelią bet kokiam smurtui prieš vaikus migrantus sukuriant saugius, teisėtus ir tvarkingus migracijos būdus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK dar kartą primena (1), kad griežtai draudžiama sulaikyti vaikus, nepriklausomai nuo jų administracinio statuso. Komitetas smerkia šią praktiką ir primena, kad ja pažeidžiama Tarptautinė vaiko teisių konvencija. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Siekiant veiksmingai apsaugoti nelydymus nepilnamečius užsieniečius, EESRK ragina valstybes nares skirti reikiamų išteklių viešosioms tarnyboms ir teikti tinkamas paslaugas, visų pirma, rengti specialius mokymus ir stiprinti vaikų apsaugos specialistų gebėjimus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Europos Komisiją parengti direktyvą dėl nelydymų nepilnamečių užsieniečių apsaugos, kuri labiausiai atitiktų vaiko interesus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK primena, kad visiems nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams turi būti kuo greičiau ir iki jų pilnametystės paskirtas kompetentingas globėjas, kuris turi būti informuojamas apie visus dėl nepilnamečio priimtus sprendimus ir turi jam padėti per visą procedūrą. Šis globėjas turėtų visada gebėti veikti paisydamas vaiko interesų ir neturėti interesų konflikto su nacionalinėmis vaikų apsaugos tarnybomis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK primena, kad pagal nepilnametystės prezumpcijos principą nepilnamečiu prisistatantis jaunuolis turi būti laikomas nepilnamečiu, kol bus priimtas galutinis res judicata galią turintis teismo sprendimas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK ragina valstybes nares įvertinti, ar asmuo yra nepilnametis, remiantis įrodymų visuma, visų pirma suinteresuotojo asmens pareiškimais, pateiktais civilinės būklės dokumentais, kompetentingų specialistų pokalbiais su suinteresuotuoju asmeniu ir, prireikus, civilinės būklės dokumentų autentiškumo patikrinimu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kadangi kaulų tyrimai tikrai nėra patikimi, EESRK ragina tiesiog paprasčiausiai juos sustabdyti. EESRK mano, kad apytiksliai metodai neturėtų būti naudojami vien todėl, kad nėra patikimo patikrinimo metodo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Atsižvelgdamas į tai, kad šioje nuomonėje sunku išnagrinėti visus su nelydimais nepilnamečiais užsieniečiais susijusius klausimus ir principus, EESRK siūlo atlikti keletą papildomų tyrimų, daugiausia dėmesio skiriant konkrečioms potemėms. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Nelydimas nepilnametis užsienietis yra „jaunesnis nei 18 metų trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės“ arba „atvykęs į valstybių narių teritoriją nelydimas pagal atitinkamos valstybės narės teisę ar praktiką už jį atsakingo suaugusiojo, kol juo nepradeda veiksmingai rūpintis toks asmuo“, arba „kuris liko nelydimas po to, kai jis atvyko į valstybių narių teritoriją“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nelydymų nepilnamečių užsieniečių yra visose ES valstybėse narėse, tačiau 2019 m. 60 proc. visų registruotų nelydimų nepilnamečių buvo užregistruota keturiose šalyse (Graikijoje, Vokietijoje, Belgijoje ir Nyderlanduose). 2019 m. 13 800 prieglobsčio prašytojų, pateikusių tarptautinės apsaugos prašymus 27 Europos Sąjungos (ES) valstybėse narėse, buvo laikomi nelydimais nepilnamečiais. ES lygmeniu nelydimi nepilnamečiai užsieniečiai sudarė 7 proc. visų jaunesnių nei 18 metų prieglobsčio prašytojų. Dauguma jų – berniukai (85 proc.). Du trečdaliai (9 200 asmenų) buvo 16–17 metų amžiaus, 14–15 metų amžiaus jaunuoliai sudarė 22 proc. nelydimų nepilnamečių (3 100 asmenų), o jaunesni nei 14 metų – 11 proc. (1 500 asmenų) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vaikai migrantai yra viena pažeidžiamiausių mūsų visuomenės grupių. Būdami be tėvų, o tai jau savaime yra nesaugu ir pavojinga, nelydimi nepilnamečiai užsieniečiai labai dažnai būna įveikę ilgą ir chaotišką migracijos kelią, kurio metu dažnai patiriama traumų ir smurto. Jie ir toliau susiduria su įvairiais pavojais ir yra ypač pažeidžiamas grobis nusikaltėlių tinklams, visų pirma besiverčiantiems prekyba vaikais seksualinio išnaudojimo tikslais ir vaikų darbu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK dar kartą rekomenduoja vaiko interesų principą laikyti viršesniu už bet kokias nacionalinių ar tarptautinių teisės aktų nuostatas (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitetas taip pat pažymi, kad įvairiose ir sudėtingose situacijose, su kuriomis susiduria nelydimi nepilnamečiai užsieniečiai, būtina laikytis daugiadalykio (teisinio, psichologinio, medicininio ir socialinio), visapusiško ir kompleksinio požiūrio. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencija (1989 m., VTK) yra bendra vaikų apsaugos Europoje sistema. Tačiau nei šiame dokumente, nei Europos žmogaus teisių konvencijoje (1950 m.) ar Europos konvencijoje dėl vaiko teisių įgyvendinimo (1996 m.) nenumatytos konkrečios nuostatos, tiesiogiai taikomos nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ir tik 1997 m. birželio 26 d. Europos Taryba priėmė pirmąjį teisinę priemonę, konkrečiai skirtą nelydimų vaikų migrantų klausimui. Tačiau ši rezoliucija yra neprivaloma priemonė. Nors ES teisės aktuose yra nuoroda į nelydimus nepilnamečius užsieniečius, pavyzdžiui, Grąžinimo direktyvoje arba Direktyvoje 2003/9/EB (5), ES nebuvo parengtas joks specialiai tam skirtas teisės aktas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nesant tikslios teisinės sistemos, valstybėms narėms labai sunku koordinuotai ir nuosekliai spręsti nelydimų nepilnamečių užsieniečių klausimą. Todėl akivaizdu, kad valstybių narių teisės aktai dėl nelydimų nepilnamečių užsieniečių padėties, kuriuose apibrėžiama, kaip su jais turėtų būti elgiamasi ir kokios procedūros turi būti jiems taikomos (amžiaus nustatymo, globėjų, teisių ir t. t.) labai skiriasi. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Taigi valstybės narės turi stiprinti nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams taikomą teisinę sistemą. EESRK ragina Komisiją parengti direktyvą dėl nelydimų nepilnamečių užsieniečių apsaugos, kuri labiausiai atitiktų vaiko interesus. Šis poreikis dar akivaizdesnis atsižvelgiant į apgailėtiną daugelio nelydimų nepilnamečių užsieniečių padėtį, kurią visoje Europoje pasmerkė vaikų teisių asociacijos. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl nelydymų nepilnamečių užsieniečių padėties: jie yra vieni pažeidžiamiausių asmenų migracijos kontekste, todėl kyla didesnė jų pagrindinių laisvių ir teisių pažeidimo rizika. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pagal VTK valstybės įpareigojamos dokumentų neturinčius vaikus traktuoti kaip ir „visus“ vaikus jų neišskiriant (6). EESRK konstatuoja, kad praktikoje yra prieštaravimas tarp nacionalinių teisės aktų nuostatų dėl imigracijos kontrolės ir nuostatų dėl vaikų apsaugos. EESRK pakartoja savo raginimą valstybėms narėms užtikrinti, kad neteisėtai atvykę vaikai būtų saugomi visų pirma kaip vaikai pagal nacionalines vaikų apsaugos sistemas (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK ragina valstybes nares užkirsti kelią bet kokiam smurtui prieš vaikus migrantus ir sukurti saugius, teisėtus ir tvarkingus migracijos būdus, pavyzdžiui, lanksčias, greitas ir veiksmingas procedūras, visų pirma, šeimos susijungimo, migrantų perkėlimo kvotų padidinimo arba humanitarinių vizų išdavimo, nes taip bus padidintos garantijos vaikams ir jų šeimos nariams. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK ragina valstybes nares nustatyti konkrečias ir veiksmingas buvimo šalyje įteisinimo procedūras siekiant rasti tvarų sprendimą dėl nelydymų nepilnamečių užsieniečių ir užtikrinti jų interesus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK primena, kad griežtai draudžiama sulaikyti vaikus, nepriklausomai nuo jų administracinio statuso. Jis griežtai smerkia šią praktiką ir primena, kad ja visiškai pažeidžiama VTK (3 straipsnis). EESRK pažymi (8), kad sulaikymas gali turėti labai rimtų pasekmių vaikų sveikatai ir vystymuisi, nepriklausomai nuo sulaikymo trukmės. Sulaikymas visada prieštarauja vaiko interesams (9). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK ragina valstybes nares priimti nacionalinius teisės aktus, kuriais būtų draudžiamas sulaikymas ir kuriais būtų skatinamos alternatyvos, atitinkančios ypatingą nelydymų nepilnamečių užsieniečių pažeidžiamumą, pavyzdžiui, apgyvendinimas vaikus globojančiose šeimose ir prižiūrimoje atskiroje gyvenamoje vietoje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pakartoja, kad svarbu užtikrinti vaikų teisę dalyvauti priimant su jais susijusius sprendimus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK rekomenduoja valstybėms narėms numatyti teisines garantijas, kad nelydimi nepilnamečiai užsieniečiai galėtų pasinaudoti tarptautinės apsaugos procedūromis, ir užtikrinti, kad būtų teikiama jų amžių atitinkanti informacija. Šiuo tikslu reikėtų įsteigti specializuotus prieglobsčio skyrius, kurie padėtų vaikams migrantams ir teiktų vaikams pritaikytą informaciją jų gimtąja kalba, į šias nacionalines priemones visų pirma įtraukiant lyčių aspektą ir transkultūrinį matmenį. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Siekiant apsaugoti nelydimus nepilnamečius užsieniečius nuo visų formų išnaudojimo, EESRK ragina valstybes nares išnaudojimą ir smurtą patiriantiems vaikams suteikti prekybos žmonėmis aukos statusą ir išduoti leidimą gyventi šalyje. EESRK taip pat pabrėžia, kad sprendimai dėl nelydymų nepilnamečių užsieniečių turi būti priimami skubiai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams niekada neturėtų būti keliama baudžiamoji byla vien dėl su jų imigracijos statusu susijusių priežasčių arba kai jų dalyvavimas nusikalstamoje veikloje yra susijęs su jų išnaudojimu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Siekiant veiksmingai apsaugoti nelydimus nepilnamečius užsieniečius, EESRK ragina Europos Sąjungos valstybes nares skirti reikiamų išteklių viešosioms tarnyboms ir teikti tinkamas paslaugas, visų pirma, rengti specialius mokymus ir stiprinti vaikų apsaugos specialistų gebėjimus. Šie mokymai turėtų būti rengiami Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Nelydimų nepilnamečių užsieniečių apsauga neapsiriboja Europos sienomis. EESRK ragina ES ir valstybes nares įgyvendinant išorės priemones ir veiksmus, visų pirma sudarant bendradarbiavimo susitarimus ir programas, teikti pirmenybę nelydimų nepilnamečių užsieniečių poreikiams ir teisėms. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK primena, kad visiems nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams kuo greičiau ir iki jų pilnametystės turi padėti kompetentingas globėjas, kuris turi būti informuojamas apie visus dėl nepilnamečių priimtus sprendimus ir jiems padėti per visą procedūrą. Šis globėjas turėtų visada gebėti veikti paisydamas vaiko interesų ir neturėti interesų konflikto su nacionalinėmis vaikų apsaugos tarnybomis. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK jau yra pažymėjęs, kad, nors ES teisės aktuose pripažįstama teisinės globos svarba, juose neapibrėžtos teisėto globėjo pareigos. Teisėtas globėjas turėtų būti „kvalifikuotas atstovas“, turintis patirties su nepilnamečiais, išmanantis su užsieniečių teisėmis susijusią nacionalinę teisę ir vaikų apsaugą reglamentuojančius teisės aktus ir turintis teisę atstovauti vaikui per visą sprendimo priėmimo procesą (10), su sąlyga, kad vaikas duoda savo sutikimą (11). Belgijoje taikoma globėjų skyrimo procedūra galėtų būti pavyzdžiu (12). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESRK primena, kad nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams turi būti suteikta ne tik teisinė pagalba, bet ir galimybė naudotis socialine apsauga, priėmimo infrastruktūra ir tinkamu bei kokybišku laikinu būstu. Priėmimas turi būti pritaikytas jo pažeidžiamumui, turi vykti padedant profesionaliems su jaunimu dirbantiems specialistams, numatant galimybę atlikti medicininę ar psichologinę patikrą ir suteikiant galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Nelydimi nepilnamečiai užsieniečiai taip pat turi turėti galimybę įgyti išsilavinimą, atsižvelgiant į nepilnamečio ir, prireikus, į jo globėjo pasirinkimą. Be to, programos „Erasmus“ ir „Erasmus +“ taip pat galėtų palengvinti nelydimų nepilnamečių užsieniečių ir pilnamečiais jau tapusių buvusių nelydimų nepilnamečių užsieniečių dalyvavimą. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESRK pabrėžia, kad svarbu kiekvieną vaiką informuoti apie jo teises pagal Jungtinių Tautų konvenciją atsižvelgiant į jo amžių, kad nepilnamečiai, kurie neturi tinkamos globos, galėtų prašyti apsaugos. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | VTK 1 straipsnyje vaikas apibrėžiamas kaip kiekvienas jaunesnis nei 18 metų asmuo. Ypatinga jo teisinė padėtis suteikia jam tam tikras teises, kurias turi užtikrinti konvencijos šalys. Ši apsauga priklauso pagal jo nepilnamečio statuso, dėl kurio praktiškai visos valstybės narės susiduria su migranto amžiaus nustatymo klausimu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK primena, kad pagal nepilnametystės prezumpcijos principą nepilnamečiu prisistatantis jaunuolis turi būti laikomas nepilnamečiu, kol bus priimtas galutinis res judicata galią turintis teismo sprendimas. Todėl jis turi būti nedelsiant apsaugotas deramomis sąlygomis, atitinkančiomis ypatingą jo pažeidžiamumą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK taip pat dar kartą primena, kad turi būti laikomasi civilinės būklės dokumentų, kuriuos pateikė jaunuolis nepilnametystei įrodyti, galiojimo prezumpcijos ir kad nustatant nepilnametystę į šiuos dokumentus turi būti atsižvelgiama pirmiausia. Tik formaliai užginčijus pateikto civilinės būklės dokumento autentiškumą turėtų būti galima paneigti su juo susijusią galiojimo prezumpciją. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK primena, kad pagal VTK 8 straipsnį „jei vaikui neteisėtai atimama dalis ar visi jo identiškumo elementai, valstybės dalyvės suteikia jam paramą ir apsaugą, reikalingą jo identiškumui kuo skubiau atstatyti“ (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tačiau migranto amžiaus patikrinimo procedūra iš esmės turėtų būti vykdoma tik tuo atveju, jei jis neturi oficialių administracinių dokumentų, patvirtinančių jo amžių, ir iškilus rimtoms abejonėms (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK dar kartą pažymi, kad valstybėse narėse taikomi skirtingi nelydimų nepilnamečių užsieniečių amžiaus nustatymo metodai, iš kurių nė vienas neįrodė savo patikimumo. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK ragina valstybes nares nustatyti nepilnametystę remiantis įrodymų visuma, visų pirma suinteresuotojo asmens pareiškimais, pateiktais civilinės būklės dokumentais, pokalbiais ir, prireikus, civilinės būklės dokumentų autentiškumo patikrinimu, pabrėžiant, kad medicininė amžiaus patikra gali būti atliekama tik esant pagrįstoms abejonėms ir kraštutiniu atveju. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK primena, kad atsižvelgiant į ypatingą nelydimų nepilnamečių užsieniečių pažeidžiamumą, kilus abejonių, padėtis turi būti palanki jiems. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK primena, kad tarptautinės institucijos ir ekspertai (15) ne tik labai nesutaria dėl daugelyje valstybių atliekamo kaulų tyrimo mokslinio patikimumo, bet ir kritikuoja šią praktiką dėl to, kad neužtikrinamas vaiko privatumas, gali kilti pavojus jo sveikatai (naudojant rentgeno spindulius) ir gali pasitaikyti klaidų. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kadangi šie tyrimai tikrai nėra patikimi, EESRK ragina valstybes nares tiesiog paprasčiausiai juos sustabdyti. EESRK mano, kad apytiksliai metodai neturėtų būti naudojami vien todėl, kad nėra patikimo patikrinimo metodo. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK ragina valstybes nares apsaugoti nelydimus nepilnamečius užsieniečius suteikiant laiko ir veiksmingų priemonių jų tapatybei nustatyti, pavyzdžiui, vykdant diplomatinį bendradarbiavimą (su sąlyga, kad jaunuolis tam pritaria ir jam nekils pavojus), pateikiant prima facie įrodymus, pavyzdžiui, psichologinės ir socialinės ekspertizės ataskaitas, kad būtų nustatytas jų amžius. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK siūlo, kad kraštutiniu atveju, nesant dokumentinių įrodymų ir kilus rimtų abejonių dėl nepilnamečio amžiaus, amžių vertintų nepriklausomi specialistai, turintys atitinkamos patirties ir žinių apie asmens kultūrinę ir etninę kilmę ir laikydamiesi daugiadalykio požiūrio. Anglijoje taikomos procedūros galėtų būti pavyzdžiu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK ragina valstybes nares įsteigti Europos lygmens priežiūros komisiją, kuri valstybėms narėms pasiūlytų bendrą kompleksinį amžiaus nustatymo būdą ir prižiūrėtų su amžiaus nustatymu susijusius protokolus ir praktiką. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Kad būtų veiksmingos, bet kokios procedūros išvados privalo būti pagrįstos ir turi būti numatyta galimybė pateikti apeliaciją dėl veiksmingo ir greito jų sustabdymo. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Specialiosios pastabos dėl COVID-19

| 5.1. | Dėl COVID-19 pandemijos tikrai didėja nelydimų nepilnamečių, kurių sveikata dažnai jau yra trapi, rizika: jie negali laikytis izoliavimo priemonių, negauna pakankamai maisto, higienos priemonių ir vandens, jiems trūksta tinkamos informacijos apie asmenines apsaugos ir atsargumo priemones, kurių reikia laikytis, ir jiems sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK ragina visas Europos institucijas imtis visų būtinų priemonių, kad per su COVID-19 susijusią sveikatos krizę būtų užtikrintos tarptautiniais dokumentais garantuojamos visų vaikų teisės ir kad jie būtų tinkamai apsaugoti nuo kylančios ekonominės krizės. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK palankiai vertina pastarąjį nelydimų nepilnamečių užsieniečių perkėlimą iš Graikijos į Liuksemburgą, Portugaliją, Prancūziją, Suomiją ir Vokietiją ir primygtinai ragina valstybes nares prioritetu laikyti asmenų, kurie gyvena netinkamomis sąlygomis, visų pirma Graikijoje (16), perkėlimą ir nedelsiant jį vykdyti. |
| --- | --- |

5.3.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. EESRK nuomonę dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria panaikinamas Pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (OL C 48, 2011 2 15, p. 138).

1

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria panaikinamas Pamatinis sprendimas 2004/68/TVR

(2)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/95/ES 2 straipsnis (OL L 337, 2011 12 20, p. 9).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

3

(4)  Šiuo klausimu visų pirma žr. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, Europos vaiko teisių įgyvendinimo konvenciją ir 2014 m. spalio 15 d. EESRK nuomonę dėl tarptautinės nelydimų nepilnamečių apsaugos (OL C 12, 2015 1 15, p. 69).

4

(5)  2008 m. gruodžio 16 d. Direktyvoje 2008/115/EB (OL L 348, 2008 12 24, p. 98) (vadinamojoje Grąžinimo direktyvoje) nurodoma: „Prieš priimant sprendimą grąžinti nelydimą nepilnametį, atitinkamos įstaigos (ne tos įstaigos, kurios vykdo grąžinimą) turi suteikti pagalbą deramai atsižvelgdamos į vaiko interesus“. 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/9/EB (OL L 31, 2003 2 6, p. 18) apibrėžti pagrindiniai terminai, įskaitant nelydimo nepilnamečio.

5

(6)  VTK 2 straipsnis.

6

(7)  EESRK nuomonė dėl Tarptautinės nelydimų nepilnamečių apsaugos (OL C 12, 2015 1 15, p 69).

7

(8)  Žr. „A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children“, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Migracijos, pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų reikalų komitetas, 2017 m.

8

(9)  Europos vaikų teisių ombudsmenų tinklas (ENOC), pozicijos pareiškimas „Ending detention of children for immigration purposes“, priimtas 23-iojoje ENOC asamblėjoje 2019 m. rugsėjo 27 d.

9

(10)  Žr. šiuo klausimu „La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe“, Nisrine Eba Nguema, 2015 m.; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

(11)  1996 m. Hagos konvencija.

11

(12)  Belgija įsteigė labai greitą globėjo skyrimo sistemą. Visiems nelydimiems nepilnamečiams užsieniečiams paskiriamas globėjas, kuriuo gali būti privatus asmuo (po atrankos procedūros ir mokymo), padėsiantis jam atlikti visas procedūras: žr. https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Jo užduotys apibrėžiamos taip: „būdamas teisėtu atstovu, atsakingu už visapusišką nepilnamečio gerovės užtikrinimą, globėjas garantuoja, kad vaikas įgis reikiamų įgūdžių, kad galėtų tapti aktyviu visuomenės nariu“, https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

12

(13)  Taip pat žr. 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) 24 straipsnį ir VTK 7 straipsnį.

13

(14)  JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (2010 m. liepos mėn.) ir Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja (2011 m. balandžio 15 d.) pareiškė, kad amžiaus nustatymas turėtų būti atliekamas tik kilus abejonių.

14

(15)  Mokslinis patikimumas visų pirma kvestionuojamas Europos Parlamento rugsėjo 12 d. rezoliucijoje arba 2009 m. birželio 12 d. Vaiko teisių komiteto rekomendacijose. Belgijos nacionalinė gydytojų sąjunga (2010 m. vasario 20 d. nuomonė) ir Prancūzijos nacionalinė medicinos akademija pasmerkė šių tyrimų patikimumą. Prancūzijos ombudsmenas (pranc. Défenseur des Droits) smerkia kaulų tyrimų atlikimą (2016 m. vasario 26 d.). Šiuo klausimu taip pat žr. platformos „Mineurs en exil“ (Belgija) ataskaitą „L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations“, 2017 m. rugsėjis.

15

Défenseur des Droits

(16)  Žr.https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html ir https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/30

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Viešieji pirkimai kaip priemonė sukurti vertę ir užtikrinti orumą darbe teikiant valymo ir infrastruktūros paslaugas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/05)

| Pranešėjas | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Nicola KONSTANTINOU |

Pranešėjas

Diego DUTTO

Bendrapranešėjis

Nicola KONSTANTINOU

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta CCMI | 2020 9 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 192 / 7 / 18 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta CCMI

2020 9 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

192 / 7 / 18

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos Komisija, Europos Parlamentas ir valstybės narės turi parengti reikiamų paramos priemonių, kuriomis būtų skatinamas strateginių viešųjų pirkimų naudojimas, kad būtų daroma pažanga sistemingai taikant tvarius, skaidrius, plataus užmojo ir įvykdomus strateginius kriterijus, siekiant pagerinti valymo paslaugų kokybę ir orumą darbe vykdant viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siekiant užtikrinti, kad valymo paslaugos būtų grindžiamos kokybe, o ne kaina, ir užsakovui, ir paslaugų teikėjui turi būti taikomas skaidrumo principas. Reikia apibrėžti ir detalizuoti sutarties specifikacijas, įskaitant valymo dažnumą, laiką, darbuotojų sveikatos ir saugos (DSS) priemones ir finansines išlaidas (1). Šių kriterijų taikymo vertinimas per visą sutarties gyvavimo ciklą yra labai svarbus vertinant teikiamų valymo paslaugų kokybę. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Socialiniai partneriai turėtų dalyvauti vykdant viešųjų pirkėjų mokymą ir didinant jų profesionalizaciją, kaip nustatyta 2017 m. spalio 3 d. Europos Komisijos rekomendacijoje (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europos Komisija ir valstybės narės turėtų imtis iniciatyvos siekdamos kovoti su nedeklaruojamu darbu ir toliau gerinti darbo sąlygas valymo paslaugų sektoriuje. Griežtesnis reglamentavimas ir tvirtesni vykdymo užtikrinimo mechanizmai, pavyzdžiui, darbo užmokesčio kriterijai ir sektoriaus kolektyvinės derybos, gali padėti užtikrinti sąžiningą konkurenciją, aukštesnius socialinius standartus ir kokybišką užimtumą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Europos Komisiją, Europos Parlamentą, valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios institucijas vykdant visus viešuosius pirkimus, kai tik įmanoma, valymą užtikrinti dienos metu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sąžiningą konkurenciją galima užtikrinti sutelkiant dėmesį į kokybės aspektus ir ESTT praktikos taikymą, taip pat į nacionalines taisykles, susijusias su galimybe viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo sąlyga laikyti kolektyvinių sutarčių laikymąsi. Valstybės narės, kartu su socialiniais partneriais ir remdamosi nacionaline praktika, turėtų skatinti nacionalinio valymo paslaugų sektoriaus kolektyvinių sutarčių aprėptį sektoriniu lygmeniu ir užtikrinti, kad jos būtų vykdomos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Šiame sektoriuje daugiausia dirba moterys ir ne ES piliečiai. Todėl viešojo administravimo institucijų pirkimo politika gali jiems daryti didesnį tiesioginį poveikį. Todėl EESRK mano, kad papildomai prie kolektyvinių sutarčių turėtų būti sukurta daugiau apsaugos priemonių, kad būtų laikomasi nediskriminavimo ir vienodo požiūrio į darbuotojus principų. EESRK siūlo sutarties skyrimo kriterijuose numatyti papildomus taškus, pagal kuriuos būtų atlyginama už integracijos formas, pavyzdžiui, specialius mokymo kursus, paramos šeimai paslaugas, kaip antai pomokyklinę pagalbą nepilnamečiams, ir kitas socialinio turinio įmonių gerovės formas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja persvarstant 2014 m. ES viešųjų pirkimų direktyvas nustatyti, kad privalomo saugumo ir mokymo išlaidos būtų parodomos atskirai nuo konkurencingos kainodaros, kaip būtinas ir patikrinamas konkurso pasiūlymo išlaidų sąrašo elementas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja visoje subrangos grandinėje ir per visą sutarčių vykdymo laikotarpį laikytis tvarumo sąlygų, darbuotojų teisių ir visuotinai taikomų kolektyvinių sutarčių (užtikrinant, kad perkančioji organizacija, pagrindinis paslaugų teikėjas ir subrangovai būtų atsakingi už savo tiesioginį sutarties partnerį). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK ragina valstybes nares (jei jos dar to nedaro) ypatingą dėmesį skirti ir veiksmingai tikrinti, kaip vykdant viešuosius konkursus valymo paslaugų sektoriuje laikomasi visų teisės aktais nustatytų ir sutartinių įsipareigojimų ir DSS aspektų, susijusių su socialiniais, aplinkos ir tvarumo aspektais. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kalbant apie valstybių narių, perkančiųjų organizacijų ir Europos Komisijos įsipareigojimus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (3) 83–85 straipsniuose, EESRK prašo visų šių viešųjų subjektų nedelsiant pateikti atitinkamus duomenis ir visų pirma užtikrinti, kad būtų nurodyti sutarties skyrimo kriterijai ir jų santykinis lyginamasis svoris sutarčių dėl valymo paslaugų atveju. Europos Komisijos prašoma finansiškai remti tolesnius sektorių socialinių partnerių projektus ir mokslinius tyrimus valymo ir infrastruktūros paslaugų viešųjų pirkimų klausimu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Europos Komisija turėtų stiprinti teisėkūros sistemą ir socialinių partnerių derybinę galią nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, skirdama finansavimą gebėjimų stiprinimo veiksmams Pietryčių, Vidurio ir Rytų Europos šalyse (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK rekomenduoja persvarstant 2014 m. Europos viešųjų pirkimų direktyvas numatyti, kad dėl darbui imlių paslaugų, pavyzdžiui, valymo paslaugų, ES direktyvose dėl viešųjų pirkimų būtų prašoma arba reikalaujama, kad valstybės narės skirdamos sutartis netaikytų mažiausios kainos kriterijaus, nustatytų aukščiausią ribą, kad ne daugiau nei 30 proc. įvertinimo balais būtų skiriama kainai palyginti su balais, skiriamais už kokybę, ir specialiomis socialinės apsaugos sąlygomis užtikrintų pagal konkurso pasiūlymą įdarbintų darbuotojų darbo vietų stabilumą, žinoma, atsižvelgiant į Direktyvą dėl darbuotojų teisių apsaugos įmonių perdavimo atveju (2001/23/EB (5)) ir aiškinimą pagal ES teismų praktiką, laikantis įmonės darbo tvarkos bei atsižvelgiant į kolektyvines derybas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK ragina perkančiąsias organizacijas naudoti savo pačių sudarytas valymo paslaugų išlaidų sąmatas pasinaudojant specializuotomis sektorių priemonėmis, pavyzdžiui, „Geriausios vertės vadovu“ ir nacionaliniais pavyzdžiais, siekiant atitinkamai įvertinti sektoriaus rinką, ir dalį šių paslaugų atidėti rezervuotoms sutartims, kaip nustatyta Direktyvos 2014/24/ES, kurią valstybės narės perkėlė į savo viešųjų pirkimų kodeksus, 20 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Europos Komisija turėtų skatinti valstybes nares pradėti taikyti paslaugų tiekėjų, pageidaujančių, kad būtų svarstoma galimybė su jais sudaryti viešąsias sutartis dėl valymo paslaugų, akreditavimo procesą ar kvalifikacijų sistemą. Šį procesą turėtų prižiūrėti vertinimo komitetas, sudarytas iš įvairių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant profesines sąjungas ir šio sektoriaus paslaugų teikėjų atstovą. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kadangi ir toliau išlieka COVID-19 grėsmė, būtina apsaugoti darbuotojus ir visuomenę nuo rizikos užsikrėsti COVID-19 ar kita panašia liga. EESRK rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms, padedant socialiniams partneriams, parengti privalomus protokolus dėl DSS. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Be to, EESRK ragina valstybes nares imtis veiksmų ir bendradarbiauti su socialiniais partneriais siekiant aptarti laikinus praktinius sprendimus, kaip greitai grįžti prie sąžiningos ir į kokybę orientuotos viešųjų pirkimų praktikos. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | COVID-19 krizės aplinkybėmis EESRK rekomenduoja valstybėms narėms gerinti valymo paslaugas teikiančių darbuotojų mokymą ir didinti jų profesionalizaciją. Reikėtų skirti finansinių išteklių, kad valdžios institucijos ir sutartis sudarančios bendrovės galėtų investuoti į mokymą ir įgūdžius. Valymo ir sanitarijos paslaugas teikiantys darbuotojai turėtų būti skatinami įgyti profesinę kvalifikaciją, padedant pagrindą pažeidžiamų asmenų įsidarbinimo galimybėms didinti. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK pasisako už tai, kad ES institucijos, valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos taikytų visapusišką požiūrį į valymo paslaugų pirkimą. Tokiu požiūriu nesiekiama rasti kompromisą tarp aplinkos ir darbo sąlygų – juo skatinama socialinė sanglauda, darbo standartai, lyčių lygybė ir Europos Komisijos žaliajame kurse pasiūlyti aplinkos apsaugos tikslai. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Pagrindinis šios nuomonės tikslas – pateikti rekomendacijų, kaip pasinaudoti viešaisiais pirkimais siekiant didinti tinkamą kokybišką užimtumą ir orumą darbe teikiant valymo ir infrastruktūros paslaugas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Daugelis šių rekomendacijų yra bendro pobūdžio ir gali būti taikomos visuose ekonomikos sektoriuose. Tai ypač pasakytina apie darbui imlius paslaugų sektorius, pavyzdžiui, privačių saugos paslaugų ir aprūpinimo maistu ir gėrimais. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Bendroji informacija ir aplinkybės

| 3.1. | Daugiau kaip 250 000 ES valdžios institucijų kiekvienais metais išleidžia 14 proc. BVP (apie 2 trln. EUR per metus) paslaugoms, darbams ir prekėms pirkti (6). Pagrindinę viešųjų pirkimų dalį sudaro paslaugos, pavyzdžiui, valymo paslaugos. 2017 m. paskirtų sutarčių dėl paslaugų teikimo vertė siekė 250 mlrd. EUR (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Viešaisiais pirkimais galima remti investicijas į realiąją ekonomiką, užtikrinti ir kurti kokybiškas darbo vietas ir skatinti neįgaliųjų ir palankių sąlygų neturinčių asmenų, taip pat darbuotojų migrantų įtrauktį ir jiems sudaryti geresnes sąlygas (8). Jais taip pat galima skatinti naujoviškų produktų paklausą, padėti siekti pramonės politikos tikslų ir propaguoti perėjimą prie efektyviai išteklius ir energiją naudojančios žiedinės ekonomikos (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kalbant apie ES viešųjų pirkimų direktyvą 2014/24/ES, į ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus turėtų būti įtraukti visi šios nuomonės 3.2 punkte nurodyti strateginiai kriterijai. Kadangi taisyklės tebėra neaiškios, dauguma viešųjų pirkimų sutarčių ir toliau skiriamos mažiausią kainą siūlančiam konkurso dalyviui, kartais net neįprastai mažą kainą siūlančiam konkurso dalyviu (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Išnaudojamos ne visos Viešųjų pirkimų direktyvų galimybės, o jų taikymas valstybėse narėse skiriasi. Todėl valdžios institucija turi nuspręsti, kokie yra jos prioritetai (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tai visų pirma yra politinis, o tik po to techninis klausimas. Sprendimas, kurias paslaugas pirkti ir kokius sutarties skyrimo kriterijus taikyti pagal kokį santykinį lyginamąjį svorį, priimamas politinių sprendimų priėmimo proceso metu. Tokiais sprendimais nustatomas sutarties skyrimo procedūros pagrindas ir pagrindiniai kriterijai. Neatsižvelgiant į darbuotojų, aplinkos apsaugos ir socialines teises, būtų sukurtos nevienodos sąlygos. |
| --- | --- |

3.5.

4.   COVID-19 krizė, valymo paslaugų sektorius ir viešieji pirkimai

| 4.1. | Per COVID-19 pandemiją išryškėjo ypač didelė valytojų darbo, kaip bendros viešosios gėrybės, vertė. Sutartis sudarančios bendrovės turi atitikti kvalifikacijos, veiksmingumo ir specializacijos reikalavimus. 2020 m. balandžio 22 d. bendrame pareiškime ES socialiniai partneriai Europos valymo paslaugų sektoriaus federacija (EFCI) ir „UNI Europa“ pabrėžia esminį valymo paslaugų sektoriaus ir jos darbuotojų vaidmenį užkertant kelią viruso plitimui (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 2018 m. Europos Sąjungoje 283 506 bendrovėse dirbo 4,11 mln. valytojų. Nuo šio amžiaus antrojo dešimtmečio vidurio apyvarta nuolat didėja. Tuo pat metu 2017 m. apyvarta vienai bendrovei siekė 393 000 EUR. Europos valymo paslaugų sektoriaus federacijos (EFCI) teigimu, vidutinė vienam darbuotojui tenkanti apyvarta pasiekė beveik 30 000 EUR. Vienam darbuotojui tenkanti apyvarta – 27 400 EUR, o darbuotojai per metus vidutiniškai uždirba 12 200 EUR. Didelė dalis Europos valymo sektoriaus darbuotojų dirba ne visą darbo dieną. Be to, šio darbui imlaus sektoriaus bendrovių marža neviršija 3 proc. Sutartis sudariusios bendrovės patyrė papildomų išlaidų dėl COVID-19 pandemijos, nes reikėjo apsaugoti ir klientų, ir savo darbuotojų interesus. Ypač didelė ne visą darbo laiką dirbančių darbuotojų, moterų ir darbuotojų imigrantų dalis. Moterų procentinė dalis visada viršija 50 proc. (išskyrus Daniją), o Lietuvoje, Liuksemburge, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje ji yra didesnė nei 80 proc (13). Visoje ES 30 proc. valytojų yra imigrantai (Belgijoje – 60 proc.). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kliūtys patekti į valymo ir infrastruktūros paslaugų rinką yra mažos arba jų visai nėra. Valymo paslaugos yra imlios darbui – beveik 80 proc. įmonių pajamų sudaro darbo sąnaudos, o valymo subrangovų marža yra labai nedidelė. Taigi dėl viešojo ar privataus sektoriaus klientų sprendimo pirkti paslaugas daromas spaudimas mažinti kainas, o tai kenkia socialiniams standartams ir valytojų darbo orumui. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Per COVID-19 krizę ir po jos valymo infrastruktūros paslaugų sektoriuje vertę ir aukštus užimtumo kokybės standartus galima pasiekti tik tuo atveju, jei valytojai bus pakankamai kvalifikuoti, turės tinkamos techninės įrangos ir jei bus aiškiai apibrėžtos darbdavių ir darbuotojų teisės ir pareigos. Todėl valdžios institucijoms gali tekti už valymo paslaugas mokėti brangiau. COVID-19 krizės metu sustabdžius veiklą daugelis paslaugas teikiančių bendrovių susidūrė su didelėmis pinigų srautų problemomis ir patyrė daugiau išlaidų dėl sveikatos ir saugos priemonių, kurios būtinos darbuotojų ir klientų apsaugai. Šias finansines problemas sustiprina bloga sutarčių su viešaisiais ir privačiais pirkėjais sudarymo praktika. Siekiant padėti įmonėms ir toliau užtikrinti savo valytojų sveikatą ir saugą, taip pat išlaikyti ir pagerinti jų darbo sąlygų kokybę, EESRK ragina viešuosius ir privačius paslaugų pirkėjus nedelsiant grįžti prie veiksmingo viešųjų pirkimų vykdymo, sąžiningos sutarčių sudarymo praktikos ir geriau atsižvelgti į kokybės kriterijus (14). Valytojai dažnai dirba pavojingomis ir kenksmingomis sąlygomis, dėl kurių gali kilti pavojus jų pačių sveikatai (15). Kai kurie darbuotojai renkasi dirbti ne visą darbo laiką, tačiau kai kurie iš jų norėtų dirbti daugiau valandų arba visą darbo laiką. Tačiau kartais darbdaviams gali būti sunku pasiūlyti darbo visą darbo laiką sutartis. Be to, nepaisant socialinių partnerių įsipareigojimo užtikrinti, kad būtų valoma dienos metu, valymo paslaugas dažnai teikia darbuotojai, kurie dirba naktį vieni. Dažnai tokie yra kliento reikalavimai. Tokia darbo praktika prisideda prie to, kad valytojų darbas lieka nematomas (16), nepakankamai vertinamas ir nepripažįstamas (17). Deja, kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos nenustatytos apimties darbo sutartys. Už tai atsakomybė tenka valdžios institucijoms, jeigu jos ir toliau administruoja sutartį, stebi jos vykdymą ir vertina kokybę. Turėtų būti siekiama didinti darbuotojų galimybes dirbti dienos metu vieną pamainą ir sudaryti darbo visą darbo laiką sutartis, kad pagerėtų jų gyvenimo kokybė. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Taikant mažiausią kainą kaip vienintelį viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo kriterijų kenkiama paslaugų kokybei ir prisidedama prie darbo sąlygų blogėjimo, kokybės šešėliavimo (prastesnės kokybės) ir išsisukinėjimo (dedama mažiau pastangų) (18). Kadangi valymas yra heterogeninė ir sunkiai kiekybiškai įvertinama užduotis, kokybę sunku įvertinti tiek proceso metu, tiek vėliau. Todėl kokybę svarbu grįsti rezultatais per visą gyvavimo ciklą, o ne procesu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Direktyvos 2014/24/ES tekste nebeliko frazės „mažiausia kaina“, tačiau leidžiama sutartį skirti remiantis tik kaina (67 straipsnio 2 punkto paskutinė pastraipa). Vadinasi, kai kurios perkančiosios organizacijos ir toliau skiria sutartis pagal mažiausios kainos pasiūlymą, o kartais net pagal „neįprastai mažos kainos pasiūlymą“. Šalys, pageidaujančios darbui imlioms paslaugoms taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų, turės žengti dar vieną žingsnį ir nurodyti administravimo institucijoms, kaip veiksmingai taikyti šį kriterijų, nustatydamos kainos lyginamojo svorio aukščiausią ribą ir naudodamos formules, kurios neišpūstų pasiūlymuose nurodytų kainų skirtumų. Šiuo tikslu reikia rengti specialius mokymus viešųjų pirkimų pareigūnų profesionalizacijai didinti. Be to, atliekant kitą direktyvų peržiūrą turėtų būti nustatytos privalomos taisyklės, susijusios su: a) galimai neįprastai mažos kainos pasiūlymų nustatymu, kai nustatomas 20 proc. kainos skirtumas su kitu mažiausios kainos pasiūlymu, kuris yra pagrindas atlikti patikrinimą; b) išsamiu patikrinimu, ar konkurso dalyvis turi objektyvių ir įtikinamų priežasčių, dėl kurių pateikė mažos kainos pasiūlymą; c) tokių pasiūlymų atmetimu, jei konkurso dalyvis nepateikė objektyvių ir įtikinamų minėtų priežasčių. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Taigi krizė suteikia galimybę valymo paslaugų įmonėms ir jų darbuotojams didinti valymo paslaugų vertę ir esminę valymo svarbą visuomenės ir savo tiesioginių klientų akyse. 2017 m. ES valymo paslaugų sektoriaus socialiniai partneriai parengė Geriausios vertės vadovą (19), kuris gali paskatinti sutartis dėl valymo paslaugų skiriančias viešąsias ir privačias organizacijas sudaryti didžiausią vertę suteikiančias sutartis. Panašių priemonių sukūrė ir kai kurie nacionaliniai socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Skaitmeninimas suteikia galimybių ir iššūkių šio sektoriaus žemos kvalifikacijos darbuotojams, todėl ES socialiniai partneriai mano, kad naudojantis technologijomis galima padidinti valytojų darbo vertės ir apskritai valymo svarbos pripažinimą ir sukurti papildomos vertės valymo paslaugų pirkėjams (20). Vykdant EFCI projektą „SK-Clean“ bus nustatyti kintantys sektoriaus įgūdžių poreikiai ir jis taps priemone, kuri padės toliau didinti valytojų profesionalizaciją (21). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Atsižvelgiant į naujas aplinkybes, susidariusias dėl COVID-19 ekstremaliosios situacijos, reikia, kad kompetentingos institucijos užtikrintų informacijos apie naudojimąsi asmeninėmis apsaugomis priemonėmis (AAP) sklaidą ir aprūpinimą tinkamomis AAP darbuotojams ir asmenims apsaugoti. Įmonėms reikia finansinės paramos, kad būtų padengtos didėjančios papildomos išlaidos, susijusios su organizacinėmis priemonėmis, rizikos vertinimu, analize ir AAP paskirstymu darbuotojams (22). Be to, sutartis sudarančių bendrovių investicijos yra labai svarbios tam, kad jos galėtų pasiūlyti savo klientams valymo sprendimų, kurie būtų novatoriški ir veiksmingesni, nes būtų grindžiami cheminiais ir biologiniais moksliniais tyrimais. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Viešieji pirkimai ir žaliasis kursas

| 5.1. | Pagal žaliąjį kursą siūloma viešaisiais pirkimais naudotis siekiant mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį. Tačiau tam reikia visapusiško požiūrio. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Valymo paslaugų sektorius gali prisidėti prie perėjimo prie žaliosios ir žiedinės ekonomikos, žaliaisiais ženklais žymint ekologiškus valymo produktus, muilą, tualetinį popierių bei popierinius rankšluosčius ir tinkamai rūšiuojant atliekas. To paties tikslo siekiama ir ekologiniu ženklu žymint valymo paslaugas (23) ir valymo produktus (24), net jei jų praktinis veiksmingumas nėra akivaizdus. Jei klientas nesutinka naudoti ekologiškus produktus ir procedūras, gali padidėti sąnaudos, o tai lemtų didesnį spaudimą visiems kainos elementams. Dėl to taip pat gali pablogėti socialinės, darbo ir DSS sąlygos. Be to, dėl visų šių priežasčių gali būti apribotos ir MVĮ galimybės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose (25). Todėl reikia taikyti visapusišką požiūrį į viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Moksliniai tyrimai rodo, kad aplinkosaugos kriterijai yra per silpni, kad realiai paskatintų tiekėjus imtis pokyčių (26). Privatūs paslaugų teikėjai, įsipareigoję saugoti aplinką, negali išnaudoti viso savo potencialo, jei perkančiosios organizacijos nenori padengti papildomų sąnaudų. Taigi tam reikia didesnės pirkėjų profesionalizacijos. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Socialiniai ir kokybės aspektai vykdant viešuosius pirkimus

| 6.1. | Direktyvos 2014/24/ES 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad vykdydami viešąsias sutartis ekonominės veiklos vykdytojai laikytųsi taikytinų pareigų aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse, nustatytų Sąjungos teise, nacionaline teise, kolektyvinėmis sutartimis arba X priede išvardytomis aplinkos, socialinės ir darbo tarptautinės teisės nuostatomis“. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | 2010 m. spalio mėn. Europos Komisijos vadove „Perkant socialiai“ išdėstyti įvairūs socialiniai aspektai perkančiosioms organizacijoms, pavyzdžiui, vaikų ir priverstinio darbo draudimas, DSS reikalavimai, įsipareigojimai dėl minimalaus darbo užmokesčio, socialinės apsaugos reikalavimai ir apskritai deramo darbo standartai (27). Kadangi visa tai yra teisės aktais nustatytos prievolės, jų turi būti laikomasi, nepriklausomai nuo to, ar jos paminėtos sutarties vykdymo sąlygose, ar ne. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kaip nurodyta Direktyvos 2014/24/ES 98 konstatuojamojoje dalyje, sutarties įvykdymo sąlygomis taip pat galėtų būti siekiama sudaryti palankesnes sąlygas priemonių, kuriomis skatinama moterų ir vyrų lygybė darbe ir profesinio bei asmeninio gyvenimo derinimas, įgyvendinimui. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kad darbo sąnaudos nebūtų naudojamos kaip pagrindinis konkurso dalyvių konkurencijos elementas, visi konkurso dalyviai (įskaitant subrangovus) turi laikytis vietos teisės aktais arba privalomomis ir visuotinai taikomomis kolektyvinėmis sutartimis nustatytų būtiniausių standartų dėl darbo sąnaudų ir standartinių viešųjų sutarčių sąlygų. Privalomos ir visuotinai taikomos sektorių kolektyvinės sutartys gali užtikrinti vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Nors tokiomis priemonėmis, kaip Geriausios vertės vadovas, galima sumažinti dirbančiųjų skurdą ir prisidėti prie socialinės sanglaudos ES valstybėse narėse, jos nestiprina socialinių partnerių sektorių lygmeniu ir neprisideda prie jų gebėjimo sukurti privalomas sektorių kolektyvinių derybų sistemas. Šioje srityje kompetentingos valstybės narės turės sugriežtinti kolektyvinių derybų taikymo viešųjų pirkimų srityje taisykles. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Viešosios įstaigos, pavyzdžiui, vaikų darželiai, mokyklos, globos namai ir ligoninės, tapo prekių ženklais ir dėl klientų konkuruoja su kitomis institucijomis. Konkuruojant švara ir valymo kokybė yra laikomi skiriamuoju veiksniu, nuo kurio tiesiogiai priklauso naudotojų pasitenkinimas paslaugomis ir konkurencingumas. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Tai, kad vykdant viešuosius pirkimus nepakankamai atsižvelgiama į kokybės ir socialinius aspektus, taip pat daro neigiamą poveikį darbuotojų kaitai, o tai reiškia, kad darbdaviai, klientai ir darbuotojai patiria trigubų nuostolių (28). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Skatinant švietimą ir mokymą darbo vietoje užtikrinama aukštesnė kokybė ir geresnės darbuotojų teisės viešųjų pirkimų srityje. Profesinis rengimas ir mokymas, sertifikavimas ir oficialus kvalifikacijų pripažinimas prisideda prie šio sektoriaus pripažinimo. Pripažinus jų svarbą viešųjų konkursų procese, pagerėtų jų vertinimas ir būtų galima geriau suprasti dėl jų patiriamas įmonių išlaidas, į kurias turi būti pakankamai atsižvelgta tiek kainoje, tiek darbo užmokestyje. Atsakomybė už darbuotojų mokymą tenka valymo įmonei; priėmus mažiausios kainos pasiūlymą, kyla rizika, kad įmonės nebus pajėgios investuoti į mokymus ir saugą (arba į įrangą, inovacijas ir susijusius mokymus) daugiau nei privaloma pagal būtiniausius įstatymų reikalavimus. |
| --- | --- |

6.8.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=LT Komisijos rekomendacija (ES) 2017/1805 (OL L 259, 2017 10 7, p. 28).

2

(3)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01

4

(5)  Tarybos direktyva 2001/23/EB (OL L 82, 2001 3 22, p. 16).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, p. 14

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_lt

8

(9)  Europos Komisija viešiesiems pirkėjams yra numačiusi įvairių pagalbos priemonių, taikomų ne tik socialinių viešųjų pirkimų srityje, ir reikėtų atsižvelgti į visus šiuos aspektus: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_lt

9

(10)  Tai aptariama 2014 m. ES viešųjų pirkimų direktyvos 69 straipsnyje.

10

(11)  Jeremy Prassl, The Future of EU Labour Law (ES darbo teisės ateitis).

11

The Future of EU Labour Law

(12)  Bendras pareiškimas dėl COVID-19 poveikio pramoninio valymo ir infrastruktūros paslaugų sektoriui ir būtinų jo apsaugos priemonių https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/.

12

(13)  Eurofound (2019) Representativeness Study for the Industrial Cleaning Sector, p. 19: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf,

13

Representativeness Study for the Industrial Cleaning Sector

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf

14

(15)  Bergfeld, Mark (2020) The Insanity of Making Sick People work, Jacobin Magazine: https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy

15

The Insanity of Making Sick People work

(16)  Mark Bergfeld & Jaana Ylitalo, Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight, Social Europe, 2019 m. balandžio 18 d., https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat

16

Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight

(17)  When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning: Volume VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining.

17

When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning

Volume VIII: Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining.

(18)  Evidence from Public Administration Review, Vol. 79, Iss. 2, pp. 193–202.

18

Evidence from Public Administration Review

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/

19

(20)  Žr. Europos valymo pramonės federacija (EFCI): https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf ir https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf.

20

(21)  Projektas „SK-Clean“.

21

(22)  UNI-CoeSS pareiškimas https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf ir http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims.

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning

24

(25)  Sofia Lundberg & Per-Olov Marklund (2016) Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

25

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices,

(26)  Sofia Lundberg & Per-Olov Marklund (2016) Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf

26

Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices,

(27)  „Perkant socialiai“ (43 išnaša), p. 47.

27

„Perkant socialiai“

(28)  Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work. NUORODOS.

28

Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work

---

PRIEDAS

Toliau pateikiami diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

1.10 punktas

Išbraukti punktą:

| | EESRK ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti ir veiksmingai tikrinti, kaip vykdant viešuosius konkursus valymo sektoriuje laikomasi visų teisės aktais nustatytų ir sutartinių įsipareigojimų, susijusių su socialiniais, aplinkos ir tvarumo aspektais. |
| --- | --- |

EESRK ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti ir veiksmingai tikrinti, kaip vykdant viešuosius konkursus valymo sektoriuje laikomasi visų teisės aktais nustatytų ir sutartinių įsipareigojimų, susijusių su socialiniais, aplinkos ir tvarumo aspektais.

Balsavimo rezultatai:

| Už | 61 |
| --- | --- |
| Prieš | 105 |
| Susilaikė | 9 |

Už

61

Prieš

105

Susilaikė

9

2.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| | Pagrindinis šios nuomonės tikslas – pasiūlyti rekomendacijų, kaip pasinaudoti viešaisiais pirkimais siekiant didinti tinkamą kokybišką užimtumą ir orumą darbe teikiant valymo ir infrastruktūros paslaugas. |
| --- | --- |

Pagrindinis šios nuomonės tikslas – pasiūlyti rekomendacijų, kaip pasinaudoti viešaisiais pirkimais siekiant didinti tinkamą kokybišką užimtumą ir orumą darbe teikiant valymo ir infrastruktūros paslaugas.

Balsavimo rezultatai:

| Už | 61 |
| --- | --- |
| Prieš | 107 |
| Susilaikė | 9 |

Už

61

Prieš

107

Susilaikė

9

4.3 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| | Kliūtys patekti į valymo ir infrastruktūros paslaugų rinką yra mažos arba jų visai nėra. Valymo paslaugos yra imlios darbui – beveik 80 proc. įmonių pajamų sudaro darbo sąnaudos, o valymo subrangovų marža yra labai nedidelė. Taigi dėl viešojo ar privataus sektoriaus klientų sprendimo pirkti paslaugas daromas spaudimas mažinti kainas, o tai kenkia socialiniams standartams ir valytojų darbo orumui. |
| --- | --- |

Kliūtys patekti į valymo ir infrastruktūros paslaugų rinką yra mažos arba jų visai nėra. Valymo paslaugos yra imlios darbui – beveik 80 proc. įmonių pajamų sudaro darbo sąnaudos, o valymo subrangovų marža yra labai nedidelė. Taigi dėl viešojo ar privataus sektoriaus klientų sprendimo pirkti paslaugas daromas spaudimas mažinti kainas, o tai kenkia socialiniams standartams ir valytojų darbo orumui.

Balsavimo rezultatai:

| Už | 61 |
| --- | --- |
| Prieš | 108 |
| Susilaikė | 8 |

Už

61

Prieš

108

Susilaikė

8

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/37

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Skaitmeninė kasyba Europoje. Nauji tvarios žaliavų gamybos sprendimai“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/06)

| Pranešėjas | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Hilde VAN LAERE |

Pranešėjas

Marian KRZAKLEWSKI

Bendrapranešėjė

Hilde VAN LAERE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis
  Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | CCMI |
| Priimta skyriuje | 2020 9 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 213 / 0 / 4 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

CCMI

Priimta skyriuje

2020 9 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

213 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | ES žaliavų sektoriaus skaitmeninimas – išskirtinė galimybė padidinti Europos pramonės tiekimo grandinių atsparumą, pagerinti mineralinių išteklių sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą ir skatinti skaidrumą bei dialogus su piliečiais ir bendruomenėmis, kurie patiria kasybos veiklos poveikį. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Skaitmeninę transformaciją vykdyti pradėjusių kasybos įmonių saugumas, tvarumas, našumas ir maržos pagerėjo. Vis dėlto dėl didesnio junglumo, judumo, mašinų mokymosi ir autonominės veiklos kyla etinių, socialinių ir reguliavimo klausimų, kuriuos politikos formuotojai turėtų iš anksto apgalvoti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pripažįsta, kad kasybos sektoriaus skaitmeninei transformacijai įgyvendinti reikia plataus užmojo priemonių, kuriomis būtų skatinami teisiniai ir reguliavimo pokyčiai, ir kad tokių priemonių turėtų būti imamasi prižiūrint viršvalstybinėms organizacijoms ir (arba) tarptautinės teisės lygmeniu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nurodo, kad svarbu sukurti pasaulinį visa apimantį informacijos apie mineralines medžiagas tinklą, kuriuo būtų grindžiama skaitmeninė transformacija ir informacija pagrįstas sprendimų priėmimas ES lygmeniu. EESRK atkreipia dėmesį į Jungtinio tyrimų centro (JRC) pastangas įdiegti Europos žaliavų informacinę sistemą ir ją tvarkyti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad vykdant ES žaliavų sektoriaus skaitmeninę transformaciją kartu reikėtų patvirtinti duomenų apsaugos priemones, ir pabrėžia, jog reikia sukurti griežtai taikomą tvarką, kad būtų apsaugoti neskelbtini duomenys. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja parengti ES reguliavimo veiksmų gaires, kuriomis vadovaujantis būtų įgyvendinami uždaviniai, susiję su skaitmenine žaliavų sektoriaus transformacija, ir sprendžiami tokie klausimai, kaip kibernetinis saugumas, dirbtinis intelektas, automatizavimas, daugiapakopis valdymas bei jūrų dugno ir kosmoso kasyba. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja apibrėžti ir priimti ES duomenų apie mineralinius išteklius rinkimo standartus ir primygtinai ragina valstybes nares periodiškai rinkti išsamius ir patikrintus duomenis apie žaliavų išgavimą, apdorojimą ir perdirbimą ir jais dalytis su JRC. Tai svariai prisideda prie ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja priimti tinkamas socialinės paramos priemones, kuriomis būtų siekiama sumažinti neigiamą skaitmeninės transformacijos poveikį kasybos darbuotojams ir padėti kasybos bendruomenėms pertvarkyti jų ekonomiką, kad būtų išvengta dabartinės asmenų ir gyventojų grupių socialinės nelygybės didėjimo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja sukurti ir remti ES įsteigtą debesijos infrastruktūrą, kad būtų padidintas 5G ryšio taikomųjų programų, debesijos kompiuterijos ir pramoninio daiktų interneto platformų saugumo lygis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad mineralinių žaliavų pramonės skaitmeninimas yra labai svarbus siekiant įveikti ekonomikos krizę, kurią sukėlė COVID-19 pandemija, ir skatinti įgyvendinti Europos žaliąjį susitarimą ir ES ekonomikos gaivinimo planą. Šiomis aplinkybėmis labai svarbu skatinti investicijas į pirminių (kasybos) ir antrinių (perdirbimo) mineralinių žaliavų gavybos ir apdorojimo skaitmeninimą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad gavybos sektoriaus socialiniai partneriai būtų įtraukti į politikos formavimo procesą ir su jais Europos institucijos konsultuotųsi dėl bet kokios ES iniciatyvos, darančios poveikį mineralinių žaliavų sektoriui. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Įžanga

| 2.1. | ES kyla technologinių, visuomeninių ir aplinkosauginių sunkumų, susijusių su tiekiamomis žaliavomis, kuriomis grindžiama ES pramonės veikla ir jos piliečių gyvenimo kokybė. ES pagamina mažiau nei 5 proc. pasaulio mineralinių žaliavų (1), o ES pramonė suvartoja apie 20 proc. pasaulio mineralinių žaliavų (2). ES ypač priklausoma nuo retųjų metalų ir elementų, kurių reikia aukštosioms technologijoms bei perėjimui prie žaliosios energijos (kaip nurodyta Europos žaliajame kurse (COM(2019) 640), importo. Tuo grindžiama 2008 m. Komisijos pradėta vykdyti Žaliavų iniciatyva (COM(2008) 699) ir paskesni jos veiksmai vertinant, koks svarbus šių medžiagų tiekimas, ir sudarant svarbiausiųjų žaliavų sąrašą (naujausias sąrašas paskelbtas 2017 (3)); atnaujintas sąrašas įtrauktas į Komisijos komunikatą dėl svarbiausiųjų žaliavų (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Deja, technologinė pažanga, kuria skatinamas efektyvus medžiagų ir išteklių naudojimas ir atliekų mažinimas ir perdirbimas, laikantis ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano (COM(2015) 614, kuris neseniai atnaujintas dokumentu COM(2020) 98), yra nepakankama, kad patenkintų visuomenės poreikius ir atitiktų didėjantį pasaulio gyventojų skaičių. Šiomis aplinkybėmis pirminės žaliavos (5) ir toliau bus svarbios ekonomikai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tuo pat metu daugelyje ES šalių didėja visuomenės nepritarimas kasybos projektams, o dėl pramonės pastangų sumažinti savo aplinkosauginį pėdsaką jos (prasta) reputacija nepakito. Neigiamas poveikis aplinkai, nepakankamas skaidrumas ir dialogas bei trūkumai vietos lygmeniu paskirstant ekonominę naudą – kasybos pramonei įprastai priskiriami ypatumai (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pastaruoju metu dėl atsirandančios išteklių „nacionalizmo politikos“ žaliavų gamybos šalyse ir dėl COVID-19 pandemijos susvyravo ES pramonės pasitikėjimas pasaulinėmis tiekimo grandinėmis. ES vyriausybės ir daugybė pramoninių gamintojų suprato, kad priklausomybė nuo žaliavų importo gali sužlugdyti ES gamybos pramonę (žaliavų sektoriuje ES sukurta maždaug 350 000 darbo vietų, tačiau daugiau kaip 30 mln. darbo vietų esama apdirbamosios pramonės šakose, kurios priklausomos nuo patikimos ir nekliudomos galimybės gauti mineralinių žaliavų (7)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pažanga technologijų ir ryšių srityje skatina į visas verslo sritis integruoti skaitmenines technologijas ir taip iš esmės pakeisti tai, kaip įmonės vykdo veiklą ir suteikia vertę klientams. Tai ypatinga galimybė ES kasybos sektoriui: kasybos įmonės, kurios naudojasi skaitmeninėmis priemonėmis, gali pasiekti geresnių veiklos rezultatų vertės grandinėje, o tai turės ilgalaikio teigiamo poveikio socialiniams ir ekonominiams, aplinkos ir socialiniams aspektams. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES žaliavų sektoriaus skaitmeninimas – ypatinga galimybė padidinti tiekimo grandinių atsparumą, spręsti iš esmės kitokios sąnaudų ekonomikos klausimą ir padidinti sektoriaus kompetenciją, susijusią su veikla, socialiniais ir aplinkos aspektais, taip pat plėtoti „skaitmeninės kasyklos“ koncepciją. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Žaliavų gamybos skaitmeninimas reiškia informacinių technologijų naudojimą gerinant duomenų gavimą, tvarkymą ir perdavimą, siekiant pagerinti gavybos vietų veiklos rezultatus, susijusius su techniniais, aplinkos ir visuomenės rodikliais. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Skaitmeninės technologijos yra pagrįstos visomis turimomis žiniomis ir suteikia galimybę daryti nuolatinę pažangą bei diegti esminius pokyčius užtikrinančias inovacijas. Jeigu tiksliai suvoksime vertės grandinių viduje ir tarp jų vykdomų gamybos veiksmų ir darbuotojų sąveiką, galėsime, be kita ko, vykdyti efektyviai išteklius naudojančią gamybą, prižiūrėti ir stebėti įrangą, užtikrinti sveikatos reikalavimų priežiūrą ir rizikos prevenciją, taip pat avarinę parengtį ir atsaką. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Laikantis Europos Komisijos komunikato Nauja Europos pramonės strategija nustatyta, kad skaitmeninė transformacija priskiriama Europos inovacijų partnerystės (EIP) žaliavų srityje prioritetinei sričiai „Pirminių ir antrinių žaliavų gamybos technologijos“ (COM(2014) 297). Šiame komunikate žaliavos apibūdinamos kaip vienas pagrindinių veiksnių, kuriuo skatinama pasauliniu mastu konkurencinga, žalioji ir skaitmeninė Europa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina Europos inovacijų tarybos ir Europos inovacijos ir technologijos instituto vaidmenį didinant naujų Europos institucijų paslaugų ir produktų apimtį. Iniciatyvos, susijusios su žaliavomis, didele dalimi pagrindžia šiuos tikslus ir yra susijusios su kitais tikslais, pavyzdžiui, energetikos ir judumo pertvarka, pažangia gamyba, saugumu, maistu ir sveikata. Jos taip pat susijusios su skaitmenine technologinių sprendimų pažanga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK remia ES mokslinių tyrimų grupės veiklą kuriant žaliavų sertifikavimo metodą. Tai paskatins tvarią mineralų ir metalų kasybą, kuria turi būti pagrįstas Europos perėjimas prie švarios energijos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Taikant EESRK rekomenduojamą požiūrį į skaitmeninę strategiją labai svarbu nustatyti galimybes, kurių skaitmeninė transformacija gali suteikti ES kasybos sektoriui. Nustatytos galimybės turėtų būti įvertintos atsižvelgiant į galimą jų vertę organizacijoms ir visuomenei ir jų įgyvendinimo perspektyvumą. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Socialiniai argumentai

| 3.7.1. | Skaitmeninė transformacija jau daro poveikį tradiciniams kasybos sektoriaus darbuotojų vaidmenims, nes, be kita ko, atsirado tokių pareigybių, kaip naujų technologijų specialistai, duomenų analitikai ir mokslininkai, didžiųjų duomenų specialistai, dirbtinio intelekto ir mašinų mokymosi specialistai bei sistemų inžinieriai. Dėl to numatoma, kad bus atliekama mažiau standartinių užduočių, siejamų su įrenginių operatorių, valdymo ir organizavimo analitikų ir išgavimo darbuotojų pareigomis (8). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Dėl sektoriaus skaitmeninimo ir jo pertvarkos darbuotojai turi dalyvauti atitinkamuose mokymuose, kad galėtų spręsti su „Pramone 4.0“ ir būsimais technologiniais pokyčiais susijusius uždavinius. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Darbo jėgos pobūdžio ir sudėties pokyčiai, taip pat „darbo bet kur ir bet kada“ modelio, kurį skatina skaitmeninė transformacija, įgyvendinimas turės didelį poveikį tradicinėms Europos kasybos bendruomenėms. Todėl reikalingas iniciatyvus požiūris, grindžiamas įtraukiais socialiniais dialogais, siekiant padėti bendruomenėms suprasti savo pagrindinius gebėjimus ir remti jų ekonomikos perėjimą į naujas sritis. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EESRK mano, kad Europos Komisija, susidūrusi su iššūkiais, kylančiais dėl kasybos sektoriaus skaitmeninimo, ir su COVID-19 keliamais pavojais šiam sektoriui, turėtų remti dabartinius Europos lygmens kasybos sektoriaus socialinių partnerių reikalavimus palaikydama dabartinį sektorių socialinį dialogą „Gavybos pramonė“. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | EESRK ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad gavybos sektoriaus socialiniai partneriai būtų įtraukti į politikos formavimo procesą ir su jais Europos institucijos konsultuotųsi dėl bet kokios ES iniciatyvos, darančios poveikį tam sektoriui. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | Todėl EESRK mano, kad Komisija kartu su sektorių dialogo komiteto socialiniais partneriais turi kuo greičiau Europos ir nacionaliniu lygmenimis sukurti sektorių tarybų tinklą, skirtą įgūdžiams ir užimtumui gavybos pramonėje. |
| --- | --- |

3.7.6.

4.   Permainas skatinančios tvaraus žvalgymo, kasybos ir (arba) apdorojimo koncepcijos ir sprendimai

| — | Kad būtų pagerinta Europos padėtis pasaulyje, reikia priimti novatoriškas mineralinių žaliavų žvalgymo, išgavimo ir perdirbimo koncepcijas ir sprendimus Tikimasi, kad dėl naujų metodų ir technologijų Europai bus paprasčiau gauti tvariai išgautų žaliavų ir kartu įgyti visuomenės pasitikėjimą švariais ir saugiais išgavimo ir apdorojimo metodais. |
| --- | --- |

—

Kad būtų pagerinta Europos padėtis pasaulyje, reikia priimti novatoriškas mineralinių žaliavų žvalgymo, išgavimo ir perdirbimo koncepcijas ir sprendimus Tikimasi, kad dėl naujų metodų ir technologijų Europai bus paprasčiau gauti tvariai išgautų žaliavų ir kartu įgyti visuomenės pasitikėjimą švariais ir saugiais išgavimo ir apdorojimo metodais.

| — | Žinios apie geologinius išteklius, mineralinių žaliavų telkinius ir jų naudojimą yra skirtingos ir įvairios, o dėl sudėtingų medžiagų ciklų, politikos, rinkos ir technologijų tendencijų, aplinkos klausimų ir poveikio visuomenei reikia suderinti įvairias kompetencijos sritis, kad būtų pasinaudota skaitmeninimo nauda. |
| --- | --- |

—

Žinios apie geologinius išteklius, mineralinių žaliavų telkinius ir jų naudojimą yra skirtingos ir įvairios, o dėl sudėtingų medžiagų ciklų, politikos, rinkos ir technologijų tendencijų, aplinkos klausimų ir poveikio visuomenei reikia suderinti įvairias kompetencijos sritis, kad būtų pasinaudota skaitmeninimo nauda.

4.1.   Duomenų bazės apie mineralines medžiagas kūrimo metodai ir priemonės

4.1.1.   Europos žemės mokslų duomenų centro kūrimas

| 4.1.1.1. | Šiuolaikinėje visuomenėje kaip niekad svarbus mineralinių medžiagų, metalų, energijos ir kitų požeminių išteklių prieinamumas, galimybė jų gauti ir juos išgauti. Todėl Europos Parlamentas ir Europos Komisija turi galėti susipažinti su atitinkamais požeminių išteklių duomenimis; tai taip pat būtina vykdant keletą ES iniciatyvų atskirose politikos srityse, pvz., Žaliavų iniciatyvą (9), Požeminio vandens direktyvą (10) ir Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo direktyvą (11). |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.1.2. | Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras šiuo metu kuria žaliavų informacinę sistemą – RMIS 2.0, į kurią įtraukti ekonominiai, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos aspektai (12). Vis dėlto pateikiama informacija nėra išsami ir į ją įtraukti nevienodai detalūs visų 27 ES valstybių narių duomenys. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

| 4.1.1.3. | Šiuo metu galima susipažinti tik su dalimi duomenų ir daugeliu atvejų jie nėra suderinti, todėl neįmanoma palyginti šalių duomenų. Reikia standartizuoti duomenų formatus ir sukurti algoritmus, kuriais būtų galima sujungti skirtingas duomenų sistemas. |
| --- | --- |

4.1.1.3.

| 4.1.1.4. | EESRK manymu, labai svarbu, kad į JRC RMIS sistemą būtų įtraukta visapusiška informacijos apie mineralinius išteklius tinklo struktūra, kurioje būtų naudojami suderinti patikimi duomenys; ši sistema Europos Komisijai ir valstybėms narėms suteiktų galimybę gauti informacijos ir žinių, kuriomis būtų galima pagrįsti tvarų ES požeminių išteklių naudojimą atremiant Europai kylančius iššūkius. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

| 4.1.1.5. | EESRK primygtinai ragina visas ES valstybes nares rinkti informaciją apie žaliavas ir ja dalytis, kad JRC RMIS sistema būtų nuolat pildoma. Kad būtų išvengta neteisingų duomenų ir klaidų, EESRK manymu, reikėtų tikrinti Jungtiniam tyrimų centrui pateikiamų duomenų tikslumą, prieš juos įtraukiant į RMIS sistemą. Reikėtų skirti finansavimą JRC, kad ši informacinė sistema būtų prižiūrima ir reguliariai atnaujinama. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

4.1.2.   Procesų modeliavimas

| 4.1.2.1. | Gali būti vykdomas išmetamųjų teršalų, teritorijos atkūrimo, vandens išteklių apsaugos ir kitų veiklų modeliavimas: būtų atliekamas daugialypis lygiagretus modeliavimas, sukuriant skirtingas prielaidas dėl ribinių sąlygų ir pradinių pozicijų, kad būtų pateikti skirtingų rezultatų tikimybės įverčiai, kuriuos būtų galima panaudoti kontrolės reikmėms ir sprendimų priėmimui remti. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Sukūrus procesų modeliavimo skaičiavimo metodus ir turint didžiuosius duomenis (duomenų rinkinius, kurie didesni už bendrų programinės įrangos priemonių pajėgumus rinkti, kuruoti, tvarkyti ir apdoroti tokį duomenų kiekį per deramą laiką), modeliavimas, kuriuo atskleidžiami priežastiniai kontroliuojamų įvesties duomenų ir atitinkamų rezultatų ryšiai, tapo tikslesnis. Procesų modeliavimas gali būti itin svarbus atliekant aplinkos ir saugumo vertinimus ir galėtų padėti užtikrinti skaidrumą ir vykdyti dialogą, susijusį su leidimų išdavimo procesais. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   Nuotolinis stebėjimas

| 4.1.3.1. | Naudojant nuotolinio stebėjimo duomenis, kurie gaunami, iš, pavyzdžiui, „Copernicus“ palydovų programos ir kurie apima erdvinių duomenų analizę ir geografinės informacinės sistemos (GIS) programinės įrangos integravimą, galima naudingai prisidėti prie pažangesnio modeliavimo ir „skaitmeninių dvynių“ kūrimo, o tai padeda greitai reaguoti į pokyčius ir priimti patikimus sprendimus. Kasybos sektoriuje nuotolinio stebėjimo duomenys vis dažniau derinami su jutiklių ir bepiločių orlaivių vietoje surinktais duomenimis. Vykdant įvairią kasybos veiklą sausumos ir povandeninis žvalgymas nuolat atliekamas naudojant bepiločius orlaivius, kad būtų įvertintos atsargos ir terikonai. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | GIS programinėje įrangoje nuotolinio stebėjimo duomenis galima integruoti su vietoje iš lauko jutiklių surinktais duomenimis ir jie gali būti naudojami požeminio vandens lygiui, sausumos masyvų judėjimui, paviršinio vandens taršai ir kitiems tikruoju laiku teikiamiems aplinkos duomenims stebėti. Jeigu šie duomenys būtų skelbiami viešai ir apsaugoti nuo manipuliavimo (pvz., naudojant blokų grandinės technologijas), dėl jų galėtų padidėti pasitikėjimas kasybos sektoriumi ir būtų sudarytos geresnės sąlygos dialogui su suinteresuotaisiais subjektais. Būtų galima apsvarstyti seniai nusistovėjusią duomenų ir informacijos valdymo praktiką išsivysčiusiose šalyse, turinčiose stiprų kasybos sektorių, pavyzdžiui, Kanadoje ar Pietų Afrikoje, ir ją panaudoti kaip pavyzdį. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   Virtualioji realybė

| 4.1.4.1. | Daug įmonių, aiškindamosi savo kasyklų 3D modelius, vis dažniau pasitelkia virtualiąją realybę. Ateityje svarbesnė gali tapti papildyta realybė, nes ją pasitelkdami geologai ir inžinieriai kasykloje gali naudoti tam tikrą prietaisą, kad perkeltų modelį ant jų matomo geologinio vaizdo arba pačios kasyklos vaizdo. Tai – pažangi ir veiksminga priemonė, leidžianti pagrįsti modelius ir sekti kasyklų plėtojimo pažangą. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Virtualioji realybė vis dažniau naudojama universitetuose ir mokymo centruose, kad studentai ir stažuotojai susipažintų su „realiomis“ kasybos sąlygomis. Vienas iš pagrindinių šios technologijos pranašumų – galimybė vykdyti modeliavimą švietimo tikslais, kad būtų lengviau įgyti praktinių žinių tokiose srityse, kaip atsakas į nelaimingus atsitikimus. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

5.   Pažangioji kasykla

| — | Skaitmeninimas gali tapti svarbiu veiksniu, prisidedančiu prie pažangesnės kasybos veiklos, tam naudojant skaitmenines priemones ir procesus, dėl kurių operacijos tampa aprūpintos matavimo prietaisais, tarpusavyje sąveikios ir pažangios. |
| --- | --- |

—

Skaitmeninimas gali tapti svarbiu veiksniu, prisidedančiu prie pažangesnės kasybos veiklos, tam naudojant skaitmenines priemones ir procesus, dėl kurių operacijos tampa aprūpintos matavimo prietaisais, tarpusavyje sąveikios ir pažangios.

| — | Vykdant skaitmeninę transformaciją, kasyklos nuo pat pradžių bus kitaip projektuojamos siekiant automatizavimo, kad būtų naudojami prie iškastos rūdos priderinti ir pagal ją parengti metodai ir su automatizavimo pagalba mažinami atlikimo nuokrypiai. |
| --- | --- |

—

Vykdant skaitmeninę transformaciją, kasyklos nuo pat pradžių bus kitaip projektuojamos siekiant automatizavimo, kad būtų naudojami prie iškastos rūdos priderinti ir pagal ją parengti metodai ir su automatizavimo pagalba mažinami atlikimo nuokrypiai.

| — | Skaitmeninė transformacija padės išvengti mirčių ir sužalojimų su kasyba susijusioje aplinkoje. Ji gali iš esmės pakeisti imlumą kapitalui ir veiklos išlaidas, suteikti galimybę naudoti mineralinių telkinių, kurių anksčiau nebuvo galima kasti, išteklius ir, vykdant atrankinio pobūdžio kasybą, palikti mažesnį aplinkosauginį pėdsaką. |
| --- | --- |

—

Skaitmeninė transformacija padės išvengti mirčių ir sužalojimų su kasyba susijusioje aplinkoje. Ji gali iš esmės pakeisti imlumą kapitalui ir veiklos išlaidas, suteikti galimybę naudoti mineralinių telkinių, kurių anksčiau nebuvo galima kasti, išteklius ir, vykdant atrankinio pobūdžio kasybą, palikti mažesnį aplinkosauginį pėdsaką.

5.1.   Pažangiosios kasybos prognozė

| 5.1.1. | Prognozė, be kita ko, reiškia numatomas aplinkos sąlygas, kuriomis dirba kalnakasiai, ypatingą dėmesį skiriant pavojams. Veiksmingos prognozavimo sistemos, kurios jau naudojamos kasybos pramonėje, apima numatomą techninę priežiūrą, teikiant pirmenybę ne remontui, o prevenciniams veiksmams, ir renkant duomenis apie mašinų naudojimą ir procesų rodiklius. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Prognozės gali būti svarbios užtikrinant saugią kasybos veiklą. Vietoje vykdomo stebėjimo ir įrangos teikiamų duomenų rinkimas ir integravimas gali padėti susidaryti tikslų vaizdą, kokios aplinkos sąlygos bus tikrinamos proceso analizės priemonėmis. Taip būtų patikimai pagerintos darbo sąlygos, visų pirma požeminėse kasyklose. EESRK mano, kad skaitmeninimas gali veiksmingai prisidėti prie didesnio kasybos veiklos saugumo ir kad į pažangiąją kasyklą reikėtų įtraukti prognozavimo sistemas. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   Daiktų internetas

| 5.2.1. | Pramoninio daiktų interneto platformos standartų ir sudėtinių dalių sukūrimas kasybos pramonės reikmėms galėtų sustiprinti kibernetinių ir fizinių sistemų ryšį ES kasyklose, kad būtų patobulinti sprendimų priėmimo procesai. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Pramoninio daiktų interneto platformoje turėtų būti sprendžiami sveikatos ir saugumo aspektų, aplinkosauginio veiksmingumo, efektyvaus išteklių naudojimo ir operacijų koordinavimo tikruoju laiku klausimai. Reikėtų teikti pirmenybę ES pramoninio daiktų interneto platformos kūrimui ir skatinimui ją naudoti kasybos sektoriuje. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kad būtų išvengta grėsmių kibernetiniam saugumui, EESRK siūlo pramoninio daiktų interneto sudėtines dalis susieti su vietos daiktų intraneto sistemomis, kurios būtų sujungiamos fiziškai perkeliant duomenis arba naudojant saugią užkardą. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Blokų grandinės technologija Tiekimo grandinės skaidrumas

| 5.3.1. | Blokų grandinė – novatoriškas sprendimas, kuriuo užkertamas kelias manipuliavimui duomenimis. Blokų grandinės naudojimas mineralinių žaliavų tiekimo grandinėje gali padidinti tiekimo grandinės skaidrumą ir atsekamumą ir sumažinti administracines išlaidas. EESRK nurodo, kad blokų grandinės technologija sudaro palankias sąlygas laikytis ES reglamento dėl atsakingo naudingųjų iškasenų pirkimo (2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821 (13)). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Kiti blokų grandinės taikymo būdai apima aplinkos duomenų rinkimą ir platinimą. Naudojant blokų grandines būtų galima padidinti pasitikėjimą teikiamais duomenimis ir taip galėtų būti sudarytos sąlygos visuomenės informavimui ir dalyvavimui netoli kasybos bendruomenių. |
| --- | --- |

5.3.2.

5.4.   5G tinklai ir debesijos kompiuterija

| 5.4.1. | Neapdorotų duomenų debesijos saugyklos sparčiai tampa nepraktiškos (ir iš tiesų yra nereikalingos), nes duomenų apimtys didėja ir siekia bei viršija terabaitus. Šiuo metu duomenų perkėlimo sparta riboja jo naudą. Vis dėlto įdiegus 5G tinklus tai pasikeis, nes bus galima sparčiai perduoti, tvarkyti ir ekonomiškai efektyviai kaupti didžiuosius duomenis ir atliktų jų paiešką. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Naudojant debesijos duomenų saugyklą kyla didžiulis pavojus: jeigu kasybos įmonė naudojasi komercinėmis debesijos duomenų saugyklos paslaugomis, saugumo lygis, kurį ji gali pasiekti, visiškai priklauso nuo jos pasitikėjimo paslaugų teikėju. Daugelis paslaugų teikėjų naudojasi už ES ribų esančiais debesijos serveriais ir tai gali pakenkti sistemos saugumui. EESRK mano, kad 5G ryšio diegimas ES turėtų būti vykdomas kartu su iniciatyvomis didinti ES įsisteigusių debesijos paslaugų teikėjų paslaugų pasiūlą. |
| --- | --- |

5.4.2.

5.5.   Kibernetinis saugumas

| 5.5.1. | EESRK pritaria griežtoms taisyklėms, kuriomis užkertamas kelias neskelbtinų duomenų patekimui į nesaugią erdvę. Kibernetinį saugumą galima gerokai padidinti neprijungiant kasyklų sistemų prie interneto. Pažangiojoje kasykloje galima naudoti visas pažangiąsias technologijas, įskaitant daiktų internetą, tik jos neturėtų būti prieinamos iš išorės. Visi duomenys, kuriuos reikia sujungti su įmonės būstine arba išoriniu pasauliu, turėtų būti saugiai perkeliami iš kasyklos tinklo į atskirą su išoriniu pasauliu susietą serverį. |
| --- | --- |

5.5.1.

5.6.   Dirbtinis intelektas

| 5.6.1. | Dirbtinis intelektas apima įvairias technologijas, įskaitant vadinamąsias giliojo mokymosi sistemas. Kol kas rasta nišinių jo panaudojimo būdų tokiose srityse, kaip vaizdo apdorojimas (pvz., mineralinių iškasenų žvalgymo reikmėms) ir neuroninių tinklų sistemos, skirtos mineralų identifikavimo ir klasifikavimo reikmėms. Kitos praktinės kasybos sektoriaus taikomosios programos apima analizės ir mašinų mokymosi algoritmus, kurie naudojami procesų modeliavimo ir prognozavimo sistemose. |
| --- | --- |

5.6.1.

5.7.   Integruotas automatizavimas

| 5.7.1. | Su kasybos sektoriumi nesusiję rinkos dalyviai (pvz., įmonės „Tesla“ arba „Google“) sparčiai kuria savivaldžių transporto priemonių technologiją. Vis dėlto, kadangi kasyklų aplinka yra kontroliuojama, ši technologija gali būti sparčiai įdiegta kasyklose, kai atsiras naujų pajėgumų. Kitos automatizavimo formos taip pat gali būti sparčiai įdiegtos, tačiau tam neretai reikia vykdyti nuotolinę žmogaus kontroliuojamą (ir kompiuterizuotą) veiklą, o ne visiškai autonomišką veiklą. Dėl su saugumu ir atsakomybe susijusių problemų (ir numatomo reglamentavimo) kyla abejonių, ar per trumpą arba vidutinės trukmės laikotarpį bus galima ekonominiu požiūriu pagrįstai visiškai automatizuoti visus kasybos procesus. |
| --- | --- |

5.7.1.

6.   Tvarios ir atsakingos strateginės partnerystės su trečiosiomis šalimis vystymas

| — | ES atliktas svarbos vertinimas rodo, kad labai svarbu užtikrinti didesnį būtiniausių žaliavų importo iš trečiųjų šalių diversifikavimą. |
| --- | --- |

—

ES atliktas svarbos vertinimas rodo, kad labai svarbu užtikrinti didesnį būtiniausių žaliavų importo iš trečiųjų šalių diversifikavimą.

| — | ES lygmeniu reikia stiprinti strateginę ekonominę diplomatiją, kad būtų užtikrintos įvairesnės galimybės gauti išteklių, grindžiamų tvariu žaliavų tiekimu. |
| --- | --- |

—

ES lygmeniu reikia stiprinti strateginę ekonominę diplomatiją, kad būtų užtikrintos įvairesnės galimybės gauti išteklių, grindžiamų tvariu žaliavų tiekimu.

6.1.   Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 6.1.1. | ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrosiomis programomis jau skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, skelbiant su mineralinėmis žaliavomis susijusius kvietimus teikti pasiūlymus. Vis dėlto kuriant ryšius, kurie būtų naudingi ES ekonominei diplomatijai, būtų naudinga taikyti griežtesnį reglamentavimą tęsiant bendradarbiavimą su daug išteklių turinčiomis ir technologiniu požiūriu pažangiomis šalimis (tokiomis kaip Australija, Kanada, Japonija, Pietų Afrika ir Jungtinės Amerikos Valstijos) kasybos skaitmeninės transformacijos srityje. EESRK rekomenduoja būsimoje programoje „Horizontas“ laikytis tokio preskriptyvaus požiūrio. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Švietimas taip pat turėtų būti naudojamas kaip priemonė, kuria su žaliavomis susijusiais klausimais būtų remiama ES ekonominė diplomatija. Tarptautinį pripažinimą pelniusios Europoje sukurtos švietimo programos, kuriomis teikiamas naujas ir novatoriškas švietimo turinys, kuriame daug dėmesio būtų skiriama kasybos pramonės skaitmeninimo klausimams, galėtų tapti veiksminga ES ekonominės diplomatijos priemone. |
| --- | --- |

6.1.2.

7.   Naujos erdvės

7.1.   Metalų ir mineralų išgavimas iš jūros išteklių

| 7.1.1. | Atlikta daugybė mokslinių tyrimų dėl technologinių sprendimų, kurie padėtų iš jūros išteklių, įskaitant jūros vandens sūrymą ir (arba) jūros dugną, išgauti mineralus bei metalus ir juos perdirbti. EESRK mano, kad turėtų būti reikliai įvertintas atitinkamas mineralų ir metalų kasybos jūroje poveikis aplinkai. |
| --- | --- |

7.1.1.

7.2.   Kosmoso išteklių naudojimas

| 7.2.1. | Iki 2025 m. Europos kosmoso agentūra planuoja pradėti vykdyti išteklių kasybą, kuri galėtų padėti prailginti buvimą Mėnulyje ir vykdyti mokslinius tyrimus. Galimi Mėnulio ištekliai – tai medžiagos, kurias galima perdirbti, pavyzdžiui, lakiosios medžiagos ir mineralai (skirti statybos, apsaugos nuo radiacijos ir mikrometeoroidų reikmėms), ir geologinės struktūros, kaip antai lavos urvai, kurie kartu gali sudaryti sąlygas gyventi Mėnulyje. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Dėl kosmoso kasybos kyla teisinių klausimų, į kuriuos kol kas nepateikti aiškūs atsakymai, nes nedidelis tarptautinis teisynas, taikomas kosmose vykdomai veiklai, atsilieka nuo technologinės pažangos, kuri skatina kosmoso pramonę. EESRK mano, kad ES turėtų užpildyti šią spragą ir imtis iniciatyvos siekiant nustatyti stabilią ir tarptautiniu mastu pripažintą teisinę sistemą, kuri užtikrintų sąžiningą, saugų, atsakingą ir tvarų kosmoso naudojimą. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Pasibaigus COVID-19 krizei

| 8.1. | COVID-19 pasaulinė pandemija atskleidė, kokia svarbi yra skaitmeninė transformacija. Šiuo metu didėjant nestabilumui ir nenuspėjamumui, visame pasaulyje kasybos įmonės turėjo kovoti su visiško veiklos nutraukimo arba darbuotojų skaičiaus mažinimo grėsmėmis; koronavirusui plintant, šios grėsmės toliau didėja. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESRK mano, kad, atsižvelgiant į skaitmeninimo keliamus iššūkius ir grėsmę mineralinių žaliavų pramonei, kurią kelia COVID-19 pandemija, Europos Komisija turėtų skatinti visapusišką socialinių partnerių dialogą pasitelkiant esamą sektorių (gavybos pramonės) socialinio dialogo mechanizmą. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Ateityje svarbiausia bus tai, kaip kasybos įmonės naudos skaitmenines technologijas, kurios tapo glaudžiai susijusios su daugelio įmonių taikomais su pandemija susijusių uždavinių sprendimais. Daug darbuotojų turi dirbti virtualiai ir naudotis naujomis technologijomis, o nurodymai dėl socialinių kontaktų ribojimo reiškia, kad nuotolinis veiklos stebėjimas yra kaip niekad reikalingas. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | ES ir valstybės narės turi aktyviai remti ES kasybos sektoriaus skaitmeninę transformaciją. Tai labai svarbus žingsnis siekiant padidinti ES pramonės ir žaliavų vertės grandinės atsparumą. Kasyklos, kuriose naudojamos skaitmeninės technologijos, įskaitant integruotą automatizavimą, kognityvųjį tinklą ir tikruoju laiku atliekamą analizę, yra efektyvesnės, švaresnės ir saugesnės. Pažangiose kasyklose lengviau užtikrinti mažesnį aplinkosauginį pėdsaką ir saugesnę aplinką, o tai labai svarbu norint gauti socialinį pritarimą vykdyti veiklą Europoje. |
| --- | --- |

8.4.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žemės ūkio (pvz., kalio karbonato) ir energetiniai mineraliniai (pvz., urano ir anglies) ištekliai į šį vertinimą neįtraukti.

1

(2)  Dėl papildomos informacijos žr. Eunomia, 2015. ES pirminių ir antrinių mineralinių žaliavų sektorių konkurencingumo tyrimas (susipažinti galima čia: http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) ir 2018 m. ES žaliavų rezultatų suvestinė, kurią paskelbė Europos Komisija (susipažinti galima čia: https://op.europa.eu/lt/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

Eunomia

(3)  COM(2017) 490 final.

3

final

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Pirminės žaliavos – tai medžiagos (mineralai ir (arba) metalai), kurios išgaunamos iš žemės ir apdorojamos. Antrinės žaliavos – medžiagos, kurios gaunamos vykdant perdirbimo procesus.

5

(6)  Nepaisant to, visoje Europoje kasybos bendruomenės ir regionai remia kasybos pramonę.

6

(7)  Daugiau informacijos apie žaliavų pridėtinę vertę ir darbo vietas pateikiama 2018 m. ES žaliavų rezultatų suvestinėje (susipažinti galima čia).

7

(8)  McKinsey Global Institute, 2018 m. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce, Diskusijoms skirtas dokumentas, McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (susipažinta 2019 m. birželio 3 d.).

8

Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce

(9)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Žaliavų iniciatyva – įgyvendinant svarbiausius poreikius užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje“ (SEC(2008) 2741 – COM(2008) 699 final).

9

final

(10)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (OL L 372, 2006 12 27, p. 19).

10

(11)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (OL L 140, 2009 6 5, p. 114).

11

(12)  Žr. https://rmis.jrc.ec.europa.eu/

12

(13)  OL L 130, 2017 5 19, p. 1.

13

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/44

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese klimato ir tvarumo klausimais skatinimas

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/07)

| Pranešėjas | Cillian LOHAN (IE-III) |
| --- | --- |

Pranešėjas

Cillian LOHAN (IE-III)

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis
  Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 0 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Klimato ir darnaus vystymosi politikos ir įgyvendinimo mechanizmų kartų aspektas turi būti perteiktas stipriu ir prasmingu jaunimo dalyvavimu visuose ES sprendimų priėmimo proceso etapuose, pradedant teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymų ir iniciatyvų rengimu, baigiant įgyvendinimu, stebėsena ir tolesniu darbu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Norint įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus per Europos žaliąjį kursą reikia naujo požiūrio, kuris reikštų labiau įtraukų daugelį suinteresuotųjų subjektų apimantį modelį, kuris užtikrintų jaunimui centrinę vietą dalyvavimo procese, neapsiribojant vien konsultacijomis ir ad hoc susitikimais. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK siūlo bendradarbiaujant su Europos Komisija ir Europos Parlamentu rengti jaunimo apskritojo stalo diskusijas klimato ir tvarumo klausimais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitetas taip pat siūlo įtraukti jaunimo atstovą į oficialią ES delegaciją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencijos posėdžiuose. Be to, EESRK siūlo įtraukti jaunimo atstovą kaip papildomą narį į EESRK delegaciją, tokiuose renginiuose turinčią stebėtojo statusą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK stengsis pasiekti, kad jaunimo ir jaunimo organizacijų nuomonė skambėtų garsiau, sąmoningai įtraukdamas jų poziciją į klimatui ir tvarumui skirtas nuomones, iniciatyviai kreipdamasis į jaunimo atstovus prašydamas pareikšti savo nuomonę ir nuolat kviesdamas juos kaip kalbėtojus į EESRK renginius; EESRK taip pat prašys, kad tokios pačios galimybės išdėstyti savo nuomonę jaunimo atstovams būtų suteiktos ir kitose ES institucijose, pavyzdžiui, Europos Parlamente. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Įžanga

| 2.1. | JT Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir 17 darnaus vystymosi tikslų (1) tapo lūžio tašku, parodžiusiu, kad tarptautinė bendruomenė nusprendė pasaulines problemas spręsti kompleksiškai sujungdama ekonominius, aplinkos ir socialinius aspektus. Darbotvarkė iki 2030 m. yra į žmones orientuotas projektas, kuriuo siekiama, kad nė viena jų grupė neliktų nuošalyje, o vienodos sąlygos visoms kartoms yra samprata, neatsiejama nuo tvarumo. Negalima palikti jaunajai kartai tvarkytis su netvarios politikos, prie kurios formavimo ji neprisidėjo, padariniais. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šiandien pasaulis atsidūrė kritinėje klimato situacijoje. Vyriausybės iki šiol nepakankamai reagavo į klimato krizę ir pasauliui sunkiai sekasi siekti Paryžiaus susitarimo ir darnaus vystymosi tikslų. Pilietinė visuomenė ryžtingai ragina imtis platesnio užmojo ir skubių kovos su klimato kaita veiksmų. Geriausias šių raginimų pavyzdys – jaunimo protestai dėl klimato kaitos. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pirmąjį 2020 m. pusmetį paženklino COVID-19 sukelta pasaulinė pandemija. Beprecedentis reagavimas į šį virusą ilgam paveiks trumpalaikes ir vidutinės trukmės ekonomines prognozes. Negalima ignoruoti finansinio reagavimo priemonių rinkinių struktūros. Šiandieninis jaunimas įsilies į darbo jėgą ir toliau jaus COVID-19 finansinį poveikį. Be to, jaunimas ir toliau jaus COVID-19 poveikį savo psichikos sveikatai, švietimui ir dalyvavimui visuomenės gyvenime apskritai. Šiomis aplinkybėmis dar aktualesnis finansinių, visuomeninių ir aplinkos poreikių subalansavimas atsižvelgiant į darnų vystymąsi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Finansinė parama, pažadėta ekonomikos ekonomikos atgaivinimui užtikrinti, užkraus naštą ateities kartoms. Ištekliai ir galimybės turėtų būti paskirstyti sąžiningai kiekvienos kartos atžvilgiu. Skiriant planuose po COVID-19 numatytą paramą įvairiems sektoriams reikėtų atsižvelgti į jaunimo reikalavimus dėl klimato ir jaunimo teisę į sveikesnę ir tvaresnę ateitį. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen paskelbtame Europos ekonomikos gaivinimo plane (2) atsižvelgta į būtinybę užtikrinti, kad ekonomikos atgaivinimas turėtų remtis ES žaliojo kurso principais ir įgyvendinti tiek klimato, tiek tvarumo tikslus. Ekonomikos gaivinimo programa gali tapti pokyčius lemiančiu skatinamųjų priemonių rinkiniu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | JT specialusis pranešėjas žmogaus teisių ir aplinkos klausimais David Boyd balandžio mėn. viduryje savo kreipimesi pareiškė, kad šalys neturėtų naudotis COVID-19 pandemija, kad susilpnintų aplinkosaugą ir taisyklių vykdymo užtikrinimą, keletui vyriausybių jau paskelbus apie savo ketinimus sumažinti aplinkos standartus arba sušvelninti kitas susijusias priemones, pavyzdžiui, stebėseną ir ekologinių reikalavimų vykdymo užtikrinimą (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Atsižvelgiant į prieš COVID-19 buvusią pasaulinę aplinkosaugos krizę, šie veiksmai yra neracionalūs, neatsakingi ir kelia grėsmę pažeidžiamų ir marginalizuotų žmonių teisėms. Tokie politiniai sprendimai greičiausiai paspartintų aplinkos būklės blogėjimą ir neigiamai paveiktų įvairias žmogaus teises, įskaitant teisę į gyvybę, sveikatą, vandenį, kultūrą ir maistą, taip pat teisę gyventi sveikoje aplinkoje. COVID-19 atkreipė dėmesį į tai, kaip svarbu, kad mus suptų saugi, švari ir tvari aplinka. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kadangi DVT dabar turi būti įgyvendinami per Europos žaliąjį kursą, tai iš esmės turėtų paskatinti diskusijas dėl paradigminės slinkties prie labiau dalyvaujamojo, įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančio ir darnaus vystymosi siekiančio valdymo modelio. Jaunimas turėtų būti įtrauktas į šį naują valdymo modelį ir jam turėtų būti suteikta galimybė struktūruotai ir oficialiai dalyvauti ES lygmens sprendimų priėmimo procese, neapsiribojant vien konsultacijomis ir ad hoc susitikimais. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tokiomis aplinkybėmis svarbus vaidmuo tenka jaunimo organizacijoms, nes per savo plačius tinklus jos atstovauja milijonų Europos ir pasaulio jaunuolių interesams. Jos yra svarbūs veikėjai, užtikrinantys, kad jaunimui ne tik būtų atstovaujama institucijose, bet ir kad jam būtų sudarytos sąlygos prasmingai prisidėti prie sprendimų priėmimo proceso. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Jaunimo organizacijos gali atlikti daug kitų funkcijų. Darbas su jaunimu ir neformalusis mokymasis daro teigiamą poveikį darniam vystymuisi, nes jo tikslas yra ugdyti įgalėtus jaunuolius, kurie aktyviai prisideda prie mūsų visuomenės. Jaunimo organizacijos gali padėti sustiprinti jaunimo balsą kolektyviai siekiant darnios plėtros vietos, nacionaliniu, regionų ir pasauliniu lygmenimis ir užtikrinant, kad vyriausybės ir institucijos atsiskaitytų už savo prisiimtus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kokybiški jaunimo dalyvavimo ir atstovavimo mechanizmai suteikia galimybę politikos formuotojų, jaunimo ir jaunimo organizacijų partnerystei formuoti sprendimus, kurie daro poveikį jaunimo gyvenimui. Svarbu pasinaudoti šia galimybe ir užtikrinti mūsų demokratinių valstybių stabilumą ir atsparumą, o tam būtina sąlyga yra visų visuomenės grupių dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Visais politikos aspektais reikia atsižvelgti į poveikį jaunimui ir jo perspektyvas, įskaitant ir būsimas kartas. Pradedant klimato kaitos investicijomis, baigiant iniciatyva „Nuo lauko iki stalo“ jaunimo vaidmuo yra ypač svarbus vertinant socialinius aspektus ir užtikrinant politikos perspektyvumą. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Šioje nuomonėje bus nagrinėjamos galimybės oficialiai bendradarbiauti su jaunimu instituciniu lygmeniu. Joje bus išdėstyti naujo struktūruoto požiūrio į jaunimo dalyvavimą ES lygmeniu pagrindai. Galiausiai, nuomonėje taip pat bus pateiktos rekomendacijos EESRK, kaip geriau integruoti jaunimą į savo darbo procesus, kad jauni žmonės galėtų išsakyti savo idėjas, o EESRK nuomonė teisingiau atspindėtų visų kartų požiūrį. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Klimato kaitos ir būtinybės, kad jaunimas dalyvautų, ryšys

| 3.1. | Jaunimas turi teisę pareikšti savo nuomonę sau rūpimais klausimais. Teisė dalyvauti įtvirtinta JT darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., kurioje jaunimas pripažįstamas „svarbiausia pokyčių varomąja jėga“, kaip nurodyta ir darnaus vystymosi tiksluose. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pastaraisiais metais nė vienas kitas klausimas nesutelkė jaunimo taip kaip klimato kaita. 15–24 metų amžiaus jaunimas sudaro 16 proc. pasaulio gyventojų ir iki 2030 m. jaunuolių skaičius pasieks 1,3 milijardo. Sprendimai dėl klimato kaitos ir kitų aplinkos klausimų, kuriuos politikai priima šiandien, darys įtaką daugeliui būsimų kartų. Šis principas vadinamas vienodų sąlygų sudarymo visoms kartoms principu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jaunimas turi energijos, kūrybiškumo ir motyvacijos mesti iššūkį dabartiniams netvariems modeliams. Jaunimo skatinami socialiniai pokyčiai nepaiso kartų, kultūrinių ir geografinių ribų. Mažiau saistomi ideologinių ir institucinių struktūrų jauni žmonės parodė galintys mąstyti nestandartiškai ir ieškoti inovatyvių sprendimų visai visuomenei. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kadangi dėl klimato kaitos sutrinka pagrindinių gyvenimo poreikių – pastogės, maisto ir vandens – užtikrinimas, ji laikoma didžiausia XXI a. visuotine grėsme žmonių sveikatai. Vaikai ir jaunimas yra vieni pažeidžiamiausių dėl klimato kaitos, nes Pasaulio sveikatos organizacija apskaičiavo, kad vaikai patirs daugiau kaip 80 proc. klimato kaitai priskiriamų ligų, sužalojimų ir mirčių. Vaikai taip pat yra jautresni netiesioginiam klimato kaitos poveikiui, pavyzdžiui, maisto trūkumui, grupių konfliktams, ekonomikos sutrikdymui ir migracijai. Per COVID-19 pandemiją išryškėjo vaikų pažeidžiamumas, nes buvo aiškiai nustatytas poveikis jiems, kaip priklausomų asmenų grupei. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Be to, psichosocialinį klimato kaitos poveikį lemia ne tik tai, kad tiesiogiai patiriamas jos poveikis, bet ir netiesioginė patirtis ir žinios apie jos keliamą grėsmę ateičiai. Esama aiškių įrodymų apie plačiai paplitusią emocinę reakciją į klimato kaitą net ir dideles pajamas gaunančiose šalyse, kurios dar nepatiria tiesioginio jos poveikio. Atlikus apklausas nustatyta, kad daugelis jaunuolių patiria baimę, liūdesį, pyktį ir bejėgiškumo jausmą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Be to, dėl klimato krizės griūna mūsų ekonominės ir socialinės paramos struktūros. Jaunimui teks spręsti rimtas ekonomines, socialines, kultūrines, politines ir aplinkos problemas, paveldėtas iš ankstesnių kartų. Ekonomikos krizės ir su jomis susijusios griežto taupymo priemonės daro neproporcingai didelį poveikį jaunimui. Nepalankiausioje padėtyje esantys jaunuoliai susiduria su nesaugumu ir ilgalaikiu skurdu. Jiems iškyla papildomų kliūčių, pavyzdžiui, sudėtingos gyvenimo sąlygos ir kliūtys gauti darbą dėl savo socialinės ir ekonominės padėties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lyties raiškos, etninės kilmės ar rasės, migracijos statuso, negalios ir (arba) kito statuso. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Mokymasis iš esamų struktūrų ir procesų

| 4.1. | Per pastaruosius aštuoniolika mėnesių pastebėjome, kad vaikai ir jaunimas iš viso pasaulio protestuoja ir naudoja savo balsą, kad pareikalautų pokyčių. Vienus įkvepia gerai žinomi pasauliniai arba nacionaliniai aktyvistai; kiti jaunuoliai įkvepia vieni kitus; dar kiti nebegali taikstytis su tuo, kad vis palaikoma visuomenė, kurioje ekonomikos augimas vyksta bet kokia kaina arba viešosios lėšos naudojamos netvariai praktikai remti, pavyzdžiui, iškastinio kuro subsidijavimui ir kitoms kenksmingoms subsidijoms. Nuo 2018 m. rugpjūčio mėn., kai prasidėjo judėjimas „FridaysForFuture“, 228 šalyse klimato protestuose dalyvavo 13 mln. žmonių (4). |
| --- | --- |

4.1.

Jaunimo dalyvavimas nacionaliniu lygmeniu

| 4.2. | Nuo to laiko kai kurios ES šalys sukūrė mechanizmus, kuriais siekiama įtraukti jaunimo atstovų nuomonę į klimato politikos formavimą. Jaunimo klimato taryba Danijoje yra nepriklausoma jaunimo vadovaujama klimato reikalų ministro patariamoji taryba. Joje sutelkiama visos šalies jaunimo nuomonė ir formuluojami konkretūs politiniai pasiūlymai, kurie perduodami ministrui. Paskui pasiūlymai įtraukiami į politikos procesus, suteikiant jaunimui galimybę daryti tiesioginę įtaką klimato politikos formavimui. Be to, kai kuriuose Danijos miestuose veikia vietos lygmens jaunimo kovos su klimato kaita tarybos (5). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Daugelis jaunųjų verslininkų nuo pat pradžių galvoja apie savo veiklos ekologinius ir socialinius aspektus. Verslo praktika, kuria siekiama sumažinti poveikį aplinkai, turėtų būti remiama nacionaliniu lygmeniu, pavyzdžiui, taikant mokestines lengvatas, ir turėtų būti skatinama kaip pozityvios tendencijos, kurios padeda sutelkti jaunųjų verslininkų energiją ir nukreipti ją į tvarių verslo modelių kūrimą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tokios iniciatyvos, kaip Žaliasis moksleivių parlamentas Vengrijoje, kuris miestų administracijoms teikia pasiūlymus aplinkosaugos klausimais, yra svarbios, nes jos ne tik šviečia, bet ir suteikia galimybę mokykloms sustiprinti ryšius su miestų gyventojais ir tarp mokyklų ir tėvų. |
| --- | --- |

4.4.

Jaunimo dalyvavimas Europos lygmeniu

| 4.5. | ES jaunimo dialogas yra ES dalyvaujamasis procesas, suteikiantis jaunimui galimybę bendrauti su sprendimus priimančiais asmenimis tam tikra tema, pateikiant savo idėjas ir pasiūlymus su jaunimo politika susijusiomis temomis ES. Jis padeda įgyvendinti 2019–2027 m. ES jaunimo strategiją ir yra organizuojamas taip, kad apimtų 18 mėnesių darbo ciklą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Europos Tarybos jaunimo reikalų patariamoji taryba yra nevyriausybinė partnerė bendro valdymo struktūroje, kuri nustato Europos Tarybos jaunimo sektoriaus standartus ir darbo prioritetus bei teikia rekomendacijas dėl būsimų prioritetų, programų ir biudžetų. Ją sudaro 30 Europos jaunimo NVO ir tinklų atstovai, o jos pagrindinė užduotis – patarti Ministrų Komitetui visais su jaunimu susijusiais klausimais. Ji skatina bendro valdymo sistemą sprendimų priėmimo procesuose visais lygmenimis kaip gerąją jaunimo dalyvavimo, demokratijos ir įtraukties patirtį. |
| --- | --- |

4.6.

Jaunimo dalyvavimas JT lygmeniu

| 4.7. | JT lygmeniu Pagrindinė vaikų ir jaunimo reikalų grupė (JT MGCY) yra JT Generalinės Asamblėjos įgaliotas, oficialus ir savarankiškai organizuotas mechanizmas, kuriam padedant jaunimas gali prasmingai dalyvauti JT veikloje. JT MGCY turi darbo ir koordinavimo struktūras, atsakingas už įvairius jos darbo aspektus, taip pat keletą oficialių įgaliotų pozicijų. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Klimato srityje oficiali jaunimo grupė Jungtinių Tautų bendrajai klimato kaitos konvencijai (JTBKKK) yra YOUNGO. Ją sudaro organizacijos ir asmenys, kurie priskiriami jaunimui Tai ne organizacija, o veikiau bendras atviras oficialus grupių ir (arba) asmenų dalyvavimo mechanizmas, skirtas dažnai, formaliai įtvirtintu būdu, demokratiškai ir įtraukiai prisidėti prie JTBKKK procesų. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Tai, kad reikia aktyviau įtraukti jaunimą, buvo pripažinta rugsėjo 21 d. Niujorke įvykusiame jaunimo aukščiausiojo lygio susitikime klimato kaitos klausimais. Nuo aukščiausiojo lygio susitikimo pradžios daugiau kaip 50 šalių pritarė Kwon-Gesh įsipareigojimui, kuriuo jaunimas raginamas užtikrinti savo vyriausybių ir vadovų atskaitomybę. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | JT 2030 m. jaunimo strategijos tikslas – tenkinti jaunimo poreikius, pasirūpinti atstovavimu jam ir propaguoti jaunimo teises, taip pat užtikrinti jaunimo aktyvumą ir dalyvavimą įgyvendinant, peržiūrint Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir kitas atitinkamas pasaulines darbotvarkes bei programas ir vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą. |
| --- | --- |

4.10.

Mokymasis iš kitų platformų

| 4.11. | 2017 m. Komisijos sukurta įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma dėl darnaus vystymosi tikslų, kurioje aktyviai dalyvavo EESRK, atliko svarbų vaidmenį, tačiau dar yra nemažai galimybių gerinti jos darbą darbui skiriamų išteklių, posėdžių dažnumo, atsakomybės už darbotvarkės sudarymą, narių platesnio masto diskusijų ir dalyvavimo galimybių ir palankesnių sąlygų reguliarioms, skaidrioms ir prieinamoms viešosioms konsultacijoms sudarymo požiūriu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma (ECESP), kurią kartu valdo EESRK ir Europos Komisija, suteikia galimybę įvairių suinteresuotųjų subjektų grupei keistis gerąja patirtimi ir idėjomis ir kurti vertingus tinklus. Atsakomybės už platformą suteikimas suinteresuotiesiems subjektams yra pagrindinis skirtumas, palyginti su įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma darnaus vystymosi tikslų srityje, ir tai yra geroji patirtis, kurios reikia laikytis kuriant kitus struktūruotus dalyvavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Prasmingo jaunimo dalyvavimo vizija

Principai

| 5.1. | Akivaizdu, kad jaunimo organizacijos nenori kurti naujų dalyvavimo mechanizmų, skirtų procesams, kurie, jų nuomone, iš esmės nėra prasmingi. Klimato krizės šaknys yra gilesnės ir jos sprendimų siūlymas reiškia, kad kyla esminių klausimų apie tai, kokioje visuomenėje norime gyventi ateityje ir kokią ekonomikos viziją norime sukurti, kad išlaikytume neutralizuoto poveikio klimatui visuomenę. „Jei siekiama pakeisti pagrindinę sistemą, o ne klimatą, gali prireikti ne tik šviesti jaunimą apie klimato kaitą, bet ir skatinti jaunimo aktyvumą. Vietoje to, gal jau būtų laikas pripažinti daugelį jaunimo nepasitenkinimo aspektų, formų, erdvių ir raiškos būdų.“ (6) Todėl horizontalieji klausimai, kurie glaudžiai susiję su veiksminga klimato politika, tokie kaip piniginiai klausimai, taip pat turėtų palengvinti jaunimo dalyvavimo sąlygas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kad jaunimo dalyvavimas būtų prasmingas, jis turėtų būti įtrauktas į visą institucinį procesą: parengiamuosius etapus, įgyvendinimą, tolesnį darbą su iniciatyvomis ir politikos procesais ir jų vertinimą. Daugelis konsultacijų kanalų jau sukūrė sistemą ir lėmė galios disbalansą. Svarbu, kad jaunimas prisiimtų atsakomybę už savo dalyvavimą ir galėtų kartu su instituciniais suinteresuotaisiais subjektais rengti darbotvarkę. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pirmiausia vertėtų nustatyti kliūtis jaunimo dalyvavimui – jos būtų teisinio arba administracinio pobūdžio arba iškilti dėl žinojimo arba galimybės gauti informacijos apie jaunimo dalyvavimą ir atstovaujamuosius mechanizmus trūkumo. Reikėtų šalinti ir socialines, ekonomines ir kultūrines kliūtis jaunimo dalyvavimui. Reikėtų tinkamai įvertinti neformalių socialinių ir kultūrinių pokalbių ir apsikeitimų informacija svarbą, pavyzdžiui, panašių subjektų grupėse arba šeimose. Turi būti aiškiai suprantama, kad dalyvauti gali visi. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Nėra ir kalbos, kad reikia išteklių, kuriuos naudojant būtų teikiama parama būtinoms žinioms ir įgūdžiams įgyti ir lygioms prasmingo dalyvavimo galimybėms užtikrinti, taip pat, jauniems žmonėms, kurie dalyvauja jaunimo dalyvaujamuosiuose ir atstovaujamuosiuose mechanizmuose. Vyriausybės ir atitinkamos institucijos turėtų užtikrinti pakankamus struktūrinius, patikimus ir tvarius išteklius ir būtiną politinę paramą jaunimo organizacijoms, kad jos galėtų įsitraukti į jaunimo dalyvavimo ir atstovavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Jaunimo klimato judėjimas ir jo aktyvistai turi teisę būti išgirsti sprendimų, kurie turės poveikį jų gyvenimui, priėmimo procese. Tai yra aiškus klimato teisingumo kartų aspekto komponentas. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ES turi ir toliau pirmauti novatoriško bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais srityje. EESRK kaip institucinė pilietinės visuomenės buveinė yra natūralus kanalas ir partneris struktūruotam dalyvavimui užtikrinti. |
| --- | --- |

5.6.

Konkretus pasiūlymas

| 5.7. | Europos lygmeniu EESRK ne kartą pareiškė (7), kad būtinas struktūruotas pilietinės visuomenės dalyvavimas, o pilietinei visuomenei turėtų būti suteikti aiškūs įgaliojimai dalyvauti formuojant, įgyvendinant ir stebint politiką ir strategijas, kuriomis siekiama neutralizuoti poveikį klimatui. Šiuo metu ES turi galimybę per Europos klimato paktą sukurti dalyvavimo mechanizmus. Jaunimo dalyvavimo klimato ir tvarumo srityje mechanizmas turėtų būti neatskiriama šio pakto dalis, jam turėtų padėti jaunimo organizacijos. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ES sprendimus priimantys asmenys turėtų sukurti erdvę reguliariam ir prasmingam dialogui su jaunimu dėl politikos pasiūlymų ir strategijų klimato ir tvarumo srityje. Jaunimo apskritojo stalo diskusijos klimato kaitos ir tvarumo klausimais, kurias padeda rengti Europos Komisijos pirmasis pirmininko pavaduotojas, turėtų vykti du kartus per metus Briuselyje. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Šias jaunimo apskritojo stalo diskusijas klimato kaitos ir tvarumo klausimais turėtų rengti EESRK, bendradarbiaudamas su Europos Komisija ir Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Jaunimo indėlis į apskritojo stalo diskusijas turėtų būti apibendrintas ir oficialiai perduotas EP ir EK, o abi institucijos turėtų pateikti atsakymą raštu, nurodydamos, kurie pasiūlymai gali būti įgyvendinami ir kodėl. Apskritojo stalo diskusijos neturi tapti „diskusijų forumu“, o veikiau parodyti prasmingą politikos formuotojų dalyvavimą ir atsaką. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Būtų galima ne tik susitikti su Europos Komisijos ir Europos Parlamento atstovais, bet ir pakviesti atitinkamas pirmininkaujančias valstybes nares. Taip bus užtikrinta, kad jaunimas galėtų pradėti dialogą su ES Taryba. Apskritojo stalo diskusijos galėtų būti rengiamos taip, kad atitiktų pirmininkaujančių valstybių rotacijos principą, kad jaunimas galėtų daryti realų poveikį pirmininkaujančios valstybės narės darbotvarkei. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Norint sukurti bendravimo su jaunimu kanalą, reikėtų sudaryti „Jaunimo dialogo klimato kaitos ir tvarumo klausimais adresatų sąrašą“ ir jį turėtų tvarkyti Jaunimo apskritojo stalo klimato kaitos ir tvarumo klausimais organizatoriai, pasiremdami JT jaunimo apygardų organizacijos pavyzdžiu. Į adresatų sąrašą galėtų patekti visi jaunieji klimato aktyvistai ir jis turėtų skatinti gerą komunikaciją ir apsikeitimą informacija grupėje ir su institucijomis. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | ES sprendimus priimantys asmenys turėtų užtikrinti kokybišką jaunimo organizacijų dalyvavimą kuriant, įgyvendinant ir vykdant tolesnę veiklą, susijusią su įvairiais struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procesuose klimato ir tvarumo srityse mechanizmais. Tai paskatins jaunimo kūrybiškumą ir idėjas skatinantį dalyvavimą, kartu užtikrinant, kad šios idėjos būtų perkeltos į politiką. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Praktinis vizijos įgyvendinimas visose ES institucijose

ES institucijos

| 6.1. | Dešimtys jaunimo atstovų iš viso pasaulio dalyvauja metinėse klimato kaitos konferencijose, kad teiktų rekomendacijas, ragintų delegatus, stebėtų pažangą, organizuotų papildomus renginius, juose dalyvautų ir kurtų savo tinklus. Įtraukus jaunimo atstovą į JTBKKK šalių konferencijos ES delegaciją būtų parodyta, kad ES institucijos rimtai siekia prasmingai bendradarbiauti su jaunimu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Orhuso konvencija, kurios šalis yra Europos Sąjunga, turėtų būti visapusiškai įgyvendinama, suteikiant galimybių jaunimui ir jaunimo organizacijoms ir remiant jų teisę kreiptis į ES Teisingumo Teismą, kad būtų užtikrinta jų teisė gauti informaciją apie aplinką iš valdžios institucijų arba teisė dalyvauti priimant sprendimus aplinkos klausimais (8). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Jaunimas ir jaunimo organizacijos turėtų dalyvauti ES reagavimo į COVID-19 krizę priemonėse ir siekti esminių mūsų socialinių, ekonominių ir politinių sistemų pokyčių, kurie turėtų remtis darnaus vystymosi principais. 2020 m. balandžio mėn. paskelbtas atsako paramos priemonių rinkinys, kuriam finansuoti bus skirta daugiau kaip 500 mlrd. EUR, turi užtikrinti, kad šias lėšas panaudojant būtų vadovaujamasi minėtais principais. Tai yra kartą visai kartai pasitaikanti galimybė pašalinti sisteminę nelygybę ir atsisakyti netvarios praktikos. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Svarbu, kad jaunimo organizacijoms būtų naudingos gebėjimų stiprinimo pastangos, kurios padėtų joms susigaudyti reguliavimo ir administracinėje aplinkoje. Teikiant paramą gebėjimų stiprinimui, taip pat politinę ir finansinę paramą, sudarant sąlygas tinklaveikai ir ryšiams, jaunimas bus įgalėtas ir turės geresnes sąlygas dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose. |
| --- | --- |

6.4.

EESRK

| 6.5. | EESRK turėtų rodyti pavyzdį įtraukdamas ES jaunimo atstovą į savo JTBKKK šalių konferencijos delegaciją, kuri ES delegacijoje turi stebėtojo statusą. Šis jaunimo atstovas dalyvautų EESRK dvišaliuose posėdžiuose ir papildomuose renginiuose. Tokie atstovai galėtų informuoti apie procesą ir rezultatus jaunimo organizacijas ir tinklus, įskaitant jaunimo apskritojo stalo klimato ir tvarumo klausimais tinklą. Jie galėtų gauti EESRK šioms misijoms teikiamą sekretoriato paramą. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EESRK galėtų įsipareigoti bendradarbiauti su jaunimo atstovu dėl kiekvienos EESRK nuomonės, susijusios su klimatu ir tvarumu. Šis asmuo pranešėjui pateiktų savo indėlį apie jaunimo nuomonę ir būtų pakviestas pristatyti savo nuomonę klausyme, tyrimo grupės posėdyje arba skyriaus posėdyje. Jaunimo atstovą galėtų atrinkti EESRK pranešėjas, remdamasis jaunimo dialogo klimato ir tvarumo klausimais tarpininkų rekomendacija. Šis vaidmuo galėtų būti apibūdintas kaip neoficialaus šešėlinio pranešėjo vaidmuo. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESRK jau pradėjo teikti galimybes jaunimo atstovams reguliariai kalbėti viešuose renginiuose, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama klimatui ir tvarumui. Per kitą kadenciją ši praktika turėtų būti taikoma visiems viešiesiems renginiams, kurie susiję su į ateitį orientuotais klausimais ir kuriems būtų naudingas jaunimo indėlis. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Europos jaunimo aukščiausiojo lygio susitikimas klimato kaitos klausimais, kartu rengiamas EESRK ir Europos Parlamento, galėtų tapti kasmetiniu jaunimui skirtu renginiu. Šis renginys gali padėti stiprinti jaunimo palaikymą, prisidėti prie gebėjimų stiprinimo ir jaunimo įgalėjimo, taip pat gali padėti užmegzti ryšius tarp ES institucijų, nes tai būtų itin svarbu siekiant prasmingai, struktūruotai ir ilgam įtraukti jaunimą į ES sprendimų priėmimo procesą. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EESRK prašo, kad Europos Parlamentas, rengdamas savo pozicijas dėl politikos pasiūlymų, susijusių su klimatu ir tvarumu, taip pat pradėtų oficialų konsultacijų su jaunimo atstovais procesą. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | EESRK galėtų užtikrinti savo narystės perspektyvumą, pasirūpindamas pakankamu jaunimo organizacijų atstovavimu EESRK ir tuo, kad būtų keičiamasi patirtimi ir žiniomis su organizacijų narių jaunimo padaliniais. Daugelis EESRK organizacijų narių turi jaunimo padalinius – daugiau Komiteto narių reikėtų aktyviai skatinti bendrauti su galimais būsimais nariais iš tokių jų organizacijų skyrių. EESRK jaunimo dalyvavimui užtikrinti toliau naudoja puikų renginį „Tavo Europa, tavo balsas“ ir nors šiemet renginys atidedamas dėl COVID-19, jis bus organizuojamas kitais metais, daug dėmesio skiriant klimatui ir tvarumui. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Pozityvios ateities vizijos įtvirtinimas

| 7.1. | Blogiausias klimato krizės pasekmes daugelis europiečių pajus dar po keleto metų. COVID-19 pandemija – praktinis pavyzdys, kas gali įvykti ignoruojant mokslininkus ir ekspertus. Ji taip pat parodė, kad tiksliu mokslu pagrįstos politikos kūrimas gali būti veiksmingas kovojant su krize. Ši pamoka turi būti pritaikyta ir klimato krizei: dar turime laiko išvengti kai kurių pačių blogiausių pasekmių ir pasiruošti likusioms. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Planuojant ir įgyvendinant atsigavimą po pandemijos ekonominio poveikio, klimato politikos veiksmai ir tvarumo įsipareigojimai turi išlikti politikos prioritetu. JT darbotvarkė iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimas yra tarptautinio daugiašališkumo sprendžiant šiuos klausimus pagrindas, o Europos žaliasis kursas turi būti sustiprintas, kad būtų sukurta tvari, anglies dioksido neišskirianti ateities visuomenė, kuri laikytųsi kartų tarpusavio įsipareigojimų. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Jaunimo judėjimas parodė galintis labai gerai prisitaikyti prie izoliavimosi per pandemiją sąlygų. Jaunimo žinia ir toliau skambėjo internete ir buvo skleidžiama inovatyviais būdais naudojant visas komunikacijos formas, pradedant politiniais reikalavimais, baigiant humoru. Šį inovatyvų ir plataus užmojo požiūrį į mūsų ateities kūrimą reikia pripažinti ir į jį atsižvelgti. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Pozityvi ateities vizija išryškėjo nepaisant kitais atžvilgiais siaubingo COVID-19 poveikio. Pripažinta, kad mažiausiai apmokami mūsų ekonomikos darbuotojai yra labai svarbūs. Mūsų darbo jėga yra lankstesnė nei buvo manoma anksčiau. Ryšiai su šeima ir mūsų artimiausiomis bendruomenėmis buvo nepaprastai naudingi ir vertingi. Buvo atkreiptas dėmesys į galimybes naudotis gamtos teikiama nauda sveikatai ir gerovei. Dabar turime galimybę užtikrinti, kad pasimokytume iš įgytos teigiamos patirties ir ją taikytume kaip esminius naujosios įprastos praktikos elementus. |
| --- | --- |

7.4.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  JT darnaus vystymosi tikslai

1

(2)  Europos Komisija Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai COM(2020) 456 final ir prie jo pridedamas dokumentas ES biudžetas Europos ekonomikos gaivinimo planui įgyvendinti

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772

3

(4)  Šaltinis: Fridays for future: strike statistics.

4

(5)  Šaltinis: JT Jaunimo klimato taryba.

5

(6)  Šaltinis: Ecology and Society: Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent.

6

(7)  Žr. EESRK nuomonę „Nevalstybinių subjektų veiksmų klimato kaitos srityje skatinimas“ (OL C 227, 2018 6 28, p. 35) ir šiuo metu rengiamą EESRK nuomonę dėl Europos klimato pakto (OL C 364, 2020 10 28, p. 67).

7

(8)  EESRK nuomonė „Teisė kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu su ES aplinkos teisės įgyvendinimo priemonėmis susijusiais klausimais“ (OL C 129, 2018 4 11, p. 65).

8

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/51

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/08)

| Pranešėjas | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Pranešėjas

Peter SCHMIDT

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 212 / 2 / 5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

212 / 2 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | COVID-19 pandemija atskleidė tiekimo grandinių trapumą. Atkurdami ekonomiką po šios krizės turėsime galimybę permąstyti savo visuomenės sandarą ir sukurti naują klestėjimo modelį. Dabar tai jau nebe pasirinkimas, o būtinybė keisti prioritetus, kad būtų pereita prie tvaresnių gamybos, platinimo ir vartojimo būdų ir kad būtų užtikrintas didesnis visų tiekimo grandinių subjektų atsparumas krizėms. Mūsų maistą auginančių ūkininkų ar drabužius gaminančių darbuotojų atsparumas yra toks pat svarbus, kaip ir importuojančių įmonių, gamintojų, didmenininkų, MVĮ ar mažmeninės prekybos grandinių atsparumas Europoje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK ragina parengti visapusišką ES tvaraus vartojimo strategiją. Tvariausias pasirinkimas turėtų būti lengviausias pasirinkimas piliečiams. Todėl reikės sisteminių mūsų gamybos ir vartojimo pokyčių. Visų pirma, siekiant spręsti netvaraus vartojimo problemą, būtina labiau pripažinti gamintojų atsakomybę (1). Kadangi rinkos savaime neužtikrins tvarių rezultatų, būtina strategija reglamentavimo aplinkai sukurti ir strateginei tiek privačiojo sektoriaus (be kita ko, taikant žiedinius ir tvarius verslo modelius), tiek valdžios institucijų (pvz., per viešuosius pirkimus) krypčiai nustatyti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kartu su ekonominiais ir aplinkos aspektais į šią strategiją turi būti visapusiškai integruotas ir socialinis aspektas, kad būtų užtikrintas taip reikalingas politikos suderinamumas darnaus vystymosi labui. Europos Sąjunga per ilgai buvo sutelkusi visą dėmesį į rinka pagrįstus sprendimus ir ignoravo piliečių ir darbuotojų aspektą. Į tvarumo kriterijus reikėtų įtraukti darbo sąlygų gerinimą, minimalųjį darbo užmokestį, socialinę apsaugą, investicijas į viešąsias paslaugas, įtraukų valdymą, sąžiningą apmokestinimą ir kt. Tai padėtų ilgainiui sukurti teisingesnes ir tvaresnes mūsų gamybos ir vartojimo sistemas. Taip pat tai padėtų įgyvendinti JT Darbotvarkę iki 2030 m. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ES tvaraus vartojimo strategija visų pirma turėtų būti skirta pažeidžiamų gyventojų ir mažas pajamas gaunančių namų ūkių, kurie ypač nukentėjo ir dar labiau nukentės dėl dabartinės krizės, patiriamam poveikiui, kartu atsižvelgiant į poveikį pažeidžiamiems tiekimo grandinių subjektams, įskaitant ūkininkus ir darbuotojus. Tvarūs produktai ir paslaugos turėtų tapti prieinami ir įperkami visiems. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu visos susijusios politikos priemonės (pvz., viešieji pirkimai, ženklinimas, apmokestinimas ir kt.) turėtų būti geriau koordinuojamos ir pritaikytos šiai vizijai. Reikia labiau suderinto požiūrio dabartiniam ES politikos sričių susiskaidymui ir izoliuotam požiūriui pašalinti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ekonomikos gaivinimo po COVID-19 krizės atžvilgiu EESRK ragina Komisiją, Parlamentą ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su EESRK kuriant esminę ir koordinuotą integruotų politikos priemonių programą, kuri padės atkurti stipresnę Europą ir sudaryti sąlygas visapusiškai ES tvaraus vartojimo strategijai. EESRK rekomenduoja šiuos konkrečius įgyvendinimo veiksmus:






  — | nustatyti produktų normas ir draudimus, kuriais būtų skatinamas tvarumas, pvz., remiamas produktų ilgaamžiškumas ir tvarumas, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

nustatyti produktų normas ir draudimus, kuriais būtų skatinamas tvarumas, pvz., remiamas produktų ilgaamžiškumas ir tvarumas,

| — | uždrausti nesąžiningos prekybos praktiką, |
| --- | --- |

—

uždrausti nesąžiningos prekybos praktiką,

| — | patobulinti konkurencijos taisykles kolektyvinėms tvarių tiekimo grandinių iniciatyvoms, |
| --- | --- |

—

patobulinti konkurencijos taisykles kolektyvinėms tvarių tiekimo grandinių iniciatyvoms,

| — | užtikrinti, kad į prekybos susitarimus įtrauktos socialinės ir aplinkosaugos sąlygos būtų vykdomos, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad į prekybos susitarimus įtrauktos socialinės ir aplinkosaugos sąlygos būtų vykdomos,

| — | didinti įmonių atskaitomybę ir įmonių informuotumą apie aplinkosaugos (pvz., EMAS) ir socialinius aspektus, |
| --- | --- |

—

didinti įmonių atskaitomybę ir įmonių informuotumą apie aplinkosaugos (pvz., EMAS) ir socialinius aspektus,

| — | darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą perkelti išteklių naudojimui, |
| --- | --- |

—

darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą perkelti išteklių naudojimui,

| — | remti teisingus ir žaliuosius viešuosius pirkimus nustatant minimalius privalomus kriterijus, |
| --- | --- |

—

remti teisingus ir žaliuosius viešuosius pirkimus nustatant minimalius privalomus kriterijus,

| — | didinti skaidrumą nustatant privalomas ženklinimo taisykles dėl kilmės, tvarumo ir socialinio aspekto, |
| --- | --- |

—

didinti skaidrumą nustatant privalomas ženklinimo taisykles dėl kilmės, tvarumo ir socialinio aspekto,

| — | skatinti iniciatyvas „iš apačios į viršų“ ir bandomąsias priemones, |
| --- | --- |

—

skatinti iniciatyvas „iš apačios į viršų“ ir bandomąsias priemones,

| — | spręsti reklamos ir rinkodaros klausimus, |
| --- | --- |

—

spręsti reklamos ir rinkodaros klausimus,

| — | remti švietimą tvaraus vartojimo klausimais. |
| --- | --- |

—

remti švietimą tvaraus vartojimo klausimais.

2.   Įžanga

| 2.1. | COVID-19 pandemija atskleidė tiekimo grandinių trapumą ir skubios sisteminės pertvarkos poreikį. Dėl nepakankamų investicijų į sveikatos ir priežiūros sektorius, pernelyg didelės priklausomybės nuo pasaulinių tiekimo grandinių ir ekonominių sistemų, kurios priklauso nuo planetos galimybių neatitinkančių linijinių gamybos ir vartojimo procesų, kilo pavojus vyriausybių pajėgumui imtis greitų ir ryžtingų sprendimų visuomenės sveikatai apsaugoti. Dabar tai jau nebe pasirinkimas, o būtinybė keisti prioritetus, kad būtų pereita prie tvaresnių gamybos, platinimo ir vartojimo būdų ir kad būtų užtikrintas didesnis visų subjektų tiekimo grandinėse atsparumas krizėms (2). Dėl pandemijos socialinės apsaugos, viešųjų paslaugų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, darbuotojų saugos ir sveikatos bei darbo sąlygų problemos atsidūrė žiniasklaidos ir politinių debatų dėmesio centre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES yra tvirtai įsipareigojusi įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT). Tačiau Europa vis dar patiria sunkumų įgyvendindama 12-ąjį DVT dėl darnaus vartojimo ir gamybos modelių užtikrinimo (3), nors šis tikslas yra ypač svarbus siekiant įgyvendinti visą Darbotvarkę iki 2030 m. Tiesą sakant, dabartiniai daugumos žmonių vartojimo įpročiai – vartoti greitai ir vartoti daug, laikantis linijinės trajektorijos ir paliekant daug atliekų (paimti – pagaminti – išmesti) – yra netvarūs. Be to, piliečiai visų pirma yra laikomi individualiais vartotojais, todėl jiems tenka atsakomybės už savo pasirinkimą našta, nors jie negauna prieinamų arba įperkamų alternatyvų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK jau yra raginęs ES pasiūlyti naują žmonių ir planetos klestėjimo viziją, grindžiamą aplinkos tvarumo, teisės į deramą gyvenimą ir socialinių vertybių apsaugos principais (4). Sisteminis ES požiūris į tvarų vartojimą yra vienas iš EESRK strateginės vizijos dėl tvarios gerovės ekonomikos, kurioje niekas nepaliekamas nuošalyje, pagrindų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šiuo metu Europos Sąjungoje jaučiamas stiprus politinis postūmis imtis ryžtingų veiksmų dėl šios vizijos įgyvendinimo. Europos žaliasis – ir socialinis – kursas suteikia daug galimybių po COVID-19 krizės atkurti tvaresnę ekonomiką, padėti kurti naują klestėjimo modelį ir užtikrinti teisingą pertvarką (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visų pirma, naujajame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane yra numatytas specialus veiksmas dėl vartotojų įgalėjimo siekiant žaliosios pertvarkos ir kelios iniciatyvos, kurios galėtų padėti įrodyti reguliuotojų ir įmonių atsakomybę. Žiedinės ekonomikos veiksmų planas turėtų išplėsti 2018 m. komunikato „Naujos galimybės vartotojams“, kuris daugiausia buvo skirtas apsaugai ir reikalavimų vykdymo užtikrinimui, o ne įgalėjimui, aprėptį. Ypač svarbu įgyvendinti ir strategiją „nuo lauko iki stalo“ bei biologinės įvairovės strategiją, nes dėl COVID-19 krizės dabar kaip niekad aktualu skubiai padidinti ES ir pasaulinių maisto sistemų atsparumą ir tvarumą. Būsimoji 8-oji aplinkosaugos veiksmų programa turėtų suteikti galimybę ryžtingiau spręsti tvaraus vartojimo klausimus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ši nuomonė prisidės prie apmąstymų apie ekonomikos gaivinimą po COVID-19 krizės ir joje bus pateikta konkrečių rekomendacijų dėl visapusiškos ES tvaraus vartojimo strategijos, kuri būtų Europos žaliojo kurso dalis ir papildytų naująjį žiedinės ekonomikos veiksmų planą. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Iššūkiai. Dabartinės padėties analizė

| 3.1. | Europa vis dar gyvena ne pagal planetos išgales. Tokia išvada gaunama atlikus įvairius tyrimus, kuriuose buvo taikomi skirtingi ES vartojimo modelių vertinimo metodai (6), įskaitant naujausią Europos aplinkos agentūros ir Šveicarijos federalinio aplinkos biuro ataskaitą (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Produktų ir paslaugų vartojimas sukuria tiesioginį ir netiesioginį spaudimą aplinkai, pvz., dėl žemės naudojimo keitimo, išmetalų ir į aplinką išleidžiamų nuodingųjų cheminių medžiagų, savo ruožu sukeldamas įvairų poveikį aplinkai, įskaitant klimato kaitą, gėlo vandens išeikvojimą ir taršą, taip pat biologinės įvairovės nykimą. Europoje šis vartojimo ekologinis pėdsakas yra labai didelis, tiesą sakant, jis yra vienas didžiausių pasaulyje. Remiantis duomenimis, jei kiekvienas šios planetos gyventojas vartotų tiek, kiek vartoja vidutinis Europos gyventojas, mums reikėtų mažiausiai trijų tokių planetų kaip Žemė pasaulinei ekonomikai palaikyti (8), (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europa, siekdama išlaikyti savo aukštą vartojimo lygį, priklauso nuo svetur išgaunamų išteklių. Todėl Europa vis labiau perkelia pagrindines su poveikiu aplinkai susijusias problemas į kitas pasaulio šalis (10). Apskritai šis modelis nebėra tinkamas saugiai ir tvariai ateičiai (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ir nors ES aplinkosauginio pėdsako eksportavimas vykdant prekybą negali būti laikomas tvariu, būtina pripažinti ir tai, kad prekyba su Europos Sąjunga yra svarbi daugumos šalių, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių šalių, socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. Tiesą sakant, ES aktyviai skatina prekybą kaip priemonę tvarumui pasaulyje ir prekybos partnerių šalyse remti. Todėl, siekiant sukurti galimybes ir ES, ir jos prekybos partneriams, prekyba turi būti kruopščiai suderinta su teisingumo, žiediškumo ir tvaresnio vartojimo principais (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dabartinis Europos gyventojų vartojimo modelis kelia ir socialinės lygybės klausimų. Tam tikros Europos dalys turi vienus iš aukščiausių žaliavų naudojimo rodiklių pasaulyje (13), o kitų Europos regionų žmonėms neprieinamas visuotinai priimtinu laikomas gyvenimo lygis. Materialinio nepritekliaus lygis visoje ES labai skiriasi, nevienodi ir patiriami ekonominiai sunkumai (14). Todėl vartojimas yra glaudžiai susijęs su politikos darbotvarkėmis, pvz., dėl mitybos, skurdo ir nelygybės (15). Apskritai tvaresnis vartojimas Europoje vieniems gali padidinti išteklių sunaudojimą, o kitiems sumažinti, taip pasiekiant bendrą geresnę išteklių prieinamumo pusiausvyrą ir teisingesnį išteklių paskirstymą (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Netvarų vartojimą skatina įvairių skirtingų veiksnių sąveika. Šiuo metu vyrauja linijinis verslo modelis, kai daugumos įmonių augimas vis dar priklauso nuo to, kad kuo daugiau žmonių kuo daugiau pirktų. Daugumos vartojimo prekių faktinis gyvavimo laikas trumpėja (17), o jas sutaisyti tampa vis sudėtingiau (dažnai to siekiama sąmoningai) (18). Linijinio ekonomikos modelio „paimti – pagaminti – išmesti“ alternatyvos, pvz., pagrįstos medžiagų žiediškumu, technine priežiūra ir dalijimusi, galėtų padėti sumažinti bendrą sunaudojamų medžiagų kiekį, bet jos vis dar yra nereikšmingos apimties ir dabartinėmis sąlygomis dažnai negali konkuruoti su linijiniais sprendimais (19). Tiesą sakant, antriniai (pakartotinai naudojami ir (arba) perdirbti) produktai dažnai parduodami papildomai prie pirminių (naujų) produktų, todėl aplinka patiria ir pirminės, ir antrinės gamybos poveikį (20). Todėl žiediškumo rėmimas neskatinant platesnių sisteminių gamybos (visų pirma produktų projektavimo), vartojimo ir atliekų prevencijos permainų, padėtų išspręsti tik dalį problemos. Vartotojams turėtų būti suteikta tikra teisė į taisymą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kaina yra vienas pagrindinių paklausą lemiančių ir skatinančių veiksnių (21) ir tol, kol produktų ir paslaugų kaina tiksliau neatspindės tikrosios kainos, nebus įmanoma iš esmės pereiti prie tvaresnio vartojimo modelių. Gamybos ir vartojimo išorinio poveikio aplinkai ir socialinio išorinio poveikio ekonominė kaina paprastai tenka mokesčių mokėtojams ir ateities kartoms, o ne įmonėms, kurios parduoda atitinkamus produktus ir paslaugas. Dažnai produktai ir paslaugos, kuriais siūlomi alternatyvūs sprendimai, yra brangesni ir juos sudėtingiau gauti, nors ir įrodyta, kad tvaresni vartojimo variantai, pvz., ekologiški ir sąžiningos prekybos produktai, turi mažesnį neigiamą šalutinį poveikį (22). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nuo tada, kai ekonomistas A. C. Pigou sukūrė terminą „išorės sąnaudos“ (23), vis daugiau dėmesio skiriama tikrosios kainos apskaitos metodams ir parengta daug naujų tyrimų. 2008 m. Europos Komisija paskelbė Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategiją (24), kurioje kaip pagrindines ekonomines išorės sąnaudų internalizavimo priemones nurodė apmokestinimą, rinkliavas (arba naudotojų mokesčius) ir, tam tikrais atvejais, apyvartinių taršos leidimų prekybą. Tačiau Europoje pastebima ilgalaikė tendencija, kad pajamų dalis iš „aplinkos“ mokesčių bendroje mokestinių pajamų sumoje mažėja (25). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Papildomų sunkumų kelia ir šiuo metu vyraujantis konkurencijos teisės aiškinimas, taikant labai siaurą vartotojo gerovės sąvoką, kai pirmenybė teikiama mažai pardavimo kainai, o ne produktų tvarumui ir jų gamybos būdui. 2013 m. Nyderlandų konkurencijos institucija (ACM) „Energijos susitarimo“ byloje nusprendė, kad kelių suinteresuotųjų subjektų energijos susitarimas dėl tvaraus augimo su darbdaviais, profesinėmis sąjungomis, aplinkosaugos organizacijomis ir kitomis šalimis dėl energijos taupymo, energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių skatinimo ir darbo vietų kūrimo, neatitiko konkurencijos teisės reikalavimų. 2014 m. ACM byloje „Ateities viščiukai“ nustatė, kad kelių suinteresuotųjų subjektų susitarimas užtikrinti geresnes sąlygas viščiukams, pvz., skirti jiems mažiau antibiotikų ir suteikti daugiau erdvės, taip pat dėl papildomų aplinkosauginių priemonių, buvo ribojantis konkurenciją. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komisijos gairėse dėl 101 straipsnio 3 dalies teigiama, kad 101 straipsnio tikslas yra apsaugoti konkurenciją kaip „priemonę didinti vartotojų gerovę ir užtikrinti veiksmingą išteklių paskirstymą“, nenurodant, ar reikėtų atsižvelgti į neekonominius aspektus ir kaip tai reikėtų daryti. Dauguma veiklos vykdytojų norėtų sparčiau įgyvendinti savo tvarumo projektus, tačiau patys tokių didelių investicijų imtis negali. Konkurencijos teisės gairėse turėtų būti daugiau aiškumo veiklos vykdytojams, kaip vykdyti bendradarbiavimą tvarumo srityje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Iš neseniai atlikto „Fairtrade Foundation“ tyrimo gauta įrodymų, kad „neaiški teisinė aplinka dėl galimo bendradarbiavimo, susijusio su mažomis kainomis perkant tiesiai iš ūkių, trukdo bendradarbiaujant siekti pragyvenimą užtikrinančio darbo užmokesčio ir pajamų visoje tiekimo grandinėje“. Ataskaitoje pažymima, kad „pažangai būtų labai naudingas didesnis aiškumas iš konkurencijos institucijų dėl to, kaip pagal konkurencijos teisę būtų vertinamas prieškonkurencinis bendradarbiavimas dėl mažų kainų perkant tiesiai iš ūkių“ (26). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Bendrą požiūrį į tvarų vartojimą trukdo pasiekti dabartinis ES politikos susiskaidymas. Pavyzdžiui, dėl 2014 m. ES viešųjų pirkimų direktyvos (27) įgyvendinimo perkančiosioms organizacijoms gairių dokumentus (Aplinkos generalinio direktorato vadovas „Pirmenybė žaliajam pirkimui!“ (28), Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generaliniam direktoratui vadovaujant parengtas dokumentas „Perkant socialiai“ (29) – šiuo metu atnaujinamas) atskirai rengė keli skirtingi Komisijos generaliniai direktoratai, nors yra ir atskiras EK pranešimas „Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairės“ (30). Tokia informacijos įvairovė gali labai trikdyti Europos Sąjungos perkančiąsias organizacijas, kurios nori taikyti integruotą požiūrį į darnius viešuosius pirkimus, pagal 12.3 DVT. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Vizija – visapusiškos ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimas

| 4.1. | Gamybos procesams (pvz., ekologinio projektavimo), produktų ir paslaugų tvarumui, taip pat atliekomis tampančių medžiagų klausimams skirtos politikos priemonės jau seniai yra ES politikos pamatas ir jau yra palyginti įsitvirtinusi politikos sistema. Tačiau šio požiūrio nebepakanka norint pasiekti reikiamo masto pokyčius per turimą laiką – būtina skirti daugiau dėmesio vartojimo vaidmeniui siekiant darnaus vystymosi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vartojimui skirta ES lygmens politika iki šiol buvo orientuota į piliečių, kaip vartotojų, vaidmenį ir į informavimu pagrįstų politikos priemonių naudojimą stengiantis paveikti vartotojų elgesį. Pagrindiniai pavyzdžiai būtų gaminių ekologinis ženklinimas, informuotumo didinimo kampanijos ir savanoriški žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šios politikos priemonės turėjo ribotą poveikį tvariam vartojimui. Tiesą sakant, yra mažai įrodymų, pagal kuriuos būtų galima teigti, kad geriau informuojant apie produktų aplinkosauginį efektyvumą, pvz., ekologiniais ženklais, pasiekiama realių pirkėjų elgesio permainų, jau nekalbant apie reikiamą jų mastą. Tai lemia įvairaus pobūdžio grįžtamasis poveikis, iš pasąmonės kylantys sprendimai ir įpročiai (31). Mūsų kaip vartotojų (namų ūkių, privačiojo ar viešojo sektoriaus) pasirinkimus vis dar iš esmės lemia kaina ir patogumas (32). Tačiau svarbu pabrėžti, kad dabartinėje sistemoje už tokius pasirinkimus atsakingi ne vartotojai, bet gamintojai (33). Būtent kapitalistinė logika ir nesubalansuota galia tiekimo grandinėje lemia „lenktynes dėl žemesnių standartų“, pirmenybę teikiant kainai, o ne tvarumui. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Taip pat sudėtinga laikyti piliečius atsakingais už tvaresnį vartojimą, kai neatskleidžiama daugumos produktų ir paslaugų tikroji kaina, o rinka ir visuomeniniai svertai ir toliau skatina didesnį medžiagų vartojimą. Būtina labiau pripažinti privačiųjų ir viešųjų sektorių atsakomybę sprendžiant netvaraus vartojimo problemą ir patvirtinti priemones, kurios padėtų subalansuotai ir skaidriai užtikrinti, kad sveikesnis, tvaresnis ir saugesnis pasirinkimas būtų lengvesnis ir įperkamesnis pasirinkimas piliečiams. Europos Komisija turėtų toliau remti pilietinės visuomenės vykdomas visos Europos tvaraus vartojimo kampanijas, kurios skirtos ne tik individualiems vartotojų sprendimams. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Iš dalies dabartinės ES lygmens politikos pobūdį lemia ES ir jos valstybių narių politinės atsakomybės pusiausvyra. Politikos priemonės, kurias galima panaudoti paklausai reguliuoti, pvz., mokesčiai, daugiausia yra valstybių narių kompetencijos sritis. Tačiau ES tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant, kad Europa gyventų neviršydama planetos galimybių, ir ji turi kelias priemones, kurių gali imtis dėl netvaraus vartojimo. Kai kurioms valstybėms narėms taip pat būtų naudingos papildomos ES gairės (priemonių rinkinys). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Atskiri požiūriai, pvz., teisingo ar žiedinio vartojimo, yra svarbūs, bet jų nepakanka tvarumui pasiekti. Be to, esama rizikos, kad atskirai kuriant netvariam vartojimui skirtas politikos priemones, gali atsirasti nenumatytų problemų. Būtinas visapusiškas ir koordinuotas požiūris, atspindintis sprendžiamo klausimo sudėtingumą ir užtikrinantis darnų indėlį iš įvairių politikos sričių – pradedant moksliniais tyrimais, inovacijomis, sektorių ir pramonės politika ir baigiant švietimu, gerove, prekyba ir užimtumu (34). Svarbu, kad ES strategija turi papildyti, o ne trukdyti plačių užmojų reglamentavimo intervencijoms, kai jos yra būtinos. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ES lygmens tvaraus vartojimo strategija turėtų užtikrinti plataus užmojo sistemą, kad valstybės narės ir privatusis sektorius galėtų imtis namų ūkių vartojimo ir viešojo sektoriaus vartojimo klausimų. Rinkos savaime nepateiks tvarių rezultatų. Būtina strategija reglamentavimo aplinkai sukurti ir strateginei krypčiai, kurią įgyvendinant būtų skatinamos plataus užmojo pirmaujančios iniciatyvos dėl produktų ir paslaugų (nes paslaugų ekonomika nebūtinai yra tvari), nurodyti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ES strategija taip pat atspindėtų Europos vartotojų prašymus, kad ES užtikrintų struktūrines permainas ir sukurtų naujas infrastruktūras, suteikiančias galimybę vartotojams rinktis tvaresnį gyvenimo būdą (35). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vartojimo vaidmens integravimas ES lygmeniu taip pat galėtų padėti išvengti grįžtamojo poveikio ir kito nenumatyto peržiūrėtos ir (arba) naujos politikos poveikio ir galėtų padėti pasiekti ilgalaikes kultūros permainas, susijusias su tuo, kaip mes vertiname pakankamumo sąvoką ir vartojimo vaidmenį įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ES tvaraus vartojimo strategija turėtų apimti tikslus dėl visiško su Europos vartojimu susijusio žaliavų naudojimo rodiklio sumažinimo. ES lygmens tikslai gali suteikti kryptį, postūmį ir darnumą tiek valdymo lygmeniu, tiek privatiesiems ir viešiesiems inovatoriams, kurie padeda užtikrinti gerovės ekonomiką (36). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Be to, labai svarbus yra išteklių naudojimo teisingumo aspektas, į kurį ilgai nebuvo atsižvelgiama ES politikoje (37). Tvaraus vartojimo strategija turi būti į žmones orientuota strategija, kuria siekiama, kad tvarūs vartojimo pasirinkimai būtų prieinami, įperkami ir patrauklūs visiems. Ypatingas dėmesys strategijoje turėtų būti skiriamas poveikiui pažeidžiamiems gyventojams ir mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Atitinkamai reikėtų atsižvelgti ir į daug išleidžiančias socialines grupes. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Svarbus vaidmuo remiant tvarų vartojimą tenka darbuotojams ir ūkininkams, nes viename grandinės gale jie yra vartotojai, o tiekimo grandinės pradžioje jie yra ir gamintojai. Todėl labai svarbu, kad tvaraus vartojimo politika apimtų subalansuotą požiūrį į vertės pasidalijimą visoje vertės grandinėje, pvz., remiant pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį darbuotojams ir pragyvenimą užtikrinančias pajamas ūkininkams tiek ES, tiek Pietų pusrutulio šalyse, o ne vien išskirtinai siekiant trumpalaikių mažų kainų vartotojams. Darbuotojai, profesinės sąjungos, ūkininkų grupės ir pilietinės visuomenės organizacijos taip pat gali atlikti pagrindinį vaidmenį stebint, kaip pasaulinėse vertės grandinėse laikomasi tvarumo ir žmogaus teisių standartų. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Skatinant tvarų vartojimą gali būti svarbus ir mažmeninės prekybos vaidmuo raginant vartotojus rinktis sveikiau ir tvariau. Šiame sektoriuje ypač verta pažymėti vartotojų kooperatyvų verslo modelį dėl jo specifinės verslumo formos – šio verslo pagrindas yra vartotojas narys ir demokratinė valdymo struktūra. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ES strategijoje turėtų būti numatytos iniciatyvos skaidriems ir patikimiems informacijos srautams užtikrinti, kad būtų remiamas tvarus vartojimas, pasinaudojant naujų ir naujai atsirandančių skaitmeninių sprendimų galimybėmis. Tai galėtų padėti ir įmonėms, kurios norėtų imtis inovacijų, bet šiuo metu neturi rodiklių ir duomenų, kad galėtų patikimai įvertinti kasdienio vartojimo ekologinį ir socialinį poveikį. Visų pirma su šia problema susiduria MVĮ, startuoliai ir kooperatyvai, kurie yra pagrindiniai inovatoriai ir bandomosios platformos. Akivaizdu, kad ES tenka svarbus vaidmuo suderinant ir patikrinant vidaus rinkoje skelbiamus ekologiškumo teiginius. Šiuo metu dėl didelio tokių teiginių skaičiaus ir skirtingų juos pagrindžiančių įrodymų, kyla neaiškumų ir gali būti, kad menksta vartotojų pasitikėjimas šių teiginių patikimumu. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos užmojį įgyvendinant naująjį žiedinės ekonomikos veiksmų planą parengti teisėkūros pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti, kad įmonės pagrįstų savo ekologiškumo teiginius. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ES lygmens tvaraus vartojimo strategijoje turėtų būti pripažįstama ir skatinama sąveika su kitomis politikos sritimis. Pavyzdžiui, 45 proc. viso Europoje išmetamo anglies kiekio atsiranda iš to, kaip gaminame ir naudojame produktus ir kaip gaminame maistą (38). Maisto sistemos gali būti atkūrimo ir atsparumo didinimo šaltinis, jei maistas būtų kitaip auginamas, perdirbamas ir vartojamas. Tai beveik neabejotinai reiškia, kad galvijai turėtų būti šeriami atsižvelgiant į jų rūšį, o vartotojų mityba turėtų būti subalansuota, valgant mažiau mėsos – tai būtų naudinga ir klimatui, ir sveikatai (39). Vartojimas ir paklausa yra labai svarbūs mūsų galimybei sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Panašiai, kovojant su biologinės įvairovės nykimu ir ekosistemų nykimu Europoje pagrindinė problema yra mūsų gyvenimo būdas, tarsi turėtume kelias planetas (40). EESRK taip pat dar kartą ragina pripažinti gamtos teises, siekiant užtikrinti jos ir asmenų bei korporacijų teisių lygybę (41). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Nuo vizijos iki įgyvendinimo – galimybės veikti ES ir valstybių narių lygmeniu

| 5.1. | Ekonomikos gaivinimo po COVID-19 krizės atžvilgiu EESRK ragina Komisiją, Parlamentą ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su EESRK kuriant esminę ir koordinuotą integruotų politikos priemonių programą, kuri padės atkurti stipresnę Europą ir sudaryti sąlygas visapusiškai ES tvaraus vartojimo strategijai. Žaliojo ekonomikos gaivinimo planai turėtų suteikti postūmį būtinoms sisteminėms permainoms judumo, mitybos, būsto, laisvalaikio, energijos sistemų ir didelio poveikio produktų grupių srityse (42), atsižvelgiant į ES vartojimo poveikį tiek Europos Sąjungai, tiek Pietų pusrutulio šalims. Pradedant šį procesą siūloma vadovautis toliau pateiktais pasiūlymais. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   Teisinės ir reguliavimo priemonės

| 5.2.1. | Nustatyti produktų normas (reguliavimas) ir produktų draudimus (draudimai), kuriais būtų skatinamas tvarumas, pvz., remiamas produktų ilgaamžiškumas ir tvarumas. EESRK anksti įžvelgė problemą ir jau 2013 m. nuomonėje (43) dėl produktų naudojimo trukmės ir vartotojų informavimo ir vėlesnėse nuomonėse ragino visiškai uždrausti suplanuotą nusidėvėjimą. Jis pabrėžė, kad būtų naudinga sukurti sistemą, kuri užtikrintų minimalią įsigytų gaminių naudojimo trukmę. Neseniai EP Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto (IMCO) parengtoje ataskaitoje laikomasi tos pačios krypties (44). Šiuo atžvilgiu reikėtų atsižvelgti ir į e. prekybos plėtros, pvz., COVID-19 krizės metu, pasekmes. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Uždrausti nesąžiningos prekybos praktiką ne tik maisto tiekimo grandinėje, kaip jau padaryta naujojoje Direktyvoje dėl kovos su nesąžininga prekybos praktika maisto tiekimo (45) grandinėse, bet ir kituose sektoriuose, pvz., tekstilės, kuriuose yra paplitusi nesąžiningos prekybos praktika, kurią dar labiau sustiprino COVID-19 krizė (46). EESRK ragina Nesąžiningos prekybos praktikos direktyvą įgyvendinti subalansuotai, kad nebūtų saugomi didelių prekių ženklų gamintojai, kurie piktnaudžiaudami savo derybine galia susižeria dosnų pelną. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Konkurencijos teisė. Leisti kolektyvines tiekėjų ir pirkėjų derybas dėl būtinųjų prekių kainos (ir pristatymo sąlygų), visų pirma sąsajose, kuriose yra didelių paeiliui einančių vertės grandinės elementų koncentracijos lygio skirtumų (pvz., susiskaidę tiekėjai ir susitelkę pirkėjai). Į EK peržiūrimas Horizontaliojo susitarimo gaires reikėtų įtraukti skyrių dėl sektorių tvarumo susitarimų pagal modelį, kuris nustatytas ankstesnių 2001 m. gairių (47) skyriuje dėl su aplinka susijusių susitarimų, ir pritaikant juos prie dabartinių aplinkybių, be kita ko, atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, Paryžiaus susitarimą ir 12 DVT. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Prekybos taisyklės. Užtikrinti į prekybos susitarimus įrašytų socialinių ir aplinkosaugos sąlygų vykdymą, jų nesilaikymo atveju taikant sankcijas (pvz., tikslingai padidintus tarifus strateginiams sektoriams, netaikant jų sektoriams, kuriuose įvesti tarifai galėtų padidinti skurdą mažiausiai išsivysčiusiose šalyse). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Įmonių atskaitomybė. Privaloma budrumo pareiga pirkėjams visoje jų tiekimo grandinėje (sukuriama prievolė), kad tvarios tiekimo grandinės padėtų užtikrinti įmonių atskaitomybę. Užuot taikiusios „kontrolinio sąrašo“ metodą, įmonės turėtų peržiūrėti savo pirkimo praktiką, kaip pataria EBPO (48), taip pat jos turėtų būti saistomos griežtesnių įstatymų dėl lobistų kontrolės. Reikėtų imtis veiksmų dėl ekologinio manipuliavimo. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Privalomai naudojama standartinė priemonė, siekiant sekti ir stebėti informaciją apie vertės grandinėje atliekamas operacijas: kas, kada, kur ir kokiomis socialinėmis ir aplinkos sąlygomis (suteikiamos techninės priemonės prievolei įvykdyti). Rengiant ir stebint aplinkos ir socialinius standartus reikėtų įtraukti pilietinę visuomenę ir profesines sąjungas. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   Ekonominės ir finansinės priemonės

| 5.3.1. | Mokesčių perkėlimas nuo darbo jėgos prie išteklių naudojimo. Pasinaudojus vykdoma PVM reglamento peržiūra galima nustatyti aiškius kriterijus, kuriais remdamosi valstybės narės galėtų nustatyti mažesnius PVM tarifus tvariai pagamintiems produktams ir paslaugoms, galinčioms sumažinti neigiamą vartojimo poveikį, pavyzdžiui, remonto ar dalijimosi paslaugoms. Remti priemones, kurios užkirstų kelią valstybių narių tarpusavio fiskalinei konkurencijai ir lenktynėms dėl žemesnių standartų, taip pat teisingiau apmokestinti pelningiausius sektorius ir kapitalą. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Principas „teršėjas moka“. Europos Komisija pradėjo rimčiau vertinti išorės poveikio internalizavimą, pripažindama, kad, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energija atsiduria nepalankioje padėtyje, jeigu iškastinio kuro išorės poveikio sąnaudos nevisiškai atspindimos rinkos kainoje, arba bandant įgyvendinti principą „teršėjas moka“ transporto sektoriuje. Reikėtų pripažinti, kad nors šiais požiūriais suderinami ekologinis ir ekonominis tvarumo aspektai, tačiau jie neapima socialinio aspekto (49). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Teisingi ir žalieji viešieji pirkimai. 12.7 DVT uždavinyje kalbama, kad svarbu parengti veiksmų planus dėl tvarių viešųjų pirkimų. Įvairiuose nacionaliniuose veiksmuose dėl JT žmogaus teisių pagrindinių principų planų kalbama apie viešuosius pirkimus, be to, nacionaliniu lygmeniu yra ir keletas gerosios patirties pavyzdžių. Pavyzdžiui, Danijoje viešosiose valgyklose, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, pradėta naudoti daug ekologinių produktų. Vietos valdžios institucijos už tvarų vystymąsi (ICLEI) šiuo metu remia iniciatyvą raginti nustatyti privalomus, vis tvaresnius maisto produktų viešuosius pirkimus visose Europos mokyklose ir vaikų darželiuose. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane EK paskelbė, kad valstybiniai pirkėjai bus skatinami dalyvauti būsimoje iniciatyvoje „Viešųjų pirkimų vykdytojai – už klimatą ir aplinką“, kuri suburs pirkėjus, įsipareigojusius įgyvendinti žaliuosius viešuosius pirkimus. EESRK ragina Europos Komisiją įtraukti platesnius tvarumo kriterijus, pavyzdžiui, socialinius ir sąžiningos prekybos aspektus. EESRK taip pat remia Europos Komisijos planus pasiūlyti minimalius privalomus žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijus ir tikslus sektorių teisės aktuose ir palaipsniui nustatyti privalomą ataskaitų teikimą siekiant stebėti žaliųjų viešųjų pirkimų įsisavinimą. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Vystomojo bendradarbiavimo politika, remiant mažos apimties ūkininkavimą, MVĮ ir vartotojų kooperatyvus. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   Savanoriška arba informavimu grindžiama priemonė

| 5.4.1. | Produktų ženklinimas gali padėti sustiprinti tam tikrų įmonių pastangas siekiant tvarumo, bet etiketės niekada neturėtų būti naudojamos kaip pretekstas nereguliuoti nepriimtino elgesio ir praktikos. Pavyzdžiui, viena iš Europos Komisijos svarstomų galimybių – toliau siekiant komunikato „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ tikslų sukurti etiketę, nurodančią, kad gaminant produktą nebuvo naikinami miškai. Tačiau tai gali lemti suvokimą, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų ES rinkoje toleruoja produktus, kurie nėra palankūs miškų atžvilgiu, o tai išties būtų labai trikdanti informacija. EESRK ragina Europos Komisiją toliau plėtoti esamas aplinkosauginio efektyvumo etiketes, kurios apima visą gyvavimo ciklą, pvz., ES ekologinį ženklą, ir išplėsti jų aprėptį, įtraukiant socialinį aspektą. Visų pirma, vartotojams būtų lengviau rinktis, jei būtų įgyvendinta aiški produktų kilmės, gamybos būdų ženklinimo sistema (50). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Iniciatyvos „iš apačios į viršų“ ir daugiapakopis valdymas. Veiksmų decentralizavimas vietos lygmeniu pasitelkiant patikimus subjektus, pvz., miesto savivaldybę ir asociacijas, yra veiksmingas būdas planuoti vietos veiksmus, suartėti su piliečiais ir prasmingai juos įtraukti. Vis daugiau vietos valdžios institucijų turi parengusios tvirtas tvarumo strategijas, kurias Europos Komisija skatina teikdama apdovanojimus, pvz., Europos žaliosios sostinės, Žaliojo miesto susitarimo arba Sąžiningos ir etiškos prekybos ES miestų apdovanojimą. Šiems metodams ir tendencijoms greičiausiai turės įtakos dabartinis atsakas į COVID-19 krizę. Realiomis sąlygomis įgyvendinamos bandomosios priemonės gali būti labai naudingos renkant informaciją apie ES tvaraus vartojimo strategijos projektą ir įgyvendinimą, todėl turėtų būti remiamos. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Reklama ir rinkodara. Į reklamos ir rinkodaros vaidmenį taip pat reikėtų atsižvelgti, siekiant atsisakyti polinkio į itin didelį vartotojiškumą ir susitelkti į produktų patvarumą ir naujas panaudojimo galimybes, bet uždraudžiant klaidinančią reklamą. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Švietimas. Reikėtų pateikti pasiūlymų, kaip į mokyklų programas nuo ankstyvo amžiaus įtraukti švietimą apie tvarų vartojimą ir skatinti privačiojo sektoriaus švietimo iniciatyvas (pvz., vykdomas vartotojų kooperatyvų), kad būtų skatinamas piliečių dalyvavimas ir kultūrinės permainos. |
| --- | --- |

5.4.4.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Atsakomybė tenka įvairių sektorių gamintojams, tačiau turi būti pripažinta ypatinga ūkininkų padėtis.

1

(2)  EESRK rezoliucija dėl ekonomikos atgaivinimo po COVID-19 pandemijos.

2

(3)  Eurostatas, Sustainable Development in the EU („Darnus Europos Sąjungos vystymasis“), 2020 m.

3

Sustainable Development in the EU

(4)  OL C 106, 2020 3 31, p. 1.

4

(5)  OL C 47, 2020 2 11, p. 30.

5

(6)  Europos aplinkos agentūra, leidinys „Europos aplinka. Būklė ir raidos perspektyvos 2020 m.“ (SOER 2020).

6

(7)  Europos aplinkos agentūra.

7

(8)  „Global Footprint Network“.

8

(9)  Vandermaesen, T. et al. (2019 m.) „EU overshoot day – Living beyond nature's limits“. WWF (Tarptautinis laukinių gyvūnų apsaugos fondas).

9

et al

(10)  „Europos aplinka. Būklė ir raidos perspektyvos 2020 m.“ (SOER 2020).

10

(11)  Steffen, W. et al., 2015.

11

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. ir Monteville, M. (2019 m.).„ES žiedinė ekonomika ir prekyba“, Europos aplinkos politikos institutas (IEEP), Briuselis, Londonas.

12

(13)  Europos aplinkos agentūra.

13

(14)  Eurostatas.

14

(15)  Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (UNECE, 2018 m.).

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M. (2018). Necessities for a Resource Efficient Europe.

16

(17)  EAA (2018 m.) „Atliekų prevencija Europoje“.

17

(18)  Europos aplinkosaugos biuras (2019 m.) Cool products don't cost the earth.

18

Cool products don't cost the earth

(19)  EBPO (2019 m.).

19

(20)  Zink, T. ir Geyer, R. (2017 m.).

20

(21)  Eurobarometro tyrimas dėl maisto saugos, 2019 m. birželio mėn.

21

(22)  The external costs of banana production.

22

The external costs of banana production

(23)  Pigou, A. C. (1920 m.). „The Economics of Welfare“.

23

(24)  EK Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategija COM(2008) 435 final.

24

final

(25)  Eurostatas.

25

(26)  Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector, „Fairtrade Foundation“.Londonas, Jungtinė Karalystė; 2019 m. balandžio mėn.

26

Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector

(27)  Direktyva 2014/24/ES.

27

(28)  Europos Komisija „Pirmenybė žaliajam pirkimui!“ Žaliojo viešojo pirkimo vadovas.

28

(29)  Europos Komisija „Perkant socialiai“.

29

(30)  Europos Komisijos pranešimas „Inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairės“ (2018 m.).

30

(31)  Pvz., konkretūs elgsenos pokyčiai, palyginti su žmonių išreikštu noru keisti elgesį (mokslinius tyrimus šiuo klausimu apibendrino „LE Europe“et al.,(2018 m.).

31

et al.

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy ir Trinomics (2018 m.).

32

(33)  Žr. 1 išnašą.

33

(34)  Europos aplinkos agentūra.

34

(35)  Europos vartotojų organizacijų asociacija (2020 m.).

35

(36)  OL C 106, 2020 3 31, p. 1

36

(37)  Rijnhout, Stoczkiewicz, Bolger (2018 m.)

37

(38)  „Ellen MacArthur Foundation“ (2019 m.).

38

(39)  OL C 190, 2019 6 5, p. 9

39

(40)  Gerritsen, E. ir Underwood, E. (2019 m.) What the Green Deal means for Europe's biodiversity. Allen, B. ir Charveriat, C. (2018 m.)

40

What the Green Deal means for Europe's biodiversity

A meaty challenge. IEEP, Briuselis.

A meaty challenge

(41)  OL C 81, 2018 3 2, p. 22.

41

(42)  IEEP ir Europos leidėjų asociacijų federacija.

42

(43)  OL C 67, 2014 3 6, p. 23.

43

(44)  Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ataskaita.

44

(45)  OL C 440, 2018 12 6, p. 165.

45

(46)  EBPO, pilietinės visuomenės ir profesinių sąjungų ataskaitos.

46

(47)  OL C 3, 2001 1 6, p. 2.

47

(48)  EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijos dėl gatavų drabužių ir avalynės sektorių atsakingo tiekimo grandinių.

48

(49)  OL C 47, 2020 2 11, p. 30.

49

(50)  OL C 190, 2019 6 5, p. 9

50

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/60

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Integruoto požiūrio į ES kaimo vietoves, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems regionams“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/09)

| Pranešėjas | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Dilyana SLAVOVA |

Pranešėjas

Josep PUXEU ROCAMORA

Bendrapranešėjė

Dilyana SLAVOVA

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 8 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 212 / 0 / 4 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 8 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 17

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

212 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Įgyvendinant Europos politiką, turi būti skatinamas darnus visos Sąjungos vystymasis, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, pereinamojo laikotarpio pramonės teritorijoms ir vietovėms, kurios turi didelių ir nuolatinių trūkumų, pvz., salų, kalnų ir Arkties regionams. Tai yra horizontalusis principas, kuriuo turi būti grindžiami visi ES veiksmai ir kuris įtvirtintas strategijoje „Europa 2020“ (1), parengtoje remiantis įsitikinimu, kad teritorinės darnos užtikrinimas yra išankstinė integracinio ekonomikos augimo sąlyga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK be išlygų pritaria devyniems Europos Komisijos pasiūlytiems 2021–2027 m. bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslams: užtikrinti ūkininkams teisingas pajamas, didinti konkurencingumą, atkurti galių pusiausvyrą maisto grandinėje, kovoti su klimato kaita, saugoti aplinką, išsaugoti kraštovaizdį ir biologinę įvairovę, skatinti kartų kaitą, išlaikyti dinamiškas kaimo vietoves, saugoti maisto ir sanitarinę kokybę. BŽŪP taip pat turi būti užtikrintas žemės ūkio gamybos išsaugojimas pažeidžiamose vietovėse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK besąlygiškai pritaria Europos žaliajam kursui, kuriuo siekiama skatinti veiksmingą išteklių naudojimą, atkurti biologinę įvairovę ir mažinti taršą. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkos būklės blogėjimas pasireiškia dviem vienodai žalingais būdais: pernelyg dideliu spaudimu orui, vandeniui ir dirvožemiui dėl ekonominės veiklos sutelkimo miestuose ir didelių teritorijos plotų, kurių biologinė ir kraštovaizdžio įvairovė neišvengiamai mažėja, nes trūksta tinkamo valdymo, kad ji būtų palaikoma ir turtinama, tuštėjimu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europos Sąjunga turi skirti svarią reikiamų lėšų dalį ir užtikrinti, kad jos būtų naudojamos remiantis geriausia turima patirtimi. BŽŪP turi būti glaudžiai susijusi su regionine ir sanglaudos politika, kad subalansuotas teritorinis vystymasis būtų bet kokio politinio sprendimo, turinčio poveikį vietos lygmeniu, pagrindas ir reikalavimas. Norint parengti išsamią šių teritorijų strategiją, reikalingas didesnis biudžetas ir institucijų bendradarbiavimas, nes labai svarbu koordinuoti, integruoti ir derinti politiką. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Socialinio ir profesinio tobulėjimo galimybės sutelktos miestuose, todėl kaimo vietovės tampa pažeidžiamiausių visuomenės sluoksnių teritorijomis. EESRK pripažįsta inovacijų teritorijose potencialą ir būtinybę stiprinti vietos privalumus, mažinti vystymosi skirtumus ir didinti konkurencingumą. Todėl labai svarbu sukurti ekosistemas, kuriomis būtų remiamos inovacijos, skatinančios ekonomikos įvairinimą ir leidžiančios sukurti gyvybingas, kūrybiškas, išmanias ir gebančias reaguoti teritorijas, suteikiančias galimybę pasirinkti oraus gyvenimo ir darbo vietą tiek miesto, tiek kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Didėjantis epidemijų židinių plitimas yra dar vienas argumentas siekti darnesnio teritorinio vystymosi. Dramatiškos COVID-19 pandemijos aplinkybės parodė, kad spartus užkrato plitimas susijęs su neišvengiamu didmiesčių transporto priemonių perpildymu piko valandomis, todėl tai turėtų paskatinti apmąstymus aukščiausiu lygmeniu apie tai, ko siekiame mūsų visuomenei, ir apie naują kryptį, kuri būtina, kad šie siekiai būtų įgyvendinti. Didesnis kaimo vietovių atsparumas šiuo atveju turi suteikti įkvėpimo ir negali tapti pretekstu pateisinti nepakankamą sveikatos priežiūros paslaugų pasiūlą, kuri pastebima šiose vietovėse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Po to, kai įgyvendinus izoliavimo priemones smarkiai išpopuliarėjo nuotolinis darbas, gaivinimo po COVID-19 krizės planai suteikta galimybę įtvirtinti jau nebeutopinę paradigminę permainą, kai didelę pridėtinę vertę turinčios nematerialios darbo vietos perkeliamos į kaimo ir kalnuotas vietoves. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Norėdamas prisidėti prie šio proceso ir parodyti pavyzdį, EESRK turi sistemingai vadovautis holistine vizija rengdamas visas savo būsimas nuomones dėl teritorinės, miestų ir kaimo politikos. Šiuo tikslu turi būti sukurta ad hoc administracinė struktūra, kurią sudarytų ECO ir NAT skyrių nariai. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Įžanga

| 2.1. | Ekonominė, socialinė, aplinkos ir teritorinė sanglauda buvo vienas pagrindinių ES kūrimo ramsčių. Tačiau, nepaisant ankstesnių ir dabartinių pastangų siekti teritorinės sanglaudos ir rezultatų, kurie buvo pasiekti įvairiais etapais ir laikotarpiais, šiuo metu Europos teritorijose pastebimas įvairaus masto ir labai skirtingų rūšių teritorinis disbalansas. Pavyzdžiui, Bulgarijos, Rumunijos, Ispanijos, Vengrijos ar Lenkijos kaimo vietovėse esama didelio ir svarbaus pajamų, ryšių, sveikatos priežiūros, galimybių naudotis paslaugomis ir kt. disbalanso. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pavyzdžiai rodo, kad Europos teritorijos vystosi nevienodai. Vietovės, kurioms būdingas ekonomikos augimas, socialinė sanglauda ir aplinkos tvarumas, egzistuoja kartu su kitomis, kurioms gresia sąstingis, gyventojų skaičiaus mažėjimas arba dykumėjimas. Disbalansas pastebimas ne tik NUTS-3 (2) regionuose, bet ir skirtingose to paties regiono dalyse. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ypatingą poveikį kaimo teritorijoms daro klimato kaitos, technologiniai, reguliavimo ir instituciniai pokyčiai, taip pat gaivalinės, pramoninės ar epidemiologinės nelaimės. Nors per paskutinę finansų krizę nepalankioje padėtyje esančios ir tarpinės vietovės pasižymėjo didesniu atsparumu, tikėtina, kad būtent miestai pirmieji pasieks strategijoje „Europa 2020“ nustatytus užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo tikslus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pažeidžiamiausios yra atokios kaimo ir kalnų vietovės, periferiniai, atokiausi ir Arkties regionai. Šioms vietovėms būdingi objektyvūs ribojamieji veiksniai, pvz., kritinės masės (demografinės ar ekonominės) stoka, sudėtinga prieiga ir t. t. Dėl šių priežasčių taip pat didėja spūstys miestuose ir spaudimas jų gamtos ištekliams (orui, vandeniui, žemei). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kaimo vietovių svarbą visai Sąjungai lemia ne tik jų kiekybinis aspektas (jose gyvena 55 proc. gyventojų, sukuriama apie 45 proc. bendrosios pridėtinės vertės ir 50 proc. darbo vietų), bet ir jų sąsaja su kiekvienos šalies kultūra ir tapatumu. Šios nuomonės tikslas – padėti suformuoti holistinį požiūrį, kuris leistų siekti darnesnio teritorinio vystymosi. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Siūlomi veiksmai

| 3.1. | Teritorinė sutartis tarp miestų ir už jų esančių didžiulių teritorijų yra geriausias, o gal net vienintelis būdas siekti darnaus ekonominio vystymosi, kuris padėtų išvengti dviejų problemų – spūsčių ir gyventojų skaičiaus mažėjimo. Nors pirminę politinę paskatą suteikia regioninės valdžios institucijos, sprendimai visada turi būti priimami žemesniu lygmeniu, dalyvaujant nuolatinėms struktūroms, kurias sudaro visi teritorijoje esantys viešieji, privatieji ir organizuotos pilietinės visuomenės subjektai. Svarbiausias asimetrijos taisymo veiksnys – bendras planavimas ir bendras įgyvendinimas. EESRK ragina finansuoti bandomąją programą, skirtą išbandyti sprendimus, pritaikytus prie kiekvienos teritorijos ypatumų. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Siekiant daryti įtaką ES kaimo vietovėms ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems regionams, reikia imtis veiksmų atsižvelgiant į penkis aspektus:






  — | erdvinį aspektą, skatinant subalansuotą vystymąsi, kuriuo racionalizuojami srautai tarp kiekvienos teritorijos kaimo ir miesto polių, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

erdvinį aspektą, skatinant subalansuotą vystymąsi, kuriuo racionalizuojami srautai tarp kiekvienos teritorijos kaimo ir miesto polių,

| — | ekonominį aspektą, sudarant palankias sąlygas decentralizacijai ir diversifikacijai, taip skatinant pusiausvyros atkūrimą pajamų srityje, |
| --- | --- |

—

ekonominį aspektą, sudarant palankias sąlygas decentralizacijai ir diversifikacijai, taip skatinant pusiausvyros atkūrimą pajamų srityje,

| — | socialinį aspektą, užtikrinant galimybę naudotis esminėmis švietimo, sveikatos, transporto, kultūros ir kt. paslaugomis, |
| --- | --- |

—

socialinį aspektą, užtikrinant galimybę naudotis esminėmis švietimo, sveikatos, transporto, kultūros ir kt. paslaugomis,

| — | aplinkos aspektą, sutelkiant dėmesį į agroekologiją (3) ir suteikiant galimybę užtikrinti ES biologinės įvairovės apsaugą, |
| --- | --- |

—

aplinkos aspektą, sutelkiant dėmesį į agroekologiją (3) ir suteikiant galimybę užtikrinti ES biologinės įvairovės apsaugą,

| — | institucinį aspektą, kuriant gretutinę ekosistemą, kuri padėtų siekti pažangos kitose srityse. |
| --- | --- |

—

institucinį aspektą, kuriant gretutinę ekosistemą, kuri padėtų siekti pažangos kitose srityse.

| 3.3. | Būtina apsvarstyti rizikos valdymą, netikrumo scenarijus, nenumatytų atvejų planų rengimą, priešingų interesų įtraukimo mechanizmus arba visuotinių ir vietos vizijų sąveikos kūrimą. Tai yra esminiai strategijos, kuria siekiama sumažinti teritorinį pažeidžiamumą, kūrimo ir valdymo mechanizmai. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Bendra strategine programa užtikrinami suderinti įvairių ESI fondų (4) veiksmai. Regionų ir paregionių lygmeniu pasitelkus daugiafunkces integruotas teritorines investicijas intervencinius veiksmus galima pritaikyti prie kiekvienos konkrečios teritorijos sąlygų, kartu atsižvelgti į vietos ypatumus, kad būtų galima pasinaudoti įvairių sektorių, pvz., biologinės įvairovės išsaugojimo, žemės valdymo (daugiausia žemės ūkio ir miškininkystės) ir turizmo, sąveika. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Valstybėms narėms ir regionams siūloma lanksčiau taikyti politikos galimybes, kad jie galėtų suderinti ir sutelkti politiką į konkrečius poreikius, taigi ir į intervencinių veiksmų rengimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Siūloma parengti išsamią strategiją, pagal kurią būtų reikalaujama užtikrinti bendradarbiavimą atskirose politikos srityse ir institucijose, todėl tam būtinas institucinis koordinavimas, integracija ir suderinimas. Rengiant strategijas ir intervencinius veiksmus būtinai bus apsvarstytos galimybės dabartinėmis institucinėmis aplinkybėmis, įskaitant Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus (DVT) žvelgiant iš pasaulinės perspektyvos, o iš Europos perspektyvos:






  — | Europos žaliasis kursas, apimantis keletą strategijų, kurios taps gairėmis ateinantiems metams; kai kurios jų (strategija „Nuo ūkio iki stalo“, biologinės įvairovės strategija) turės didelės įtakos kaimo teritorijoms, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Europos žaliasis kursas, apimantis keletą strategijų, kurios taps gairėmis ateinantiems metams; kai kurios jų (strategija „Nuo ūkio iki stalo“, biologinės įvairovės strategija) turės didelės įtakos kaimo teritorijoms,

| — | 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė, kuriose bus numatytas turimas biudžetas, |
| --- | --- |

—

2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė, kuriose bus numatytas turimas biudžetas,

| — | ES įsipareigojimas iki XXI a. antros pusės pasiekti anglies dioksido poveikio neutralizavimo tikslą, |
| --- | --- |

—

ES įsipareigojimas iki XXI a. antros pusės pasiekti anglies dioksido poveikio neutralizavimo tikslą,

| — | naujasis žiedinės ekonomikos veiksmų planas, |
| --- | --- |

—

naujasis žiedinės ekonomikos veiksmų planas,

| — | pažangiosios specializacijos strategijos, sanglaudos politika, bendroji skaitmeninė rinka ir t. t. |
| --- | --- |

—

pažangiosios specializacijos strategijos, sanglaudos politika, bendroji skaitmeninė rinka ir t. t.

| 3.7. | Tradiciškai kaimuose ištekliai naudojami „žiediškai“, tačiau tai neturėtų trukdyti kurti naujus ekonomiškesnius ir ekologiškesnius energijos modelius ir skatinti žiedinę ekonomiką kaimo vietovėse. EESRK taip pat remia trumpas tiekimo grandines ir prekybos tarp miesto bei kaimo intensyvinimą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Istoriškai žemės ūkio veikla padėdavo integruoti pažeidžiamus asmenis, kurie turėjo sunkumų rasti darbą, visų pirma turėjusius papildomų apgyvendinimo ir asmeninės priežiūros poreikių. Šiuo metu šį vaidmenį gali atlikti socialiniai ūkiai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Skaitmeninimo procesai suteikia naujų užimtumo ir verslo galimybių. Ryšių kaimo aplinkoje gerinimas turi būti siejamas su teritorija, o ne vien su gyventojais; reikia pasitelkti palydovinėmis technologijomis pagrįstas iniciatyvas ir plėsti ryšių tinklus vietos lygmeniu, kad juos būtų galima įdiegti daugelyje kaimo centrų ir sudaryti palankias sąlygas vietovėms, kuriose vystoma žemės ūkio veikla, pasinaudoti naujomis technologijomis. Skaitmeninimas padeda keisti jaunimo lūkesčius ir lėtina gyventojų skaičiaus mažėjimą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK pripažįsta, kad „ES veiksmai pažangiesiems kaimams“ yra priemonė, padedanti keistis naujoviškais gyvybingesnių, tvaresnių ir patrauklesnių kaimo vietovių kūrimo būdais ir ištirti, kaip geriau pasinaudoti kaimo plėtros programomis (KPP), ES sanglaudos politika ir kitomis finansavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pripažįsta svarbų vietos veiklos grupių ir jų tinklų vaidmenį skatinant kaimo plėtros procesus visose ES teritorijose, kuriant naujus valdymo mechanizmus, įvairinant kaimo vietovių ekonomiką, išsaugant istorinį ir kultūros paveldą ir prisidedant prie verslumo plėtojimo. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Teritorijų pokyčiai turi būti vertinami ir stebimi, todėl būtina nustatyti kiekvienos vietovės rodiklius, kurie leistų priimti į ateitį orientuotus sprendimus. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Teritorijoje vykdoma skirtingų sričių politika turi būti suderinta su tikslu sujungti įvairias panaudojimo galimybių turinčias erdves, visais atvejais atsižvelgiant į esamus subjektus, ir turi būti taikoma tinkamu mastu, t. y. žemesnio nei NUTS-3 lygio regionuose, kad būtų atsižvelgta į paregionių ypatumus. Būtų galima imtis šių priemonių:






  — | sudaryti teritorines sutartis, kuriomis būtų įpareigojama apibrėžti viešuosius ir privačiuosius įsipareigojimus ir vystyti tarpinstitucinio bendradarbiavimo mechanizmus, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

sudaryti teritorines sutartis, kuriomis būtų įpareigojama apibrėžti viešuosius ir privačiuosius įsipareigojimus ir vystyti tarpinstitucinio bendradarbiavimo mechanizmus,

| — | nustatyti inovacijų potencialą ir sutelkti dėmesį į vietos privalumus, |
| --- | --- |

—

nustatyti inovacijų potencialą ir sutelkti dėmesį į vietos privalumus,

| — | skatinti pažangiąsias teritorijas, suteikiant joms tinklaveikos sistemą, kuri padidintų ekonominį ir politinį efektyvumą, |
| --- | --- |

—

skatinti pažangiąsias teritorijas, suteikiant joms tinklaveikos sistemą, kuri padidintų ekonominį ir politinį efektyvumą,

| — | skatinti veiksmus, kuriais būtų vienijamos teritorinio vystymosi srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos, |
| --- | --- |

—

skatinti veiksmus, kuriais būtų vienijamos teritorinio vystymosi srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos,

| — | numatyti kovos su gyventojų skaičiaus mažėjimu veiksmus, kuriais būtų skatinami faktiniai teritorinio užimtumo tendencijų pokyčiai, |
| --- | --- |

—

numatyti kovos su gyventojų skaičiaus mažėjimu veiksmus, kuriais būtų skatinami faktiniai teritorinio užimtumo tendencijų pokyčiai,

| — | gerinti gyvenimo kokybę jaunimui svarbiais aspektais (švietimas, laisvalaikis). |
| --- | --- |

—

gerinti gyvenimo kokybę jaunimui svarbiais aspektais (švietimas, laisvalaikis).

| 3.14. | Norint pakeisti dabartinę demografinę tendenciją, visi kaime gyvenantys jaunuoliai turi patys nuspręsti nepersikelti į miestą. Pagrindinis, nors ir ne vienintelis veiksnys, lemiantis šį sprendimą, yra galimybė vykdyti pakankamai apmokamą, ateities perspektyvų suteikiančią profesinę veiklą. Žiniasklaidoje bei audiovizualinėje produkcijoje perteikiamas ir visuomenės remiamas patrauklus ir įdomus jaunimo gyvenimo kaimo vietovėse vaizdas padėtų įtvirtinti teisėtą pasididžiavimą savo kilme. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pirmiau pateikti teiginiai dar labiau aktualesni kalbant apie moteris. Didžiulis kaimo moterų indėlis į žemės ūkio ir kitą ekonominę veiklą turi būti tinkamai pripažintas ir įvertintas, visų pirma užtikrinant visišką lygybę darbo užmokesčio srityje ir taip pat suteikiant galimybę bendrai valdyti ūkius. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Kaimo vietovėse veikia įvairiausios įmonės, tačiau labiausiai išsiskiria žemės ūkio produktų perdirbimo įmonės. Kai būtinos telekomunikacijų, transporto, energetikos ir kt. infrastruktūros yra lengvai pasiekiamos, kaimo vietovės dažnai yra pelningiausias pasirinkimas renkantis vietą naujiems verslo projektams įgyvendinti. Tinkamos mokesčių paskatos gali būti pusiausvyrą lemiantis veiksnys. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Daugelyje kaimų didžiausia bendrovė yra žemės ūkio kooperatyvas, kuris, be tiesioginės gamybos veiklos, gali turėti kaupiamuosius arba kredito skyrius. Atsižvelgiant į kooperatyvų socialinį pobūdį, diferencijuota apmokestinimo tvarka visais atvejais turi būti taikoma jų naudai, taip pat teikiant jiems įvairią viešojo administravimo institucijų paramą. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Žemės ūkis dažnai yra vietos ekonomikos kertinis akmuo, leidžiantis vystyti kitus sektorius, pvz., žemės ūkio ir maisto pramonę bei turizmą. Priešingai, apleidus žemes nyksta kraštovaizdžiai ir mažėja aplinkos apsaugos paslaugos, užtikrinamos aktyviai valdant teritoriją. Žemės ūkio ir miškininkystės veikla padeda stabilizuoti gyventojų skaičių, kovoti su erozija, mažinti gaisrų dažnumą ir mastą, užkirsti kelią dykumėjimui. Labai svarbu, kad BŽŪP būtų užtikrintas žemės ūkio gamybos išsaugojimas pažeidžiamose vietovėse. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Kalnuotose vietovėse ekstensyvioji gyvulininkystė leidžia pasinaudoti prastos kokybės žemėmis, neturinčiomis agronominės vertės. Tinkamai valdoma ganymo veikla yra labai naudinga aplinkai (biologinės įvairovės didinimas), kultūrai (materialaus ir nematerialaus paveldo išsaugojimas) ir kraštovaizdžiui (erdvių turizmui atvėrimas). Ji taip pat apsaugo nuo gamtinių pavojų rizikos, pvz., miškų gaisrų, nuošliaužų ir potvynių. Tačiau gyvulininkystei kalnuotose vietovėse vis didesnę grėsmę kelia itin mažas pieno ir mėsos gaminių pelningumas, todėl būtinos konkrečios paramos priemonės. Atkuriamos stambiųjų plėšrūnų (vilkų ir lokių) populiacijos, todėl dar labiau padidėja gamybos sąnaudos. Sambūvis įmanomas tik tam tikrose teritorijose, todėl ši strategija turi būti labai gerai apgalvota numatant pakankamas ir nedelsiant prieinamas kompensacijas. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 4.1. | Turi būti parengtos išsamios įgyvendintinų veiksmų gairės. Teritorinėse sutartyse turi būti nustatyti konkretūs, apčiuopiami ir įvertinami tikslai bei jiems įgyvendinti numatytas terminas. Reikėtų labai atidžiai stebėti tam tikrų svarbių rodiklių teigiamus pokyčius. Toliau pateikiamas neišsamus šių rodiklių sąrašas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Gyventojų skaičiaus dinamika:






  — | kokybinis ir kiekybinis emigracijos ir imigracijos srautų apibūdinimas, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

kokybinis ir kiekybinis emigracijos ir imigracijos srautų apibūdinimas,

| — | gyventojų piramidės apibūdinimas skirtingu teritoriniu mastu. |
| --- | --- |

—

gyventojų piramidės apibūdinimas skirtingu teritoriniu mastu.

| 4.1.2. | Gyvenimo kokybė:






  — | apsirūpinimas maistu: vietos parduotuvių ir veiksmingų platinimo kanalų išsaugojimas ir plėtojimas, kad visiems piliečiams būtų užtikrinta nuolatinė prieiga prie aukštos kokybės maisto ir būtų išvengta vadinamųjų „maisto dykumų“, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

apsirūpinimas maistu: vietos parduotuvių ir veiksmingų platinimo kanalų išsaugojimas ir plėtojimas, kad visiems piliečiams būtų užtikrinta nuolatinė prieiga prie aukštos kokybės maisto ir būtų išvengta vadinamųjų „maisto dykumų“,

| — | galimybė gauti finansavimą: bankų įstaigų ir agentų darbo valandų prailginimas ir bankomatų prieinamumas, |
| --- | --- |

—

galimybė gauti finansavimą: bankų įstaigų ir agentų darbo valandų prailginimas ir bankomatų prieinamumas,

| — | galimybė mokytis: trumpesnis kelionės į artimiausias pradines ir vidurines mokyklas laikas, |
| --- | --- |

—

galimybė mokytis: trumpesnis kelionės į artimiausias pradines ir vidurines mokyklas laikas,

| — | galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis: trumpesnis kelionės į artimiausią skubios pagalbos skyrių ir ligoninę laikas, |
| --- | --- |

—

galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis: trumpesnis kelionės į artimiausią skubios pagalbos skyrių ir ligoninę laikas,

| — | telematinių priemonių naudojimas priežiūros namuose ir sveikatos priežiūros srityse, |
| --- | --- |

—

telematinių priemonių naudojimas priežiūros namuose ir sveikatos priežiūros srityse,

| — | geresnės ryšio galimybės: telefonija, plačiajuostis ryšys, |
| --- | --- |

—

geresnės ryšio galimybės: telefonija, plačiajuostis ryšys,

| — | istorinio ir gamtos paveldo (saugomų teritorijų) išsaugojimas ir geresnės galimybės susipažinti su kultūra. |
| --- | --- |

—

istorinio ir gamtos paveldo (saugomų teritorijų) išsaugojimas ir geresnės galimybės susipažinti su kultūra.

| 4.1.3. | Biudžeto galimybės:






  — | didesni dabartinio biudžeto asignavimai vietos subjektams: eurai vienam gyventojui, eurai už kvadratinį kilometrą, |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

didesni dabartinio biudžeto asignavimai vietos subjektams: eurai vienam gyventojui, eurai už kvadratinį kilometrą,

| — | didesni biudžeto asignavimai privačiojo ir viešojo sektorių partnerystėms ir tam tikrais atvejais tarpininkaujančioms administravimo institucijoms, |
| --- | --- |

—

didesni biudžeto asignavimai privačiojo ir viešojo sektorių partnerystėms ir tam tikrais atvejais tarpininkaujančioms administravimo institucijoms,

| — | kompleksinis subsidijų susiejimas siekiant įvertinti naudą bendruomenei. |
| --- | --- |

—

kompleksinis subsidijų susiejimas siekiant įvertinti naudą bendruomenei.

| 4.1.4. | Pajamos:






  — | laipsniškas kaimo ir (arba) miesto skirtumų mažinimas, atsižvelgiant ne tik į bendras pajamas, bet ir į pajamas už darbo valandą, |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

laipsniškas kaimo ir (arba) miesto skirtumų mažinimas, atsižvelgiant ne tik į bendras pajamas, bet ir į pajamas už darbo valandą,

| — | lyčių ir amžiaus perspektyvų įtraukimas. |
| --- | --- |

—

lyčių ir amžiaus perspektyvų įtraukimas.

| 4.1.5. | Užimtumas:






  — | nedarbo lygio, ypač jaunimo, mažinimas, |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

nedarbo lygio, ypač jaunimo, mažinimas,

| — | užimtumo lygio, ypač moterų, didinimas, |
| --- | --- |

—

užimtumo lygio, ypač moterų, didinimas,

| — | paskatų kurti darbo vietas suteikimas mažo gyventojų tankio savivaldybėse, |
| --- | --- |

—

paskatų kurti darbo vietas suteikimas mažo gyventojų tankio savivaldybėse,

| — | lankstaus arba alternatyvaus darbo laiko darbo vietų kūrimas, |
| --- | --- |

—

lankstaus arba alternatyvaus darbo laiko darbo vietų kūrimas,

| — | socialinę įtrauktį palengvinančių darbo vietų kūrimas. |
| --- | --- |

—

socialinę įtrauktį palengvinančių darbo vietų kūrimas.

| 4.1.6. | Darbas viešajame sektoriuje:






  — | sveikatos priežiūros paslaugų, švietimo, viešosios tvarkos, galimybės kreiptis į teismus ir kt. teikimas visoje teritorijoje ir plėtojimas pasitelkiant mobiliąsias paslaugas, |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

—

sveikatos priežiūros paslaugų, švietimo, viešosios tvarkos, galimybės kreiptis į teismus ir kt. teikimas visoje teritorijoje ir plėtojimas pasitelkiant mobiliąsias paslaugas,

| — | valstybinių institucijų, subjektų ir užimtumo tarnybų teritorinė decentralizacija, |
| --- | --- |

—

valstybinių institucijų, subjektų ir užimtumo tarnybų teritorinė decentralizacija,

| — | paskatos valstybės tarnautojams darbo vietovėse įsikurti kartu su šeimomis, taip sumažinant kasdienę švytuoklinę migraciją. |
| --- | --- |

—

paskatos valstybės tarnautojams darbo vietovėse įsikurti kartu su šeimomis, taip sumažinant kasdienę švytuoklinę migraciją.

| 4.1.7. | Viešosios investicijos:






  — | visų viešųjų investicijų vienam gyventojui ir už vieną kvadratinį kilometrą padidėjimas, |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

—

visų viešųjų investicijų vienam gyventojui ir už vieną kvadratinį kilometrą padidėjimas,

| — | efektyvus transporto infrastruktūros prieinamumo gerinimas: vidutinis atstumas nuo gyvenamųjų centrų iki įvažiavimų į greitkelį ir išvažiavimų iš jo bei geležinkelio stočių, |
| --- | --- |

—

efektyvus transporto infrastruktūros prieinamumo gerinimas: vidutinis atstumas nuo gyvenamųjų centrų iki įvažiavimų į greitkelį ir išvažiavimų iš jo bei geležinkelio stočių,

| — | didesnis geležinkelio ir įvairiarūšio vežimo strategijų naudojimas. |
| --- | --- |

—

didesnis geležinkelio ir įvairiarūšio vežimo strategijų naudojimas.

| 4.1.8. | Privačiosios investicijos:






  — | visų privačiųjų investicijų vienam gyventojui ir už vieną kvadratinį kilometrą padidėjimas, |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

—

visų privačiųjų investicijų vienam gyventojui ir už vieną kvadratinį kilometrą padidėjimas,

| — | mokesčių ar kitos paskatos investicijoms mažo gyventojų tankio savivaldybėse, |
| --- | --- |

—

mokesčių ar kitos paskatos investicijoms mažo gyventojų tankio savivaldybėse,

| — | mokesčių lengvatos keleivinio transporto paslaugų teikimui kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

—

mokesčių lengvatos keleivinio transporto paslaugų teikimui kaimo vietovėse.

2020 m. rugsėjo 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra (pranc. NUTS – nomenclature des unités territoriales statistiques).

2

nomenclature des unités territoriales statistiques

(3)  „EESRK mano, kad agroekologija yra perspektyva, į kurią turi būti orientuojamasi Europos žemės ūkyje, kuris iš esmės priklauso nuo jos plėtrai reikalingų gamtos išteklių išsaugojimo.“ (OL C 353, 2019 10 18, p. 65)

3

(4)  Europos struktūriniai ir investicijų fondai.

4

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/66

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. ES prekybos politikos suderinamumas su Europos žaliuoju kursu

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/10)

| Pranešėjas | John BRYAN |
| --- | --- |

Pranešėjas

John BRYAN

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 1 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos žaliąjį kursą, visų pirma strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, kurios yra plataus užmojo ir turės didelės įtakos ES ūkininkavimo ir žemės ūkio maisto produktų sektoriams, taip pat atliks pagrindinį vaidmenį sudarant būsimus prekybos susitarimus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK laikosi nuomonės, kad ES turi reaguoti į COVID-19 krizę skubiai įgyvendindama Europos ekonomikos gaivinimo planą, kad ES ekonomika būtų kuo greičiau atkurta ir pradėtų veikti visu pajėgumu, atsižvelgiant į pavojų sveikatai ir aplinkai. Žaliasis kursas turėtų būti neatsiejama ekonomikos gaivinimo dalis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pasaulio ekonomikai dėl COVID-19 krizės patyrus precedento neturintį nuosmukį, sąžininga ir taisyklėmis pagrįsta prekyba vienodomis sąlygomis dar niekada nebuvo tokia svarbi siekiant atgaivinti ekonomiką. Būtina užtikrinti tinkamai veikiančią atvirą ES bendrąją rinką ir tarptautinę prekybą. EESRK nuomone, ES negali leisti, kad jos prekybos politika taptų gynybine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Atsižvelgdama į patirtį, įgytą per COVID-19 krizę, ES visų pirma turi atkreipti dėmesį į šiuos dalykus:






  1) | esminę koncepcijos „Viena sveikata“, apsirūpinimo maistu saugumo ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo svarbą Europai; |
| --- | --- | --- |

1.4.

1)

esminę koncepcijos „Viena sveikata“, apsirūpinimo maistu saugumo ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo svarbą Europai;

| 2) | poreikį sukurti tvirtą BŽŪP, taip pat tvarią ir atsparią maisto ir pagrindinių su sveikata susijusių produktų tiekimo grandinę; |
| --- | --- |

2)

poreikį sukurti tvirtą BŽŪP, taip pat tvarią ir atsparią maisto ir pagrindinių su sveikata susijusių produktų tiekimo grandinę;

| 3) | būtinybę ES turėti tvirtą, gerai finansuojamą nuosavų išteklių biudžetą krizei įveikti; |
| --- | --- |

3)

būtinybę ES turėti tvirtą, gerai finansuojamą nuosavų išteklių biudžetą krizei įveikti;

| 4) | prekybos ir ES bendrosios rinkos apsaugos svarbą siekiant užkirsti kelią renacionalizacijai ir tokių pokyčių kaip „Brexit’as“ pasikartojimui. |
| --- | --- |

4)

prekybos ir ES bendrosios rinkos apsaugos svarbą siekiant užkirsti kelią renacionalizacijai ir tokių pokyčių kaip „Brexit’as“ pasikartojimui.

| 1.5. | EESRK prašo išsamiai įvertinti žaliojo kurso strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos poveikį ES prekybos susitarimams, ūkininkavimo ir žemės ūkio maisto produktų sektoriams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Plačiai pripažįstama, kad prekyba žemės ūkio produktais atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant daugumą, o gal net visus, DVT, kad PPO turi atlikti svarbų vaidmenį siekiant DVT ir kad be veiksmingo daugiašalės prekybos mechanizmo tai būtų daug sunkiau. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo į visus būsimus ES prekybos susitarimus įtraukti žaliojo kurso strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją kaip visuotinius tvarumo standartus, pripažįstant, kad įtraukti darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir aukštesnius standartus į daugiašalius prekybos susitarimus ir juos įgyvendinti yra labai sudėtinga. Dvišaliais prekybos susitarimais, regis, galima greičiau užtikrinti didesnę pažangą siekiant įgyvendinti DVT ir esminius aplinkos ir socialinius standartus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ES turi užtikrinti, kad dėl prekybos susitarimų ši problema nebūtų perkelta į kitas šalis ir nedidėtų miškų naikinimas kitose šalyse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK manymu, labai svarbu, kad taikant žaliojo kurso strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, kurias konkurentai gali nenorėti priimti ir įgyvendinti, nebūtų mažinamas ES ūkininkavimo ir žemės ūkio maisto produktų sektorių gyvybingumas ir konkurencingumas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad ES politikos sritys, pavyzdžiui, žaliojo kurso strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategija, BŽŪP, prekybos politika ir socialinė politika, turi būti kur kas nuoseklesnės ir labiau koordinuojamos. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ūkininkavimas pagal ES šeimos ūkio modelį yra labai svarbus įgyvendinant žaliojo kurso strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją, todėl BŽŪP biudžetas turi būti pakankamas, kad būtų įgyvendinti papildomi reikalavimai ūkininkams. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kalbant apie žemės naudmenų skyrimą ekologinei gamybai, reikia įvertinti dėl to sumažėsiančios gamybos poveikį. Reikia aktyviau vykdyti mokslinius tyrimus, kad būtų galima geriau apibrėžti ekologiškus produktus ir įvertinti tikrąjį grynąjį „ekologiško“ ūkininkavimo indėlį į pasaulio tvarumą, įskaitant biologinę įvairovę. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Visuose ES prekybos susitarimuose turi būti laikomasi ES sanitarijos ir fitosanitarijos nuostatų ir atsargumo principo. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bendroji informacija

Europos žaliasis kursas

| 2.1. | Europos žaliasis kursas (1) – plataus užmojo komunikatas ir įsipareigojimas imtis su klimatu ir aplinka susijusių iššūkių. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos žaliasis kursas yra nauja augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje iki 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Žaliuoju kursu siekiama apsaugoti, tausoti ir puoselėti ES gamtinį kapitalą ir saugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Ši pertvarka turi būti teisinga ir įtrauki. Visų pirma reikia galvoti apie žmones ir atkreipti dėmesį į regionus, pramonės sektorius ir darbuotojus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europos Komisija nurodė, kad žaliasis kursas neatskiriamas nuo jos strategijos dėl prekybos politikos, kuria siekiama įgyvendinti Jungtinių Tautų darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus (DVT) (2). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pagrindiniai Europos žaliajame kurse nustatyti tikslai nurodyti toliau pateiktame paveikslėlyje (3): |
| --- | --- |

2.5.

Image 1

Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategija

| 2.6. | Įgyvendinant žaliąjį kursą, strategija „Nuo ūkio iki stalo“ (4) siekiama ES maisto sistemą paversti visuotiniu tvarumo standartu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ES biologinės įvairovės strategija (5) siekiama biologinės įvairovės nykimo tendenciją pasukti priešinga linkme ir atkurti gamtą. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Svarbiausi strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos tikslai, be kita ko, yra:






  — | iki 2030 m. 50 proc. sumažinti cheminių pesticidų naudojimą, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

iki 2030 m. 50 proc. sumažinti cheminių pesticidų naudojimą,

| — | iki 2030 m. 50 proc. sumažinti prarandamų maisto medžiagų kiekį ir 20 proc. sumažinti trąšų naudojimą, |
| --- | --- |

—

iki 2030 m. 50 proc. sumažinti prarandamų maisto medžiagų kiekį ir 20 proc. sumažinti trąšų naudojimą,

| — | iki 2030 m. 50 proc. sumažinti antimikrobinių medžiagų, naudojamų ūkiniams gyvūnams, pardavimo apimtį, |
| --- | --- |

—

iki 2030 m. 50 proc. sumažinti antimikrobinių medžiagų, naudojamų ūkiniams gyvūnams, pardavimo apimtį,

| — | remiantis moksliniais įrodymais, peržiūrėti ir patobulinti su gyvūnų gerove susijusius teisės aktus, |
| --- | --- |

—

remiantis moksliniais įrodymais, peržiūrėti ir patobulinti su gyvūnų gerove susijusius teisės aktus,

| — | užtikrinti, kad iki 2030 m. 25 proc. ES žemės ūkio paskirties žemės būtų naudojama taikant ekologinio ūkininkavimo metodus; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad iki 2030 m. 25 proc. ES žemės ūkio paskirties žemės būtų naudojama taikant ekologinio ūkininkavimo metodus;

| — | patikslinti su kolektyvinėmis iniciatyvomis, skirtomis ūkininkų padėčiai tiekimo grandinėje stiprinti, susijusias konkurencijos taisykles, |
| --- | --- |

—

patikslinti su kolektyvinėmis iniciatyvomis, skirtomis ūkininkų padėčiai tiekimo grandinėje stiprinti, susijusias konkurencijos taisykles,

| — | sukurti ekologišką modelį, kuriuo ūkininkams būtų atlyginama už anglies dioksido sekvestraciją per BŽŪP arba rinką, |
| --- | --- |

—

sukurti ekologišką modelį, kuriuo ūkininkams būtų atlyginama už anglies dioksido sekvestraciją per BŽŪP arba rinką,

| — | iki 2030 m. pasodinti 3 mlrd. medžių, |
| --- | --- |

—

iki 2030 m. pasodinti 3 mlrd. medžių,

| — | pakeisti apdulkintojų populiacijos mažėjimo tendenciją, |
| --- | --- |

—

pakeisti apdulkintojų populiacijos mažėjimo tendenciją,

| — | atkurti sąlygas laisvai tekėti 25 000 km ES upių, |
| --- | --- |

—

atkurti sąlygas laisvai tekėti 25 000 km ES upių,

| — | apsaugoti 30 proc. ES sausumos ir jūros teritorijų, |
| --- | --- |

—

apsaugoti 30 proc. ES sausumos ir jūros teritorijų,

| — | skatinti tvarų maisto vartojimą ir visiems prieinamą sveiką maistą. |
| --- | --- |

—

skatinti tvarų maisto vartojimą ir visiems prieinamą sveiką maistą.

| 2.9. | Apibendrinant, strategijomis siekiama užtikrinti europiečiams prieinamą ir tvarų maistą, kovoti su klimato kaita, saugoti aplinką ir išsaugoti biologinę įvairovę. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK palankiai vertina žaliojo kurso strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją bei nustatytus tikslus (6). |
| --- | --- |

2.10.

ES prekybos politika

| 2.11. | 2019 m. gruodžio mėn. Europos Komisijos pirmininkės įgaliojamajame rašte už prekybą atsakingam Komisijos nariui Philui Hoganui nurodyta, kad kalbant apie ES prekybos politiką ir Europos vietą taisyklėmis grindžiamoje daugiašalėje sistemoje svarbiausias siekis – visiems užtikrinti vienodas sąlygas (7). Pirmininkė nurodo, kad už prekybą atsakingas Komisijos narys užtikrins DVT įgyvendinimą, reikalaudamas, kad kiekviename naujame prekybos susitarime būtų specialus skyrius dėl darnaus vystymosi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ES nurodo remsianti visuotinį perėjimą prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų, laikantis strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų ir DVT. Vykdydama išorės politiką, įskaitant prekybos politiką, ES sieks sudaryti žaliuosius aljansus tvarių maisto sistemų srityje su visais savo prekybos partneriais dvišaliuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose. Ji taip pat užtikrins, kad būtų visapusiškai įgyvendintos visų prekybos susitarimų nuostatos dėl prekybos ir darnaus vystymosi ir būtų užtikrintas jų vykdymas, be kita ko, padedant ES vyriausiajam už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingam pareigūnui. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Pagrindinės svarstytinos sritys

Prekybos svarba ir vertė

| 3.1. | ES yra didžiausia ekonomika pasaulyje, kurios BVP vienam gyventojui siekia 25 000 EUR 450 mln. vartotojų (8). Tai didžiausias pasaulyje prekybos blokas. ES yra pagrindinė 80 šalių prekybos partnerė. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prekyba ir investicijos labai svarbios ES. Komunikate „Prekyba visiems“ pabrėžiama, kad daugiau nei 36 mln. ES darbo vietų, t. y. viena iš septynių, priklauso nuo eksporto už ES ribų ir kad 90 proc. pasaulio ekonomikos augimo per ateinančius 15 metų turėtų įvykti už Europos ribų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ES ir jos 450 mln. piliečių (9) labai svarbi vidaus ir išorės prekyba, vykdoma ES bendrojoje rinkoje ir laikantis laisvos, sąžiningos ir taisyklėmis grindžiamos politikos dėl pasaulio rinkos. 2018 m. ES prekybos prekėmis su likusiu pasauliu vertė siekė 3 936 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iš ES prekybos žemės ūkio maisto produktais statistinių duomenų (10) matyti, kad 2019 m. buvo rekordiniai metai. Žemės ūkio maisto produktų eksporto vertė iš viso siekė 151,2 mlrd. EUR, o importo – 119,3 mlrd. EUR, taigi bendra prekybos vertė per metus buvo 270,5 mlrd. EUR. Prekybos perviršis nuo 2018 m. išaugo 10,9 mlrd. EUR ir pasiekė iki tol neregėtą 31,9 mlrd. EUR lygį. Maisto perdirbimo pramonė atlieka labai svarbų vaidmenį prekybos ir eksporto srityse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK jau yra atkreipęs dėmesį į prekybos žemės ūkio produktais svarbą žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK priėmė nuomonę dėl žemės ūkio vaidmens daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą (12). Nuomonėje teigiama, kad PPO tebėra perspektyvus ir veiksmingas prekybos derybų forumas, ypač žemės ūkio srityje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | PPO nesugebėjimas paspartinti daugiašalės prekybos, taip pat ginčų sprendimo mechanizmo krizė kelia rimtą grėsmę daugiašališkumui ir taisyklėmis grindžiamai prekybai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tačiau tai neturėtų sumenkinti tinkamai veikiančios PPO vaidmens pasaulinės prekybos aplinkybėmis, taip pat taisyklėmis grindžiamos daugiašalės sistemos, kurią skatina ES, svarbos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nuomonėje „PPO reforma siekiant prisitaikyti prie pasaulio prekybos pokyčių“ EESRK tvirtina esąs įsitikinęs, kad reikia ne tik skubiai įgyvendinti būtinas reformas, visų pirma dėl Ginčų sprendimo tarybos (GST) Apeliacinio komiteto veikimo, bet kartu PPO narės turėtų imtis platesnio užmojo ir sisteminių pokyčių. Šie EESRK remiami pasiūlymai iš esmės apima tris sritis: darbo standartus ir deramą darbą, klimato kaitos tikslus ir JT 2030 m. darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK nuomone, ES negali leisti, kad jos prekybos politika taptų gynybine. Turint omenyje COVID-19 krizę ir ekonomikos atsigavimo visoje ES ir pasaulyje siekį, prekybos reikšmė ir vertė dar niekada nebuvo tokios svarbios. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK mano, kad ES, vadovaudamasi žaliuoju kursu ir Europos ekonomikos gaivinimo planu, turi laikytis plataus užmojo požiūrio siekdama užtikrinti ekonomikos atsigavimą ir sudaryti jam palankesnes sąlygas. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Žaliuoju kursu turi būti sėkmingai suderinti tvirtos prekybos išsaugojimas ir darbo vietų bei aplinkos apsauga, kartu išsaugant Europos konkurencingumą. Be to, strategija negali suteikti konkurencinio pranašumo ES nepriklausančių šalių produktų importui į ES rinką, įskaitant į ES importuotinus ne ES ekologiškus produktus, nes jie turi būti pagaminti laikantis tų pačių ES taisyklių, kurios taikomos ES gamintojams (14). Reikėtų įdiegti ES atsekamumo ir ekologinės kokybės sertifikavimo sistemą ir atskirai įskaitomu dydžiu ženklinti ES pagamintus produktus kaip „ES ekologiškus“, o tarptautiniu mastu pagamintus produktus – kaip „ne ES ekologiškus“ produktus. Taip pat reikėtų sukurti nepriklausomą ir dinamišką ES lygmens akreditavimo sistemą, kurią šiuo metu užtikrina viena nacionalinė akreditacijos įstaiga, veikianti pagal viešosios valdžios įgaliojimus, kuri konkrečiai spręstų klausimus, susijusius su kontrolės įstaigų akreditavimu ir su ekologija susijusio sukčiavimo prevencija vykdant veiklą ekologinės gamybos sektoriuje. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Labai svarbu, kad ES bendroji rinka veiktų veiksmingai ir tinkamai. EESRK labai tvirtai laikosi nuomonės, kad ES rinkos jokiu būdu negali būti renacionalizuotos. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK pripažįsta vienodomis sąlygomis veikiančios taisyklėmis grindžiamos prekybos svarbą ir vertę ir didelį jos indėlį į ekonomikos atsigavimą po COVID-19 pandemijos. |
| --- | --- |

3.14.

Prekyba ir darnus vystymasis

| 3.15. | Darnus vystymasis – tai dabartinių poreikių tenkinimas, nemažinant būsimų kartų galimybių tenkinti savus poreikius. JT darbotvarkėje iki 2030 m. numatyta 17 pagrindinių DVT ir 169 uždaviniai. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategija gerokai pranoksta DVT ir nustato visiškai naujus kriterijus, kuriais siekiama sukurti „naują visuotinį tvarumo standartą“. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ES teisėje reikalaujama, kad visos atitinkamos ES politikos sritys, įskaitant prekybos politiką ir konkurencijos politiką, skatintų darnų vystymąsi. ES prekybos politika siekiama užtikrinti, kad ekonominis vystymasis būtų neatsiejamas nuo socialinio teisingumo, žmogaus teisių laikymosi, aukštų darbo ir aplinkos apsaugos standartų, kartu laikantis ES fitosanitarijos nuostatų ir atsargumo principo. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Per daugelį metų EESRK parengė nuomonių įvairiais prekybos ir darnaus vystymosi aspektais, įskaitant nuomones dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose (15) ir dėl esminio prekybos ir investicijų vaidmens siekiant DVT ir juos įgyvendinant (16). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Pirmojoje nuomonėje EESRK primygtinai ragina Komisiją siekti platesnių užmojų stiprinant veiksmingą įsipareigojimų vykdymą prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriuose ir pabrėžia siaurą požiūrį į PDV, kai kalbama apie vartotojų interesus. Joje taip pat pabrėžiami su VPG (vidaus patarėjų grupių) veikla ir sankcijų taikymu susiję finansavimo ir išteklių klausimai. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Pastarojoje nuomonėje EESRK nurodo manąs, kad DVT ir Paryžiaus susitarimas iš esmės pakeis pasaulio prekybos darbotvarkę, ypač prekybą pramoninėmis prekėmis ir žemės ūkio produktais. Tačiau EESRK pažymi, kad DVT nėra teisiškai privalomi ir nėra jokio ginčų sprendimo mechanizmo. Nuomonėje pabrėžiamas atsakingo profesinio elgesio vaidmuo padedant įgyvendinti DVT ir pabrėžiama, kad privačiojo sektoriaus poveikis bus labai svarbus. Be to, raginama visapusiškai įvertinti galimą DVT ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo poveikį ES prekybos ir konkurencijos politikai, įskaitant žemės ūkį. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Plačiai pripažįstama, kad prekyba žemės ūkio produktais atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant daugumą, o gal net visus DVT, kad PPO turi atlikti svarbų vaidmenį to siekiant, taip pat kad be veiksmingo daugiašalės prekybos mechanizmo tai būtų daug sunkiau (17). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Pagrindiniai klausimai kyla dėl žaliojo kurso strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos, ES prekybos politikos ir darnaus vystymosi, įskaitant klausimą, ar realu, kad ES gali nustatyti ir įgyvendinti naujus aukštesnius standartus, kuriais viršijamas DVT lygis? Ar ES gali priversti savo prekybos partnerius įgyvendinti nuostatas dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių? Ar ES gali žengti dar vieną žingsnį ir priversti savo prekybos partnerius ar net ES valstybes nares žaliuoju kursu pasiekti dar aukštesnį darnaus vystymosi lygį? Kokiu mastu ES akcentuos DVT ir (arba) strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategiją vykdydama būsimas prekybos derybas? Kokių išlaidų dėl žaliojo kurso patirs Europos ūkininkai ir žemės ūkio sektorius? Kokį poveikį tai padarys ES prekybos konkurencingumui? |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EESRK laikosi nuomonės, kad ES turėtų įgyvendinti teisės aktus, kuriais būtų nustatytas išsamus įmonių patikrinimas visose jų tiekimo grandinių grandyse, siekiant nustatyti aplinkos ir socialinę riziką bei žmogaus teisių pažeidimus, užkirsti jiems kelią ir sumažinti jų poveikį. |
| --- | --- |

3.23.

Vykdymo užtikrinimas

| 3.24. | ES turi daugiau dėmesio skirti DVT ir LPS nustatytų standartų vykdymo užtikrinimui ir įgyvendinimui. Labai svarbu, kad būtų tinkamai ir griežtai stebimi, įgyvendinami ir vykdomi visi prekybos susitarimų aspektai, nes jie tampa vis išsamesni ir įtraukesni, ypač kai apima ekonomines nematerialias darnaus vystymosi sritis, kaip antai aplinka ir klimato kaita. Jungtiniam tyrimų centrui (JTC) (18) prieinamos naujausios technologijos turėtų būti naudojamos su didžiausiomis problemomis, pavyzdžiui, miškų naikinimu, susijusiai padėčiai stebėti. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo procedūros turi būti aiškios, greitos, efektyvios ir finansiškai skaidrios; išlaidos turi būti paskirstytos sąžiningai, atsižvelgiant į tai, kas įperkama smulkiesiems ūkininkams. |
| --- | --- |

3.25.

Transportas ir energetika

| 3.26. | Žaliajame kurse daug daugiau dėmesio reikia skirti transporto ir energetikos politikai. Transporto sektoriuje išmetama 24 proc. pasaulio CO2 kiekio (ir prognozuojama, kad iki 2030 m. jis pasieks 40 proc. viso išmetamo kiekio (19)). Intensyvesnis energijos vartojimas taip pat bus atidžiai stebimas ir reikės daugiau paskatų atsinaujinančiajai energijai. |
| --- | --- |

3.26.

Žaliojo kurso strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategija

| 3.27. | Žaliojo kurso strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategija reikia tvirtai remti Europos ūkininkų ir žemės ūkio sektoriaus ekonominį tvarumą ir gerinti rinkų veikimą, kartu prisidedant prie ekonomiškesnio, ekologiškesnio ir socialiniu požiūriu tvaresnio žemės ūkio maisto produktų sektoriaus. Tai atitinka EESRK viziją dėl „tvarios ekonomikos, kurios mums reikia“ (20). |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Savo nuomonėje dėl visapusiškos ES maisto politikos (21) EESRK ragina parengti tvaresnę maisto politiką, kuria siekiama užtikrinti sveiką mitybą iš tvarių maisto sistemų, susiejant žemės ūkį su mitybos ir ekosistemų funkcijomis, ir užtikrinti tiekimo grandines, kuriomis būtų apsaugota visų Europos visuomenės sluoksnių sveikata. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ atsispindi daug šiose nuomonėse pateiktų idėjų ir EESRK prisidėjo prie šiuo tikslu suteikto postūmio. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Kalbant apie konkretų pasiūlymą mažinti pesticidų naudojimą, ūkininkams turi būti suteikta galimybė šiuos produktus pakeisti saugiomis ir tvariomis alternatyvomis, kurios apsaugotų derlių ir sumažintų bet kokią grėsmę apsirūpinimo maistu saugumui. Moksliniai tyrimai ir inovacijos, pagrįsti patikimais moksliniais įrodymais, yra labai svarbūs įgyvendinant alternatyvius, tvarius kovos su kenkėjais sprendimus. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Trąšų naudojimo mažinimas turi būti grindžiamas patikimais moksliniais įrodymais, susijusiais su maisto medžiagų tvarkymo planais, dirvožemio tyrimais, pasėlių maisto medžiagų poreikių tenkinimu, tiksliuoju tręšimu ir maisto medžiagų pusiausvyros palaikymu dirvožemyje. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Kalbant apie žmonių sveikatą ir saugą, labai svarbu mažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą (koncepcija „Viena sveikata“ (22)). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Gyvūnų sveikatos gerinimas ir gerovės didinimas yra svarbus ir pageidautinas tikslas, tačiau už jį, deja, rinkoje ne visada atlyginama, o susijusios išlaidos retai susigrąžinamos. Pagal BŽŪP vykdoma labai tvirta politika, kuria užtikrinama, kad Europos gyvūnai būtų auginami laikantis aukščiausių atsekamumo, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei aplinkos apsaugos standartų pasaulyje. Tarptautinės prekybos srityje abipusiškumas dėl gyvūnų gerovės standartų turėtų būti vienas pagrindinių reikalavimų prekybos susitarimuose su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Atsižvelgiant į strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytus antimikrobinių medžiagų, pesticidų ir trąšų kiekio mažinimo tikslus, atliekant lyginamąją analizę reikia atsižvelgti į pastaraisiais metais daugelyje valstybių narių jau padarytą pažangą. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Kalbant apie galimybę daugiau žemės naudmenų skirti ekologinei gamybai, reikia įvertinti dėl to sumažėsiančios gamybos poveikį. Reikia aktyviau vykdyti mokslinius tyrimus, kad būtų galima geriau apibrėžti ekologiškus produktus ir įvertinti tikrąjį grynąjį ekologiškų produktų indėlį į pasaulio tvarumą. Be to, ekologinio ūkininkavimo gamybos sąnaudos gali būti didesnės, o tai vėlgi gali būti neatspindėta mažmeninės prekybos lygmeniu. Dėl to brangstantis ekologinis ūkininkavimas gali tapti netvarus. ES taip pat turi įvertinti poveikį rinkai, koks būtų ekologinės gamybos kainos patrauklumas ir (arba) perspektyvumas, jei jos apimtys išaugtų keturis kartus. |
| --- | --- |

3.35.

BŽŪP, žaliojo kurso strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategija

| 3.36. | Dabartinis BŽŪP reformos procesas prasidėjo 2018 m., kai birželio mėn. buvo pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų (23). Naujojoje BŽŪP numatyti didesni užmojai, visų pirma susiję su aplinka ir klimato kaita. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Naujaisiais pasiūlymais dėl BŽŪP nustatomi šie konkretūs tikslai:






  — | remti perspektyvias ūkio pajamas bei ūkių atsparumą visoje ES teritorijoje ir taip užtikrinti geresnį aprūpinimą maistu, |
| --- | --- | --- |

3.37.

—

remti perspektyvias ūkio pajamas bei ūkių atsparumą visoje ES teritorijoje ir taip užtikrinti geresnį aprūpinimą maistu,

| — | labiau orientuotis į rinką ir didinti konkurencingumą, be kita ko, daugiau dėmesio skiriant moksliniams tyrimams, technologijoms ir skaitmeninimui, |
| --- | --- |

—

labiau orientuotis į rinką ir didinti konkurencingumą, be kita ko, daugiau dėmesio skiriant moksliniams tyrimams, technologijoms ir skaitmeninimui,

| — | gerinti ūkininkų padėtį vertės grandinėje, |
| --- | --- |

—

gerinti ūkininkų padėtį vertės grandinėje,

| — | padėti švelninti klimato kaitą bei prisitaikyti prie jos ir plėtoti tvariąją energetiką, |
| --- | --- |

—

padėti švelninti klimato kaitą bei prisitaikyti prie jos ir plėtoti tvariąją energetiką,

| — | skatinti darnų vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą, |
| --- | --- |

—

skatinti darnų vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą,

| — | prisidėti prie biologinės įvairovės apsaugos, užtikrinti geresnį ekosisteminių paslaugų teikimą ir saugoti buveines bei kraštovaizdį, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie biologinės įvairovės apsaugos, užtikrinti geresnį ekosisteminių paslaugų teikimą ir saugoti buveines bei kraštovaizdį,

| — | pritraukti jaunuosius ūkininkus ir sudaryti palankesnes sąlygas verslo plėtrai kaimo vietovėse, |
| --- | --- |

—

pritraukti jaunuosius ūkininkus ir sudaryti palankesnes sąlygas verslo plėtrai kaimo vietovėse,

| — | skatinti užimtumą, augimą, socialinę įtrauktį ir vietos plėtrą kaimo vietovėse, be kita ko, bioekonomikos ir darnaus miškų ūkio sektoriuose, |
| --- | --- |

—

skatinti užimtumą, augimą, socialinę įtrauktį ir vietos plėtrą kaimo vietovėse, be kita ko, bioekonomikos ir darnaus miškų ūkio sektoriuose,

| — | užtikrinti, kad ES žemės ūkio sektorius geriau reaguotų į visuomenės poreikius, susijusius su maistu ir sveikatos priežiūra (įskaitant saugius, maistingus ir tvarius maisto produktus), taip pat gyvūnų gerove. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad ES žemės ūkio sektorius geriau reaguotų į visuomenės poreikius, susijusius su maistu ir sveikatos priežiūra (įskaitant saugius, maistingus ir tvarius maisto produktus), taip pat gyvūnų gerove.

| 3.38. | Naujojoje BŽŪP nustatytas konkretus reikalavimas, kad tiesioginės išmokos priklausys nuo griežtesnių reikalavimų aplinkos apsaugos ir klimato kaitos srityse. Valstybės narės turės pasiūlyti ekologines schemas, kad paremtų ūkininkus, kurie imasi daugiau veiksmų negu nustatyti privalomi reikalavimai. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Naujuosiuose BŽŪP pasiūlymuose nurodoma, kad bent 30 proc. visų nacionalinių asignavimų kaimo plėtrai bus skirta aplinkos apsaugos ir klimato politikos priemonėms. Numatoma, kad 40 proc. viso BŽŪP biudžeto bus skirta priemonėms, kurios padės įgyvendinti klimato politikos veiksmus (24). |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Pagal BŽŪP valstybės narės privalo parengti strateginius planus, kuriuose būtų nurodyta, kaip jos planuoja įgyvendinti konkrečius BŽŪP tikslus. Valstybės narės, naudodamos bendrai apibrėžtus rezultato rodiklius, nustatys tikslus, kurių jos nori pasiekti tuo programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Per pastaruosius dvejus metus ES institucijos jau padarė didelę pažangą įgyvendindamos BŽŪP pasiūlymus ir labai svarbu, kad žaliojo kurso pasiūlymai šios pažangos nenukreiptų priešinga linkme. Suderinti BŽŪP strateginius planus su ES žaliuoju kursu bus sudėtinga, tačiau tai reikia padaryti. |
| --- | --- |

3.41.

ES rinkos kryptis ir sąžininga kaina

| 3.42. | Žaliojo kurso strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijoje labai aiškiai nurodyta, kad, vertinant visos ekonomikos mastu, vidutinis ES ūkininkas šiuo metu uždirba maždaug dukart mažiau nei vidutinis darbuotojas. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Siekiant užtikrinti tvarias pajamas, svarbu, kad Europos ūkininkams už maisto produktus rinkoje būtų siūloma sąžininga kaina, viršijanti gamybos sąnaudas. Strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ turi būti įtvirtinta rinkos kryptis, pagal kurią aukšti Europos ūkininkų maisto gamybos standartai būtų svarbūs ir už juos turi būti mokama. Pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ tai turi būti pasiekta įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis būtų draudžiama nesąžininga prekybos praktika (25), vengiama pardavimų žemiau savikainos ir užtikrinama, kad rinkos kaina būtų sąžiningai paskirstyta visoje tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

3.43.

Biudžetas

| 3.44. | Pasiūlymai dėl daugiametės finansinės programos (DFP), įskaitant faktinį BŽŪP biudžeto sumažinimą 9 proc., neatitinka žaliojo kurso strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos tikslų. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Kad būtų pasiekti šių strategijų tikslai, BŽŪP biudžetas neturi būti mažinamas. Biudžetą reikia didinti, kad būtų atsižvelgta į papildomus reikalavimus ūkininkams ir infliaciją, apsaugotos bazinės išmokos ūkininkams ir kaimo plėtros programoje nurodytos ūkininkavimo schemos. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Bet koks produkcijos ir pajamų sumažėjimas, patirtas įgyvendinant šią strategiją, ūkininkams turi būti kompensuojamas. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | EESRK dar kartą išreiškia savo pritarimą tam, kad ES biudžetas turėtų būti padidintas, siekiant tinkamai finansuoti BŽŪP ir nustatyti naujus politikos tikslus ir uždavinius (26). |
| --- | --- |

3.47.

Mokslinis pagrindas

| 3.48. | Klimato politikos veiksmai turi būti grindžiami tiksliu žemės ūkio veiklos vertinimu. Šiuo metu metano apskaitos būdai neatspindi naujausių mokslo duomenų (27), o ūkininkai negauna kompensacijų už jų ganyklose ir gyvatvorėse sekvestruotą anglies dioksidą. Šie klausimai turi būti sprendžiami strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijoje, siekiant užtikrinti, kad į visus išmetamus ir sektoriuje sekvestruotus teršalus būtų tinkamai ir tiksliai atsižvelgta. |
| --- | --- |

3.48.

Teisinga pertvarka

| 3.49. | Įgyvendinant naująją žaliąją politiką itin svarbi visiems teisinga pertvarka. Naujos politikos įgyvendinimo išlaidas turi padengti visi – nuo ūkininkų ir perdirbėjų iki mažmenininkų ir vartotojų. Turime vadovautis koncepcija „nė vieno nepalikti nuošalyje“ (28) ir apsaugoti pažeidžiamiausius asmenis nuo nenumatytų naujosios politikos pasekmių. |
| --- | --- |

3.49.

Standartų lygiavertiškumo užtikrinimas

| 3.50. | Į 1995 m. PPO sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo įtrauktos nuostatos dėl maisto saugos ir gyvūnų bei augalų sveikatos. Sutarties 5 straipsnio 7 dalyje nustatytas atsargumo principas, kuris dabar įtvirtintas Lisabonos sutartyje. Bet koks bandymas tai pakeisti kitaip negu daugiašaliu lygmeniu sukeltų didžiulių padarinių pasaulio prekybos tvarkai ir ateityje sugriautų pačios sutarties patikimumą (29). |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | ES turi reikalauti, kad į ES eksportuojančios trečiosios šalys taikytų gerokai griežtesnius atitinkamus socialinius, aplinkos, gyvūnų gerovės ir fitosanitarijos standartus, panašius į tuos, kurių jos reikalauja iš Europos ūkininkų. Standartų neatitinkantis importas į ES negali išstumti aukščiausios kokybės Europos produkcijos, pagamintos pagal aukštesnio lygio strategiją „Nuo stalo iki ūkio“ ir Biologinės įvairovės strategiją. Analogiškai Europa negali perkelti savo užmojo siekti klimato kaitos tikslų į išorę, nutekindama anglies dioksidą. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | ES taip pat privalo vengti net ir mažiausios pagundos žemės ūkio srityje daryti didelių nuolaidų, kurios pakenktų vidaus gamybai. Be to, ES turi neleisti taikyti dvejopų standartų žemės ūkio srityje, ypač susijusių su sutartimis dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių taikymo ir dėl techninių prekybos kliūčių šalyse partnerėse. |
| --- | --- |

3.52.

Darbas

| 3.53. | Iš mokslinių tyrimų matyti, kad laisvosios prekybos susitarimai yra tinkama priemonė darbo padėčiai šalyse partnerėse gerinti (30). TDO, 2016 m. atlikusi 76 iš daugiau kaip 260 LPS darbo nuostatų tyrimą, padarė išvadą, kad techninio bendradarbiavimo, tikrinimo mechanizmų ir pilietinės visuomenės dalyvavimo derinys padėjo pagerinti darbo teisių padėtį įvairiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

3.53.

Poveikio vertinimas

| 3.54. | Geri teisės aktai yra tie, kurie prieš juos priimant yra tinkamai ir išsamiai patikrinami. Prieš priimant bet kokius politinius ar reguliavimo sprendimus, į visas priemones, siūlomas kaip žaliojo kurso strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir Biologinės įvairovės strategijos dalis, turi būti įtrauktas išsamus reguliavimo poveikio vertinimas, įskaitant lyginamąją analizę. |
| --- | --- |

3.54.

Miškininkystė ir miškų naikinimas

| 3.55. | ES miškų teritorijos didinimas yra teigiamas žingsnis ir bus labai naudingas klimato kaitos požiūriu. Jam turi būti skiriamas didelis finansavimas, kad, atsižvelgiant į investicijų trukmę, ūkininkai neprarastų pajamų. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Siekiant žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytų tikslų, ES prekybos politikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į tai, kad ES importas neskatintų miškų naikinimo ES nepriklausančiose prekybos partnerėse. Keletas šios problemos pavyzdžių yra jautienos ir sojos importas iš MERCOSUR šalių (Brazilija), jautienos ir avienos importas iš Australijos ir alyvpalmių aliejaus importas iš Indonezijos. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | EESRK ragina Komisiją geriau informuoti Europos vartotojus ir didinti jų sąmoningumą apie miškų naikinimo problemas gerinant produktų aplinkosauginį ženklinimą ir sukuriant Europos miškų naikinimo observatoriją bei išankstinio perspėjimo mechanizmą. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | EESRK prašo Komisijos kartu su vietos gyventojais remti miškų atkūrimą ir įveisimą, ypač Lotynų Amerikoje, Užsachario Afrikoje ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse. Komisija taip pat turi teikti finansinę paramą ir techninę pagalbą trečiosioms šalims (įskaitant valstybinius ir nevalstybinius subjektus), visų pirma siekiant išsaugoti „senąsias“ miškų ekosistemas. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | EESRK prašo Komisijos gerinti ženklų „Importas visiškai nenaikinant miškų“ kokybę ir patikimumą skatinant priemonių konvergenciją ir esamo sertifikavimo išplėtimą, taikant žemės paskirties kartografavimą nuotolinio stebėjimo būdu, remiant gamintojus įgyvendinimo srityje ir stiprinant kontrolę visose tiekimo grandinių grandyse. |
| --- | --- |

3.59.

4.   COVID-19 poveikis

| 4.1. | Koronaviruso krizė atskleidžia mūsų pažeidžiamumą globalizuotų gamybos grandinių ir pagal principą „pačiu laiku“ veikiančios tarptautinės prekybos atžvilgiu, nes sukrėtimo atveju tai neleidžia mums įsigyti būtiniausių prekių: apsauginių kaukių, būtiniausių vaistų ir pan. Tokios krizės kartosis vėl. Veiklos perkėlimas pramonės, žemės ūkio ir paslaugų srityse turėtų sudaryti sąlygas didesniam savarankiškumui tarptautinių rinkų atžvilgiu, atgauti gamybos metodų kontrolę ir inicijuoti ekologinę ir socialinę veiklos pertvarką. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pandemija mums priminė, kad esame glaudžiai susiję su gamta ir kad reikia saugoti biologinę įvairovę bei užkirsti kelią miškų naikinimui. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Besitęsiančios COVID-19 krizės poveikis pasaulio ekonomikai yra toks stiprus, kad Tarptautinis valiutos fondas (TVF) įspėjo, jog pasaulis patiria didžiausią ekonomikos nuosmukį nuo XX a. 4-ojo dešimtmečio Didžiosios depresijos laikų. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TVF prognozuoja, kad 2020 m. pasaulio BVP sumažės 3 proc., o kiti spėja, kad pasaulio ekonomikos sulėtėjimas sieks 2,3–4,8 proc. ir atsieis 2–4 trln. USD. TVF pateikė prognozę, kad 2020 m. JAV rinka sumažės 5,9 proc., o euro zona – 7,5 proc. (31) 2020 m. antrąjį ketvirtį ES BVP sumažėjo 15 proc. ir numatoma, kad 2020 m. ekonomika iš viso susitrauks 7 proc. (32). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vienas pagrindinių XX a. ketvirtojo dešimtmečio Didžiosios depresijos padarinių buvo nepakankamas apsirūpinimo maistu saugumas ir apsirūpinimo maistu savarankiškumas, dėl kurio kai kuriose ES šalyse ir JAV valstijose pritrūko maisto ir kilo badas, todėl prasidėjo pilietiniai neramumai ir susikūrė ekstremistinės politinės grupės. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pagrindinė dėl COVID-19 susidariusios ekstremaliosios padėties pamoka – apsirūpinimo maistu saugumo ir apsirūpinimo maistu savarankiškumo svarba ES, dar kartą pabrėžiant, kad ES labai svarbi gerai finansuojama BŽŪP. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Dėl COVID-19 susidariusi ekstremalioji padėtis turėtų padidinti BŽŪP svarbą ES (33) ir sustiprinti pradinius BŽŪP politikos tikslus, nustatytus SESV 39 straipsnyje, visų pirma:






  — | užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas, |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas,

| — | užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas. |
| --- | --- |

—

užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas.

| 4.8. | Būtina pabrėžti, koks nepaprastai svarbus buvo tvirtas ES ekonominis atsakas į ekstremaliąją padėtį, susidariusią dėl COVID-19. Komisijos reagavimas žemės ūkio srityje iki šiol kėlė nusivylimą, mat buvo priimtos neatidėliotinos rinkos priemonės, kurioms finansuoti skirta tik 78 mln. EUR. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Siekdama atkurti Europos ekonomiką po COVID-19 krizės, ES pradėjo įgyvendinti ekonomikos gaivinimo priemonę „Next Generation EU“, kuriai papildomai skirta 750 mlrd. EUR ir kuri kartu su 2021–2027 m. ES biudžetu sudarys 1,85 trln. EUR. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Būtina pabrėžti, koks nepaprastai svarbus buvo tvirtas ES ekonominis atsakas į ekstremaliąją padėtį, susidariusią dėl COVID-19. ES Komisijos atsakas turi padėti atkurti ir sustiprinti ekonomiką, aprūpinimo maistu saugumą, tvarias tiekimo grandines, medicinos priemonių tiekimą ir prieinamumą, susietą su koncepcija „Viena sveikata“, žemės ūkį ir žemės ūkio maisto produktų sektorių, taip pat aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

4.10.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  Darnaus vystymosi tikslai.

2

(3)  COM(2019) 640 final, 1 pav.

3

(4)  Strategija „Nuo ūkio iki stalo“.

4

(5)  Biologinės įvairovės strategija.

5

(6)  Žr. EESRK nuomones „Nuo ūko iki stalo“ – tvaraus maisto strategija ir 2030 m. biologinės įvairovės strategija (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 51 ir p. 259).

6

„Nuo ūko iki stalo“ – tvaraus maisto strategija

2030 m. biologinės įvairovės strategija

(7)  Žr. raštą.

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/.

8

(9)  Eurostatas.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo.

10

(11)  EESRK nuomonė Prekybos žemės ūkio produktais svarba žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą (OL C 13, 2016 1 15, p. 97).

11

Prekybos žemės ūkio produktais svarba žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą

(12)  EESRK nuomonė Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą (OL C 173, 2017 5 31, p. 20).

12

Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą

(13)  https://www.eesc.europa.eu/lt/node/63550

13

(14)  Žr. ES ekologinės gamybos sektoriui taikomus teisės aktus: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_lt.

14

(15)  EESRK nuomonė Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (OL C 227, 2018 6 28, p. 27).

15

Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS)

(16)  EESRK nuomonė Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant (OL C 129, 2018 4 11, p. 27).

16

Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant

(17)  Ten pat, 12 išnaša.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_lt.

18

(19)  EESRK nuomonė ES prekybos ir investicijų politikos vaidmuo gerinant ES ekonominės veiklos rezultatus (OL C 47, 2020 2 11, p. 38), ypač 5 skyrius, kuriame aptariama prekyba ir darnus vystymasis, visų pirma atsižvelgiant į DVT ir Paryžiaus susitarimą.

19

ES prekybos ir investicijų politikos vaidmuo gerinant ES ekonominės veiklos rezultatus

(20)  EESRK nuomonė Tvari ekonomika, kurios mums reikia (OL C 106, 2020 3 31, p. 1).

20

Tvari ekonomika, kurios mums reikia

(21)  EESRK nuomonė Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką (OL C 129, 2018 4 11, p. 18).

21

EESRK nuomonė Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką

(22)  https://onehealthejp.eu/about/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_lt.pdf.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/IP_18_3985.

24

(25)  EESRK nuomonė Maisto tiekimo grandinės gerinimas (OL C 440, 2018 12 6, p. 165).

25

Maisto tiekimo grandinės gerinimas

(26)  https://www.eesc.europa.eu/lt/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M. R., Shine, K. P., Fuglestvedt, J. S., Millar, R. J., Cain, M., Frame, D. J. ir Macey, A. H., (2018 m.) Solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation (Sprendimas dėl netinkamo trumpalaikių klimato teršalų pateikimo CO2 ekvivalentu, taikant plataus užmojo švelninimo priemones), npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), p. 16.

27

Solution to the misrepresentations of CO2

2

npj Climate and Atmospheric Science

(28)  EESRK nuomonė Nė vieno nepalikti nuošalyje (OL C 47, 2020 2 11, p. 30).

28

Nė vieno nepalikti nuošalyje

(29)  Ten pat, 12 išnaša.

29

(30)  Dr. Evita Schmieg Innovation in the social pillars of sustainable development (Inovacijos darnaus vystymosi socialiniuose ramsčiuose), Vokietijos tarptautinių ir saugumo reikalų institutas (SWP).

30

Innovation in the social pillars of sustainable development

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex:52020DC0456.

32

(33)  EESRK nuomonė BŽŪP – pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų (OL C 62, 2019 2 15, p. 214).

33

BŽŪP – pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/77

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Energetika. Moterys – lygiavertės veikėjos XXI-ajame amžiuje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/11)

| Pranešėja | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Evangelija KEKELEKI |

Pranešėja

Laure BATUT

Bendrapranešėjė

Evangelija KEKELEKI

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 23 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 208 / 4 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 23

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

208 / 4 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

EESRK rekomenduoja Komisijai visas sprendimus priimančias institucijas skatinti:

| 1.1 | Sudaryti sąlygas visiems naudotis energija, mažinti energijos nepriteklių ir rinkti atitinkamų rodiklių kokybinius duomenis pagal lytį. |
| --- | --- |

1.1

Sudaryti sąlygas visiems naudotis energija, mažinti energijos nepriteklių ir rinkti atitinkamų rodiklių kokybinius duomenis pagal lytį.

| 1.2 | Stiprinti galiojančius Europos ir nacionalinius teisės aktus dėl lygybės ir užtikrinti jų vykdymą. |
| --- | --- |

1.2

Stiprinti galiojančius Europos ir nacionalinius teisės aktus dėl lygybės ir užtikrinti jų vykdymą.

| 1.3 | Numatyti tikslinę energetikos srities profesijoms taikomą lyčių lygybės politiką, nes „Women’s talents matter“ (Moterų talentai yra svarbūs!). |
| --- | --- |

1.3

Numatyti tikslinę energetikos srities profesijoms taikomą lyčių lygybės politiką, nes „Women’s talents matter“ (Moterų talentai yra svarbūs!).

| 1.4 | Sukurti vienodas sąlygas mokytis su energetika susijusių profesijų valstybėse narėse ir Europos lygmeniu, sukurti Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą. |
| --- | --- |

1.4

Sukurti vienodas sąlygas mokytis su energetika susijusių profesijų valstybėse narėse ir Europos lygmeniu, sukurti Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą.

| 1.4.1 | Raginti valstybes nares kurti mažamečiams vaikams skirtas „Little Polytechnics Schools“ (mažas politechnikos mokyklas), kad jie susipažintų su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika (STEM). |
| --- | --- |

1.4.1

Raginti valstybes nares kurti mažamečiams vaikams skirtas „Little Polytechnics Schools“ (mažas politechnikos mokyklas), kad jie susipažintų su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika (STEM).

| 1.5 | Sudaryti vienodas sąlygas energetikos sektoriaus darbo rinkoje: |
| --- | --- |

1.5

Sudaryti vienodas sąlygas energetikos sektoriaus darbo rinkoje:

| 1.5.1 | Pateikti duomenis pagal lytį, susijusius su visomis sektoriaus sritimis, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, taip pat duomenis dėl energijos nepritekliaus; apsvarstyti moterų galimybes, tačiau siekti, kad energetikos ir skaitmeninė pertvarka netaptų kliūtimi moterų karjerai ir darbo užmokesčiui. |
| --- | --- |

1.5.1

Pateikti duomenis pagal lytį, susijusius su visomis sektoriaus sritimis, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, taip pat duomenis dėl energijos nepritekliaus; apsvarstyti moterų galimybes, tačiau siekti, kad energetikos ir skaitmeninė pertvarka netaptų kliūtimi moterų karjerai ir darbo užmokesčiui.

| 1.5.2 | Nustatyti privalomas užmokesčio skaidrumo priemones, nes tai yra būtina realiai vienodo darbo užmokesčio visose srityse sąlyga. |
| --- | --- |

1.5.2

Nustatyti privalomas užmokesčio skaidrumo priemones, nes tai yra būtina realiai vienodo darbo užmokesčio visose srityse sąlyga.

| 1.5.3 | Nustatyti lygybės reikalavimą, taikytiną įmonių direktorių valdyboms. |
| --- | --- |

1.5.3

Nustatyti lygybės reikalavimą, taikytiną įmonių direktorių valdyboms.

| 1.6 | Visoje Europoje plėtoti socialinį dialogą ir kolektyvines sutartis dėl lygybės energetikos sektoriaus įmonėse. |
| --- | --- |

1.6

Visoje Europoje plėtoti socialinį dialogą ir kolektyvines sutartis dėl lygybės energetikos sektoriaus įmonėse.

| 1.7 | Modelių pagalba keisti pačių moterų mąstyseną ir sukurti europinį „Europos komandų“ tinklą. |
| --- | --- |

1.7

Modelių pagalba keisti pačių moterų mąstyseną ir sukurti europinį „Europos komandų“ tinklą.

| 1.8 | Keisti vyrų mąstyseną ir vadybos mokymo metodus. |
| --- | --- |

1.8

Keisti vyrų mąstyseną ir vadybos mokymo metodus.

2.   Įžanga. Energetikos sektorius ir moterys

| 2.1 | Lygybė yra viena svarbiausių ES vertybių, pagrindinė teisė ir Europos socialinių teisių ramsčio principas. Ji yra JT darnaus vystymosi tikslų dalis. Pagal SESV 8 straipsnį lygybė yra horizontalioji sąlyga, kuria grindžiamas lygybės aspekto integravimas į visas politikos sritis. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | 2020 m., 25-ųjų Pekino deklaracijos metinių proga (1), ES siekia panaikinti nelygybę ir naująja strategija skatinti lyčių lygybę. Pastaruoju metu šia tema buvo parengta daug dokumentų, kurių EESRK neketina nei pakartoti, nei perfrazuoti, tačiau pritaria jų išvadoms, pavyzdžiui, parengtoms Europos Parlamentui FEMM komiteto prašymu dėl moterų vaidmens energetikos pertvarkos procese (2), neseniai paskelbtam Komisijos komunikatui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. (3) lyčių lygybės strategija“ (COM (2020) 152 final) ir Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) (4) atliktiems tyrimams. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija laikosi nuomonės, kad„tikrąjį savo potencialą versle, politikoje ir visuomenėje galėsime realizuoti tik tuomet, jei išnaudosime visus savo talentus ir visas įvairovės teikiamas galimybes. Lyčių lygybė reiškia daugiau darbo vietų ir didesnį našumą – šį potencialą reikia išnaudoti pradedant ekologinę ir skaitmeninę pertvarką, taip pat sprendžiant demografinius iššūkius“.
  Šiame punkte nurodyti įvairūs energetikos sektoriui kylantys iššūkiai: potencialas ir našumas, įsidarbinimo galimybės, taigi ir įgūdžiai, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, lyčių lygybė, demografija, ekologinės ir skaitmeninės pertvarkos sukrėtimai. |
| --- | --- |

2.3

Šiame punkte nurodyti įvairūs energetikos sektoriui kylantys iššūkiai: potencialas ir našumas, įsidarbinimo galimybės, taigi ir įgūdžiai, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, lyčių lygybė, demografija, ekologinės ir skaitmeninės pertvarkos sukrėtimai.

| 2.4 | Iki koronaviruso krizės pasekmių moterų užimtumo lygis ES buvo didesnis nei kada nors anksčiau, tačiau daug moterų vis dar susiduria su kliūtimis patekti į darbo rinką ir joje išlikti. Klausimas „kur yra moterys?“ tampa įprastas visuose veiklos sektoriuose, o tai yra žingsnis į priekį, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, kai buvo sarkastiškai klausiama: „moterys?“. Tai nereiškia, kad lyčių nelygybė darbo rinkoje panaikinta. Energetikos sektoriuje – kaip ir daugelyje sektorių, kuriems būdingas tam tikras techninis aspektas – vėluojama užtikrinti lygybę: Europoje šiame sektoriuje vidutiniškai dirba tik 22 proc. moterų. Tokia padėtis yra, pavyzdžiui, Kroatijoje (5). Atsinaujinančiųjų išteklių energijos duomenys turėtų būti renkami ir pagal lytį. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Energetika yra didžiulis ekonomikos segmentas, kuris apima žaliavas, galutinius produktus ir paslaugas, įskaitant kasybą, gamybą, pardavimą, transportavimą ir paskirstymą, diplomatiją, fizinį ir geopolitinį saugumą, kuriame naudojama anglis, mediena, nafta, dujos, branduolinė energija, vėjas, saulė, vanduo ir kt., siekiant užtikrinti piliečiams, vartotojams ir įmonėms prieigą prie elektros energijos, šildymo, transporto savarankiškumo. Šio segmento ypatumas – jis yra pagrindinis kitų ekonomikos sektorių svertas. Jam reikia visų talentų. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Energetikos sektorius visais aspektais yra labai stereotipinis lyčių požiūriu: vyrams tenka dominuojanti padėtis, o tai lemia didelį vyrų ir moterų profesinį disbalansą tiek privačiajame, tiek viešajame energetikos sektoriuose ir nesimato realaus noro siekti lyčių lygybės visoje vertės grandinėje (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Energetikos sektoriuje vadovaujančias pareigas užimančių moterų yra labai mažai. Nuo 2012 m. EIGE vykdytas tyrimas parodė, kad Vokietijoje, Ispanijoje ir Švedijoje 64 proc. iš 295 šio sektoriaus įmonių tarp vadovų nėra nė vienos moters. Geresnė padėtis buvo atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir naftos sektoriuje ir šiek tiek geresnė Šiaurės šalyse, tačiau visose valstybėse narėse nėra vadovaujančias pareigas užimančių moterų energetikos technologijų srityse. 2019 m. lyčių nelygybė šiame sektoriuje tebekelia susirūpinimą (Lyčių lygybės indekso 51.9 punktai (7)), nors EIGE nurodo, kad pastaraisiais metais beveik visos valstybės narės padarė pažangą. |
| --- | --- |

2.7

3.   Bendrosios pastabos. Būtinybė mažinti skirtumus

| 3.1 | Siekiant paspartinti pokyčius, būtina vienu metu imtis veiksmų skirtingose srityse ir panaikinti naujai atsiradusias ir sąveikaujančias spragas. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Galimybių naudotis energijos ištekliais atotrūkis

| 3.2.1 | Akivaizdu, kad energetikos sistemos pertvarka yra ne tik techninis, bet ir iš esmės socialinis klausimas. Todėl ypatingas dėmesys turi būti skiriamas energijos prieinamumui visiems. Europos Sąjungoje vis dar yra namų ūkių, kuriems sunku gauti energijos (8) dėl jų padėties tinklų atžvilgiu arba dėl skurdo. Moterys, atsakingos už namų ūkių valdymą, pirmosios susiduria su šia problema, nes dėl jų pačių ir savo vaikų joms dažnai tenka priimti sunkų sprendimą: pasirinkti valgyti ar šildytis (angl. heat or eat). Energetikos politikoje neatsižvelgiama į atsakomybės paskirstymo namų ūkiuose problemas, todėl energijos nepritekliaus klausimą reikėtų nagrinėti atsižvelgiant į lyčių aspektą (9). Dėl nepakankamų galimybių naudotis energija moterys taip pat neturi galimybės naudotis skaitmeninėmis technologijomis, o tai labai apsunkina jų gyvenimą ir jas izoliuoja nuo socialinės, darbo, švietimo ir kultūrinės aplinkos. Prieigos prie energijos trūkumas lemia ir skaitmeninę atskirtį, kuri kartais dar labiau padidėja dėl amžiaus. Reikėtų pripažinti visus šiuos aspektus ir konkrečiai atsižvelgti į nepalankiausioje padėtyje esančią lytį. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kokybinių duomenų apie tai, kaip namų ūkiai naudoja energiją, rinkimas leistų susidaryti tikslesnį vaizdą apie jų skurdą, kuriam panaikinti reikia visapusiško požiūrio. Energijos nepritekliaus mažinimo priemonės turi būti susijusios ne tik su socialine energijos pardavimo kaina, bet ir su miestų, būsto politika, galimybe gauti darbą, darbo užmokesčio dydžiu, įmonių pardavimo galutiniams vartotojams praktika. EBPO tyrimų duomenimis, moterys – tai vartotojų grupė, kuriai svarbus darnus vystymasis. Moterys, dėl savo pareigų namų ūkiuose ir vaidmens, kurį jos atlieka ugdyme ir didinant informuotumą apie racionalų energijos naudojimą ir perdirbimą, yra pagrindinės veikėjos keičiant elgsenos modelius (10). |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Politikos spraga

| 3.3.1 | Europos energetikos politika grindžiama penkiais glaudžiai tarpusavyje susijusiais aspektais:






  — | energijos tiekimo saugumas, |
| --- | --- | --- |

3.3.1

—

energijos tiekimo saugumas,

| — | visiškai integruota rinka, |
| --- | --- |

—

visiškai integruota rinka,

| — | energijos vartojimo efektyvumas siekiant sumažinti paklausą, |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumas siekiant sumažinti paklausą,

| — | ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, |
| --- | --- |

—

ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas,

| — | moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas. |
| --- | --- |

—

moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas.

Komisija siekia:

| — | numatyti pokyčius užtikrinant sklandžią pertvarką, |
| --- | --- |

—

numatyti pokyčius užtikrinant sklandžią pertvarką,

| — | skatinti judumą, |
| --- | --- |

—

skatinti judumą,

| — | didinti darbo vietų kūrimą, |
| --- | --- |

—

didinti darbo vietų kūrimą,

| — | gerinti duomenų kokybę, |
| --- | --- |

—

gerinti duomenų kokybę,

| — | ir tobulinti įgūdžius. |
| --- | --- |

—

ir tobulinti įgūdžius.

| 3.3.2 | Moterų padėtis niekada nėra laikoma savaime problema. Tačiau moterys energetikos sektoriuje sudaro mažumą ir visada atleidžiamos iš darbo pirmosios esant krizei, kad ir koks būtų jos pobūdis. Politikos spragos negalima sumažinti be moterims palankių konkrečių priemonių, kurių reikia imtis kiekvienoje politikos srityje, ypač atsižvelgiant į tai, kad šis aspektas yra JT darnaus vystymosi tikslų dalis (11). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EESRK pabrėžia, kad energetikos sektoriaus politikoje nuo pat jos sukūrimo nepakankamai atsižvelgiama į lyčių aspektą. Jis paragino plačiai skleisti EIGE leidinyje „Lytis ir energetika“ (12)
  (angl. Gender and Energy) parengtą metodiką„apibrėžti, planuoti, veikti, stebėti“(Define, Plan, Act, Check), kaip paskatą valstybių narių vyriausybėms ir energetikos sektoriaus vadybos mokymo įstaigoms ir įmonėms. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Kaip ir EIGE, EESRK mano, kad lyčių aspektą galima integruoti į visus energetikos politikos etapus. Išanalizavus situacijas ir pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, atlikus biudžeto sudarymo tyrimą, įgyvendinimo etapai turėtų prasidėti didinant informuotumą ir stiprinant gebėjimus, taigi ir ugdant įgūdžius; lygybės priemonių rinkinys – mokymo energetikos srityje modulis (finansuojamas pagal 7BP) – parodė lyčių lygybės svarbą energetikos sektoriuje ir tai, kaip vykdant šios srities mokslinius tyrimus galima spręsti šį klausimą (13); galiausiai, įgyvendinus politiką ir programas, turi būti atliekamas jų vertinimas. Komitetas palankiai vertina šiuos ketinimus, kuriuos Komisija nurodė savo paskutiniame komunikate dėl lygybės. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Darbo rinkos spragos

3.4.1   Užimtumas

| 3.4.1.1 | Prancūzijoje EDF (Électricité de France) didžiuojasi, kad moterys joje sudaro 25 proc. darbuotojų ir 27 proc. valdybų narių. Tuo tarpu pagal Prancūzijos teisę moterys turi sudaryti 40 proc. darbuotojų. Tačiau bendrovė inicijavo skaitmeninę kampaniją, skirtą idėjoms aptarti, orientuoti, įtikinti, skatinti bei plėtoti moterų pramonę (14). Šiuo metu, dažnai pačios moterys imasi veiksmų, kad būtų išgirstos. Pavyzdžiui, 2018 m. Ispanijoje 57 energetikos sektoriaus asociacijos paskelbė bendrą manifestą „En Energia NO sin Mujeres“ (15), kuriame teigiama, kad atėjo laikas į viešąją sritį įtraukti moteris ekspertes, kad energetikos pertvarka būtų tvaresnė ir teisingesnė. Europos Komisija dar kartą patvirtina, kad „moterų ir vyrų lygybę Sąjunga privalo skatinti visose Sutartyse numatytose jos veiklos srityse“, taigi ir visose valstybėse narėse, kurių lyčių lygybės indeksas vidutiniškai yra tik 67,4. Austrijoje energijos skirstymo įmonės, dažnai bendradarbiaudamos su mokyklomis ir universitetais, taip pat parengė programas moterims sudominti (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | Branduolinės energijos srityje moterų atskirtis tam tikra prasme pateisinama tuo, kad tai mokslo ir technikos profesijos, kurias renkasi vis dar mažai moterų. Moterų skaičius Atominės energetikos ir alternatyviųjų šaltinių energijos komisariate (CEA) didėja lėtai: 2018 m. moterys sudarė 33,8 proc. visų darbuotojų, palyginti su 30 proc. 2008 m.; 30,3 proc. vadovaujančio personalo (26,5 proc. vyresniųjų mokslo srities pareigūnų) ir 39,4 proc. kito personalo. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | Moterų vis dar mažai naftos ir dujų pramonėje. Jos sudaro tik 20 proc. darbuotojų, 17 proc. užima vadovaujančias ir 1 proc. įmonių generalinio direktoriaus pareigas (17). Palaipsniui jas pradedama vertinti kaip „neišnaudotus rezervus“, jų atėjimas technikos profesijoms galėtų suteikti kūrybiškumo ir išspręsti kartų ir demografinio atotrūkio problemą. Sunku, tačiau būtina atsisakyti stereotipų, siekiant pakeisti pusiausvyrą užimtumo srityje. Pastangas turi dėti moterys, kurios pirmiausia turi dalyvauti techninio mokymo kursuose. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | Energetikos sektoriuje dirbančių moterų, kaip ir kitų darbuotojų, statusas skiriasi. Joms taip pat mokama mažiau nei vyrams ir jos lengviau atleidžiamos iš darbo; Europos Sąjungoje jos nukenčia dėl to, kad visuomenėje priimtina, kad asmeninis moterų laikas vis dar skiriamas socialinėms ir neprofesinėms priežiūros užduotims atlikti (vaikų, vyresnio amžiaus žmonių priežiūra). |
| --- | --- |

3.4.1.4

3.4.2   Kvalifikacija

| 3.4.2.1 | ES vis dar jaučiamas teritorinis ir socialinis spaudimas, dėl kurio mergaitės negali įgyti aukštojo mokslo. Pietų Europos kaimo vietovėse kai kurie gyventojai vis dar mano, kad mergaičių vieta yra namuose. Jų skaitmeninis neraštingumas jas visiškai atitolina nuo energetikos srities profesijų, o tai yra apskritai nuostolis visuomenei įgūdžių požiūriu. |
| --- | --- |

3.4.2.1

| 3.4.2.2 | Viskas prasideda nuo mokymo ir kvalifikacijos. EIGE teigimu, tebesitęsia horizontalioji studentų ir studenčių segregacija. Berniukai dažniau renkasi tiksliuosius mokslus, o kai mergaitės įgyja tiksliųjų mokslų diplomą, praėjus keleriems metams nuo studijų baigimo, jos jau nedirba techninių profesijų srityje. Joms pradėjus dirbti įmonėje gali kilti problemų: „Kol studijavau inžineriją, požiūrio skirtumo nejaučiau, tačiau viskas pasikeitė man pradėjus dirbti. Elektrinė nebuvo pastatyta galvojant apie tai, kad kada nors joje dirbs moteris: nebuvo nei moterims skirtos radiacinės apsaugos, nei moterims skirtų persirengimo kambarių“ (18) – teigė moteris, pasakodama apie savo karjeros pradžią atominėje elektrinėje. Ši patirtis daug ką pasako. 2017 m. Kroatijoje moterims suteikta 60 proc. tiksliųjų mokslų magistro laipsnio diplomų ir 55 proc. baigė doktorantūros studijas, jos nuolat susidūrė su „stiklo lubų“ poveikiu energetikos sektoriaus darbo rinkoje, kur jų dalyvavimas valdymo struktūrose buvo 13–16 proc., o biržinėse bendrovėse – 19 proc. |
| --- | --- |

3.4.2.2

| 3.4.2.3 | Prancūzijoje, inžinerijos mokyklose, kuriose mokosi mažiau nei 30 proc. moterų, lyčių lygybės indeksą (19) profesinėse srityse sunku pasiekti. 2017 m. visiškai techninėje šio sektoriaus šakoje dirbo tik 14 proc. moterų, o komerciniuose ir tretiniuose sektoriuose jų – dauguma! Kokia yra moterų pridėtinė vertė? Socialios, žmogiškos, geba tvarkyti bylas ir paruošti kavą ar techninės darbuotojos, inžinierės, mokslininkės? Moterims reikia tikrų lygių galimybių patekti į energetikos sektoriaus šakas ir jų gebėjimų pripažinimo, kad galėtų juose išlikti ir siekti karjeros. Ispanija pažymi, kad, nepaisant palankesnes galimybes moterims sudarančių priemonių, kai kurios iš jų nepasirenka techninių sektorių (20). Studijų mokymo sistemose, mokytojų požiūryje ir tėvų auklėjime, vos tik vaikams pradėjus lankyti pradinę mokyklą, turi būti atsisakyta stereotipo, kad matematikos ir fizikos mokslai skirti tik berniukams, kad pačios moterys keistų požiūrį į save. Sektinas pavyzdys – Lenkijoje vykdomas projektas „Little Polytechnics for Children“, pagal kurį pradinio mokyklinio amžiaus vaikai (mergaitės ir berniukai) lanko kursus, kuriuose jie supažindinami su techniniais dalykais, kad gamtos mokslai, technologijos, inžinerija ir matematika (STEM) jiems nekeltų baimės. |
| --- | --- |

3.4.2.3

3.5   Karjera ir darbo užmokestis

| 3.5.1 | Šiose reikliose profesijose moterims ne visada lengva pasiekti šeiminio gyvenimo ir profesinės veiklos pusiausvyrą. Kadangi yra mažai sektinų pavyzdžių, moterys kartais pačios atsisako šių profesijų. Joms reikia jas remiančių moterų, mentorių, išskirtinių moterų, kurios būtų pavyzdžiu ir jomis pasitikėtų, solidarumo. EESRK mano, kad šio sektoriaus įmonių žmogiškųjų išteklių vadovai mokymuose turėtų būti mokomi būti atidžiais ir išradingais visų, tiek vyrų, tiek moterų, darbo ir karjeros valdymo klausimams, kad išskirtinėmis laikomos karjeros taptų įprastomis. Kroatijoje 2019 m. moterys, įkvėptos pasaulinės bendradarbiavimo bendruomenės CIGRE, sukūrė tinklą, kurio tikslas – padėti tarpusavyje plėtoti savo karjerą energetikos srityje (21). Komitetas mano, kad kvotų įvedimas siekiant lygybės įmonių direktorių valdybose yra būtinas ženklas. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Energetikos sektoriuose siekdamos karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse, moterys vis dar susiduria su pernelyg didelėmis vidinėmis kliūtimis savo įmonėse tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose. Komisija ragina užtikrinti, kad visi „galėtų laisvai rinktis savo kelią gyvenime“ pagal visiškos lygybės principą. Ji turi numatyti papildomus išteklius moterims sektoriuje, kuriame fizinė jėga nebėra svarbiausia, tačiau kuriame ji išlieka pajėgumų atskaitos tašku. Lygybė turi būti įvertinama taikant kokybinius turimų karjeros galimybių rodiklius ir pagal darbo užmokestį turint vienodą kvalifikaciją ir lygį. Tai turi apimti bazinį darbo užmokestį ir darbo užmokesčio priedus. EESRK visiškai pritaria Tarptautinės vienodo darbo užmokesčio koalicijos tikslams (22). Jis rekomenduoja nustatyti privalomas priemones dėl darbo užmokesčio skaidrumo, nes tai yra būtina tikro vienodo darbo užmokesčio sąlyga. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Nacionalinio ir Europos socialinio dialogo vaidmuo

EESRK mano, kad susitarimai turėtų būti įtraukti į pramonės sektorių ir įmonių valdymą.

3.6.1   Kolektyvinės sutartys ir susitarimai

Socialinio dialogo vaidmuo yra labai svarbus kuriant tinkamas darbo sąlygas ir užtikrinant moterų darbo ir užimtumo saugumą energetikos sektoriuje. Prancūzijos elektros energijos ir dujų pramonės įmonės su profesinėmis sąjungomis pasirašė keturių metų trukmės susitarimą dėl visų sričių, kuriose reikia siekti lygių darbo galimybių (23). CEA yra sudariusi susitarimą įmonės lygmeniu. Labai svarbu, kad visose valstybėse narėse tokios socialinių partnerių patvirtintos priemonės būtų įtrauktos į kolektyvines sutartis ir kad jos būtų visapusiškai teisiškai taikomos.

3.6.2   Įmonių socialinė atsakomybė, privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai

Tokia bendrovė kaip „Electricité de France“ 2018 m. kartu su savo profesinėmis sąjungomis pasirašė įmonių socialinės atsakomybės susitarimą, kuriuo siekiama užtikrinti lyčių įvairovę visais bendrovės lygmenimis ir įsipareigojama skatinti moteris užimti svarbias pareigas. Jame numatyta didinti techninių profesijų patrauklumą tarp jaunų moterų ir užtikrinti, kad moterims ir vyrams būtų sudarytos lygios galimybės per visą jų profesinę karjerą. Tai gražus įsipareigojimas, tačiau visgi tai yra privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai, t. y. neprivalomi; todėl visų pirma moterys turi nuolat atidžiai stebėti, kad jie būtų įgyvendinami ir atitiktų teisės aktus.

4.   Ar energetikos pertvarka atveria moterims galimybes, ar kelia riziką?

| 4.1 | Pereinant prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos keičiasi gamybos modeliai, pereinama prie mažesnių subjektų, trumpų tiekimo grandinių, kinta pusiausvyra tarp iš iškastinio kuro gaunamos arba branduolinės energijos ir atsinaujinančiosios energijos. Išmaniuosiuose pastatuose, kurie gali kaupti energiją, pažangiuosiuose tinkluose ir t. t., naudojami pažangiausi metodai ir pažangiausios informacinės technologijos ir dirbtinis intelektas. Iki COVID-19, kai naftos kainos buvo aukštos, moterų vadovaujamos bendrovės buvo linkusios investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir atsižvelgti į grėsmes aplinkai (24). Moterų dalyvavimas šiame sektoriuje augo, nors jis vis dar žemas inžinerijos srityje (IRENA duomenimis – 28 proc.). Tikėtina, kad šiai tendencijai įtakos turės energijos rinkų destabilizavimas, kurį lėmė dėl krizės mažėjanti anglies dioksidą išskiriančios energijos vertė. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Šiose naujose energetikos sektoriaus mažiau „sunkios“ veiklos srityse pastebimas didelis įvairovės, naujų įgūdžių ir kuo labiau visai visuomenei atstovaujančių profilių poreikis. Manoma, kad visuomenė turi prisiimti atsakomybę už pertvarką, įskaitant energetikos pertvarką ir ją papildančią skaitmeninę pertvarką, taigi ir už jų suteikiamas galimybes ir, svarbiausia, už su darbo vietomis ir restruktūrizavimu susijusias sąnaudas (25). Todėl moterų reikia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jų dar nėra daug. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje dar neapibrėžti pagrindiniai karjeros profiliai. Komitetas norėtų įspėti dėl dviejų pavojų:






  1) | gali būti sukurta atvirkštinė nelygybė, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje bus daugiau moterų nei vyrų; |
| --- | --- | --- |

4.3

1)

gali būti sukurta atvirkštinė nelygybė, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje bus daugiau moterų nei vyrų;

| 2) | gali būti pasinaudota energetikos ir skaitmeninėmis pertvarkomis ir paspęsti mažo darbo užmokesčio spąstai pernelyg feminizuotame sektoriuje, ir karjeros spąstai moterims, kai jos nebeturės karjeros galimybių tradiciniuose energetikos sektoriuose. |
| --- | --- |

2)

gali būti pasinaudota energetikos ir skaitmeninėmis pertvarkomis ir paspęsti mažo darbo užmokesčio spąstai pernelyg feminizuotame sektoriuje, ir karjeros spąstai moterims, kai jos nebeturės karjeros galimybių tradiciniuose energetikos sektoriuose.

Komitetas dar kartą ragina į privalomą sutarčių teisę įtraukti sektorių ir įmonių lygmens susitarimus dėl lygybės.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1 | Išnaudoti savo potencialą yra individualus ir kolektyvinis iššūkis senėjančioje Europos visuomenėje; šiam potencialui konkurenciją kelia kitų prekybos srityje pirmaujančių šalių talentai. Vyrai ir moterys turi derinti labai įvairius įgūdžius atsižvelgiant į globalesnį energetikos sektoriaus, kuriame naudojamasi platformomis ir tinklais, pobūdį. Dėl to keičiasi vadybos metodai. Tačiau skaitmeninis neraštingumas išlieka, todėl turi būti dedamos pastangos jį panaikinti visoje ES. Šiuo metu darbas vykdomas remiantis jau nustatytų teisių sistema. Būtini kuo skubesni rezultatai. Moterų talentai yra labai svarbūs! |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kur save realizuoti?„Moterys išplėstų turimų įgūdžių bazę“ ir „įvairovė yra pagrindinis konkurencingumo elementas“ (26). Ar dirbtiniam intelektui, didžiųjų duomenų naudojimui svarbi lytis? Ši sritis iš esmės yra neištirta, žinomos ne visos jos taikymo sritys ir tiek moterims, tiek vyrams tai yra labai svarbi Europos tarptautinio konkurencingumo sritis. Moteris reikia mokyti ir skatinti jas investuoti į šį sektorių ir mokyklose, profesinėse mokyklose ir darbo vietose merginas sudominti su energetika susijusiomis profesijomis. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Suteikti moterims daugiau galių ir priemonių, kad jos galėtų priimti sprendimus. Maža ar didelė įmonė turi būti vis etiškesnė. Dar ir dėl šios priežasties noriai atsigręžiama į moteris, nes besivystančios į decentralizuotas energijos gamybos sistemas orientuotos struktūros galėtų padidinti lyčių lygybę sprendimo priėmimo procesuose. Pripažįstama, kad moterų motyvai skiriasi nuo vyrų, o socialiniai emociniai jų įgūdžiai būtų naudingi įmonių veiklai. EESRK nuomone, šis pripažinimas gali būti teigiamas, tačiau jis taip pat gali sudaryti sąlygas išlaikyti status quo ante. Moterys turėtų išlikti budrios. Bet kuriuo atveju lygybė yra teisė ir ji turi atsispindėti jų profesinėje veikloje ir darbo užmokestyje, nepaisant krizės ar demografinių problemų. |
| --- | --- |

5.3

5.4   Sukurti „Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą“ remiantis Briugės modeliu, tačiau numatant kintamas kvotas

EESRK primygtinai prašo Komisijos kuo greičiau Briuselyje įsteigti trečiosios pakopos studijų koledžą (27), „Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą“, kuriame būtų siūlomos energetikos studijos, kuriose nuo atidarymo būtų nustatyta 80 proc. moterų studenčių kvota, kad po kelerių metų būtų pasiekta lygybė. Komitetas siūlo nelaukti ir suburti komandą, kuri būtų tokia pat atkakli kaip Madariaga, Churchill, Spaak, De Gasperi grupė, įkūrusi Europos koledžą Briugėje. Jis rekomenduoja kuo greičiau pateikti pasiūlymą Tarybai.

| 5.4.1 | Kaip ir Briugės koledžo atveju, valstybės narės užtikrintų pirminę studentų (-čių) atranką ir jų finansavimą skiriant stipendijas. Tačiau, tai neužkirstų kelio Tarybai skirti veiklos biudžetą šiam kompetencijos centrui. Jame teikiamos mokymo paslaugos beveik išimtinai turėtų būti orientuotas į žinias ir praktinę patirtį, būdingas su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusiai veiklai, praktines programas ir kursus, kurie gali būti daugiadalykiai, įskaitant skirtus energetikai.
  Šia pavyzdinis koledžas būtų puikus europinis su lytimi nesiejamų energetikos srities profesijų mokymo pavyzdys, suteiktų pridėtinę vertę visoms nacionalinėms aukštojo mokslo įstaigoms, taip pat svariai parodytų, kaip galima didinti šios srities profesijų feminizaciją ir suburti visus talentus. |
| --- | --- |

5.4.1

Šia pavyzdinis koledžas būtų puikus europinis su lytimi nesiejamų energetikos srities profesijų mokymo pavyzdys, suteiktų pridėtinę vertę visoms nacionalinėms aukštojo mokslo įstaigoms, taip pat svariai parodytų, kaip galima didinti šios srities profesijų feminizaciją ir suburti visus talentus.

| 5.4.2 | Kaip ir Europos koledžas, kuris turi padalinį Briugėje ir Natoline (Lenkija), Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžas turėtų turėti Sąjungoje keletą padalinių, įtrauktų į tinklą, kuriai priklauso jau veikiančios Europos lygmens struktūros. Tai galėtų būti mokslo klasteriai, taip pat NVO „EURO-CASE (28), subūrusi 21 Europos šalies nacionalines inžinerijos, taikomųjų mokslų ir technologijų akademijas, arba EIT (European Institute of Innovation and Technology) InnoEnergy (29) (Europos inovacijos ir technologijos institutu), kuris yra įtrauktas į programą „Horizontas 2020“ ir kuris skatina inovacijas, verslumą ir švietimą energetikos pertvarkos ir tvarios energijos srityje, padeda užmegzti ryšius universitetams, verslininkams ir mokslinių tyrimų institutams (30) visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Kartu su ES atvirųjų duomenų, kurie yra nemokami ir gali būti pakartotinai naudojami, portalu (31), ES turėtų galingą ir puikią priemonę, integruojančią moteris ir vyrus ir užtikrinančią ryšius su pramonės šakomis ir mokslinių tyrimų centrais. Visos pavyzdinės kompetencijos mokyklos suteikia vertės regionams, kuriuose jos yra įsikūrusios. Europos pridėtinė vertė turėtų dar didesnį poveikį. |
| --- | --- |

5.4.3

5.5   Plėtoti „Europos energetikos komandas“

Asociacijos (32) jau aktyviai siekia pakeisti jaunų moterų mąstyseną, kad jos pačios pasirinktų energetikos srities profesijas. Šiame sektoriuje vadovaujančias pareigas užimančios moterys buriasi ir rengia informavimo akcijas moksleivėms ir studentėms, kuriose supažindina su savo darbu ir energetikos srities profesijomis. Lenkijoje eksperimentas, pavadintas „Girl at the Polytechnic“ (33), davė puikių rezultatų. Jo tikslas – skatinti moteris studijuoti aukštosiose technikos mokyklose ir įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, rengiant atvirų durų dienas šiose įstaigose, laužyti stereotipus. EESRK mano, kad labai svarbu susisteminti šį požiūrį šiuo tikslu sukuriant „Europos energetikos komandas“, kurios tiesiogiai keistųsi informacija Europos lygmeniu. Įvedant eurą, visose valstybėse narėse savanorių grupės, už kurias buvo atsakingi Komisijos vietos biurai, savanoriškai kalbėjo su piliečiais apie pokyčius, kuriuos lems bendros valiutos įvedimas.

| 5.5.1 | „Europos energetikos komandos“ taip pat galėtų bendrauti su studentėmis ir joms paaiškinti, kaip vykdomi moksliniai tyrimai, kaip veikia technologijos, tiekimas, transeuropiniai tinklai, kainodara, reguliavimo sistemos, energijos rinkos ir ką jos galėtų daryti šioje srityje. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Šiose komandose, kurioms būtų pavesta supažindinti moksleives ir studentes su inžinierių ir techninėmis profesijomis ir paskatinti domėjimąsi jomis, turėtų būti moterų, kurios galėtų būti pavyzdžiu ir įrodytų, kad šios vyriškomis laikomos profesijos yra prieinamos merginoms. |
| --- | --- |

5.5.2

| 5.5.3 | Profesiniu lygmeniu šios komandos galėtų dalytis geriausia praktika, skatinti ryšius ir mainus su kitais ES tinklais ir asociacijomis. Gali dalyvauti ir vyrai, visų pirma atlikti mentorių ir kuratorių vaidmenį. Tačiau moterų pavyzdys šioje srityje yra paveikesnis. Galėtų būti sukurtas Europos moterų tinklas; jis būtų Europos projekto, kuriam skiriamos lėšos, dalis ir veiktų kaip Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžo tarpininkas. |
| --- | --- |

5.5.3

| 5.6 | Europos institucijų ir įstaigų lygmeniu reikėtų paspartinti jau vykstančius pokyčius ir padidinti moterų dalyvavimą, kad būtų pasiekta lygybė energetikos reguliavimo institucijose (34). |
| --- | --- |

5.6

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about

1

(2)  „Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU“ (Moterys, lyčių lygybė ir energetikos pertavrka ES), tyrimas FEMM komiteto prašymu (2019 m. gegužės mėn.) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

(3)  COM(2020) 152 final, 2020 3 5, „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“.

3

(4)  EIGE, Europos lyčių lygybės institutas, Vilnius,Gender and Energy.

4

Gender and Energy

(5)  Kroatijos statistikos biuras, energetikos sektorius (išskyrus naftos pramonę). https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  Jungtinių Tautų DVT Nr. 5, 7 ir 8; Joy Clancy, Twente universitetas, Give women a chance: engendering the energy supply chain» (Duoti moterims galimybę: suteikti lyčių aspektą energijos tiekimo grandinei).

6

(7)  EIGE, Gender Equality Index (Lyčių lygybės indeksas Europos Sąjungoje).

7

(8)  OL C 341, 2013 11 21, p. 21.

8

(9)  EESC nuomonė TEN/707 (žr. Šio Oficialiojo leidinio p. 93).

9

(10)  Žr. EESRK informacinį pranešimą „Europos energetikos sąjungos vertinimas. Socialinis ir visuomeninis energetikos pertvarkos aspektas“, pranešėjas Christophe Quarez, 2020 m. liepos mėn.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ECC.pdf.

11

(12)  Žr. p. 10 (2016). Lyčių aspekto integravimo platforma, Politikos sritys, Energetika, http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin//

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, pasirašytas 57 Ispanijos asociacijų.

15

(16)  Žr. ÖGUT, Chancengleichheit zwischen Frauen ir Männern in der Energiearm (Lyčių lygybė energetikos sektoriuje), Austrijos ministerijos užsakytas tyrimas, 2016 m. spalio mėn.

16

Chancengleichheit zwischen Frauen ir Männern in der Energiearm

(17)  Duomenys pateikti 2017 m. Stambule vykusiame Pasauliniame naftos kongrese, remiantis Boston Consulting Group (BCG) tyrimu.

17

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

18

(19)  Lyčių lygybės indeksas: Elektros energijos ir dujų pramonė.

19

(20)  Initiative „Steel women“.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm; OL C 110, 2019 3 22, p. 26; OL C 262, 2018 7 25, p. 101).

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

23

(24)  https://escholarship.org/.

24

(25)  Šios prieš koronaviruso krizę rašytos eilutės gali nebebūti svarbios po krizės.

25

(26)  Ratas InterElles.

26

(27)  Science, technology, engineering and mathematics. See Energy, a networked Europe by Michel Derdevet, lecturer at Sciences Po, Paris.

27

Energy, a networked Europe

(28)  Euro-Case, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/

28

(29)  EIT-InnoENergy, innoenergy.com.

29

(30)  Žr. Energie, l’Europe en réseaux, Derdevet, Paryžiaus politikos mokslų instituto dėstytojas, ENEDIS generalinis sekretorius (2013–2019 m.) ir vykdomosios valdybos narys.

30

(31)  data.europa.eu – Europos Sąjungos atvirųjų duomenų portalas.

31

(32)  Énergies de femmes pour EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, conducted by the Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: conférence „L’IA a-t-elle un sexe?“. [Does AI have a gender?].

32

[Does AI have a gender?].

(33)  Programą pradėta įgyvendinti 2007 m. Merginų dalis politechnikos mokyklose padidėjo nuo 30,6 proc. iki 36 proc. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  EESRK nuomonė „Lyčių lygybės strategija“ (SOC/633), pranešėja Giulia Barbucci, bendrapranešėjė Indrė Vareikytė, 2020 m. liepos mėn. (OL C 364, 2020 10 28, p. 77).

34

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/85

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Tarp transeuropinio supertinklo ir vietos energetinių salų – tinkamas decentralizuotų sprendimų ir centralizuotų struktūrų derinys siekiant ekonomiškai, socialiai ir ekologiškai tvarios energetikos pertvarkos“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/12)

| Pranešėjas | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Thomas KATTNIG |

Pranešėjas

Lutz RIBBE

Bendrapranešėjis

Thomas KATTNIG

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 254 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 2 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

254

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 2 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Į klausimą, kiek centralizuotai arba decentralizuotai bus formuojama būsima ES energetikos sistema, neatsakyta politiniu aspektu. Nei Komisija, nei valstybės narės nėra pareiškusios aiškios nuomonės. Aišku tik tai, kad tik atsiradus atsinaujinančiųjų išteklių energijai apskritai tapo įmanomos decentralizuotos struktūros. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) daugelyje nuomonių yra nurodęs, kaip svarbu suvokti, kad energetikos pertvarka – ne tik technologinis klausimas, bet ir rimtas socialinis ir politinis iššūkis. EESRK pabrėžtinai reikalauja užtikrinti politikų žadamą dirbančiųjų ir profesinių sąjungų bei vartotojų dalyvavimą šioje energetikos pertvarkoje. Vis dėlto Komisija ir valstybės narės ir šiuo atveju palieka daugiau neišspręstų klausimų nei atsakymų. Negana to, dabar pradėtos energetikos politikos iniciatyvos ne skatins didelio piliečių skaičiaus dalyvavimą, o greičiau užkirs jam kelią. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK yra įsitikinęs, kad būsimoje Europos energetikos sistemoje bus ir centralizuotų, ir decentralizuotų elementų. Tačiau tai negali būti paliekama atsitiktinumui. Reikalinga aiški vizija, ar pirmenybė turi būti teikiama decentralizacijai, ar centralizacijai. Europos energetikos pertvarkai visų pirma reikalingas investicijų – tiek valstybinių, tiek privačių dalyvių – saugumas. Tai galima pasiekti tik priėmus aiškius principinius sprendimus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Decentralizuotos energetikos sistemos sąnaudos yra panašaus dydžio kaip centralizuotos. Tačiau jos atsiranda dėl skirtingų sistemos komponentų: centralizuotoje sistemoje – daugiausia dėl didelių įrenginių ir perdavimo tinklų, decentralizuotoje – dėl nedidelių gamybos įrenginių ir visų pirma lankstumo galimybių, kurios būna įgyvendintos ir pas vartotojus. Be to, svarbesnis vaidmuo tenka skirstomiesiems tinklams, ypač pažangiesiems tinklams, kurie tampa sąlyga, kad veiktų pažangiosios rinkos, o pavieniai veikėjai galėtų vykdyti sistemai naudingą veiklą. Ši techninė plėtra suteikia daugiau autonomijos ir galimybę kurti savireguliacinius labiau decentralizuotus tinklo vienetus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dėl to atsiranda skirtumų paskirstant pridėtinę vertę, o kartu – skirtingas ekonominis ir socialinis poveikis. Centralizuotoje sistemoje pridėtinė vertė paprastai būna sutelkta į kelis dalyvius. Decentralizuotoje sistemoje pridėtine verte gali naudotis vartotojai kaip aktyvūs klientai, piliečių energetikos bendruomenės, ūkininkai, MVĮ ir savivaldybės įmonės. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Todėl klausimas, kaip bus formuojama naujoji energetikos sistema, yra ne tik techninis, bet ir itin politinis: pasirinkus tinkamą ir teisingą perėjimą (angl. just and fair transition), svarbu, kas ir kokį vaidmenį gali (ir turėtų) atlikti, taip pat būtina išsiaiškinti, kas ateityje turės galimybę ir teisę uždirbti pinigų iš energetikos, taigi, kas gali ekonominiu aspektu dalyvauti energetikos pertvarkoje. Šis klausimas taip pat nulems, kokio dydžio investicijas pritrauks energetikos pertvarka. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Svarbios nuorodos dėl vystymosi krypties pateiktos Švarios energijos dokumentų rinkinyje. Jame kalbama apie energetikos sąjungą, kurioje (be kita ko) turi būti sumažinamas energijos importas ir „daugiausia dėmesio skiriama piliečiams, kurie prisiima atsakomybę už energetikos sektoriaus pertvarkymą, naudojasi naujų technologijų teikiamais privalumais, kad už suvartotą energiją galėtų mokėti mažiau, ir yra aktyvūs rinkos dalyviai [...].“ |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vis dėlto, EESRK nuomone, Komisija ir beveik visos valstybės narės per pastaruosius penkerius metus nesuteikė tvirto aiškumo dėl būsimų struktūrų ir užduočių pasidalijimo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Taip pat ir Taryba kol kas mažai prisidėjo kuriant pakankamai aiškią energetikos politiką. Todėl EESRK apgailestaudamas pažymi, kad Tarybai pirmininkaujanti Vokietija vienašališkai akcentuoja technologijas (kaip antai „jūros vėjas“ arba „vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos“), o su jomis susijusių svarbių struktūrinių klausimų visai nekelia. EESRK nori aiškiai pabrėžti, kad reikia įžvelgti šių akcentuojamų technologijų pasekmes: kelių dalyvių koncentraciją ir dideles investicijas į transporto pajėgumus, t. y. natūralius monopolius. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nauji rinkos dalyviai galės visapusiškai dalyvauti, tik jei turės prieigą prie visų atitinkamų elektros energijos rinkų, visų pirma lanksčių rinkų. To nėra beveik nė vienoje valstybėje narėje. Todėl valstybės narės primygtinai raginamos savo reguliavimo mechanizmus pritaikyti taip, kad būtų įgyvendintos visos esminės Švarios energijos dokumentų rinkinio idėjos ir būtų užtikrintos vienodos galimybės. Tada dėl skaitmeninimo regioninės rinkos taip pat galės įgyvendinti labai veiksmingus sprendimus ir, jei bus sujungtos į pažangųjį tinklą, prisidėti prie stabilaus ir patikimo energijos tiekimo saugumo. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ekonominių ir socialinių pasekmių klausimu EESRK pakartoja savo nuomonę, kad decentralizuotos energetikos sistemos gali suteikti svarbų postūmį regioninei plėtrai ir paskatinti regionuose kurti naujas, aukštos kokybės ir kvalifikuotas darbo vietas (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Politikos atstovai iš dalies užsimena apie pažeidžiamų vartotojų ir energijos nepritekliaus problemą, tačiau nei parodo tikrų jos sprendimo galimybių, nei sieja ją su energetikos sistemos formavimu ateityje. EESRK ragina Komisiją nustatyti bendrus energijos nepritekliaus apibrėžties elementus ir rodiklius Europos lygmeniu, nes taip būtų galima geriau įvertinti šio reiškinio mastą. Valstybės narės turi parengti daugiau statistinių priemonių, kad būtų veiksmingai orientuojamasi į palankių sąlygų neturinčius namų ūkius. Kartu reikia pasirūpinti, kad mažas pajamas gaunantys namų ūkiai turėtų galimybę įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo priemones, siekiant sumažinti ir jų energijos suvartojimą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Kyla esminis klausimas, ar, siekiant tvaraus energijos tiekimo saugumo, ypatingos svarbos infrastruktūros objektas „elektros tinklas“ kaip natūralus monopolis neturi būti valstybės žinioje, juo labiau, kad jis sukurtas ir plečiamas didelėmis valstybės lėšomis. Šis klausimas turėtų būti išsamiau išnagrinėtas EESRK nuomonėje. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Įgyvendinant ekonomikos gaivinimo planą (angl. recovery plan) ir 2021–2028 m. daugiametę finansinę programą, šimtai milijardų eurų investuojama į energetikos infrastruktūrą ir technologijas. Turi būti užtikrinta, kad šios investicijos iš tiesų bus naudojamos energetikos pertvarkai, kurioje daugiausia dėmesio skiriama piliečiams, o ne energijos iš iškastinio kuro sistemos dalyviams. EESRK ragina Komisiją, Tarybą ir Europos Parlamentą, tariantis su pilietine visuomene ir valdžios institucijomis, kuo greičiau užmegzti platų, struktūrinį dialogą šioje nuomonėje savo iniciatyva keliamais klausimais. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Šios nuomonės savo iniciatyva aplinkybės

| 2.1. | Europa išgyvena sudėtingą perėjimo prie poveikio klimatui neutralumo, kuris turi būti pasiektas 2050 m., procesą. Dėl to būtina radikaliai pertvarkyti energetikos sistemą. Tai apims, be kita ko, esminius techninius pokyčius, taip pat struktūrinius gamybos, prekybos ir teikimo rinkai klausimus bei socialinių pokyčių procesus. Kaip tiksliai tie pokyčiai atrodys ir kokio masto jie turi būti, visgi dar nėra visiškai aišku. Svarbu suprasti, kad energetikos pertvarka yra ne vien technologinis klausimas, bet ir labai didelio masto socialinis iššūkis. Būtina užtikrinti dirbančiųjų ir profesinių sąjungų bei vartotojų dalyvavimą šioje energetikos pertvarkoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Per pastaruosius kelerius metus Komisija paskelbė daugybę politinių ketinimų raštų ir išleido naujų taisyklių. EESRK kaskart teikdavo pastabas ir daugumą jų vertino palankiai ir rėmė. Vis dėlto kartu jis kritikavo tai, kad daugelis šių pareiškimų pernelyg migloti ir nekonkretūs. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aišku tai, kad tik atsiradus atsinaujinančiųjų išteklių energijai apskritai tapo įmanoma diskusija apie centralizuotas ir decentralizuotas struktūras energetikos sektoriuje. Atsinaujinantieji energijos ištekliai (saulė, vanduo, biomasė) yra decentralizuoti, jie prieinami visur, investicijos į juos, palyginti, nedidelės, o atominės arba anglimis kūrenamos elektrinės yra centralizuotos didelės struktūros. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaip elgtis su atsinaujinančiųjų išteklių energija, aiškumo nėra. Visų pirma iki šiol neaišku, ar Komisija siekia atsinaujinančiųjų išteklių energiją integruoti į esamą sistemą, ar pertvarkyti rinką. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK nurodė, jog, jo nuomone, atsinaujinančiųjų išteklių energijos „integravimas“ į esamą elektros energijos sistemą negali būti pagrindinis uždavinys ir jog jis „esminį pokytį“ supranta daug plačiau nei tik tai, kad nacionalinės sistemos būtų sujungtos į europinį tinklą ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalis būtų gerokai padidinta; tai taip pat reiškia, kad dabartiniams tradiciniams energijos šaltiniams (įskaitant gamtines dujas) teks tik pereinamojo laikotarpio vaidmuo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Visiškai naujoje energetikos sistemoje turi būti daug didesnė dalyvių įvairovė. Ypač skirstomieji tinklai įgyja daugiau svarbos, bet kuriuo atveju jie turi tapti „pažangiaisiais tinklais“: rinkos dalyviams informacija apie susijusio tinklo būklę turi būti laiku pateikiama patikima, aiškiai suprantama ir, prireikus, vietos sąlygoms tiksliai pritaikyta forma. Laikantis šios nuostatos, pažangieji tinklai tampa sąlyga pažangiosioms rinkoms užtikrinant veiksmingas paskatas, kad būtų vykdoma sistemai naudinga veikla. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Savo energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje Komisija kalba apie naują iki šiol „pasyviu“ buvusio vartotojo vaidmenį: „Visų svarbiausia, mūsų vizija – energetikos sąjunga, kurioje daugiausia dėmesio skiriama piliečiams, kurie prisiima atsakomybę už energetikos sektoriaus pertvarkymą, naudojasi naujų technologijų teikiamais privalumais, kad už suvartotą energiją galėtų mokėti mažiau, ir yra aktyvūs rinkos dalyviai, o tapę pažeidžiamais vartotojais yra apsaugoti (2).“ |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ką tai konkrečiai reiškia, Komisija nenurodo. Taip yra taip pat dėlto, kad neskiriami pramonės ir ne namų ūkio vartotojai bei namų ūkiai, o pastarųjų atveju – geresnėje socialinėje, o kartu ir techninėje padėtyje esantys privatūs vartotojai ir mažiau išteklių turintys namų ūkiai. Galima daryti bent jau tokią išvadą: vartotojas ateityje turi būti ne tik (mokantis) energijos gavėjas. Jis turi ne tik galėti paprasčiau pakeisti tiekėją ir (arba) lanksčiau reaguoti į rinkos signalus. Jis turi gauti prieigą prie visų atitinkamų elektros energijos rinkų. Buvo įtvirtintos tokios sąvokos, kaip „aktyvusis klientas“, „pasigamintos energijos vartotojas“, „piliečių energetikos bendruomenė“ ir „atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrija“, ir šiems naujiems dalyviams buvo suteiktos tam tikros teisės; tačiau iš viso to nematyti, kokia forma jie iš tikrųjų turi dalyvauti rinkoje, kitaip tariant, kiek iš tikrųjų atvira ir liberali turi tapti rinka ir kaip bus elgiamasi su vartotojais, neturinčiais finansinių išteklių arba teisinių galimybių joje dalyvauti (žr. 5.6 punktą). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Apie pažeidžiamų vartotojų ir energijos nepritekliaus problemas taip pat užsimenama, bet tikrų sprendimo galimybių neparodoma. EESRK toliau ragina Komisiją Europos lygmeniu nustatyti energijos nepritekliaus apibrėžties elementus ir bendrus rodiklius, nes tai būtų pirmas žingsnis siekiant geriau įvertinti šio reiškinio mastą. Valstybės narės, siekdamos pritaikyti šią apibrėžtį prie skirtingų nacionalinių aplinkybių, turi parengti daugiau statistinių priemonių, kad būtų veiksmingai orientuojamasi į palankių sąlygų neturinčius namų ūkius. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Taigi, EESRK nuomone, Komisija per pastaruosius kelerius metus suteikė tik labai nedaug aiškumo dėl būsimų struktūrų ir užduočių pasidalijimo. Valstybės narės savo reguliuojamąją sistemą taip pat pakeitė tik labai neryžtingai arba visai jos nepakeitė. Daugelyje valstybių narių vartotojai, netgi mažosios įmonės ir piliečių energetikos bendruomenės, ir toliau neturi prieigos prie elektros energijos rinkų. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kadangi Komisija, nustatydama žaliąjį kursą, poveikio klimatui neutralumo temai skyrė svarbią vietą darbotvarkėje ir pagal ekonomikos gaivinimo planą šimtus milijardų eurų skirs ekonomikos pertvarkymui bei aukštos kokybės darbo vietų kūrimui ir išlaikymui Europoje, EESRK nuomone, būtina trumpuoju laikotarpiu (!) inicijuoti platų visuomenės ir politinį diskursą ir išsiaiškinti, kiek yra būtinos „centralizuotos struktūros“ ir kiek, atsižvelgiant į aplinkybes, atrodo įmanomos ir tikslingos decentralizuotos. Šia nuomone savo iniciatyva siekiama tai paskatinti. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Iš COVID-19 krizės galima pasimokyti, jog atitinkamų veiksmų būtina imtis nedelsiant, kol situacija dar nepradėjo aštrėti. Pagal Komisijos skaičiavimus vien dabartiniams klimato ir energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti kasmet prireiks iki 260 mlrd. EUR papildomų investicijų. To nebus įmanoma padaryti socialiai teisingai, jei nebus smarkiai didinamos viešosios investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, akumuliavimo įrangą, šiluminį atnaujinimą, viešąjį transportą, mokslinius tyrimus ir plėtrą ir pan. Čia COVID-19 krizė rodo naujus kelius. Toks būdas – laikinas europinių skolos ir deficito taisyklių netaikymas – turi būti taikomas ir siekiant įveikti klimato krizę. Tačiau lėšos turi būti naudojamos taip, kad pavyktų pasiekti tikslą – pertvarkant energetiką daugiausia dėmesio skirti piliečiams ir taip skatinti regionų ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Siekiant išvengti netinkamų ir neveiksmingų investicijų, reikia nedelsiant pašalinti esamus esminių naujosios energetikos sistemos struktūrų neaiškumus ir prieštaravimus, susijusius su rinkos struktūra, rinkos dalyvių vaidmenimis ir rinkos taisyklėmis, ir visų pirma socialinį poveikį dirbantiesiems ir vartotojams. Čia svarbiausias teisingas investicijų naštos pasidalijimas; tai pasakytina ir apie teisingą galimo pelno pasidalijimą. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Aiškaus decentralizacijos pasirinkimo arba nepasirinkimo reikšmė investicijų saugumui

| 3.1. | Naujojoje energetikos sistemoje veikiausiai bus ir centralizuotų, ir decentralizuotų elementų, ir ne tik dėl to, kad ne visada aišku, ar elementas priskirtinas prie centralizuotų, ar decentralizuotų. Pavyzdžiui, neaišku, ar sausumos vėjo elektrinių parkas, kurio įrengtoji galia yra daugiau kaip 30 megavatų, dar gali būti laikomas „decentralizuotu“. Nepaisant to, veiksmingam energetikos sistemos pertvarkos formavimui yra labai svarbu, ar naujoji energetikos sistema turi būti formuojama labiau pagal decentralizacijos, ar pagal centralizacijos principus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Priklausomai nuo 3.1 punkte iškelto klausimo tiek valstybė, tiek privatūs kapitalo teikėjai ir investuotojai turi teikti pirmenybę skirtingiems sprendimams dėl investavimo ir atitinkamai veikti. „Įšaldytų“ investicijų (angl. stranded investments) rizikos bus galima išvengti tik tuo atveju, jei politikai anksti priims aiškų principinį sprendimą, ar energetikos pertvarka turi būti kreipiama labiau centralizacijos, ar labiau decentralizacijos keliu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pagrindinė ligšiolinės centralizuotos energetikos sistemos idėja yra tokia: negali atsirasti elektros energijos transportavimo trukdžių ir visi rinkos dalyviai turi galėti veikti taip, lyg sistemoje būtų įmanomas neribotas transportavimas. Taigi perdavimo tinklai turi lemiamą reikšmę sistemai. Šalia europinės „vario plokštės“, t. y. visą Europą apimančio elektros tinklo be fizikinių apribojimų, idėjos esama netgi Europos jungtinio tinklo sujungimo su Pietų ir Rytų Azijos tinklais vizijos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kyla esminis klausimas, ar, siekiant tvaraus energijos tiekimo saugumo, šis ypatingos svarbos infrastruktūros objektas „elektros tinklas“ kaip natūralus monopolis neturi būti valstybės žinioje, juo labiau kad yra sukurtas ir plečiamas didelėmis valstybės lėšomis. Šis klausimas turėtų būti išsamiau išnagrinėtas EESRK nuomonėje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Taigi centralizuotoje sistemoje gamybos vieta, kaip ir lankstumo galimybių vieta, neturi turėti jokios reikšmės rinkos veikimui. Bet kuriuo atveju nei gamybos, nei vartojimo vieta neturi priklausyti nuo transportavimo infrastruktūros. Priešingai, transportavimo infrastruktūra priklauso nuo gamybos ir vartojimo struktūros ir vietos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tačiau decentralizuota energetikos sistema suprantama kaip sistema, kurioje elektrai, šilumai ir judumui naudojama energija gaminama (ir kaupiama) kuo arčiau vartotojo; tai įmanoma dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Taigi pačiai sistemai būdinga tai, kad elektros transportavimas beveik minimalus, todėl ir transportavimo nuostoliai mažesni. Dėl elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos nepastovumo elektros tinklams kyla naujų sunkumų. Taigi dėl decentralizavimo skirstomieji tinklai tampa vis svarbesni, siekiant išlaikyti stabilumą ir energijos tiekimo saugumą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Decentralizuotoje sistemoje trukdžiai tinklo infrastruktūroje iš esmės nevertinami kaip problema, kurią reikia spręsti pirmiausiai. Decentralizuotoje sistemoje didžiausias dėmesys veikiau skiriamas vietoje esančioms lankstumo galimybėms, kurios padeda svyravimus išlyginti tiesiogiai per gamybos procesą. Prie tokių lankstumo galimybių priskiriama, be kaupimo ir apkrovos perkėlimo iš didelio vartojimo laiko į mažo vartojimą laiką, šilumos gamyba naudojant elektros energiją ir e. judumas. Sektorių susiejimas decentralizuotoje sistemoje yra daug svarbesnis nei centralizuotoje. Be to, čia daug didesnę reikšmę nei centralizuotoje elektros energijos sistemoje turės vadinamosios lanksčios rinkos. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Decentralizuotoje energetikos sistemoje nepriklausomybė nuo tinklo infrastruktūros didesnė, o dėl to, remiantis tyrimais, stiprėja atsparumas išorės išpuoliams, pavyzdžiui, kibernetiniams nusikaltimams, – bet kuriuo atveju tiek, kiek pasiekiama autonomija. Tad daugiau investuojant į skirstomuosius tinklus užtikrinamas stabilus energijos tiekimas ir didesnis atsparumas kibernetiniams nusikaltimams. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Todėl Europos energetikos srities politikai turi atsakyti į šiuos klausimus:






  — | Ar investuotojai turi daryti prielaidą, jog naujoji energetikos sistema bus sukurta pagal principą „iš apačios į viršų“? Tai reikštų: vietinis elektros perteklius ir trūkumas daugiausia išlyginami lankstumo galimybėmis vietoje. Tik tuo atveju, kai tai ekonomiškai arba techniškai neįmanoma, elektra transportuojama didesniais atstumais. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Ar investuotojai turi daryti prielaidą, jog naujoji energetikos sistema bus sukurta pagal principą „iš apačios į viršų“? Tai reikštų: vietinis elektros perteklius ir trūkumas daugiausia išlyginami lankstumo galimybėmis vietoje. Tik tuo atveju, kai tai ekonomiškai arba techniškai neįmanoma, elektra transportuojama didesniais atstumais.

| — | Ar investuotojai turi daryti prielaidą, jog ši sistema bus sukurta pagal principą „iš viršaus į apačią“? Tai reiškia, kad pirmenybė teikiama perdavimo tinklų kūrimui. Pagal šį modelį praktiškai turi būti galima transportuoti kiekvieną pagamintą kilovatvalandę. Jei svyravimus apskritai reikia išlyginti, lankstumo galimybių vieta nustatoma pagal tinklo infrastruktūrą. Iš esmės tai reiškia dabartinės tinklų plėtojimo politikos tęsimą tuo pat metu iškastiniu kuru kūrenamas ir atomines elektrines pakeičiant kuo didesniais alternatyviais gamybos parkais (pavyzdžiui, „Desertec“, jūros vėjo elektrinių parkais, labai dideliais sausumos vėjo elektrinių parkais). |
| --- | --- |

—

Ar investuotojai turi daryti prielaidą, jog ši sistema bus sukurta pagal principą „iš viršaus į apačią“? Tai reiškia, kad pirmenybė teikiama perdavimo tinklų kūrimui. Pagal šį modelį praktiškai turi būti galima transportuoti kiekvieną pagamintą kilovatvalandę. Jei svyravimus apskritai reikia išlyginti, lankstumo galimybių vieta nustatoma pagal tinklo infrastruktūrą. Iš esmės tai reiškia dabartinės tinklų plėtojimo politikos tęsimą tuo pat metu iškastiniu kuru kūrenamas ir atomines elektrines pakeičiant kuo didesniais alternatyviais gamybos parkais (pavyzdžiui, „Desertec“, jūros vėjo elektrinių parkais, labai dideliais sausumos vėjo elektrinių parkais).

Būtina skubiai atsakyti į šiuos klausimus, nes abiem atvejais būtinos didžiulės investicijos, tik skirtingose srityse: centralizuotoje sistemoje pinigai visų pirma tenka perdavimo tinklams, decentralizuotoje sistemoje – mažesnėms, padalytoms lanksčioms infrastruktūroms.

| 3.10. | 3.9 punkte keliamais klausimais netiesiogiai paliečiami naujosios energijos rinkos struktūra ir modelis. Tai patvirtinama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/943 (3) dėl elektros energijos vidaus rinkos. Vis dėlto atitinkamo sprendimo nepateikiama, tai paliekama valstybėms narėms.
  Ar to pakanka užtikrintai Europos energetikos pertvarkai, labai abejotina. Daugelio valstybių narių teisinė bazė vis dar akivaizdžiai neatitinka tikslų, kuriais grindžiamas Švarios energijos dokumentų rinkinys. |
| --- | --- |

3.10.

Ar to pakanka užtikrintai Europos energetikos pertvarkai, labai abejotina. Daugelio valstybių narių teisinė bazė vis dar akivaizdžiai neatitinka tikslų, kuriais grindžiamas Švarios energijos dokumentų rinkinys.

| 3.11. | Už 3.9 punkte išdėstytų klausimų slypi labai politinio pobūdžio klausimas: kas naujojoje energetikos sistemoje ateityje turės galimybę ir teisę uždirbti pinigų, taigi, kas gali ekonominiu aspektu dalyvauti energetikos pertvarkoje. Pavyzdžiui, Tarybai pirmininkaujanti Vokietija vienašališkai akcentuoja technologijas (būtent „jūros vėjas“ ir „vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos“). Neatsižvelgiama į tai, kad šios technologijos nulems kelių dalyvių koncentraciją gamintojų rinkoje, dideles investicijas į transporto pajėgumus, t. y. natūralius monopolius, ir gali išlaikyti ar net sustiprinti Europos energetinę priklausomybę. O klausimo, kaip energetikos politikoje dėmesį sutelkti į pilietį, darbotvarkėje nėra. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Centralizacijos ar decentralizacijos pasirinkimo kriterijai

| 4.1. | 3.10 punkte išdėstyta nuomonė yra labai svarbi siekiant rasti socialinės politikos sprendimus. Tačiau politinėje diskusijoje jie nėra aptariami atvirai ir sąžiningai, o visada užgožiami tariamų „racionalių“ argumentų: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Dėl energetikos pertvarkos didelės energetikos įmonės turi keisti savo verslo modelį. Vis dėlto akivaizdu, kad daugelis energetikos įmonių eina lengvesniu keliu – esamas (centralizuotas) dideles elektrines pakeičia atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiais, kurie taip pat yra centralizuoti ir neretai beveik ne mažesnės galios. Tokiu atveju galima išlaikyti su tuo susijusias paskirstymo struktūras. Decentralizacijai, priešingai, reikėtų daug radikalesnių pokyčių, taigi didelėse energetikos įmonėse, kitaip nei MVĮ ir komunalinėse įmonėse, tai vyksta daug sudėtingiau. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Beveik tą patį galima pasakyti apie perdavimo tinklų operatorius: jie nėra suinteresuoti per Europą transportuoti mažiau elektros energijos, juk jie iš to gyvena. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sąnaudų argumentas

| 4.2. | Tai, kaip mažiausiomis sąnaudomis pasiekti kuo didesnį energijos tiekimo saugumą, pagrįstai laikoma esminiu kriterijumi. Galima patikimai apskaičiuoti ir modeliuojant parodyti, jog transportavimo sąnaudos centralizuotoje sistemoje yra didesnės nei decentralizuotoje. Gamybos, kaupimo ir apkrovos perkėlimo bei perskirstymo išlaidos, priešingai, centralizuotoje sistemoje yra mažesnės nei decentralizuotoje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šie sąnaudų skirtumai buvo lyginami daugybėje tyrimų. Vis dėlto aiškių rezultatų nebuvo pasiekta, nes sąnaudų pranašumai decentralizuotoje ir centralizuotoje sistemose mažai kuo skiriasi ir, vertinant išsamiai, labai priklauso nuo daromų prielaidų. Reikia priminti, kad ES jungtinis tyrimų centras dar 2016 m. pažymėjo, jog apie 80 proc. europiečių pasigaminti reikiamą fotovoltinių technologijų elektros energiją būtų pigiau, nei pirkti iš tinklo; o nuo to laiko fotovoltinių technologijų kainos toliau stipriai mažėjo! |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Taigi vertinant vien sistemos sąnaudas negalima atsakyti į esminį klausimą – ar prioritetas turi būti teikiamas investicijoms į centralizuotos energetikos sistemos ar decentralizuotos energetikos sistemos projektus ir kokios reguliuojamosios gairės atitinkamai reikalingos. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Todėl kyla klausimas, kokius, be mažesnių sąnaudų, alternatyvius kriterijus galima taikyti, kad būtų galima priimti investuotojų požiūriu būtiną principinį sprendimą, ar pirmenybė turi būti teikiama decentralizuotam, ar centralizuotam naujosios energetikos sistemos pobūdžiui. |
| --- | --- |

4.5.

Skirtinga pridėtinė vertė

| 4.6. | Pridėtinė vertė skiriasi struktūriniu aspektu: centralizuotoje sistemoje ji veikiau tenka didesniems įrenginiams ir natūraliems monopoliams. Decentralizuotoje sistemoje pridėtinė vertė veikiau tenka mažesniems įrenginiams ir visų pirma lankstumo galimybėms, kurios dažnai naudojamos decentralizuotoje sistemoje, pvz., baterijos, šilumos siurbliai, mažos kogeneracinės jėgainės ir dvikrypčio įkrovimo elektromobiliai (angl. vehicle-to-grid). Taigi lankstumo galimybių labai dažnai galima rasti namų ūkiuose. Taip pat daug elektros energijos gamybos įrenginių valdo privatūs asmenys, ūkininkai, naujai įsteigtos mažosios ir vidutinės įmonės, energetikos kooperatyvai, komunalinės įmonės, viešąsias paslaugas teikiančios įmonės ir kt. Tad decentralizuotoje energetikos sistemoje tie, kurie prisideda prie vertės kūrimo, yra kitokie nei centralizuotos sistemos dalyviai – aktyvieji vartotojai čia atlieka daug svarbesnį vaidmenį. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Decentralizuota energetikos sistema be tokio plataus visuomenės dalyvavimo sunkiai įsivaizduojama. Todėl aktyvesnis vartotojo vaidmuo, apimantis ir gaminantį vartotoją, yra būdingas decentralizuotai sistemai ir yra tikslingas tiek siekiant didinti visuomenės pritarimą, tiek stiprinti regionų ekonomiką. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisija nori sukurti energetikos sąjungą, kurioje daugiausia dėmesio skiriama piliečiams, nes ji nori, kad regionuose atsirastų naujų darbo vietų ir energetikos pertvarka suteiktų postūmį ekonomikai daugelyje Europos regionų, todėl tam reikalinga decentralizuota energetikos sistema. Tai svarbu ir siekiant įveikti COVID-19 krizę. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Ekonominis ir socialinis klausimo „centralizacija ar decentralizacija“ poveikis

| 5.1. | Kalbant apie pridėtinę vertę, decentralizuota sistema reiškia: vartotojai iš mokėtojų tampa dalyviais, besinaudojančiais energetikos sektoriuje sukuriama pridėtine verte, t. y. uždirba arba sutaupo pinigų, todėl 3.11 punkte keliamu klausimu, kas ateityje turės teisę iš energijos užsidirbti, turi būti diskutuojama atvirai ir sąžiningai.
  Plečiantis supratimui, kas yra gaminantis vartotojas, Švarios energijos dokumentų rinkinyje išplėsta gaminančio vartotojo sąvoka ir jos apibrėžtis: nuo dabar gaminančiais vartotojais gali tapti ne tik vartotojai, turintys nuosavos žemės ir nuosavo nekilnojamojo turto. Pavyzdžiui, gaminantys vartotojai gali būti daugiabučių namų nuomininkai ir gyventojai bei energijos tiekimo objektams ir kvartalams subjektai, netgi pramonės zonos ar pramonės parkai. Būtent šiais atvejais būtina atskirus gamybos ir kaupimo pajėgumus ir atskirus vartotojus sujungti į pažangųjį tinklą virtualioje elektrinėje arba į pažangųjį mikrotinklą. Taigi dėl to nuolat auga reikalavimai vietos ir regionų skirstomųjų tinklų operatoriams. |
| --- | --- |

5.1.

Plečiantis supratimui, kas yra gaminantis vartotojas, Švarios energijos dokumentų rinkinyje išplėsta gaminančio vartotojo sąvoka ir jos apibrėžtis: nuo dabar gaminančiais vartotojais gali tapti ne tik vartotojai, turintys nuosavos žemės ir nuosavo nekilnojamojo turto. Pavyzdžiui, gaminantys vartotojai gali būti daugiabučių namų nuomininkai ir gyventojai bei energijos tiekimo objektams ir kvartalams subjektai, netgi pramonės zonos ar pramonės parkai. Būtent šiais atvejais būtina atskirus gamybos ir kaupimo pajėgumus ir atskirus vartotojus sujungti į pažangųjį tinklą virtualioje elektrinėje arba į pažangųjį mikrotinklą. Taigi dėl to nuolat auga reikalavimai vietos ir regionų skirstomųjų tinklų operatoriams.

| 5.2. | Neatsiejama energetikos sistemos dalimi gaminantis vartotojas taps tik tada, kai iš tikrųjų turės prieigą prie visų atitinkamų elektros energijos rinkų. Aktyvieji vartotojai lankstumo, kurį jie įgyja dėl baterijų, apkrovos valdymo, elektrinių automobilių, šilumos siurblių ir kt., turi galėti suteikti ir sistemai. Tam reikalingos specialiai sukonfigūruotos rinkos, kurių daugumoje valstybių narių dar nėra. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Dėl to energetikos pertvarka, kuri paskatina sukurti decentralizuotą energetikos sistemą, dažnai vadinama ne tik ekologine, bet ir socialine ekologine transformacija. Vykdant decentralizuotą energetikos pertvarką teikiama svarbių paskatų vietos ir regionų ekonomikai, padedama kurti darbo vietas mažosiose ir vidutinėse įmonėse ir stiprinama vietos perkamoji galia. Todėl tai, kad daug valstybių narių laikosi savo energetikos sistemų struktūrų, kurios užkerta kelią šiam teigiamam poveikiui, turi dar didesnę reikšmę. Kartu reikia atsižvelgti į tai, kad kuriamos darbo vietos yra aukštos kokybės ir užtikrina aukštą socialinės apsaugos lygį. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tam, kad šios paskatos atitinkamuose regionuose iš tiesų teiktų naudą visiems žmonėms, o ne daug išteklių turintiems dalyviams, visų pirma būtina įgyvendinti projektus, pagal kuriuos būtų kuriamos energijos vartotojų bendruomenės ir prie kurių galėtų prisijungti nedidelį kapitalą, pajamas ar turtą valdantys žmonės (taip pat žr. EESRK nuomonę TEN/660 (4)). Koncepcijų tam jau yra. Tačiau jų įgyvendinimas valstybėse narėse turi būti skatinamas daug ryžtingiau nei iki šiol. Tai turi būti daroma neatidėliojant, nes negalima leisti, kad decentralizacija skatintų dviejų klasių energetinės visuomenės atsiradimą. Jei mažas pajamas gaunantiems ir mažai išteklių turintiems asmenims bus – taip pat teikiant tiesioginę paramą – suteikiama galimybė turėti prieigą prie energijos vartotojų bendruomenių, toks dalyvavimas gali būti veiksminga energijos nepritekliaus mažinimo priemonė, nes dėl sparčiai sumažėjusių atsinaujinančiųjų išteklių energijos sąnaudų juntamai sumažėtų našta tų, kurie kenčia dėl didelių energijos kainų. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pažeidžiami vartotojai ir energijos nepriteklius yra didelė problema ir jos visiškai išspręsti tikriausiai nepavyks nei centralizuotoje, nei decentralizuotoje energetikos sistemoje. Vis dėlto, atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių ir elektros energijos kaupiklių sąnaudų mažėjimą, ją sušvelninti labiau įmanoma decentralizuotoje nei centralizuotoje sistemoje. Dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir kaupiklių naudojimo pritaikius kvartalams skirtus sprendimus gali pavykti tvariai sumažinti energijos sąskaitas ir išlaisvinti vartotojus iš kainų priklausomybės nuo energetikos įmonių ir tinklo operatorių. Tačiau tam būtina aktyvi politika, kuri remtų atitinkamų koncepcijų kūrimą. Kartu reikia pasirūpinti, kad mažas pajamas gaunantys namų ūkiai turėtų galimybę įgyvendinti efektyvaus energijos vartojimo priemones, siekiant sumažinti ir jų energijos suvartojimą. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Be to, išplėstos dalyvavimo galimybės negali būti naudojamos kaip pretekstas susilpninti vartotojų teises. Jos turi būti stiprinamos ir prireikus pritaikomos prie naujų verslo modelių. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Galiausiai reikia atsižvelgti į vartojimo centrus – didelius miestus ir didžiuosius pramonės elektros energijos vartotojus. Tam, kad šiems vartotojams būtų galima saugiai ir priimtinomis kainomis tiekti elektros energiją, jie su savo apylinkėmis turi būti sujungiami į energetinius regionus. Beveik tą patį galima pasakyti apie energetines salas. Energetiniai regionai įgaus aplink vartojimo centrus esančių koncentrinių apskritimų formą. Tam, kad apylinkė išnaudotų visą atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo potencialą, reikalingos tikslingos paskatos. Tai galėtų būti, pavyzdžiui, sumažinti tinklo mokesčiai, taikomi, kai energetinis regionas pats apsirūpina elektros energija. Teigiamas šios sistemos struktūros poveikis yra regionų ekonominių struktūrų stiprinimas – tai yra aspektas, kuris kaip tik galėtų būti svarbus ekonomikos tvarkai po COVID-19. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Ateities energetikos sistema

| 6.1. | Naujoji energetikos sistema nebeturėtų būti formuojama „iš viršaus į apačią“ (nuo didelių elektrinių prie vartotojų), ją (taikant principą „iš apačios į viršų“) reikėtų formuoti kaip daugybės elektros energijos ir šilumos iš atsinaujinančiųjų šaltinių (pastatams skirtos energijos) gamybos ir tiekimo salų, kuriose svarbų vaidmenį atlieka elektros energijos ir šilumos skirstymas bei apkrovos valdymas (įskaitant akumuliavimą), tinklą. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Taip galima užtikrinti pakankamą ir saugų tiekimą visuose Europos regionuose (5). Tad kartu su pageidaujama naująja dalyvių įvairove tai reikštų, kad greta įsitvirtinusių (didmeninės-) prekybos struktūrų atsiranda visiškai naujos decentralizuotos prekybos ir energijos valdymo sistemos. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Dėl IT sektoriaus, skirstymo sistemos gamybos ir akumuliavimo technikos bei pastatų technikos inovacijų postūmio dabar atsirado daug tokių „gamybos ir tiekimo salų“, kurių prieš kelis metus dar nebuvo įmanoma įsivaizduoti. Individualūs asmenys, bendrovės, bendrijos (kaip antai energijos kooperatyvai) ar savivaldybės (viešąsias paslaugas teikiančios įmonės) priėmė kai kuriuos sprendimus dėl nepriklausomybės ar dalinės nepriklausomybės, todėl jie daug mažiau priklauso nuo tradicinės pasiūlos ir prekybos srautų. Svarbu pastebėti šią techninio ir socialinio vystymosi paralelę. Vystymasis vyksta ta pačia kryptimi – link didesnės autonomijos ir savireguliacinių decentralizuotų tinklų vienetų. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Sustiprėjusi vietos gamyba ir tiesioginis tiekimas į rinką sveikintini ir dėl to, kad taip sumažinami nuostoliai dėl nuotėkio. Vokietijos federalinė tinklo agentūra atitinkamai nurodo (6): „Akivaizdu, kad geriausių rezultatų būtų pasiekta, jei visi energijos tiekimo sistemos pertvarkymo procese dalyvaujantys subjektai glaudžiai bendradarbiautų. [...] turėtume palankiai vertinti metodus, skirtus kuo labiau padidinti energijos suvartojimą prie šaltinio [...], nes dėl to galima linijų nuostolius sumažinti iki minimumo.“ |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Todėl Komisija turi apsvarstyti prekybos sistemą atsižvelgdama į pageidaujamą energetikos infrastruktūrą ir nebandyti būtinų energetikos infrastruktūros pakeitimų suderinti su esama prekybos sistema. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vis dėlto reikėtų atsižvelgti ir į daugybės šalių patirtį, kai keli rinkos dalyviai, pavyzdžiui, strateginiai investuotojai, išsirinko pelningiausius rinkos segmentus, siekdami gauti kuo didesnį pelną, tačiau tuo pat metu vengia investuoti į energijos tiekimo saugumą, inovacijas ir techninę priežiūrą, todėl šios sąnaudos perkeliamos jų klientams. |
| --- | --- |

6.6.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. taip pat OL C 367, 2018 10 10, p. 1.

1

(2)  COM(2015) 80 final, 2015 2 25, p. 2.

2

final

(3)  OL L 158, 2019 6 14, p. 54.

3

(4)  OL C 367, 2018 10 10, p. 1.

4

(5)  Žr. OL C 82, 2016 3 3, p. 13, OL C 82, 2016 3 3, p. 22.

5

(6)  „Pažangusis tinklas ir pažangioji rinka: pagrindinis Federalinės tinklo agentūros dokumentas dėl kintančios energijos tiekimo sistemos“, 2011 m. gruodžio mėn., p. 42.

6

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/93

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Visuotinės galimybės gauti deramą, tvarų ir prieinamą būstą ilguoju laikotarpiu“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/13)

| Pranešėjas | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | András EDELÉNYI |

Pranešėjas

Raymond HENCKS

Bendrapranešėjis

András EDELÉNYI

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 1 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinės sesijos Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Dėl COVID-19 kilusi sveikatos, ekonomikos ir socialinė krizė sustiprino prieinamo būsto krizę, kurios keliamas problemas valstybės narės sprendžia jau daugelį metų (1); visų pirma benamiai, per mažame plote gyvenančios šeimos, darbininkų rajonų gyventojai, sezoniniai darbuotojai ir imigrantai, labiausiai kenčiantys dėl būsto sąlygų, turėjo tiesioginį poveikį visuomenės infekcijos mastui. Nors būsto politika ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai, atsižvelgiant į deramo ir prieinamo būsto trūkumą, Europos Sąjungoje (ES) reikia parengti Europos būsto veiksmų planą, kuriame būtų numatytos nuoseklios ir Europos piliečiams suprantamos priemonės, galinčios padėti Europos valstybėms narėms, regionams ir miestams padidinti prieinamo socialinio būsto ilgalaikę pasiūlą ir veiksmingai spręsti benamystės problemą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ES visų pirma turi užtikrinti, kad būtų įtvirtinta tikra visuotinė teisė į būstą, konkrečiai priimdama sektorinius reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, kuriuose būtų nustatyti prieinamo ir deramo būsto užtikrinimo, suteikimo ir finansavimo principai ir sąlygos, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 14 straipsnio nuostatomis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsižvelgdamas į tai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos iniciatyvą susieti Europos socialinių teisių ramstį su Europos semestru, nes būsto politikoje toks sprendimas leistų geriau stebėti socialinio būsto reformą, būsto prieinamumo ir įperkamumo užtikrinimą, taip pat būsto pašalpų veiksmingumą. Komitetas primygtinai reikalauja prieš priimant konkrečioms šalims skirtas Europos semestro rekomendacijas dėl būsto politikos konsultuotis su organizuotos pilietinės visuomenės atstovais. EESRK ragina suteikti daugiau veiksmų laisvės numatyti ilgalaikes investicijas į socialinę infrastruktūrą ir neįtraukti jų į viešojo administravimo sąskaitas apskaičiuojant valdžios sektoriaus deficitą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Įsteigus „Europos investicijų į prieinamą, deramą ir tinkamą būstą fondą“, kuris būtų skirtas nebrangiems būstams statyti ir prižiūrėti, būtų galima suteikti ES veiksmams ir politikai nuoseklumo ir piliečiai juos geriau suprastų, visų pirma kiek tai susiję su būsimu žaliojo kurso pastatų planu ir būsimu Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nepaprastai svarbu kuo anksčiau nustatyti pažeidžiamumą, dėl kurio gali kilti finansų, ekonomikos ir socialinės krizės, ir priimti atitinkamus sprendimus remiantis ataskaitomis, kurias 2020 m. valstybės narės turės pateikti Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV) ir kuriose jos turės nurodyti būsto kainų galimo pervertinimo rodiklius ir priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į ESRV rekomendacijas arba priešingai, pagrįsti, kodėl jų nebuvo imtasi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Europos Komisija turės kuo greičiau atlikti sprendimo dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) peržiūrą, susijusią su socialinio būsto tiksline grupe, ir nurodyti, kad būsto politika negali apsiriboti vien tik tikslu padėti žmonėms, kuriems gresia skurdas, bet turi ilguoju laikotarpiu užtikrinti deramą, prieinamą ir įperkamą būstą visiems piliečiams, visų pirma benamiams, jaunoms poroms, nepilnoms ar daugiavaikėms šeimoms, darbuotojams ir apskritai viduriniajai klasei, nukentėjusiai nuo Europos būsto krizės. Todėl Komisija turėtų pasiūlyti bendrą sąvokos „pernelyg didelės būsto išlaidos“ apibrėžtį ir suderintą pernelyg didelių būsto išlaidų apskaičiavimo metodiką, taip pat nustatyti taisykles, kuriomis būtų uždrausta nenaudojamus būstus ir statybos sklypus laikyti spekuliaciniais tikslais, ir reglamentuoti prieinamo būsto paskirties pakeitimo į trumpalaikei nuomai skirtą turistų apgyvendinimo įstaigą praktiką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Galiausiai EESRK ragina Europos Komisiją kasmet rengti Europos aukščiausiojo lygio susitikimą prieinamo būsto klausimais, kuriame dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai ir aptartų šio Europos prieinamo būsto veiksmų plano įgyvendinimą ir stebėseną, remiantis metine ataskaita dėl būsto padėties ES. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Nors galimybė gauti paramą apsirūpinimui būstui įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijoje, o galimybė gauti socialinį būstą arba paramą apsirūpinimui kokybišku būstu įtraukta į Europos socialinių teisių ramstį, ES teisės aktais neužtikrinamas visiškas „teisės į deramą būstą“ pripažinimas, nes ji vis dar nėra veiksmingai įgyvendinama. Tai rodo sparčiai didėjantis benamių ir prastos kokybės būstuose gyvenančių žmonių arba pernelyg dideles būsto sąnaudas patiriančių šeimos ūkių skaičius. Praktiškai Europos piliečiai neturi realios teisės į deramą ir prieinamą būstą. Ši teisė apima tik paramą būstui, pagalbą gauti socialinį būstą arba laikino būsto suteikimą ekstremalios situacijos atveju, kai tokia būtinybė pripažįstama pagal valstybių narių įstatymus ir praktiką ir atsižvelgiant į tinkamo būsto pasiūlą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gyvenamojo būsto rinkos jėgų nepakanka visiems poreikiams patenkinti. Dėl nuolat augančių gyvenamojo būsto kainų visoje Europoje padidėjo nelygybė. Vis daugiau namų ūkių daugiau kaip 40 proc. savo biudžeto išleidžia būstui, taip patiria pernelyg dideles būsto išlaidas, 11 proc. Europos piliečių daugiau kaip 40 proc. asmeninių pajamų (grynosios būsto išmokos) išleidžia būstui, o vienas pilietis iš dvidešimties gyvena perpildytame būste, kuris netenkina būtiniausių poreikių (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ekonominės ir demografinės struktūros ir kainų lygiai valstybėse narėse labai skiriasi. Be to, esama didelio kainų skirtumo tarp sostinių, mažesnę reikšmę turinčių miestų ir kitų teritorijų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Daugelio ES metropolių, didelių miestų ir priemiesčių teritorijų būsto rinkoms būdingas didelis paklausos augimas, susijęs su namų ūkių, kurių nariai ieško darbo, judumu, tuo tarpu būsto pasiūlą riboja žemės trūkumas, augančios statybos sąnaudos ir didėjantis gyventojų tankumas, taip pat spekuliacinė investuotojų veikla. Žemė yra ribotas išteklius, dėl kurio naudojimo vis labiau konkuruojama įvairiose srityse: būsto, viešosios infrastruktūros, žemės ūkio, miškininkystės, prekybos ir pramonės, transporto, biologinės įvairovės, drėkinimo, laisvalaikio ir t. t. Ši konkurencija tokia didelė, kad žemės kaina dažnai tampa pagrindiniu būsto neįperkamumo veiksniu. Dėl brangstančio būsto metropolių ir priemiesčių teritorijose didėja atskirtis dėl būsto, benamystė ir prastėja gyvenamosios sąlygos ir šios problemos dabar iškyla jauniems žmonėms, nepilnoms ar daugiavaikėms šeimoms, darbuotojams ir apskritai viduriniajai klasei priklausantiems asmenims, kurie dėl pernelyg didelių būsto išlaidų priversti išvykti iš Europos metropolių ir persikelti į kaimo vietoves.
  Dėl šio persikėlimo savo ruožtu skirtingu mastu didėja būsto kaina kaimo vietovėse, todėl, be kita ko, atsiranda socialinė segregacija, kuriamos išskirtinai gyvenamojo būsto zonos (miegamieji rajonai), didėja judumas, keičiasi kraštovaizdis, užimama žemė, plečiama infrastruktūra ir didėja bendruomenės išlaidos. |
| --- | --- |

2.4.

Dėl šio persikėlimo savo ruožtu skirtingu mastu didėja būsto kaina kaimo vietovėse, todėl, be kita ko, atsiranda socialinė segregacija, kuriamos išskirtinai gyvenamojo būsto zonos (miegamieji rajonai), didėja judumas, keičiasi kraštovaizdis, užimama žemė, plečiama infrastruktūra ir didėja bendruomenės išlaidos.

| 2.5. | Valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę apibrėžti, organizuoti ir finansuoti visuotinės svarbos socialines paslaugas, įskaitant aprūpinimą būstu. Tačiau ši kompetencija neatleidžia jų nuo pareigos laikytis Sąjungos vertybių (žmogaus orumas, lygybė, nediskriminavimas, žmogaus teisės ir t. t.) ir Sąjungos taisyklių dėl būsto, visų pirma prie SESV pridėto Protokolo Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, kuriame valstybės narės raginamos užtikrinti aukštą kokybės, saugos ir prieinamumo lygį, lygias galimybes ir visuotinio prieinamumo bei vartotojų teisių propagavimą. Todėl Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, turi atlikti svarbų vaidmenį ir įsikišti, kai valstybės narės nesilaiko savo įsipareigojimų.
  Tačiau valstybės pagalbos taisyklėmis Komisija iš esmės apriboja valstybių narių kompetenciją, nes pagal šias taisykles socialinis būstas turi būti skirtas tik labiausiai skurstantiems namų ūkiams, nors būsto krizė daro poveikį daug platesnei gyventojų kategorijai. Be to, įgyvendinant prieinamo būsto statymo programą valdžios institucija gali parduoti statybos sklypus tik už rinkos kainą ir tik po to, kai ši kaina nustatoma pagal sudėtingą procedūrą. |
| --- | --- |

2.5.

Tačiau valstybės pagalbos taisyklėmis Komisija iš esmės apriboja valstybių narių kompetenciją, nes pagal šias taisykles socialinis būstas turi būti skirtas tik labiausiai skurstantiems namų ūkiams, nors būsto krizė daro poveikį daug platesnei gyventojų kategorijai. Be to, įgyvendinant prieinamo būsto statymo programą valdžios institucija gali parduoti statybos sklypus tik už rinkos kainą ir tik po to, kai ši kaina nustatoma pagal sudėtingą procedūrą.

| 2.6. | Kai valstybėse narėse staiga sumažėjo viešosios investicijos į socialinį ir prieinamą būstą po to, kai iš šių investicijų finansavimo pasitraukė komerciniai bankai prasidėjus ekonomikos ir biudžeto krizei bei įsigaliojus Stabilumo ir augimo paktui, šios didėjančios paklausos rinkoje negalėjo patenkinti papildoma būsto pasiūla, juo labiau, kad kai kuriose valstybėse narėse socialinis būstas vis dažniau privatizuojamas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Įtampą vietos būsto rinkose dar labiau padidino interneto platformos, nes paklausos koncentracijai įtakos turėjo tarptautinė migracija ir pasaulinių turistų apgyvendinimo platformų plėtra, kuri turizmui patraukliausiuose didžiuosiuose miestuose paskatino prieinamo būsto savininkus pašalinti jį iš rinkos ir pasiūlyti jį trumpalaikei nuomai. Įtampa didėja ir dėl tarptautinių kapitalo bendrovių (pensijų fondai, draudimo bendrovės, privataus kapitalo fondai ir t. t.) strategijų: šios bendrovės dėl labai mažos finansinės grąžos (palūkanų normos, dividendai ir t. t.) labai daug investuoja į nekilnojamąjį turtą, o tai taip pat lemia kainų augimą. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) 2016 m. spalio 31 d. rekomendacijose (3) pažymi, kad praeityje įvykusios finansų krizės parodė, jog netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemų stabilumui ir visai ekonomikai. 2019 m. ESRV 9 valstybes nares įspėjo dėl gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkos pažeidžiamumo vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | COVID–19 pandemija paralyžiavo nekilnojamojo turto rinką. Kyla pavojus, kad sveikatos krizei pasibaigus būsto sektorius patirs rimtų pasekmių. Kalbant apie pasiūlą, tikėtina, kad valdžios institucijų ir įstaigų pagalba namų ūkiams ir investicijos į socialinį būstą gerokai sumažės dėl ekonominių ir socialinių išlaidų, patiriamų kovojant su pandemijos pasekmėmis ir darančių didelę įtaką būsimiems valstybių biudžetams. Kalbant apie paklausą, didėjant nedarbui ir nesaugumui proporcingai daugės namų ūkių, kurie nebeturės pakankamai pajamų būstui nekilnojamojo turto rinkoje gauti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tinkamai atsižvelgiant į valstybių narių politiką ir praktiką, žaliojo kurso pastatų planas ir Europos socialinių teisių ramstis turi tapti priemonėmis praktiškai ir suprantamai įgyvendinti ES būsto politiką, visų pirma raginant visas jos finansų įstaigas (ECB, EIB, EIF), taip pat vykdant programą „InvestEU“ atgaivinti viešąsias investicijas ir gerokai padidinti ilgalaikes palankias paskolas ir suteikti garantijas investuotojams ir statybos sektoriui siekiant naudos galutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Pernelyg didelės išlaidos būstui

| 3.1. | Neabejotina, kad yra daug namų ūkių, kurių išlaidos būstui yra pernelyg dideles ir sudaro didžiąją dalį vartojimo išlaidų ir yra didelė našta, todėl neužtenka lėšų kitiems pagrindiniams poreikiams; daugeliui Europos piliečių kyla pernelyg didelio įsiskolinimo, socialinio nuosmukio ar atskirties pavojus (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ES lygmeniu nėra vieningos nuomonės dėl sąvokos „pernelyg didelės išlaidos būstui“ apibrėžties ir aprėpties. Eurostatas teigia, kad išlaidos būstui, viršijančios 40 proc. turimų pajamų, yra laikomos pernelyg didelėmis, nors įvairiuose Komisijos dokumentuose nustatyta, kad ši riba pasiekiama, kai išlaidos būstui sudaro trečdalį turimų pajamų. Be to, sveikatos krizė verčia nedideles pajamas gaunančius namų ūkius už nuomą mokėti iš savo santaupų, todėl jiems kyla dar didesnė pernelyg didelio įsiskolinimo grėsmė. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Be to, pačioje Europos Sąjungoje nuolat diskutuojama dėl pernelyg didelių išlaidų būstui apibrėžties atsižvelgiant į vertinimo metodiką; visose nacionalinėse statistikos įstaigose ji yra skirtinga. Nustatant bendras kryptis būtina atsižvelgti į socialines ir ekonomines realijas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pernelyg dideles būsto išlaidas patiria ne tik labiausiai skurstantys ir ties skurdo riba esantys gyventojai, bet ir asmenys, kurių pajamos yra per didelės, kad galėtų gauti socialinį būstą, ir yra per mažos, kad galėtų gyventi privačios rinkos sąlygomis. Dažnai deramas būstas mieste ar priemiestyje netoli jų darbo vietos darosi neįperkamas. Šie asmenys priversti keltis į vietas, esančias toli nuo jų darbo vietos. Todėl, nors jie už būstą moka mažiau nei didelėse miestų aglomeracijose, jie turi kitų išlaidų, susiduria su judumo problemomis, aplinkosaugos reikalavimais ir kitais papildomais apribojimais. Vidurinės klasės išsikėlimas iš miesto centro lemia funkcinį disbalansą, todėl didėja būsto paklausa ir nuomos kaina, taip pat tarša dėl kelionių iš namų į darbo vietą ir atgal. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Todėl valstybių narių būsto politika negali apsiriboti vieninteliu tikslu – padėti pažeidžiamiems asmenims „rasti stogą virš galvos“, ja turėtų būti siekiama suteikti šeimos poreikius atitinkantį būstą, gerinti būsto kokybę, visų pirma gerinant jau turimą būstą, kitaip tariant – užtikrinti deramą ir prieinamą būstą kiekvienam piliečiui atsižvelgiant į kiekybinius ir kokybinius poreikius. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Socialinis būstas

| 4.1. | Turint omenyje valstybėse narėse taikomų metodų ir strategijų įvairovę, Europos socialinio būsto modelio nėra. Tačiau daugelyje jų pastebimos bendros tendencijos: decentralizacija, perduodant galias vietos ir regionų valdžios institucijoms, dėmesys pažeidžiamiausiems gyventojams, sumažėjusios viešosios investicijos į socialinio būsto pasiūlą ir esamo būsto fondo modernizavimas parduodant nuomojamą socialinį būstą, nes kai kada socialinio būsto nuomotojai nebegali užtikrinti nei būsto atitikties standartams, nei jo renovacijos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ES socialinis būstas ar nebrangus būstas yra praktinė teisės į būstą išraiška, kuria turėtų būti užtikrinta, kad kiekvienam šį poreikį turinčiam asmeniui bus suteiktas deramas būstas už prieinamą nuomos kainą ir (arba) įperkamas, taigi ir bus įvykdyti valstybių narių ir ES įsipareigojimai, nustatyti daugybėje Europos ir tarptautiniu lygmeniu pasirašytų konvencijų, deklaracijų, chartijų ir sutarčių. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tačiau socialinio būsto koncepcija, kurią Komisija priėmė kaip Europos konkurencijos institucija, yra labai ribota (5): pagal ją socialinis būstas, kuriam taikoma išimtis dėl pranešimo apie valstybės pagalbą, turi būti skirtas tik „socialiai remtiniems arba pažeidžiamiems asmenims, kurie dėl lėšų trūkumo negali apsirūpinti būstu rinkos sąlygomis“. Ši siaura socialinio būsto apibrėžtis šiuo metu nebeatitinka Europos būsto krizės masto ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų, kuriuos valstybės narės nustato socialinio būsto nuomotojams ir pagal kuriuos siekiama tiek laikytis principo „svarbiausia – būstas“ benamiams, tiek suteikti prieinamą būstą ar būstą sumažintos nuomos kainomis vidurinės klasės atstovams didžiuosiuose Europos miestuose. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 2006 m. komunikate (6) Komisija socialinį būstą priskyrė prie visuotinės svarbos socialinių paslaugų, kurioms taikomas subsidiarumo principas paliekant (iš esmės) valstybėms narėms didelę veiksmų laisvę jas apibrėžti, organizuoti ir finansuoti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tačiau naudodamosi šia laisve valstybės narės turi atsižvelgti į ES Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią beveik visos socialinės srities paslaugos (išskyrus solidarumu grindžiamas socialinės apsaugos sistemas) laikomos ekonomine veikla. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Todėl, nesant konkretaus socialinio būsto teisinio pagrindo, socialinio būsto srityje taikomos Sąjungos nuostatos, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, visų pirma SESV 14 straipsnis ir prie Lisabonos sutarties pridėtas Protokolas Nr. 26. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Iš to išplaukia, kad Sąjunga ir jos valstybės narės pagal savo kompetenciją ir atsižvelgdamos į sutarčių taikymo sritį privalo užtikrinti, kad socialinis būstas būtų suteikiamas atsižvelgiant į ekonomikos bei finansų principus ir sąlygas, leidžiančias joms vykdyti savo užduotis. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Socialinio būsto teikėjai gali naudotis įvairiomis Europos finansavimo priemonėmis, skirtomis bendrai finansuoti socialinio būsto ir socialiai atskirtoms bendruomenėms tinkamo būsto statybai arba šiluminei renovacijai, visų pirma finansavimu iš Europos fondų (7), EIB, Europos Tarybos vystymo banko, taip pat J.-C. Junckerio 2 plane numatytomis strateginėmis investicijomis ir investicijų fondu, kuris turi būti įsteigtas pagal Europos žaliąjį kursą, taip pat lėšomis pagal gaivinimo planą „Next Generation EU“, visų pirma teisingos pertvarkos, „REACT-EU“ ir „InvestEU“ lėšomis.
  Tokiu būdu Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) suteikia ilgalaikes paskolas, skirtas paremti socialinio būsto teikėjus, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, telkimo struktūras, bankus tarpininkus ir projektų bendroves. Kai kuriais atvejais didesnei rizikai prisiimti reikalinga Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) parama. Europos piliečiai turi žinoti apie šias ilgalaikes investicijas į socialinę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

4.8.

Tokiu būdu Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos investicijų fondas (EIF) suteikia ilgalaikes paskolas, skirtas paremti socialinio būsto teikėjus, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, telkimo struktūras, bankus tarpininkus ir projektų bendroves. Kai kuriais atvejais didesnei rizikai prisiimti reikalinga Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) parama. Europos piliečiai turi žinoti apie šias ilgalaikes investicijas į socialinę infrastruktūrą.

| 4.9. | Žaliojo kurso pastatų plano projektui ir jo tikslui užtikrinti pastatų, įskaitant socialinį ir privatų būstą, visapusišką šiluminę renovaciją įgyvendinti reikės specialaus investicijų fondo ir paramos struktūruojant vietos šiluminės renovacijos sektorių, kuriame bus kuriamos darbo vietos ir sudaromos sąlygos masto ekonomijai, sekant ES bendrai finansuojamo projekto „Energiesprong“ pavyzdžiu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Valstybėse narėse esama įvairių priemonių skatinti tvarų būstą, pavyzdžiui, nebrangaus būsto statyba, individuali pagalba, skirta prisidėti prie reikiamo pradinio kapitalo norint gauti būsto paskolą, sumažinti būsto paskolos mėnesines grąžinimo įmokas, padėti nepalankiausioje padėtyje esantiems namų ūkiams išsinuomoti deramą būstą arba remti tvarų gyvenamųjų pastatų energetinį atkūrimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Tačiau valstybių narių lygmeniu paskatų ar mokesčių politika nėra koordinuojama ir ja ne visada skatinama socialinė įvairovė būsto sektoriuje. Be to, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų veikti nepriklausoma tarnyba, kuri teiktų kuo daugiau informacijos ir kuo įvairesnių patarimų privatiems asmenims apie paramos apsirūpinant būstu galimybes ir valstybės pagalbą viešiesiems ir privatiesiems vystytojams, teikiamą subsidijuojamo būsto statybai. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Deja, visomis šiomis iniciatyvomis ir pagalba neišsprendžiamos prieinamo ir deramo būsto trūkumo problemos. Todėl EESRK mano, kad Komisija, įgyvendindama Europos socialinių teisių ramsčio 19 principą ir būsimą žaliojo kurso pastatų planą, turėtų pasiūlyti Europos prieinamo ir deramo būsto veiksmų planą. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Europos prieinamo ir deramo būsto veiksmų planas – ilgalaikė arčiau piliečių ir teritorijų esančios Europos investicija

| 5.1. | Nors būsto politika ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai, atsižvelgiant į tinkamo būsto trūkumą ES reikia parengti Europos prieinamo ir deramo būsto veiksmų planą, kuriame būtų numatytos nuoseklios ir Europos piliečiams suprantamos priemonės, galinčios padėti Europos valstybėms narėms, regionams ir miestams padidinti socialinio ir prieinamo būsto ilgalaikę pasiūlą vietos būsto rinkose ir didinti pastatų energinį naudingumą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Europos lygmeniu nėra bendros tikros teisės į būstą apibrėžties, nes ypatingų sunkumų patiriantis asmuo arba namų ūkis turi teisę gauti tik socialinę pagalbą ieškant deramo būsto arba norint jį išlaikyti. Taigi, jei nėra tinkamos būsto pasiūlos, teisė į būstą, net ir įgyvendinama, išlieka tik teorinė. Todėl EESRK ragina Sąjungos teisėje įtvirtinti realią teisę į būstą. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisija turi užtikrinti, kad šios teisės įtvirtinimas būtų papildytas iniciatyvia paramos politika, kuria būtų remiamos ilgalaikės investicijos, reikalingos viešajai socialinio ir prieinamo būsto pasiūlos programai įvykdyti ir kurią įgyvendinant turi būti laikomasi socialinės įvairovės taisyklės ir būtiniausių kokybės standartų. EESRK prašo Europos Parlamento ir Europos Sąjungos Tarybos pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimti sektorinį reglamentą, nustatantį prieinamo būsto teikimo, statymo ir finansavimo principus ir sąlygas atsižvelgiant į SESV 14 straipsnį. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisija turės peržiūrėti sprendimą dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, konkrečiai nuostatas dėl teisę į socialinį būstą turinčios tikslinės grupės, ir patikslinti, kad būsto politika negali apsiriboti vien tik tikslu padėti žmonėms, kurie yra atsidūrę ties skurdo riba, bet turi ilguoju laikotarpiu užtikrinti deramą, prieinamą ir įperkamą būstą visiems piliečiams, įskaitant benamius ir asmenis, kenčiančius dėl tinkamo būsto trūkumo Europoje. Be to, būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų reguliuojamas nenaudojamų būstų ir statybos sklypų laikymas spekuliaciniais tikslais ir atostogų būstų nuomos praktika, atskiriant būsto nuosavybę ir naudojimąsi juo, nes galimybė naudotis yra bendros gerovės dalis, susijusi su bendruoju interesu, todėl turi būti sukurta speciali reguliavimo sistema, kuri tokią galimybę užtikrintų. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisija taip pat turėtų pasiūlyti bendras prieinamo būsto ir pernelyg didelių būsto išlaidų apibrėžtis ir suderintą pernelyg didelių būsto išlaidų apskaičiavimo metodiką. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nepaprastai svarbu kuo anksčiau nustatyti pažeidžiamumą, dėl kurio gali kilti finansų krizės, remiantis ataskaitomis, kurias 2020 m. valstybės narės turės pateikti Europos sisteminės rizikos valdybai ir kuriose jos turės nurodyti būsto kainų galimo pervertinimo rodiklius ir priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į ESRV rekomendacijas arba priešingai, pagrįsti, kodėl jų nebuvo imtasi. EESRK mano, kad ataskaitą 2021 m. reikės iš dalies pakeisti kitu dokumentu, kuris ją papildys ir kuriame bus nurodytos galimos COVID-19 krizės pasekmės. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą susieti Europos socialinių teisių ramstį su Europos semestru, nes būsto politikoje toks sprendimas leistų geriau stebėti socialinio būsto reformą, būsto prieinamumo ir įperkamumo užtikrinimą, taip pat būsto pašalpų veiksmingumą, tačiau primygtinai reikalauja, kad prieš priimant konkrečioms šalims skirtas Europos semestro rekomendacijas dėl būsto politikos būtų konsultuojamasi su organizuotos pilietinės visuomenės atstovais. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Pasiūlymu dėl 2021–2027 m. Europos sanglaudos politikos peržiūros, kuris šiuo metu svarstomas Europos Sąjungos Taryboje ir Europos Parlamente, siekiama socialinio būsto biudžetą padidinti nuo 2,2 mlrd. EUR iki 4 mlrd. EUR. EESRK ragina suteikti daugiau veiksmų laisvės numatyti ilgalaikes investicijas į socialinę infrastruktūrą ir neįtraukti jų į viešojo administravimo sąskaitas apskaičiuojant valdžios sektoriaus deficitą. Viena vertus, ES negali skatinti valstybių narių užtikrinti reikiamo lygio reinvesticijas į socialinę infrastruktūrą ir, antra vertus, riboti šių investicijų pagal Stabilumo ir augimo paktą. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Įsteigus „Europos investicijų į prieinamą būstą fondą“, kuris būtų skirtas prieinamam būstui statyti ir prižiūrėti, būtų galima suteikti ES veiksmams ir politikai nuoseklumo ir piliečiai juos geriau suprastų, visų pirma kiek tai susiję su žaliojo kurso būsimu pastatų planu ir būsimu Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESRK ragina Europos Komisiją kasmet rengti Europos aukščiausiojo lygio susitikimą prieinamo būsto klausimais, kuriame dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai ir aptartų šio Europos prieinamo būsto veiksmų plano įgyvendinimą ir stebėseną, remiantis metine ataskaita dėl būsto padėties ES. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Galiausiai EESRK mano, kad dažnai esama išankstinio nusistatymo „socialinio būsto“ atžvilgiu, jei jis nėra siejamas su visuotinės svarbos užduotimi užtikrinti socialinę įvairovę ir socialinę įtrauktį; Komitetas norėtų priminti, kad investicijomis į socialinį būstą prisidedama prie darbo vietų kūrimo ir žaliosios pertvarkos. |
| --- | --- |

5.11.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Plg. ataskaita dėl būsto Europoje „Aprūpinimo būstu ES padėtis 2019 m.“.

1

(2)  Eurostatas (Išlaidų būstui rodiklis, 2017 m. kovo mėn.).

2

(3)  (ESRV/2016/14).

3

(4)  Eurostatas (Išlaidų būstui rodiklis, 2017 m. kovo mėn.).

4

(5)  2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas.

5

(6)  COM(2006) 177 final, „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“.

6

final

(7)  ERPF, ESF, INTERREG.

7

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/99

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. ES oro transporto ateitis koronaviruso krizės metu ir po jos

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/14)

| Pranešėjas | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Pranešėjas

Thomas KROPP

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 217 / 1 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

217 / 1 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Aviacijos sektorius yra vienas labiausiai nukentėjusių nuo koronaviruso krizės. Vien 2020 m. kovo–gegužės mėnesiais keleivinio oro transporto rinka sumažėjo 90 proc., o tai turėjo sunkių pasekmių visų aviacijos vertės grandinės suinteresuotųjų subjektų ir jų darbuotojų pajamoms.
  Aviacija yra labai svarbi prekybai ir turizmui, taip pat ryšiams Europoje ir su ES nepriklausančiomis šalimis. Turizmo sektorius svariai prisideda prie daugelio šalių nacionalinio BVP ir patyrė didžiulių nuostolių. Tai daro poveikį ES šalims, tačiau šių nuostolių poveikis yra dar didesnis besivystančioms šalims, kur šis sektorius sudaro didelę BVP dalį. Šiose šalyse dėl to, kad buvo nutraukta turizmo veikla, kyla rizika, jog didelė pažanga, padaryta humanitarinėje srityje, nueis perniek (Institut der deutschen Wirtschaft atliktas tyrimas, 2015 m. rugpjūčio mėn.: Entwicklungsfaktor Tourismus; vien vokiečių turistai besivystančių šalių turistinėse vietovėse išleido 13,5 mlrd. EUR., o tai sudaro 5 proc. visų turistų išlaidų šiose šalyse ir sukuria 78 000 darbo vietų).
  EESRK ragina Komisiją skatinti turizmą, kuris yra pagrindinis jos vystomojo bendradarbiavimo elementas. |
| --- | --- |

1.1.

Aviacija yra labai svarbi prekybai ir turizmui, taip pat ryšiams Europoje ir su ES nepriklausančiomis šalimis. Turizmo sektorius svariai prisideda prie daugelio šalių nacionalinio BVP ir patyrė didžiulių nuostolių. Tai daro poveikį ES šalims, tačiau šių nuostolių poveikis yra dar didesnis besivystančioms šalims, kur šis sektorius sudaro didelę BVP dalį. Šiose šalyse dėl to, kad buvo nutraukta turizmo veikla, kyla rizika, jog didelė pažanga, padaryta humanitarinėje srityje, nueis perniek (Institut der deutschen Wirtschaft atliktas tyrimas, 2015 m. rugpjūčio mėn.: Entwicklungsfaktor Tourismus; vien vokiečių turistai besivystančių šalių turistinėse vietovėse išleido 13,5 mlrd. EUR., o tai sudaro 5 proc. visų turistų išlaidų šiose šalyse ir sukuria 78 000 darbo vietų).

EESRK ragina Komisiją skatinti turizmą, kuris yra pagrindinis jos vystomojo bendradarbiavimo elementas.

| 1.2. | ES valstybės narės nori padėti visiems ekonomikos sektoriams atsigauti. Nepaisant to, dėl precedento neturinčio pasaulinio ekonomikos nuosmukio, taip pat dėl neprognozuojamos pandemijos trukmės mažai tikėtina, kad artimoje ateityje pasaulio ekonominė veikla vėl pasieks iki koronaviruso krizės buvusį lygį. Todėl EESRK ragina Komisiją parengti išsamų viso Europos aviacijos sektoriaus gaivinimo planą; į tokį veiksmų planą turėtų būti įtraukti specialūs ištekliai, skirti visiems pasektoriams ir jų darbuotojams remti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Visiems suinteresuotiesiems subjektams ir socialiniams partneriams reikia užtikrinti stabilias planavimo sąlygas. Kalbant apie koronaviruso krizę, reikia aiškiai atskirti aviacijos sektoriaus atsigavimo trumpuoju laikotarpiu etapą, kartu užtikrinant šio sektoriaus tarptautinį konkurencingumą ir vienodas sąlygas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu.
  Atsižvelgiant į tai, kokybiškų darbo vietų ir tinkamų darbo sąlygų išlaikymas yra pagrindiniai reikalavimai siekiant išsaugoti kvalifikuotą darbo jėgą, be kurios neįmanoma užtikrinti tvaraus konkurencingumo. Todėl nuolatinis kvalifikuotos darbo jėgos įdarbinimas ir mokymas aviacijos vertės grandinėje yra būtina sąlyga Europos aviacijos atsigavimui užtikrinti. |
| --- | --- |

1.3.

Atsižvelgiant į tai, kokybiškų darbo vietų ir tinkamų darbo sąlygų išlaikymas yra pagrindiniai reikalavimai siekiant išsaugoti kvalifikuotą darbo jėgą, be kurios neįmanoma užtikrinti tvaraus konkurencingumo. Todėl nuolatinis kvalifikuotos darbo jėgos įdarbinimas ir mokymas aviacijos vertės grandinėje yra būtina sąlyga Europos aviacijos atsigavimui užtikrinti.

| 1.4. | Trumpuoju laikotarpiu Komisija pirmenybę turėtų teikti keleivių pasitikėjimo aviacija atkūrimui. Dėl koronaviruso krizės susidarė tokios rinkos sąlygos, kokios nenumatytos daugelyje atitinkamų reglamentų. Keleiviams reikia užtikrinti, kad bus laikomasi sąlygų, kas pinigai už iš anksto apmokėtus bilietus bus grąžinti, jei skrydis krizės metu bus atšauktas. Komisija taip pat turėtų padėti suvokti, kad keliauti oro transportu yra saugu, skatinant sudaryti privalomus tarptautinius susitarimus dėl atitinkamų sanitarinių standartų.
  Šiuo svarbiu atsigavimo etapu Komisija taip pat turėtų užtikrinti planavimo stabilumą paskelbdama moratoriumą reglamentavimo sistemos pakeitimams, kurie trukdytų veiksmingam atsigavimui.
  EESRK ragina Komisiją siekti tinkamos pusiausvyros tarp ekonomikos gaivinimo priemonių, būtinų koronaviruso krizei įveikti, ir pageidaujamų finansinių reglamentų pakeitimų, susijusių su Europos žaliuoju kursu, ir tokią pusiausvyrą išlaikyti. EESRK ragina Komisiją neužkrauti papildomos finansinės ir (arba) reguliavimo naštos šiam sektoriui, visų pirma atsigavimo etape, kai visas sektorius yra atsidūręs itin sunkioje finansinėje padėtyje. Tai apima, be kita ko, sąlygos „naudok arba neteksi“ netaikymo 2020–2021 m. žiemos sezonui pratęsimą. |
| --- | --- |

1.4.

Šiuo svarbiu atsigavimo etapu Komisija taip pat turėtų užtikrinti planavimo stabilumą paskelbdama moratoriumą reglamentavimo sistemos pakeitimams, kurie trukdytų veiksmingam atsigavimui.

EESRK ragina Komisiją siekti tinkamos pusiausvyros tarp ekonomikos gaivinimo priemonių, būtinų koronaviruso krizei įveikti, ir pageidaujamų finansinių reglamentų pakeitimų, susijusių su Europos žaliuoju kursu, ir tokią pusiausvyrą išlaikyti. EESRK ragina Komisiją neužkrauti papildomos finansinės ir (arba) reguliavimo naštos šiam sektoriui, visų pirma atsigavimo etape, kai visas sektorius yra atsidūręs itin sunkioje finansinėje padėtyje. Tai apima, be kita ko, sąlygos „naudok arba neteksi“ netaikymo 2020–2021 m. žiemos sezonui pratęsimą.

| 1.5. | Vidutinės trukmės laikotarpiu Komisija turėtų peržiūrėti ES aviacijos strategiją (patvirtintą 2015 m.), kuri, pasibaigus koronaviruso krizei, turėtų užtikrinti vienodas sąlygas, atsižvelgiant į įvertinimą, kad aviacijos sistema yra itin pažeista, taip pat turint omeny pasikeitusius parametrus bei rinkos dinamiką. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę persvarstyti dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus su ES nepriklausančiomis šalimis, siekiant išvengti iškreipiamojo poveikio, kurį daro valstybės pagalba, tokios aplinkos apsaugos sistemos kaip ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) ir socialinis disbalansas, remiantis vienodomis sąlygomis, kad būtų užtikrintas nuolatinis tvarus rinkos augimas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK tikisi, kad kai tik bus atkurtas Europos aviacijos sektoriaus stabilumas, Komisija prisiims įsipareigojimą siekti tvarios aviacijos politikos, kurią įgyvendinant bus išnaudotos Europos aviacijos sektoriaus galimybės. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Komisiją užtikrinti Europos konkurencingumą paspartinant būtinus reguliavimo veiksmus, kad po dešimtmečius trukusio nereikalingo valstybių narių ir ES ginčo būtų visapusiškai įgyvendinta iniciatyva „Bendras Europos dangus“ ir taip Europos mastu iki 10 proc. sumažintas išmetamas CO2 kiekis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Žaliasis kursas yra vienas svarbiausių EESRK remiamų dokumentų rinkinių, kuriuo galiausiai siekiama sumažinti visų sektorių, įskaitant aviaciją, poveikį klimato kaitai. EESRK tikisi, kad moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bus skirta daugiau ES lėšų, siekiant skatinti aplinką tausojančius produktus, paslaugas, procedūras ir technologijas, sykiu nepakenkiant Europos konkurencingumui. Iš tiesų, EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares, teikiant finansinę paramą per valstybes nares, sutelkti dėmesį į pasauliniu mastu taikomų tvarumo standartų skatinimą, įskaitant papildomas aplinkos apsaugos priemones. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK prašo patikinti, kad socialiniai partneriai, kurie taiko socialinio dialogo metodą, ir toliau dalyvaus rengiant ir įgyvendinant būtinas reguliavimo priemones, ir dar kartą primena, kad yra pasirengęs visapusiškai prisidėti prie Komisijos siekio skatinti greitą Europos aviacijos sektoriaus atsigavimą. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | ES aviacijos sektoriuje tiesiogiai įdarbinta nuo 1,4 (1) iki 2 (2) mln. žmonių, o iš viso jame sukurta nuo 4,8 iki 5,8 mln. darbo vietų. Aviacijos sektoriuje tiesiogiai sukuriama 110 mlrd. EUR ES BVP, o jo bendra įtaka, įskaitant turizmo sritį, dėl didinamojo poveikio sudaro 510 mlrd. EUR.
  Iki šiol šis nepaprastai svarbus aviacijos – ne tik kaip sektoriaus, bet ir kaip ekonomikos klestėjimo, darbo vietų garantijos ir turizmo veiksnio – vaidmuo buvo toli gražu nepakankamai įvertintas.
  Kai kuriose valstybėse narėse turizmas sudaro iki 25 proc. nacionalinio BVP. Todėl, norint išlaikyti turizmą kaip išskirtinį pajamų šaltinį, nepaprastai svarbu greitai atnaujinti oro susisiekimo paslaugų teikimą, laikantis atitinkamų sanitarinių priemonių.
  Pasauliniu mastu Europos aviacija taip pat skatina prekybą ir turizmą šalyse, kurioms ypač reikia ekonominės paramos ir politinės integracijos į pasaulio bendruomenę. Dėl to, kad per koronaviruso krizę nebuvo vykdomos tarptautinės kelionės oro transportu, ypač padidėjo besivystančių šalių ekonominiai sunkumai. |
| --- | --- |

2.1.

Iki šiol šis nepaprastai svarbus aviacijos – ne tik kaip sektoriaus, bet ir kaip ekonomikos klestėjimo, darbo vietų garantijos ir turizmo veiksnio – vaidmuo buvo toli gražu nepakankamai įvertintas.

Kai kuriose valstybėse narėse turizmas sudaro iki 25 proc. nacionalinio BVP. Todėl, norint išlaikyti turizmą kaip išskirtinį pajamų šaltinį, nepaprastai svarbu greitai atnaujinti oro susisiekimo paslaugų teikimą, laikantis atitinkamų sanitarinių priemonių.

Pasauliniu mastu Europos aviacija taip pat skatina prekybą ir turizmą šalyse, kurioms ypač reikia ekonominės paramos ir politinės integracijos į pasaulio bendruomenę. Dėl to, kad per koronaviruso krizę nebuvo vykdomos tarptautinės kelionės oro transportu, ypač padidėjo besivystančių šalių ekonominiai sunkumai.

| 2.2. | Nors aviacijos sektorius yra patyręs krizių ir anksčiau (pavyzdžiai: 2001 m. teroristiniai išpuoliai ir oro erdvės uždarymas, SARS ir Ebolos virusų protrūkiai, 2008 m. pasaulinės finansų sistemos krizė, Europos oro erdvės uždarymas 2010 m. dėl vulkaninių pelenų debesies), dabartinė krizė neturi precedento. Remiantis naujausiais skaičiavimais, sektorius atsigaus ne anksčiau kaip 2024 m. (3) Nei Europos institucijos, nei tarptautinės organizacijos nesugebėjo koordinuoti reguliavimo priemonių nustatant tarptautinius standartus. Tačiau tarptautinėje aviacijoje būtina nustatyti suderintus ir moksliškai pagrįstus pasaulinius standartus, jeigu norima, kad tvarus ir atsparus paslaugų teikimas vėl pasiektų prieš krizę buvusį lygį.
  Nors per krizę viešajame ir politiniame lygmenyse daugiausia dėmesio buvo skiriama oro transporto bendrovėms, aviacijos ekosistemoje dalyvauja ir kiti svarbūs subjektai, pavyzdžiui, oro uostai, oro navigacijos paslaugų teikėjai, antžeminių ir kitų paslaugų teikėjai. Reikia ieškoti sprendimų, siekiant įtraukti visą aviacijos vertės grandinę. |
| --- | --- |

2.2.

Nors per krizę viešajame ir politiniame lygmenyse daugiausia dėmesio buvo skiriama oro transporto bendrovėms, aviacijos ekosistemoje dalyvauja ir kiti svarbūs subjektai, pavyzdžiui, oro uostai, oro navigacijos paslaugų teikėjai, antžeminių ir kitų paslaugų teikėjai. Reikia ieškoti sprendimų, siekiant įtraukti visą aviacijos vertės grandinę.

3.   Bendros pastabos apie dabartinę krizinę situaciją

3.1.   Susirūpinimą keliantys sveikatos klausimai

Koronaviruso krizės intensyvumas ir trukmė priklausys nuo to, kaip kompetentingos institucijos sugebės stabdyti viruso, kuris iki šiol nebuvo žinomas, plitimą. Daugybė tyrimų rodo, kad oro transportas yra viena saugiausių transporto rūšių. Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras Europos lygmeniu ir Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) – pasauliniu lygmeniu parengė gaires dėl suderinto higienos protokolo ir valstybių narių sveikatos ir higienos priemonių. Oro transporto bendrovės ir oro uostai glaudžiai bendradarbiauja su Europos Komisija ir ICAO.

3.2.   Nepakankamas likvidumas

2020 m. antrąjį ketvirtį oro transporto bendrovių pajamos vidutiniškai sumažėjo 79 proc. Net jeigu išskaičiuojamos lanksčiosios išlaidos, per šį laikotarpį oro transporto bendrovės parado maždaug 60 mlrd. JAV dolerių. Labiausiai prie likvidumo problemos prisidėjo tai, kad reikėjo grąžinti pinigus už iš anksto parduotus bilietus (pigių skrydžių bendrovių verslo modelio atveju skaičiavimai skiriasi, nes jų veiklos sąnaudos yra mažesnės, tačiau jos yra labiau priklausomos nuo iš anksto parduodamų bilietų).

Tačiau vartotojai taip pat nukentėjo nuo koronaviruso krizės; keleto valstybių narių vartotojai pradėjo bylinėtis dėl pinigų susigrąžinimo už iš anksto sumokėtus bilietus pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 261/2004 (4). Reikalingas skaidrus ir realistiškas šių bylų ir tolesnių ieškinių sprendimas per realistišką laikotarpį.

Taigi, įveikus koronaviruso krizę, oro transporto sektorius bus labai įsiskolinęs (nors pasaulio šalių vyriausybės iki šiol suteikė maždaug 123 mlrd. JAV dolerių dydžio valstybės pagalbą, kad oro transporto bendrovės galėtų toliau vykdyti veiklą, tik 11 mlrd. JAV dolerių buvo suteikta kaip nuosavas kapitalas, o likusios sumos suteiktos kaip paskolos, kurias oro transporto bendrovės turės grąžinti). Be to, valstybėse narėse labai skiriasi Europos oro transporto bendrovėms teikiamos valstybės pagalbos forma ir dydis.

Kelios tarptautinės oro transporto bendrovės paskelbė bankrotą (pavyzdžiui, „Avianca“, LATAM ir „South African Airways“).

Kai kurie mokėjimai oro navigacijos paslaugų teikėjams (ONPT) buvo atidėti; taip sumažinama oro transporto bendrovių likvidumo našta, tačiau atsiranda didelis ONPT pajamų trūkumas. Reikia rasti sprendimą, kuris leistų oro navigacijos paslaugų teikėjams toliau veiksmingai teikti pagrindines paslaugas ir dėl kurio oro transporto bendrovėms vėliau, kai jos tik atsigaus, nepadidėtų mokesčiai. Be to, nuo krizės labai nukentėjo oro uostai, krovinių vežimas, taip pat antžeminės paslaugos, aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugos ir kiti paslaugų teikėjai, todėl jiems taip pat gali prireikti papildomos paramos.

3.3.   Suderintas požiūris siekiant užtikrinti atsigavimą trumpuoju laikotarpiu

Komisija paskelbė komunikatą dėl transporto sektoriaus, kuriame pateikiamos tokios rekomendacijos:

| — | bendroji strategija, kuria siekiama atsigavimo 2020 m. ir vėliau, |
| --- | --- |

—

bendroji strategija, kuria siekiama atsigavimo 2020 m. ir vėliau,

| — | bendras požiūris į laipsnišką ir suderintą laisvo asmenų judėjimo atkūrimą ir apribojimų prie ES vidaus sienų panaikinimą, |
| --- | --- |

—

bendras požiūris į laipsnišką ir suderintą laisvo asmenų judėjimo atkūrimą ir apribojimų prie ES vidaus sienų panaikinimą,

| — | paramos laipsniškam transporto atkūrimui sistema, kartu užtikrinant keleivių ir darbuotojų saugą, |
| --- | --- |

—

paramos laipsniškam transporto atkūrimui sistema, kartu užtikrinant keleivių ir darbuotojų saugą,

| — | kelionės kuponai kaip patraukli piniginių kompensacijų vartotojams alternatyva, |
| --- | --- |

—

kelionės kuponai kaip patraukli piniginių kompensacijų vartotojams alternatyva,

| — | saugaus ir laipsniško turizmo veiklos atkūrimo, taip pat sveikatos apsaugos protokolų, skirtų apgyvendinimo ir maitinimo įstaigoms, rengimo kriterijai. |
| --- | --- |

—

saugaus ir laipsniško turizmo veiklos atkūrimo, taip pat sveikatos apsaugos protokolų, skirtų apgyvendinimo ir maitinimo įstaigoms, rengimo kriterijai.

Šios rekomendacijos nėra privalomojo pobūdžio, tačiau jose nurodyta, kokią naudą valstybėms narėms teiktų jų atitinkamų priemonių suderinimas.

2020 m. pavasarį Komisija paskelbė komunikatą dėl laikinosios valstybės pagalbos sistemos. Taikant šią sistemą, valstybėms narėms suteikiama galimybė skirti bendrovėms kompensacijas už itin didelius finansinius nuostolius ir išlaikyti darbo vietas bei užimtumo lygį. Be to, Komisija nustatė laikinas leidžiančias nukrypti nuostatas dėl laiko tarpsnių paskirstymo (5) ir antžeminių paslaugų licencijų. Svarbu ir būtina skubiai įvertinti, ar tolesnis šių priemonių pratęsimas prisidėtų prie atitinkamų bendrovių stabilaus planavimo, ir, jei taip, kuo greičiau inicijuoti būtinus reguliavimo veiksmus.

EESRK yra labai susirūpinęs dėl to, kad Europos Sąjungos valstybės narės neįgyvendina nuoseklaus ir moksliškai pagrįsto požiūrio į kelionių apribojimus. Nepaisant to, kad šis sektorius ne kartą ragino laikytis moksliškai pagrįsto, suderinto ir koordinuoto požiūrio į naujus apribojimus, pradėti taikyti skirtingi nacionaliniai požiūriai. Kai kurios iš šių vienašališkų nacionalinių priemonių prieštarauja ekspertų rekomendacijoms ir toliau mažina vartotojų pasitikėjimą. EESRK ragina Komisiją užtikrinti saugų ir skaidrų oro eismo atnaujinimą Europoje. Valstybės narės turėtų siekti suderinti laipsnišką sienų atvėrimą pagal Komisijos rekomendacijas.

4.   Konkrečios pastabos dėl tvariam atsigavimui taikomų reikalavimų

4.1.   Krizė – galimybė iš naujo įvertinti strateginį aviacijos vaidmenį Europai (6)

Dėl koronaviruso krizės pasikeitė suinteresuotųjų subjektų santykiai aviacijos vertės grandinėje. Atsižvelgiant į tai, kad rinkos dydis ir struktūra keičiasi, aviacijos suinteresuotieji subjektai turi dalyvauti rengiant mechanizmus, pritaikytus kelionių oro transportu rinkai po koronaviruso krizės.

Be to, Komisija, atsižvelgdama į besikeičiančias geopolitines realijas, turės iš naujo įvertinti bendrą valstybės pagalbos politiką. Netoli ES esantys tarptautiniai oro uostai, kaip antai Stambulo, Londono Hitrou ir Persų įlankoje esantys oro uostai, gali nukreipti oro eismą ir pakenkti ES susisiekimo paslaugoms, jeigu nebus įgyvendinama nuosekli ir pagrįsta ES aviacijos politika, skirta ES konkurencingumui ir vienodoms veiklos sąlygoms skatinti, kartu išlaikant aukštos kokybės darbo vietas Europoje. Taip pat reikės nuosekliai įvertinti valstybės pagalbos, suteiktos ES nepriklausančioms šalims, lygį (tai gali būti paskolos, darbo užmokesčio subsidijos, paskolų garantijos, nuosavo kapitalo finansavimas, įmonių pelno mokesčių lengvatos, maršrutų finansavimas ar pinigų injekcijos). Bet to, siekiant užkirsti kelią ES nepriklausančių šalių vykdomiems priešiškiems ES oro transporto bendrovių perėmimams ir investicijoms į ES oro bendroves, reikės griežtai įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1008/2008 (7), taip užtikrinant, kad Europos ekonomika galėtų išlikti kokybės ir kainos požiūriu konkurencinga tarptautiniu mastu ir pasikliauti savo aviacijos sektoriaus teikiamomis susisiekimo paslaugomis („Astra“, nedidelė Graikijos oro transporto bendrovė, vedė derybas su Kinijos investuotojais).

4.2.   Konkurencingumo išlaikymas

| 4.2.1. | Oro transporto sektorius nepajėgs grįžti į prieš koronaviruso krizę buvusią įprastą padėtį (atsigavimo scenarijai skiriasi: pagal vienus bus atsigauta 2022 m., pagal kitus – 2025 m.), nes šios krizės mastas padarys struktūrinį poveikį rinkai. Norint suinteresuotiesiems subjektams ir vartotojams užtikrinti stabilias planavimo sąlygas, ES oro susisiekimo paslaugų susitarimus su ES nepriklausančiomis šalimis reikėtų panaudoti kaip platformą, skirtą bendrai stebėti per koronaviruso krizę suteiktos valstybės pagalbos lygį, kad būtų galima nustatyti ir pašalinti iškreipiančias tendencijas. Šiomis aplinkybėmis prieiga prie rinkos turėtų atlikti svarbų vaidmenį nustatant valstybės pagalbos lygį. Jeigu ES nepriklausanti valstybė atsisako spręsti pagalbos klausimą, turėtų būti taikomos atsakomosios priemonės. Šiuose oro susisiekimo paslaugų susitarimuose reikia spręsti nevienodų ES ir ne ES oro vežėjų aplinkos ir socialinių standartų klausimą. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Dėl perteklinio rinkos pajėgumo, prie kurio prisidės numatomas perkamosios galios sumažėjimas per artėjantį pasaulinį nuosmukį, gali tekti atlikti laikinus ar struktūrinius oro susisiekimo paslaugų susitarimų pakeitimus, siekiant atsigavimo laikotarpiu užtikrinti abipusiškumą. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komisija galėtų ir turėtų pradėti vienašalį teismo procesą prieš ES nepriklausančias šalis ir jų vežėjus, jeigu nepavyksta rasti sprendimų derybų keliu (Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/712 (8) numatyta galimybė pradėti teismo procesą). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Viena itin opi problema yra susijusi su ribotu likvidumu, kai kyla įtampa tarp keleivių, reikalaujančių išmokėti kompensacijas už iš anksto apmokėtus bilietus, ir oro transporto bendrovių, iš kurių daugelis turėtų paskelbti bankrotą, jeigu iš tikrųjų išmokėtų visas kompensacijas. Atliekant būsimą Reglamento (EB) Nr. 261/2004 peržiūrą, turėtų būti siekiama paaiškinti taisykles, kad būtų galima rasti tiek keleiviams, tiek oro transporto bendrovėms palankų sprendimą (galėtų būti apsvarstytos kelios galimybės, pavyzdžiui, vyriausybės garantuojamas riboto galiojimo kuponas: jeigu oro transporto bendrovė paskelbia bankrotą dar nepasibaigus kupono galiojimui arba jeigu oro transporto bendrovė negali įvykdyti skrydžio, keleivis gauna kompensaciją, o oro transporto bendrovei suteikiama dar šiek tiek laiko naudoti savo grynųjų pinigų atsargas). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESRK mano, kad dabartinė sektoriaus padėtis yra tokia sunki, kad reguliavimo iniciatyvos, kuriomis nukreipiamas dėmesys nuo pasauliniu mastu konkurencingo ES aviacijos sektoriaus stabilizavimo, atsigavimo laikotarpiu turėtų būti sustabdytos.
  Šiomis aplinkybėmis EESRK dar kartą pakartoja prioritetus, kuriuos Komisija turėtų įgyvendinti, kad atkurtų ir išlaikytų Europos konkurencingumą, kartu užtikrinant būtiną socialinės apsaugos lygį (9). |
| --- | --- |

4.2.5.

Šiomis aplinkybėmis EESRK dar kartą pakartoja prioritetus, kuriuos Komisija turėtų įgyvendinti, kad atkurtų ir išlaikytų Europos konkurencingumą, kartu užtikrinant būtiną socialinės apsaugos lygį (9).

4.3.   Socialinis dialogas – pagrindinis atsigavimo ramstis

Dėl dabartinės krizės visa aviacijos ekosistema ir jos darbuotojai patiria egzistencinį nerimą, nepriklausomai nuo teikiamų paslaugų veiksmingumo. Labai svarbu pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp verslo ir socialinių aspektų, kad būtų užtikrintas tvarus kokybiškų darbo vietų kūrimas ateityje.

Tai nėra vien politikos ir principo klausimas, tad jį reikia nedelsiant apsvarstyti: rinkos praktika, kaip antai užsakomieji skrydžiai, fiktyvus savarankiškas darbas, nepakankama socialinė apsauga, jeigu skelbiamas konkursas ir (arba) dalinai prarandama veikla, ar sutarčių su darbuotojais nutraukimas siekiant iš naujo pasamdyti tuos pačius darbuotojus, tik už daug mažesnį darbo užmokestį, yra nepriimtina (10).

Socialinis dialogas taip pat bus būtinas neišvengiamo daugumos įmonių dydžio pakeitimo laikotarpiu, todėl jis turėtų būti skatinamas Europos, nacionaliniu ir įmonių lygmenimis. ES institucijos ir valstybės narės irgi galėtų prisiimti įsipareigojimų socialinėje srityje.

4.4.   Aviacijos ekosistemos tvarumo užtikrinimas

| 4.4.1. | EESRK atkreipia dėmesį į viso pasaulio aviacijos sektoriaus susitarimą dėl išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemonių tiek pasauliniu (11), tiek ES mastu (12). Todėl visas papildomas ES priemones reikia vertinti atsižvelgiant į konkurenciją; pavyzdžiui, oro eismo nukreipimas iš ES oro transporto bendrovių konkurentams iš ES nepriklausančių šalių nedaro teigiamo poveikio tvarumui.
  EESRK mano, kad tvarumą reikia įvertinti atsižvelgiant į naujas, po koronaviruso krizės susidariusias aplinkybes. Būtina atlikti vertinimą, kuriame būtų išnagrinėtas priemonių poveikis ES oro transporto bendrovių galimybei tvariai atsigauti po koronaviruso krizės ir išlikti konkurencingoms.
  EESRK pabrėžia, kad, kaip ir visuose kituose sektoriuose, aviacija turėtų siekti ilgalaikių žaliojo kurso tikslų. EESRK ragina Komisiją koordinuoti savo veiksmus pasauliniu lygmeniu, visų pirma Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje. EESRK pasisako už tai, kad Europoje būtų toliau plėtojamas greitųjų geležinkelių tinklas, kuris būtų tiesiogiai sujungtas su didžiaisiais oro uostais.
  EESRK palankiai vertina tai, kad ES ekonomikos gaivinimo plane numatytos investicijos į perspektyvius sektorius. EESRK nuomone, šios investicijos turėtų apimti visų aviacijos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų strategines investicijas į pažangiausias sąveikias technologijas. Turėtų būti aktyviai skatinamos tvaraus aviacinio kuro, tvarių technologijų ir duomenų rinkos. Iš neiškastinių žaliavų gaminamas skystasis kuras turi didelį potencialą užtikrinti, kad aviacijoje būtų išmetama mažai anglies dioksido. Norint tiekti tokį kurą už pagrįstą kainą, vis dar reikia daug mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros.
  EESRK palankiai vertina pagal dabartinę ES mokslinių tyrimų finansavimo priemonę („Horizontas 2020“) įgyvendinamas įvairias tokio alternatyvaus kuro (elektros energijos konversija į kitą energiją, sintetiniai degalai) finansavimo iniciatyvas, ir ragina Komisiją kitoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje (be kitų finansavimo priemonių: „Europos horizontas“) dėti daugiau pastangų. |
| --- | --- |

4.4.1.

EESRK mano, kad tvarumą reikia įvertinti atsižvelgiant į naujas, po koronaviruso krizės susidariusias aplinkybes. Būtina atlikti vertinimą, kuriame būtų išnagrinėtas priemonių poveikis ES oro transporto bendrovių galimybei tvariai atsigauti po koronaviruso krizės ir išlikti konkurencingoms.

EESRK pabrėžia, kad, kaip ir visuose kituose sektoriuose, aviacija turėtų siekti ilgalaikių žaliojo kurso tikslų. EESRK ragina Komisiją koordinuoti savo veiksmus pasauliniu lygmeniu, visų pirma Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje. EESRK pasisako už tai, kad Europoje būtų toliau plėtojamas greitųjų geležinkelių tinklas, kuris būtų tiesiogiai sujungtas su didžiaisiais oro uostais.

EESRK palankiai vertina tai, kad ES ekonomikos gaivinimo plane numatytos investicijos į perspektyvius sektorius. EESRK nuomone, šios investicijos turėtų apimti visų aviacijos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų strategines investicijas į pažangiausias sąveikias technologijas. Turėtų būti aktyviai skatinamos tvaraus aviacinio kuro, tvarių technologijų ir duomenų rinkos. Iš neiškastinių žaliavų gaminamas skystasis kuras turi didelį potencialą užtikrinti, kad aviacijoje būtų išmetama mažai anglies dioksido. Norint tiekti tokį kurą už pagrįstą kainą, vis dar reikia daug mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros.

EESRK palankiai vertina pagal dabartinę ES mokslinių tyrimų finansavimo priemonę („Horizontas 2020“) įgyvendinamas įvairias tokio alternatyvaus kuro (elektros energijos konversija į kitą energiją, sintetiniai degalai) finansavimo iniciatyvas, ir ragina Komisiją kitoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje (be kitų finansavimo priemonių: „Europos horizontas“) dėti daugiau pastangų.

| 4.4.2. | Vis dėlto EESRK primygtinai reikalauja, kad naujų technologijų ir priemonių, skirtų aviacijos ekosistemos tvarumui, atsparumui ir išplėtimo galimybei stiprinti, finansavimas turėtų būti neatsiejamas nuo visa apimančio aviacijos veiksmų plano, kuris turėtų būti įgyvendinamas siekiant suteikti būtiną paramą Europos aviacijos vertės grandinės atgaivinimui. |
| --- | --- |

4.4.2.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports, Final report 2015.

1

Study on employment and working conditions in air transport and airports, Final report 2015

(2)  Aviation: Benefits Beyond Borders, Report prepared by Oxford Economics for ATAG, April 2014.

2

Aviation: Benefits Beyond Borders, Report prepared by Oxford Economics for ATAG, April 2014

(3)  Žr. https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/

3

(4)  OL L 46, 2004 2 17, p. 1.

4

(5)  EESRK nuomonė TEN/711 „Laiko tarpsnių paskirstymas Bendrijos oro uostuose“, dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

5

(6)  OL C 13, 2016 1 15, p. 169.

6

(7)  OL L 293, 2008 10 31, p. 3.

7

(8)  OL L 123, 2019 5 10, p, 4.

8

(9)  OL C 13, 2016 1 15, p. 110.

9

(10)  Žr. 8 išnašą.

10

(11)  CORSIA (Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema).

11

(12)  OL C 133, 2013 5 9, p. 30.

12

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/105

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „ES ir Afrika. Siekti, kad lygiavertė vystymosi partnerystė taptų tikrove, grindžiama tvarumu ir bendromis vertybėmis“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/15)

| Pranešėjai | Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)


  Dilyana SLAVOVA (BG-III)


  Thomas WAGNSONNER (AT-II) |
| --- | --- |

Pranešėjai

Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)

Dilyana SLAVOVA (BG-III)

Thomas WAGNSONNER (AT-II)

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykiai |
| Priimta skyriuje | 2020 2 24 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 1 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Išorės santykiai

Priimta skyriuje

2020 2 24

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 1 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Sparčiai besikeičiančiame pasaulyje, kuriame kyla didelių problemų, bet taip pat atsiveria naujų galimybių, Europa turi išnaudoti savo daugiakultūrį, institucinį ir socialinį bei ekonominį palikimą, kad sudarytų sąlygas visuotiniam darniam vystymuisi. Problemos, su kuriomis susiduria besivystančios Afrikos šalys, yra labai sudėtingos ir mes turime jas spręsti atsargiai ir laikydamiesi įvairiapusio požiūrio. Negalime tik duoti geranoriškų patarimų – siekdamos įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT) Afrikoje, ES ir valstybės narės taip pat turi investuoti daugiau finansinių išteklių. Tai turi būti pagrindinis ES tarptautinių partnerysčių tikslas, o pagarba visuotinėms žmogaus teisėms, kurios yra svarbiausios bendros vertybės, turi būti bet kokios lygiavertės vystymosi partnerystės su Afrika politinių įsipareigojimų pagrindas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Laikydamasis naujo ES konsensuso dėl vystymosi, EESRK pritaria, kad reikia skatinti sudaryti deramas gyvenimo sąlygas, užtikrinti geras perspektyvas, kurti viduriniąją klasę ir remti lygiavertes partnerystes stiprinant tvarias socialines ir liberalias demokratines struktūras Afrikoje, vadovaujantis visuotinėmis žmogaus teisėmis (1), įskaitant pagrindines darbuotojų teises (Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, į kurią įtraukti pagrindiniai darbo standartai, ir Trišalė deklaracija dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika), laisvę užsiimti verslu ir teisę į sveiką aplinką, taip pat DVT. EESRK palankiai vertina bendrą komunikatą Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas (2) ir siekia prisidėti prie naujos išsamios ES strategijos su Afrika tobulinimo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dabartinė situacija atskleidžia ne tik svarbius iššūkius, bet ir daug žadančias ES ir Afrikos vystomojo bendradarbiavimo perspektyvas. Daug Afrikos valstybių patenka į sparčiausiai ekonomiškai augančių šalių dvidešimtuką. Iki 2035 m. Afrikoje bus daugiausia potencialios darbo jėgos. Aukšto lygio prekybos ir investicijų partnerystė, pagrįsta visuotinėmis žmogaus teisėmis ir tvarumu, yra reikalinga abiem žemynams ir pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas plėtrai, o ne plėtros fondų naudojimui sienų saugumui užtikrinti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina Afrikos žemyninę laisvosios prekybos erdvę (AfCFTA), nes ji stiprina prekybą žemyne, mažina priklausomybę ir padeda atsisakyti vien eksportu į užsienio šalis grindžiamo požiūrio. Tai gali būti labai svarbus pirmas žingsnis kuriant ES ir Afrikos laisvosios prekybos erdvę. EESRK dar kartą pabrėžia svarbų organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį sudarant Kotonu susitarimą pakeisiantį susitarimą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ilgalaikės investicijos į Afrikos vidaus infrastruktūrą siekiant skatinti regionines vertės grandines ir tvarią vietos ekonomiką yra ekonomiškai tikslingos, aplinkos atžvilgiu tvarios ir užtikrina gamybos pajėgumų kūrimą, įskaitant kokybiškas darbo vietas vietos lygmeniu. Vien eksportu į užsienio šalis grindžiamas požiūris yra netvarus. Visų pirma tarpžemyninis ekonominis bendradarbiavimas turėtų sudaryti palankias sąlygas Afrikos vietos gamybai, kurios pagrindiniai sektoriai turėtų būti darnus žemės ūkis, energetika ir žiedinė ekonomika, taip pat tradiciniai sektoriai, susiję su žaliavomis ir statybomis, kuriuos vis dar reikia pertvarkyti atsižvelgiant į DVT. Viešosios lėšos nebūtinai bus naudojamos privačioms investicijoms Afrikoje, o tai gali pakenkti įprastiniam vystomajam bendradarbiavimui. Todėl stebėsenos, tikrinimo ir vertinimo sistemos, kuriose aktyviai dalyvauja organizuota pilietinė visuomenė, yra gyvybiškai svarbios. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pilietinė visuomenė, socialinės partnerystės, socialinė rinkos ekonomika ir gerovės valstybės sistemos turėtų būti sėkmingi paramos darniam Afrikos vystymuisi modeliai, jei jie bus parengti atsižvelgiant į vietos kultūrą ir socialines bei ekonomines aplinkybes. Nustatant paramos Afrikos šalims prioritetus turėtų būti atsižvelgta ne tik į prekybą ir investicijas, bet visų pirma į mokesčių politiką, migraciją, plėtrą, aplinką, švietimą, sveikatą ir darbo bei gyvenimo sąlygas. Tai yra dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę COVID-19 (koronaviruso) sukeltą krizę, nuo kurios Afrika labai nukentės. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Turėtų būti sukurta kokybės užtikrinimo infrastruktūra, kad Afrikoje gaminamos prekės atitiktų jos tikslinių rinkų standartus. Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi DVT atitinkančių teisės aktų. Taip pat būtų labai naudingos išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje sistemos, įskaitant ES taisykles (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Taip pat reikėtų išplėsti programą „Erasmus+“ siekiant stiprinti ES ir Afrikos bendradarbiavimą. Įgyvendinant ES ir Afrikos vystymosi partnerystę turi būti labiau remiamas vietos valstybinio švietimo sistemų kūrimas, pradedant ankstyvąja pedagogika ir baigiant universitetiniu švietimu ir profesiniu rengimu bei mokymu, įskaitant pameistrystės ir mokymosi visą gyvenimą sistemas. Reikėtų vengti protų nutekėjimo iš Afrikos į ES. Pagrindinis vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tenka lyčių aspekto integravimui ir moterų įgalėjimui. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Afrikos moterų įgalėjimas yra EESRK prioritetas. Komitetas ragina institucijas ir pilietinę visuomenę aktyviai ir nuosekliai siekti visiškos lyčių lygybės įvairiais socialiniais ir ekonominiais lygmenimis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Migracijos tendencijų keitimas daugeliu aspektų yra labai svarbus klausimas. Tik ekonominis, aplinkos ir socialinis vystymasis padės kovoti su priverstinės migracijos priežastimis. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tarptautinė Afrikos diasporos finansavimo korporacija galėtų būti puiki platforma siekiant paskirstyti Afrikos institucijų valdomas ir Afrikos reikmėms naudojamas investicijas. Tai taip pat galėtų būti galimybė ES investuotojams. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Per pastarąjį dešimtmetį Afrikos ekonomika labai išaugo, todėl prognozuojama, kad iki 2050 m. žemyno energijos poreikis išaugs dvigubai, o skurdo lygis tebebus aukštas. Dėl šios priežasties tvarumo problemos, susijusios su aplinkosaugos ir socialiniais bei ekonominiais aspektais, ne tik išliktų, bet greičiausiai dar labiau padidėtų. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Nepaisant to, gali atsirasti galimybių: i) Afrikos šalys gali atlikti pagrindinį vaidmenį saulės energiją paverčiant elektra, naudojant fotovoltines technologijas; tai taip pat gali lemti didelio masto sintetinio kuro gamybą; ii) konkrečios bendrų projektų ir verslo veiklos bei politikos galimybės gali sukurti naują socialinį ir ekologinį rinkos ekonomikos požiūrį. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Turėtų būti remiama Afrikos žemės ūkio ir maisto pramonė siekiant tobulinti žemės dirbimą, sumažinti derliaus praradimą ir pagerinti kokybės standartus. Kiti žemės ūkio maisto produktų sektoriaus tikslai – sukurti naujus pardavimo ir gamybos būdus, skatinti ūkininkų savarankišką bendradarbiavimu pagrįstą organizavimą ir didinti prekybos apimtis visoje vertės grandinėje. EESRK ypač prieštarauja žemės grobimui Afrikoje. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ES ir Afrikos suinteresuotieji subjektai turėtų bendradarbiauti, kad žaliasis kursas taptų tikrove siekiant išgelbėti planetą ir sukurti deramas gyvenimo sąlygas visiems. Oficialiai dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei, galėtume lengvai atlikti savianalizę ir imdamiesi naujų priemonių išvengti praeities klaidų. Darnų vystymąsi galima pasiekti, tik jeigu jis prasideda ir yra skatinamas pačios šalies viduje. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Laikydamiesi visuotinėmis žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio, kurdami demokratines valdymo struktūras, skaidriai valdydami viešuosius finansus ir taip gerindami ekonomikos ir finansų valdymą, taip pat sukurdami patikimą kovos su korupcija sistemą, pagrįstą nepriklausoma teismų sistema, prisidedame prie stiprių, patikimų ir stabilių verslo ir vystymosi partnerysčių kūrimo. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Nuomonės bendrosios aplinkybės ir pagrindiniai aspektai

| 2.1. | ES 27 yra didžiausia Afrikos prekybos ir investicijų partnerė. EESRK palankiai vertina bendrą komunikatą Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas (4), kuriame siūloma užmegzti partnerystes, susijusias su perėjimu prie žaliosios ekonomikos ir galimybėmis naudotis energija, partnerystes, susijusias su skaitmenine transformacija, tvariu augimu ir užimtumu, taip pat taika ir valdymu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 52 Afrikos šalys yra pasirašiusios vienokį ar kitokį prekybos susitarimą su ES. Su keturiomis Šiaurės Afrikos šalimis yra sudaryti asociacijos susitarimai, o su Maroku ir Tunisu vyksta derybos dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE). ES derybomis pasiekė penkis ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) su regioninėmis Afrikos organizacijomis. Šie susitarimai pagrįsti Kotonu susitarimu ir jų tikslas – sustiprinti ES prekybos santykius su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis taikant PPO taisykles. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK primena savo požiūrį: jis nori, kad visiems būtų užtikrintos deramos gyvenimo sąlygos ir geros perspektyvos, sukurta vidurinioji klasė (atsižvelgiant į ryšį tarp migracijos ir pajamų) ir remiamos lygiavertės partnerystės stiprinant tvarias socialines ir liberalias demokratines struktūras. Tačiau reikėtų gerbti įsigalėjusias vietos tradicijas ir atsižvelgti į geriausią patirtį. EESRK pasisako už vystymosi politiką, kurią įgyvendinant Afrikoje kuriamos geros perspektyvos, struktūros ir ekonominės galimybės visiems. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kitų šalių investicijos Afrikoje nuolat auga. Pavyzdžiui, Kinija investuoja per Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumą (FOCAC) ir iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“. Kitos mažesnės apimties iniciatyvos yra JAV ir Afrikos partnerystė ir 2019 m. Rusijos ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visuotinės žmogaus teisės, įskaitant pagrindines darbuotojų teises, laisvę užsiimti verslu, teisę į sveiką aplinką ir teisinės valstybės principą yra svarbiausios bendros vertybės. Kartu su DVT jos sudaro tarptautiniu mastu pripažįstamą minimalųjį vystymosi programų standartą ir lygiavertės vystymosi partnerystės pagrindą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šios vertybės atitinka naują ES konsensusą dėl vystymosi, kuriuo taip pat siekiama atsižvelgti į kitų politikos sričių poveikį vystymuisi kartu užtikrinant politikos suderinamumą vystymosi srityje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Šioje nuomonėje nurodyti svarbūs tvirtos lygiavertės vystymosi partnerystės aspektai ir nagrinėjama dabartinė padėtis bei uždaviniai, susiję su ES ir Afrikos santykiais. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Dabartiniai uždaviniai

Deramos gyvenimo sąlygos, atsakomybė dėl ekologinės padėties ir geros perspektyvos yra itin svarbūs mūsų išlikimui. Turime spręsti klimato kaitos problemą, būti atsakingesni ir daugiau bendradarbiauti. Tradicinis pramonės politika grindžiamas požiūris ir augimas yra pasenęs vystymosi modelis, kuris sunaikins planetą ir lems didžiules išlaidas visuomenei. Ypač Afrikoje žmonėms reikia ne tik padėti išbristi iš itin didelio skurdo, bet ir suteikti galimybę aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime (būstas, maistas, sveikata, švietimas). Pasaulio ekonomikos forumo 2017 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių pabrėžiama, kad didžiausias rizikos, susijusios su neseniai kilusiais politiniais sunkumais, veiksnys yra nelygybė visame pasaulyje. Kai trūksta galimybių, moterys ir pažeidžiamos grupės nukenčia dar labiau ir negali dalyvauti visuomenės gyvenime.

3.1.   Ekonominiai aspektai

| 3.1.1. | Daug Afrikos valstybių patenka į sparčiausiai ekonomiškai augančių šalių dvidešimtuką ir iki 2035 m. joje bus daugiausia potencialios darbo jėgos. Būtent čia kuriasi ateities pasaulio rinkos ir atsiranda būsimi ateities klientai bei darbuotojai. Todėl daugumą dabartinių pasaulinių problemų galima išspręsti tik kartu su stipriais Afrikos partneriais. Reikalinga lygiavertė prekybos ir investicijų partnerystė, pagrįsta visuotinėmis žmogaus teisėmis ir tvarumu. Kasmet reikia 600 mlrd. EUR siekiant įgyvendinti DVT Afrikoje (5). Todėl EESRK pripažįsta, kad reikalingos didelės privačios investicijos. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Įgyvendinant prekybos politiką reikėtų atsižvelgti į suderinamumą vystymosi labui, ypač kiek tai susiję su tarifais, viešaisiais pirkimais ir mokesčiais, atkreipti dėmesį į esamus skirtumus, visų pirma susijusius su EPS (6), remti regioninę integraciją, įtraukti skirsnius dėl tvarumo, kurie būtų privalomi, o už pažeidimus taikyti sankcijas, taip pat reikėtų iš dalies keisti investicijų apsaugą, kad būtų gerbiamos visuotinės žmogaus teisės. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EESRK palankiai vertina AfCFTA, nes ji stiprina prekybą žemyne, mažina priklausomybę ir padeda atsisakyti vien eksportu į užsienio šalis grindžiamo požiūrio. AfCFTA sudaro palankias sąlygas ES ir Afrikos Sąjungos (AS) laisvosios prekybos erdvei pagal bendrą susitarimą, kuriame turės būti atsižvelgta į atskirų Afrikos valstybių skirtumus ir ekonomikos stipriąsias puses. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Lėšos, kurios įprastai skiriamos vystymuisi finansuoti, vis dažniau panaudojamos siekiant pritraukti privačias investicijas, o tai neturi kenkti tradiciniam vystomajam bendradarbiavimui. Vadinamosios žaliosios obligacijos, iš kurių gautos pajamos konkrečiai skiriamos tvariems projektams, galėtų būti geras būdas privačioms investicijoms į Afriką pritraukti. Visos viešosios ar privačios investicijos neabejotinai turi būti prižiūrimos, tikrinamos ir vertinamos dalyvaujant pilietinės visuomenės organizacijoms; taip užtikrintume, kad jos būtų naudojamos DVT ir vystymosi tikslams įgyvendinti ir kad jomis nebūtų pažeidžiamos visuotinės žmogaus teisės. EESRK taip pat pažymėjo, kad Europos plėtros fondai buvo naudojami siekiant palengvinti prastas darbo sąlygas Afrikoje (7). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Žemės ūkis yra pagrindinis Afrikos ekonomikos sektorius (daugiau kaip 60 proc. Afrikos gyventojų dirba žemės ūkyje, dažniausiai smulkiuose natūriniuose ūkiuose). Pramoninės ir besiformuojančios rinkos ekonomikos Afrikos šalyse varžosi dėl ariamosios žemės (8). Kadangi nėra oficialių ir tikslių registrų, susiklosto palankios sąlygos grobti žemę ir taip užkertamas kelias jauniems Afrikos žmonėms gauti žemės ūkio paskirties žemės. Dauguma pasaulio investicijų į žemę vykdomos Afrikoje, įskaitant didelio masto ES investicijas. Vystymosi ekspertai įspėja, kad Gvinėjos savanoje iki 4 mln. kvadratinių kilometrų ariamosios žemės tampa tarptautinių (taip pat ir Europos) žemės ūkio koncernų taikiniu (9). Iki 2050 m. pasaulinės maisto gamybos apimtys turi padidėti 70 proc. (10), o besivystančiose šalyse jos turės padidėti 97 proc., tačiau ariamoji žemė vis dažniau naudojama biodegalų ir chemijos pramonėje naudojamų sudedamųjų dalių gamybai. Apsirūpinimo maistu saugumas tampa dar svarbesnis atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Socialiniai aspektai

| 3.2.1. | Europoje pilietinės visuomenės, socialinių partnerysčių ir socialinės rinkos ekonomikos koncepcijos buvo labai sėkmingos. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Atrodo, kad Europos investicijų banko (EIB) projektai atitinka platesnio masto tvarumo tikslus ir juos įgyvendinant taikomas geresnis požiūris į vystymąsi. Vis dėlto, Europos Parlamentas, Europos Komisija ir pilietinės visuomenės organizacijos išreiškė susirūpinimą dėl EIB veiklos. Jie pabrėžė, kad reikia tobulinti išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje sistemą, susijusią su EIB veikla. Tai yra ypač svarbu, jeigu norime suteikti patikimą paramą (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Nuostatos, kuriomis europiečiams leidžiama ginčyti DVT atitinkančius teisės aktus, kenkia mūsų patikimumui:






  — | deramas darbas apima pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį; šios nuostatos ginčijimas neatitinka vystymosi požiūrio, kuriuo turime vadovautis (pavyzdžiui, byla Veolia prieš Egiptą), |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

deramas darbas apima pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį; šios nuostatos ginčijimas neatitinka vystymosi požiūrio, kuriuo turime vadovautis (pavyzdžiui, byla Veolia prieš Egiptą),

| — | ES investicijos turėtų būti apsaugotos, bet turime ginti darbo teisę ir užtikrinti aplinkos bei vartotojų apsaugą. |
| --- | --- |

—

ES investicijos turėtų būti apsaugotos, bet turime ginti darbo teisę ir užtikrinti aplinkos bei vartotojų apsaugą.

| 3.2.4. | Plėtodami mūsų vystymosi partnerystę turime labiau remti vietos viešojo švietimo sistemų kūrimą, pradedant ankstyvuoju ugdymu ir baigiant universitetiniu lygmeniu. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas profesiniam rengimui, įskaitant pameistrystės ir mokymosi visą gyvenimą sistemas. Europos patirtis gali būti naudinga kuriant švietimo sistemas Afrikoje. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Prekybos išlaidos Afrikoje dažnai yra labai didelės ir daug šalių dar neatitinka tarptautinių kokybės, saugumo ir ekologinių standartų. Turėtų būti sukurta kokybės užtikrinimo infrastruktūra, kad Afrikoje gaminamos prekės atitiktų jos tikslinių rinkų standartus taip pat ir Afrikoje. Visų pirma, Afrikos šalims skirta parama turėtų būti nukreipta aplinkos, sveikatos ir darbo sąlygoms gerinti bei apsaugos struktūroms kurti. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Europos socialinės apsaugos sistemos buvo sėkmingai išvystytos dėl solidarumo ir įtvirtintų pagrindinių vertybių, kuriomis grindžiami visi pagrindiniai politiniai judėjimai. Socialinio draudimo sistemos, bendradarbiavimu pagrįsti modeliai ir viešosios paslaugos suteikė galimybę žmonėms sukurti gerovę ir nukreipti rinkos jėgas siekiant ne tik sumažinti skurdą ir paspartinti ekonomikos augimą, bet ir skatinti dalyvaujamąją demokratiją. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Tai yra dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę COVID-19 krizę, nuo kurios Afrika labai nukentės. Remiantis JT duomenimis, Afrikai tenka 24 proc. pasaulinės ligų naštos (maliarija kelia itin daug problemų), tačiau joje dirba tik 3 proc. pasaulio sveikatos priežiūros darbuotojų. Gerai žinoma, kad šalys, kuriose rengiami sveikatos priežiūros darbuotojai, patiria finansinių nuostolių, kai specialistai emigruoja į pramonines šalis (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Tik ekonominis, aplinkos ir socialinis vystymasis padės kovoti su priverstinės migracijos priežastimis. Turime įtraukti visuotines žmogaus teises į mūsų politiką, kad Afrikoje puoselėtume tokią visuomenę, kurios daugelis Afrikos emigrantų ieško ES dėl to, jog nemato perspektyvų savo šalyse. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Migracijos tendencijų keitimas yra labai svarbus klausimas, pavyzdžiui, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į ataskaitas (13) apie protų nutekėjimą iš Tuniso, kur politikos formuotojai susiduria su problema, kad maždaug trečdalis IT specialistų, parengtų pasinaudojant ES fondais, emigruoja dirbti į ES. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Tvarumo aspektai

| 3.3.1. | Per pastarąjį dešimtmetį Afrikos ekonomika labai išaugo, o gyvenimo sąlygos pastebimai pagerėjo, tačiau skurdo lygis išliko toks pat aukštas. Nepaisant šio žemyno ribotų ekonomikos įvairinimo galimybių, išliekančios nelygybės, aukšto nedarbo lygio ir aplinkos būklės blogėjimo, jis vis tiek turi eiti darnaus vystymosi keliu, kad būtų galima sudaryti deramas gyvenimo sąlygas visiems. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Numatoma, kad iki 2050 m. energijos paklausa Afrikoje išaugs dvigubai. Šis išaugęs poreikis turėtų būti patenkintas plačiau naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Siekiant švelninti klimato kaitą labai svarbu įgyvendinti energetikos pertvarką ir pereiti nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Afrikos šalys gali atlikti pagrindinį vaidmenį saulės energiją paverčiant elektra, naudojant fotovoltines technologijas. Fotovoltiniai parkai gali ne tik tiekti energiją vietos vartotojams, bet juose gali būti gaminami ir sintetiniai degalai (14). Vietos gyventojai turėtų turėti galimybę tuo pasinaudoti. Metanolis ir kiti sintetiniai degalai yra alternatyva aviacijoje naudojamam iškastiniam kurui; jie taip pat gali prailginti kelių transporto priemonių vidaus degimo variklių tarnavimo laiką. |
| --- | --- |

3.3.2.

4.   Politinės rekomendacijos

4.1.   Bendrieji aspektai

| 4.1.1. | Sąžiningi ir lygiaverčiai santykiai su Afrikos šalimis vystymosi srityje turėtų skatinti deramą darbą ir remti viešąsias paslaugas. Visų pirma, įgyvendinant prekybos politiką turi būti užtikrinta, kad bus visapusiškai gerbiamos visuotinės žmogaus teisės, saugoma aplinka ir ginama teisė į deramas gyvenimo sąlygas. Taip pat turi būti atsižvelgta į besivystančių šalių poreikius. Susitarimas, pakeisiantis Kotonu susitarimą, bus puiki galimybė tik tuo atveju, jei bus kuriamos kokybiškos darbo vietos, skatinamas tvarus ekonomikos augimas ir užtikrinamas organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas. Įžymūs vystymosi politikos ekspertai teigia, kad demokratinis regionalizmas turėtų būti ES vystymosi politikos pagrindas ir ypatingą dėmesį reikia skirti Afrikai ir jos visuomenei, atsižvelgiant į konkrečias vietos aplinkybes (15). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Plėtojant šiuolaikiškas pažangias partnerystes turėtų būti atsižvelgiama į naujo pobūdžio pramoninių ir besivystančių šalių bendradarbiavimo poreikį. Visų pirma norint užmegzti šias reformas skatinančias partnerystes reikės sudaryti geresnes bendras sąlygas privačiojo sektoriaus veiklai ir sukurti daugiau kokybiškų darbo vietų užtikrinant pakankamas pajamas, kad Afrikos jaunimas turėtų deramas gyvenimo sąlygas. Tai labai svarbu siekiant sumažinti jaunų žmonių norą emigruoti iš Afrikos šalių ieškant geresnės ateities (16). Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į savo ryšius su Tunisu ir paramą Tuniso demokratizacijai. Sudarant išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, dėl kurio dar vyksta derybos, reikia išsaugoti tai, kas buvo pasiekta, ir užtikrinti, kad Tuniso ekonomika būtų pajėgi suteikti savo žmonėms galimybių ir perspektyvų. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Siekiant stiprinti ir remti būtinas reformas Afrikoje galėtų būti įsteigtas idėjų institutas, pagrindinį dėmesį skiriant pilietinės visuomenės dalyvavimui, apgalvotoms ekonominėms ir struktūrinėms reformoms ir DVT. Jis galėtų skatinti žinių plėtojimą ir gebėjimų ugdymą Afrikoje ir sudaryti palankesnes sąlygas Afrikos ir Europos pilietinėms visuomenėms jais keistis. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Ekonominė plėtra

| 4.2.1. | Įgyvendinant Europos žaliąjį kursą inovacijos ir socialinė bei ekologinė pertvarka turėtų būti ekonominės plėtros varikliai. Pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas sąžiningam turto paskirstymui ir gerovės valstybės struktūrų kūrimui. Nustatant prioritetus turėtų būti atsižvelgta ne tik į prekybą ir investicijas, bet ir į tarptautinį bendradarbiavimą kitose srityse, pavyzdžiui, mokesčių politiką, migraciją, vystymąsi, aplinką, švietimą, darbo ir gyvenimo sąlygas bei sveikatos būklę (ypač po COVID-19 krizės). Šiuo požiūriu organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas turės lemiamos reikšmės. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Siekiant skatinti regionines vertės grandines ir tvarią vietos ekonomiką, reikia ilgalaikių investicijų į Afrikos vidaus infrastruktūras (o ne į infrastruktūras, skirtas eksportui į užsienio šalis palengvinti). Tai yra ekonomiškai tikslinga, aplinkos požiūriu tvaru ir užtikrina gamybos pajėgumų kūrimą, įskaitant kokybiškas darbo vietas vietos lygmeniu. Eksportu į užsienio šalis pagrįstas modelis Afrikoje tebėra svarbus, nes žaliavos yra strategiškai svarbios didžiosioms valstybėms (įskaitant ES ir valstybes nares). Vykdant ES investicijas reikia vadovautis kitokiu požiūriu, pagrįstu tikrai lygiaverte partneryste, siekiant užtikrinti, kad investicijos būtų naudingos visiems ir visų pirma būtų skirtos skatinti darnų Afrikos vystymąsi. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tarptautinė Afrikos diasporos finansavimo korporacija galėtų koordinuoti integraciniam vystymuisi ir investicijoms į atsakingas įmones ir sistemas (17) skirtų Afrikos diasporos išteklių naudojimą. Tai galėtų būti puiki platforma siekiant paskirstyti Afrikos institucijų valdomas ir Afrikos problemoms spręsti naudojamas investicijas, taip pat galimybė ES investuotojams. Investicijos, kurių reikia DVT Afrikoje pasiekti, yra daug didesnės nei apskaičiuotos metinės Afrikos migrantų santaupos. Taigi, padedant diasporos organizacijoms, turėtų būti taikoma daugiau (verslo) bendradarbiavimo būdų. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Reikia skatinti Afrikos šalis ir padėti joms ne tik eksportuoti žaliavas, kurios bus perdirbamos kitose šalyse, bet ir kurti tvarią vietos pramonę, kad perdirbant žaliavas gautas pelnas liktų šalyje. Iš gavybos sektoriaus gautos pajamos turėtų būti investuojamos į infrastruktūrą ir socialines paslaugas ir taip iš tikrųjų duoti naudos gyventojams. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Visuomenės saugumo didinimas siekiant kovoti su terorizmu turi išlikti prioritetu. Tačiau sienų saugumo ir ginklų tiekimo klausimai turi būti sprendžiami labai atsargiai. Pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas vystymuisi, užuot naudojus plėtros fondų lėšas priverstinės migracijos stabdymui ir saugumo pajėgų ginklavimui: populiarėjantis pakeitimo vertybiniais popieriais reiškinys vystymosi politikoje gali pagilinti pagrindines migracijos priežastis. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EESRK ragina ES nustatyti išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje taisykles (18). EESRK jau yra reikalavęs, kad ES privalomai įgyvendintų žmogaus teisių išsamaus patikrinimo sistemą, visų pirma ES tarptautinėse vertės grandinėse (19). Remiantis esamomis priemonėmis ir EESRK koncepcijomis (pvz., reitingų agentūra), privaloma žmogaus teisių laikymosi išsamaus patikrinimo sistema būtų labai naudinga darniam vystymuisi, visų pirma Afrikoje, ir sustiprintų ES pastangas kurti lygiavertę vystymosi partnerystę. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Vargu ar galima pervertinti MVĮ plėtros ir Afrikos bei ES MVĮ bendradarbiavimo privalumus. Tarptautinės bendrovės dažniausiai sugeba valdyti su Afrikos verslo įmonėmis susijusią riziką. Kad būtų galima išnaudoti MVĮ potencialą lygiavertėje vystymosi partnerystėje, MVĮ reikia patikimų struktūrų ir institucinės paramos. Daugumą Afrikos darbo vietų sukuria MVĮ. Finansinės paslaugos, ypač grindžiamos bendradarbiavimu, turės būti tobulinamos ir (jei jų nėra) plėtojamos, kad atitiktų MVĮ poreikius, pavyzdžiui, paskolos, paskolos vietos valiuta ir rizikos valdymas. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Kvalifikuotų darbuotojų trūkumas yra pagrindinė kliūtis bendrovėms Afrikos šalyse. Todėl profesinis mokymas laikomas didžiausiu prioritetu. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | „Kadangi apmokestinimo klausimai yra susiję su darnaus vystymosi tikslais (DVT), įmonės mokesčius turėtų mokėti toje šalyje, kur vertės grandinėje (pavyzdžiui, gamybos procesuose, žaliavų gavyboje ir kitoje panašioje veikloje) sukuriamas pelnas“ (20). Šis principas yra labai svarbus siekiant lygiavertės vystymosi partnerystės. EESRK taip pat yra pasisakęs už tai, kad ES atliktų dvišalių susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo vengimo poveikio vertinimus, jeigu kyla pavojus ES vystymosi politikai (21).
  Ne tik privačios investicijos, bet ir mokestinės pajamos atlieka svarbų vaidmenį finansuojant darnų vystymąsi. Afrikos šalys praranda mokestines pajamas, kurios sudaro dvigubai didesnę sumą nei visas per metus gaunamas vystymuisi skirtas finansavimas. Kovos su mokesčių vengimu ir korupcija priemonės bei kampanijos, kuriomis siekiama gauti daugiau vidaus pajamų, kartu su mokesčių institucijų, auditų institucijų ir finansų ministerijų pareigūnų mokymu, yra labai svarbios Afrikos šalyse. Mokesčių rojai, tiek Afrikos valstybėse, tiek ES, trukdo darniam vystymuisi. |
| --- | --- |

4.2.9.

Ne tik privačios investicijos, bet ir mokestinės pajamos atlieka svarbų vaidmenį finansuojant darnų vystymąsi. Afrikos šalys praranda mokestines pajamas, kurios sudaro dvigubai didesnę sumą nei visas per metus gaunamas vystymuisi skirtas finansavimas. Kovos su mokesčių vengimu ir korupcija priemonės bei kampanijos, kuriomis siekiama gauti daugiau vidaus pajamų, kartu su mokesčių institucijų, auditų institucijų ir finansų ministerijų pareigūnų mokymu, yra labai svarbios Afrikos šalyse. Mokesčių rojai, tiek Afrikos valstybėse, tiek ES, trukdo darniam vystymuisi.

| 4.2.10. | Norint padėti įmonėms rasti finansavimo ir paramos mechanizmus bei užmegzti ryšius vietoje reikalinga infrastruktūra. Joms taip pat reikia teikti konsultacijas projektų planavimo etapuose. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Turėtų būti remiami Afrikos šalių žemės ūkio ir maisto pramonės sektoriai siekiant sukurti žemės dirbimo tobulinimo procedūras, sumažinti derliaus praradimą, sustabdyti miškų kirtimą ir pagerinti kokybės standartus. Be to, žemės ūkio maisto produktų sektorius turėtų kurti naujus pardavimo, modernaus ūkininkavimo ir gamybos būdus, skatinti ūkininkų savarankišką organizavimą ir didinti prekybos apimtis visoje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

4.2.11.

4.3.   Socialinė politika

| 4.3.1. | Pilietinės visuomenės dalyvavimas, kaip antai parduotuvių ar sektoriaus lygmens socialinės partnerystės, Europos valstybių institucinėse struktūrose suteikė ES pranašumų. Organizuota pilietinė visuomenė turėtų aktyviai dalyvauti lygiavertėse vystymosi partnerystėse, nes taip bus sukurtos patvarios visų rūšių ES veiklos, ypač verslo, struktūros. Taip mūsų pastangos būtų skiriamos ne tik pelnui gauti, bet ir Afrikos tvariam vystymuisi, kad būtų sukurtos ilgalaikės pasitikėjimu ir lygybe pagrįstos partnerystės. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Reikėtų išplėsti programą „Erasmus+“ siekiant stiprinti ES ir Afrikos valstybių bendradarbiavimą. Afrikos absolventų profesiniais gebėjimais ir žiniomis turėtų būti remiamas tvarus jų kilmės šalių vystymasis. Reikėtų išvengti protų nutekėjimo iš Afrikos į ES. Švietimas yra svarbus gerinant, visų pirma, moterų ir pažeidžiamų grupių sąlygas, todėl mūsų parama turėtų būti atitinkamai nukreipta. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Dėl COVID-19 sunkumai dar labiau padidėjo. Šiuo metu daugelis sveikatos priežiūros sistemų yra perkrautos. Turėsime Afrikos valstybėms teikti net didesnę paramą, kad jos galėtų sukurti patikimas sveikatos priežiūros sistemas, kurios būtų pasirengusios biomedicininiu ir socialiniu bei medicininiu požiūriu įveikti tokius sunkumus kaip COVID-19. Gerai sveikatos priežiūrai neturi trukdyti prastos ekonomikos sąlygos, nepakankamas valdymas, blogas paslaugų prieinamumas ar kvalifikuotų darbuotojų trūkumas. Stabilios Europos gerovės valstybės įrodė, kad gali įveikti dabartinius sunkumus ir būti pavyzdys, visų pirma siekiant tobulinti Afrikos sveikatos priežiūros sistemas. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Afrikos diasporos organizacijos ES turi dalyvauti kuriant lygiavertes ES ir Afrikos valstybių partnerystes. Jos gali suteikti finansavimą ir praktinės patirties ir aiškiai parodyti, kad visuotinėmis žmogaus teisėmis pagrįstas požiūris sustiprins Afrikos struktūras, kurių reikia stabiliam verslui, socialinei veiklai ir sveikai aplinkai užtikrinti. Jos žino, kaip ES įgyvendinamos visuotinės žmogaus teisės, kad galėtų veikti pagal ES sistemas, ir gali padėti vykdyti ES veiklą jų kilmės šalyse. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Darnus vystymasis

| 4.4.1. | Darnų vystymąsi galima pasiekti, tik jeigu jis prasideda ir yra skatinamas pačios šalies viduje. Reikia remti Afrikos vystymosi pajėgumus, kad būtų pradėtos reformos, visi turėtų deramo gyvenimo perspektyvų, o žemyne vykdomos privačios ir viešosios investicijos atsipirktų. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Afrikai reikia naujo požiūrio į pramonės politiką, kuris būtų parengtas kiekvienam konkrečiam sektoriui ir koordinuojamas tarptautiniu mastu siekiant kurti dideles rinkas ir teikti didesnes paskatas tvariems pramonės sektoriams, visų pirma nepriklausantiems nuo iškastinio kuro (22). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kalbant apie sintetinių degalų gamybą naudojant fotovoltines technologijas, ekonominio efektyvumo (23) požiūriu yra svarbi vieta, o pusiaujo „saulės juosta“ yra tokiai veiklai tobula vieta (24). Šis sektorius taip pat gali turėti teigiamos įtakos Afrikos šalių ekonominei plėtrai ir galbūt suteikti joms galimybę dalyvauti tarptautiniuose energetikos projektuose. Bet kokia parama šio sektoriaus vystymuisi gali daryti teigiamą poveikį ne tik ją gaunančioms šalims, bet ir energijos vartotojams išsivysčiusiose šalyse (25). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | DVT užtikrina visuotinėmis žmogaus teisėmis grindžiamus ES ir jos Afrikos partnerių santykius, taip bendradarbiaujant įgyvendinamas žaliasis kursas siekiant išgelbėti planetą ir sukurti deramas gyvenimo sąlygas visiems. Oficialiai dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei, galėtume lengvai atlikti savianalizę ir imdamiesi naujų priemonių išvengti praeities klaidų. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, turi skatinti projektus, verslo veiklą ir politiką, kuriais kuriamas naujas socialinės ekologinės rinkos ekonomikos požiūris. Reikia atidžiai apsvarstyti ne tik ekonominius aspektus, bet ir pagrindinius socialinius bei biofizinius klausimus (tokius, kaip klimato kaita). Taigi be vien ekonominių rodiklių, taip pat turi būti atsižvelgta į holistinius gerovės visiems aspektus, susijusius su darniu vystymusi (26) plėtojant lygiavertę vystymosi partnerystę. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Daugelio investicijų į žemės ūkį poveikis bendruomenėms yra abejotinas. Nuolat pranešama apie žmogaus teisių pažeidimus ir investuotojus (taip pat ir Europos), kurie nesilaiko susitarimų dėl infrastruktūros įrengimo ar darbo vietų kūrimo vietos bendruomenėms. EESRK ypač prieštarauja žemės grobimui Afrikoje. Poveikio vertinimai, atliekami dalyvaujant pilietinei visuomenei, turi būti griežtesni ir turėti pasekmių investuotojams, kurie nesilaiko visuotinių žmogaus teisių ir DVT. Viena iš galimybių – remti žemės kadastrų kūrimą ir skatinti vietos ūkininkus kurti kooperatines įmones, kurios būtų stipresnės tarptautinėje rinkoje. Tai padės ES ir Afrikai pasiekti savo bendrus tikslus, nes taip kuriamos struktūros, suteikiančios galimybę užtikrinti vienodas sąlygas partneriams Afrikoje ir sustiprinti juos kitų pagrindinių ekonominių subjektų atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Bendradarbiavimas ir Afrikos valstybių pilietinės visuomenės stiprinimas remiantis visuotinėmis žmogaus teisėmis ir DVT – tai ES kelias į lygiavertės vystymosi partnerystės sėkmę.

| 4.5.1. | Laikydamiesi visuotinėmis žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio, kurdami demokratines valdymo struktūras, skaidriai valdydami viešuosius finansus ir taip gerindami ekonomikos ir finansų valdymą, taip pat sukurdami patikimą kovos su korupcija sistemą, pagrįstą nepriklausoma teismų sistema, prisidedame prie stiprių, patikimų ir stabilių verslo ir vystymosi partnerysčių kūrimo. Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas tikrai galėtų užtikrinti visų šių priemonių įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ES įsipareigojimai turi atnešti apčiuopiamų rezultatų. Tik gerbdami visuotines žmogaus teises ir įgyvendindami DVT galėsime išsilaisvinti nuo priklausomybių ir tapti lygiaverčiais vystymosi partneriais. |
| --- | --- |

4.5.2.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Kaip nustatyta devyniuose pagrindiniuose JT žmogaus teisių srities susitarimuose ir konvencijose.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

final

(3)  EP tyrimas „Galimybė nukentėjusiems nuo žmogaus teisių pažeidimų naudotis teisių gynimo priemonėmis trečiosiose šalyse“ (angl. Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries), Briuselis, (2019 m.).

3

Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

final

(5)  Vokietijos vystymosi ministerija, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, (2017).

5

Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft

(6)  Austrijos vystymosi mokslinių tyrimų fondo tyrimo ataskaitoje „The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries“ (Viena, 2018 m.) nustatyta, kad dėl žalingo EPS poveikio Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (ECOWAS) ir tarifų mažinimo mūsų šalys partnerės gali prarasti milijardus viešųjų pajamų, skirtų darniam vystymuisi (OL C 97, 2020 3 24, p. 18, 5.5 punktas).

6

(7)  Remiantis EESRK nario Jaroslaw Mulewicz žodine ataskaita po vizito per EESRK misiją Bole Lemi pramonės parke Etiopijoje, kur įsikūrusios Azijos tekstilės įmonės. Tačiau ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas turi skatinti tvarias ir priimtinas darbo sąlygas (iki šiol jo pasiekta įvairių rezultatų).

7

(8)  Vokietijos aplinkos agentūra, Globale Landflächen und Biomasse (2013 m.).

8

Globale Landflächen und Biomasse

(9)  Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise (2018 m.).

9

Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise

(10)  Žr. 8 išnašą.

10

(11)  2019 m. sausio 17 d. EP rezoliucija (2018/2151(INI)); Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2019) 333 final.

11

final

(12)  Kingsley Ighobor, žurnalas „Africa Renewal“, 2016 m. gruodis–2017 m. kovas, Diagnosing Africa’s medical brain drain.

12

Diagnosing Africa’s medical brain drain

(13)  Kais Sellami, „Discovery Informatique“ generalinio direktoriaus, žodinis pranešimas 2019 m. spalio mėn. įvykusioje EUROMED konferencijoje Barselonoje.

13

(14)  „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, COM(2018) 773.

14

(15)  Tai, pavyzdžiui, nurodė Werner Raza, Austrijos vystymosi tyrimų fondo direktorius konferencijoje „Geram gyvenimui reikia kitokios globalizacijos“, 2020 m. kovo mėn., Viena.

15

(16)  Atlikti tyrimai rodo, kad nustačius tam tikro dydžio minimalųjį darbo užmokestį sumažėja migracijos srautai, pvz., M. A. Clemens, Does Development Reduce Migration? 2014 m.

16

Does Development Reduce Migration?

(17)  GK Partners. (2019) Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation.

17

Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation

(18)  OL C 47, 2020 2 11, p. 38, 1.5.3 punktas.

18

(19)  OL C 47, 2020 2 11, p. 38 ir OL C 97, 2020 3 24, p. 9.

19

(20)  OL C 81, 2018 3 2, p. 29, 1.9 punktas.

20

(21)  Ten pat, 1.7 punktas.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions, (2019).

22

Accelerating the Transitions,

(23)  Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019 m.) p. 21–30.

23

Transportation Research Procedia

(24)  Prognos (2018 m.), Importance of liquid energy sources for the energy transition.

24

Importance of liquid energy sources for the energy transition.

(25)  Radermacher F.-J. (2019 m.), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

25

Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

(26)  Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen ir Jean-Paul Fitoussi, Komisijos ataskaita dėl ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo (2009 m.)

26

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/114

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Pilietinės visuomenės indėlis į Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę ir darnų vystymąsi – stojimo į ES proceso dalis“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/16)

| Pranešėja | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Pierre-Jean COULON |

Pranešėja

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Bendrapranešėjis

Pierre-Jean COULON

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakinga komisija | Išorės santykių skyrius (REX) |
| Priimta skyriuje | 2020 7 24 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215 / 1 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakinga komisija

Išorės santykių skyrius (REX)

Priimta skyriuje

2020 7 24

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) išreiškė paramą ir toliau tvirtai pritaria Europos Sąjungos (ES) plėtrai priimant šešias Vakarų Balkanų šalis (1) su sąlyga, kad jos atitiks būtinus narystės kriterijus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina Europos Komisijos veiksmus, susijusius su persvarstyta metodika, kuria sudaroma galimybė pradėti stojimo derybas su Šiaurės Makedonija ir Albanija, ir jos pastangas, kad šis procesas būtų dinamiškesnis ir nuspėjamesnis. Vis dėlto EESRK ragina stiprinti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) vaidmenį. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESRK mano, kad imantis ekonomikos gaivinimo priemonių po COVID-19 krizės reikėtų remti žaliąją politiką ir kad perėjimas prie žaliosios ekonomikos turėtų būti įtrauktas į visapusišką ir perspektyvų ekonomikos gaivinimo planą Vakarų Balkanuose (2). Šiuo tikslu EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pranešė apie paramos Vakarų Balkanų šalims atsigauti priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESRK mano, kad Vakarų Balkanų šalys turėtų laikytis svarbių sričių Europos politikos ir iniciatyvų ir būti į jas įtrauktos; atsižvelgiant į jų geografinę padėtį, tai ypač taikytina Europos žaliajam kursui. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK, atsižvelgdamas į tai, kad reikia didelių investicijų ir pritaikyti teisės aktus, tvirtai tiki, kad socialiniai partneriai ir PVO turi atlikti itin svarbų vaidmenį pereinant prie žalesnės ir tvaresnės visuomenės, ypač turint omenyje konkrečias Vakarų Balkanų šalių politines aplinkybes. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESRK pakartoja, kad svarbu užtikrinti asociacijų laisvę ir palankią pilietinę erdvę, taip pat reikia didinti paramą PVO gebėjimams stiprinti, kad galėtų vykti tvirtas ir veiksmingas pilietinis dialogas. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESRK primena, kad Vakarų Balkanų šalims itin didelį poveikį daro klimato kaita, kuri kenkia visuomenės sveikatai ir ekonomikai, ir kad reikia imtis neatidėliotinų veiksmų jų piliečių, ypač vaikų ir jaunimo, gyvenimo kokybei gerinti vykdant teisingą perėjimą prie žalesnio modelio, vadovaujantis principu „nė vieno nepalikti nuošalyje“. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESRK ragina būsimas priemones, kuriomis bus siekiama, kad Vakarų Balkanų šalys taptų žalesnės, pritaikyti prie konkrečių regiono uždavinių ir poreikių, įskaitant tinkamą reguliavimo sistemą, tarpvalstybinę veiklą, novatoriškus technologinius sprendimus, vietoje gaminamą ir vartojamą energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, darnųjį miesto transportą, kelių ir geležinkelių tinklus, viešojo ir privačiojo sektorių dalyvavimą, IRT ir spartaus interneto ryšio diegimą, su žemės ūkiu ir maisto produktais susijusias priemones ir pan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESRK mano, kad Vakarų Balkanų šalyse kylančius sunkumus, susijusius su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, oro, vandens ir dirvožemio taršos mažinimu, junglumu ir klimato kaita, galima paversti galimybėmis investuojant į mokslinius tyrimus ir inovacijas, mokantis ir perimant alternatyvius metodus, žiedinės ekonomikos, atliekų tvarkymo, žalesnės energijos ir junglumo sprendimus, taip pat aktyvias gausios regiono biologinės įvairovės apsaugos priemones. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESRK pabrėžia, kad, bendradarbiaujant su atitinkamais subjektais ir vedant veiksmingą socialinį dialogą, svarbu ugdyti žaliuosius įgūdžius įgyvendinant aktyvų nacionalinį ir regioninį švietimą ir (arba) mokymus ir įgūdžių strategijas, ypatingą dėmesį skiriant lyčių lygybei. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESRK pabrėžia, kad Vakarų Balkanų šalyse reikia tinkamai užtikrinti gerą valdymą ir demokratines institucijas, teisinės valstybės principą, sėkmingą kovos su korupcija politiką, kovą su organizuotu nusikalstamumu, pagarbą žmogaus teisėms ir saugumui. Kadangi reikia didelių investicijų į ekonomikos žalinimą, labai svarbu priminti, kad teisinės valstybės principas – svarbi veiksmingos verslo aplinkos sąlyga norint pritraukti privačiųjų ir tiesioginių užsienio investicijų. |
| --- | --- |

1.11

2.   Vakarų Balkanų šalių integracija į ES

| 2.1 | EESRK tvirtai remia Europos Sąjungos (ES) plėtrą priimant šešias Vakarų Balkanų šalis, su sąlyga, kad jos atitiks reikiamus narystės kriterijus. Jis sukūrė labai stiprų tinklą su regiono socialiniais partneriais ir PVO ir yra tvirtai įsipareigojęs užtikrinti, kad jų balsas būtų išgirstas. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESRK palankiai vertina tai, kad 2020 m. gegužės 6 d. vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime Europos lyderiai išreiškė solidarumą Vakarų Balkanų šalims, tačiau primena savo indėlį (3) ir pabrėžia, kad ateityje reikia aktyvesnio dalyvavimo plėtros srityje, taip pat apgailestauja dėl to, kad nepakankamai pripažįstama, koks svarbus pilietinės visuomenės balsas. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESRK palankiai vertina komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikinama ES perspektyva Vakarų Balkanų šalims“ (4), kuriame šalims kandidatėms siūloma laikytis persvarstytos metodikos ir siekiama vykdyti patikimesnį procesą, kuriuo būtų skatinama plėtra, tačiau apgailestaudamas pažymi, kad nepakankamai pripažįstama, koks svarbus socialinių partnerių ir PVO vaidmuo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESRK ragina Europos Komisiją stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį prižiūrint valdžios institucijų veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti reikiamus stojimo kriterijus, visų pirma susijusius su pagrindiniais klausimais bei „Žaliosios darbotvarkės ir tvaraus junglumo“ klausimų grupe. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos paramos priemonių rinkinį, kuriuo Vakarų Balkanų šalims bus padedama kovoti su COVID-19 protrūkio poveikiu (5), kaip nurodyta komunikate dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį ir komunikate dėl paramos Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos (6). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESRK, didindamas savo įsipareigojimus regionui, susijusius tiek su atsaku į krizę, tiek su būsimu Ekonomikos ir investicijų planu Vakarų Balkanų šalims, ragina atkakliau skatinti vykdyti reformas ir nustatyti ES dalyvavimo sąlygas, priklausančias nuo demokratinių reformų ir pagrindinių Europos vertybių, pavyzdžiui, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių, laikymosi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESRK pakartoja manantis, kad socialiniai partneriai ir kitos PVO turi prasmingai dalyvauti visame Vakarų Balkanų šalių integracijos į ES procese tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu. Būtina stiprinti jų gebėjimus teikiant techninę ir ekonominę paramą, sudarant palankesnes sąlygas naudotis Europos finansavimo šaltiniais ir visapusiškai juos įtraukiant į stojimo procesą (7). |
| --- | --- |

2.7

3.   Žaliasis kursas – svarbus Vakarų Balkanų šalių integracijos į ES aspektas

| 3.1 | EESRK mano, kad Vakarų Balkanų šalys turėtų toliau laikytis ES gairių, tikslų ir vertybių, o ES turėtų toliau siekti į savo iniciatyvas įtraukti Vakarų Balkanų šalis. Tai ypač taikytina Europos žaliajam kursui, į kurį reikia įtraukti Vakarų Balkanų šalis, nes jos geografiniu požiūriu yra Europos žemyno viduryje, iš visų pusių apsuptos ES. Todėl nenuostabu, kad 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate dėl Europos žaliojo kurso konkrečiai paskelbta, kad pagal Ekonomikos ir investicijų planą Vakarų Balkanų šalims, kuris bus paskelbtas iki 2020 m. pabaigos, bus vykdoma „Vakarų Balkanų žalioji darbotvarkė“ (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESRK ragina, kad pagal Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę būtų veiksmingai stiprinamas ir skatinamas regionų bendradarbiavimas, ypač energetikos ir transporto sektoriuose. Aktyvus socialinių partnerių ir PVO dalyvavimas esamose regioninio bendradarbiavimo bendruomenėse, įgyvendinant sutartis ir iniciatyvas yra labai svarbus didinant regiono gyventojų gerovę bei gerinant sveikatą ir kartu išnaudojant Vakarų Balkanų šalių žaliosios, mažo anglies dioksido kiekio ir žiedinės ekonomikos galimybes. Šios problemos turėtų būti sprendžiamos pagal Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę įgyvendinant penkis teminius ramsčius: 1) priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, 2) žiedinė ekonomika, 3) biologinė įvairovė, 4) taršos mažinimas ir 5) žemės ūkio ir maisto produktų priemonės. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESRK pritaria, kad COVID-19 krizė daro milžinišką poveikį piliečiams ir įmonėms, todėl reikia persvarstyti politikos tikslus. Vis dėlto EESRK mano, kad perėjimas prie žaliosios ekonomikos turi būti įtrauktas į išsamaus gaivinimo planą, kuris turėtų būti perspektyvus ir į kurį turėtų būti įtrauktos didelio masto viešosios ir privačiosios investicijos į transporto ir energijos jungtis, paklausos segmento sutaupytą energijos kiekį ir žalesnes technologijas, pavyzdžiui, saulės, vėjo energiją, švarų vandenilį, elementus ir anglies dioksido surinkimą, kuriomis būtų vengiama poveikio natūraliai aplinkai ir žmonėms arba siekiama, kad jis būtų kuo mažesnis. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESRK apgailestaudamas atkreipia dėmesį į tam tikrus nerimą keliančius analizės rezultatus ir tendencijas regione – dėl jų reikia imtis neatidėliotinų veiksmų. Vakarų Balkanų šalių ekonomika vis dar labai priklauso nuo kietojo iškastinio kuro ir pasižymi dideliu energijos vartojimo intensyvumu. Klimato kaita smarkiai paveikė regioną (sausros, potvyniai), ir numatoma, kad iki šio šimtmečio pabaigos temperatūra jame pakils iki 4 oC (9). Keliais daugiausia važinėja senesnės netausiai kurą naudojančios transporto priemonės. Keletas Vakarų Balkanų šalių miestų Europos PM2,5 ir PM10,0 taršos reitinguose užima pirmąsias vietas (Sarajevas, Priština, Skopjė, Belgradas). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vis dėlto EESRK primena, kad regione esama didelio atsinaujinančiosios energijos (hidroenergijos, vėjo ir saulės energijos) potencialo, taip pat didelio gamtos išteklių potencialo ir išskirtinės biologinės įvairovės. Šiame regione kylančius sunkumus, susijusius su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, oro, vandens ir dirvožemio taršos mažinimu, sujungiamumu ir klimato kaita, galima paversti galimybėmis vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas, taip pat perimant alternatyvius metodus, žiedinės ekonomikos, atliekų tvarkymo, žalesnės energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir junglumo sprendimus. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESRK primena, kad Poznanėje vykusiame Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime (10) ES patvirtino savo įsipareigojimą aplinkos ir klimato srityse pritardama 2019 m. vasario 21 d. bendram pareiškimui „Perėjimas prie švarios energijos Vakarų Balkanų šalyse“. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Perėjimas nuo iškastiniu kuru grindžiamos prie žaliosios ekonomikos taip pat apima sujungiamumą, pradedant energijos, transporto ir paskirstymo infrastruktūra ir baigiant skaitmenine darbotvarke. Siekiant pereiti prie žaliosios ekonomikos, verslą reikėtų laikyti sprendimo dalimi. Pasirinkus tinkamą sistemą ir teikiant tinkamą paramą, perėjimas prie neutralaus anglies dioksido poveikio prisidės prie pramonės modernizavimo, naujų kokybiškų darbo vietų kūrimo ir didesnių užimtumo galimybių. Labai svarbu, kad Vakarų Balkanų šalių socialiniai partneriai, įmonės ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos dalyvautų formuojant ir įgyvendinant priemones, kuriomis skatinama pažangi ir moderni, žiedinė ir mažo anglies dioksido kiekio ekonomika. Siekiant užtikrinti darnią visuomenę, kurioje būtų siekiama visuotinio užimtumo ir mažinama nelygybė ir atskirtis, šiame procese būtina vykdyti socialinę politiką ir socialinį dialogą. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESRK pabrėžia, jog būtina, kad socialiniai partneriai ir PVO visapusiškai dalyvautų tvarų vystymąsi paskelbiant prioritetiniu politiniu tikslu, taip skatinant žaliąsias investicijas regione. Akademinė bendruomenė, darbdaviai ir darbuotojai, socialiniai katalizatoriai, pavyzdžiui, verslininkai, žiniasklaida ir religiniai ar kiti tarpvalstybiniai lyderiai – itin svarbūs siekiant įtraukaus ir darnaus vystymosi. Mokslo bendruomenės, kultūrinės grupės, pramonės grupės ir vartotojų asociacijos inter alia turi didelės praktinės patirties, kad galėtų remti šį svarbų regiono pasirinkimą, todėl tai – teisingas pasirinkimas ekonomikai ir visuomenei. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Bendradarbiaujant su atitinkamais subjektais ir vykdant veiksmingą socialinį dialogą, įskaitant moksleivius, mokytojus ir tėvus, reikia ugdyti žaliuosius įgūdžius vykdant aktyvų nacionalinį ir regioninį švietimą ir (arba) mokymus ir įgūdžių ugdymo strategijas, kad būtų pasiekta mažo anglies dioksido kiekio, efektyvaus išteklių naudojimo ir žalioji ekonomika. Atsižvelgiant į tai, kad perėjimas prie žiedinės ekonomikos laikomas strateginiu Vakarų Balkanų šalių tikslu, žaliųjų įgūdžių skatinimas turėtų būti suderintas su nacionalinėmis augimo strategijomis, siekiant užtikrinti, kad švietimo ir mokymo iniciatyvos atitiktų nacionalinius strateginius tikslus ir joms būtų skiriamas pakankamas finansavimas. EESRK ragina rengiant ir įgyvendinant naujas švietimo ir mokymo (kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo) priemones ypatingą dėmesį skirti moterų dalyvavimui, siekiant užtikrinti didesnę lyčių lygybę ir teisingesnį perėjimą prie žaliosios ekonomikos. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kad būtų išspręstos nedarbo ir įgūdžių neatitikties problemos, reikėtų vykdyti patikimesnį gebėjimų prognozavimą, siekiant užtikrinti, kad besimokančiųjų ir darbuotojų įgūdžiai atitiktų darbo rinkos poreikius, taip pat stiprinti profesinį rengimą ir mokymą (PRM), visų pirma mokymosi darbo vietoje ir dualinio švietimo sistemas, kurios tam tikrose ES valstybėse narėse padėjo išspręsti jaunimo nedarbo problemą. Kad šie tikslai būtų pasiekti, reikėtų siekti aktyvaus įmonių ir jų verslo asociacijų, pavyzdžiui, prekybos ir pramonės rūmų, dalyvavimo ir jį skatinti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESRK remia principą „nė vieno nepalikti nuošalyje“, kuriuo reikia vadovautis pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti piliečiams, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, užtikrinant, kad energija būtų įperkama ir prieinama ir kad jie galėtų gauti paramą energijos efektyvumo didinimo priemonėms. Vykdant teisingą perėjimą reikėtų remti nuo anglies priklausomus regionus, siekiant parengti dalyvavimu pagrįstus pertvarkymo planus iš apačios į viršų, kad būtų prarasta mažiau darbo vietų. Vartotojai turi būti informuoti ir skatinami pritarti atsakingam požiūriui ir jo laikytis, taip prisidedant prie klimato kaitos poveikio švelninimo, ir dalyvauti šiame procese. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESRK pripažįsta, kad Europos Sąjungai šis regionas svarbus geopolitiniu ir geoekonominiu požiūriais, ir ragina budriai stebėti investicijas iš trečiųjų šalių, kurios dažnai mažiau atsižvelgia į tvarumo tikslus. EESRK ragina regiono valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę propaguoti ir skatinti informuotumą apie teigiamą ES dalyvavimą ir finansinę paramą, susijusią su žalesnių technologijų diegimu. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESRK ragina atlikti su darniu vystymusi susijusios veiklos Vakarų Balkanų šalyse finansavimo ex ante vertinimą ir taikyti projektų tvarumo sąlygos principą. |
| --- | --- |

3.13

4.   Klimato kaita ir Vakarų Balkanų šalys

| 4.1 | EESRK primena, kad Vakarų Balkanų šalys itin jautrios klimato kaitos poveikiui ir ankstesniais metais nukentėjo nuo didelės žalos padariusių potvynių ir sausrų. RBT tyrime dėl klimato kaitos (11) užfiksuota, kad temperatūra pakilo 1,2 C, ir numatoma, kad iki šimtmečio pabaigos ji dar pakils 1,7–4 C. Be to, yra pakankamai gerai užfiksuota visuomenės sveikatai ir ekonomikai kenkiančios oro taršos problema.
  Dėl klimato kaitos sutrinka pagrindinių gyvenimo poreikių – pastogės, maisto ir vandens – užtikrinimas ir nuo tiesioginio bei netiesioginio klimato kaitos poveikio pirmiausia nukenčia vaikai ir jaunimas, o tai COVID-19 pandemija dar labiau išryškino (12). |
| --- | --- |

4.1

Dėl klimato kaitos sutrinka pagrindinių gyvenimo poreikių – pastogės, maisto ir vandens – užtikrinimas ir nuo tiesioginio bei netiesioginio klimato kaitos poveikio pirmiausia nukenčia vaikai ir jaunimas, o tai COVID-19 pandemija dar labiau išryškino (12).

| 4.2 | EESRK pabrėžia, kokie svarbūs pagal 2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos (13) Vakarų Balkanų šalių prisiimti įsipareigojimai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat laikui bėgant didinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų užmojus atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis. Labai svarbų vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą turi atlikti ne tik vyriausybės, bet ir kiti suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, įmonės, miestai ir NVO. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į šalių įsipareigojimus pagal JT 2030 m. darnaus vystymosi tikslus – planą, kuriuo vadovaujantis sprendžiamos darnaus vystymosi problemos, įskaitant skurdą, nelygybę, klimato kaitą, aplinkos būklės blogėjimą, taiką ir teisingumą. Taip pat itin svarbu, kad piliečiai, įmonės, finansų sektorius kiekvienoje šalyje ir tarptautiniu mastu pritartų naujajam vystymosi modeliui. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESRK supranta, kad derybos dėl aplinkos ir klimato kaitos yra vienas iš sudėtingiausių derybų skyrių, visų pirma turint omenyje daug investicijų reikalaujančias direktyvas, kaip antai vandens, atliekų, pramoninių išmetamų teršalų ir apyvartinių taršos leidimų prekybos direktyvas. Vis dėlto Komitetas mano, kad klimato kaitos srityje būtina imtis radikalių ir permainas skatinančių veiksmų, su kuriais būtų ne tik suderinta politika ir teisės aktai, bet ir kuriais būtų pakeista ekonomikos paradigma ir vykdomas perėjimas prie neutralaus anglies dioksido poveikio, klimato kaitai atsparios ir efektyviai išteklius naudojančios visuomenės. Todėl vietos ir nacionalinio lygmens strategijos dėl klimato kaitos ar priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo iš tikrųjų yra naujosios augimo strategijos. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESRK, suprasdamas, kad rengiant klimato strategiją reikia vykdyti svarbias reformas ir transformuoti visus sektorius, ragina Vakarų Balkanų šalis savo strategiją parengti laikantis ES acquis ir koordinuoti darbą, kad jos, kaip UNFCCC šalys, aktyviai dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant PVO, ir labiau juos įtraukiant, iki 2050 m. parengtų ilgalaikes vystymosi išmetant mažą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį strategijas. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Visose šalyse, išskyrus Bosniją ir Hercegoviną, įsteigtos aukšto lygio klimato politikos koordinavimo institucijos, kad klimato kaitos veiksmai būtų įtraukti į kitą sektorių politiką, visų pirma ekonominės plėtros, energetikos, transporto ir žemės ūkio politiką, kad rengiant strateginius ir politikos dokumentus ir teisės aktus būtų atsižvelgta į visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams susirūpinimą keliančius klausimus ir jų pastabas. EESRK rekomenduoja, kad pradėjus vykdyti konsultacijas dėl reguliavimo ir (arba) teisės aktų visų šių institucijų veikloje dalyvautų PVO atstovai ir socialiniai partneriai. EESRK siūlo parengti mechanizmą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos laiku, skaidriai ir užtikrinant dalyvavimą spręsti susirūpinimą keliančius klausimus. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kadangi pramonė turės padengti didžiąją dalį suderinimo su ES ATLPS direktyva išlaidų, EESRK rekomenduoja, kad pilietinė visuomenė, pramonės ir verslo asociacijos aktyviai dalyvautų vykdant su ATLPS direktyva susijusį informuotumo didinimą ir pajėgumų stiprinimą. Joje reikalaujama, kad Vakarų Balkanų šalys, visų pirma šalys, kurių pramonės sektoriai dideli, skirtų daug investicijų, nes jos neturi pakankamų pajėgumų sušvelninti direktyvos poveikio, kuris susijęs ne tik su investicijomis, bet ir dėl kurio reikia keisti reguliavimo aplinką, valdymą, stebėseną ir ataskaitų teikimą, taip pat išmetamo teršalų kiekio tikrinimą ir akreditavimą. |
| --- | --- |

4.7

5.   Energetikos padėtis Vakarų Balkanų šalyse

| 5.1 | EESRK remia energetikos sąjungą ir 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriomis siekiama įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus. Vakarų Balkanų šalys yra įsipareigojusios laikytis šios politikos, tačiau turėtų aktyviau dalyvauti energetikos sąjungoje ir būti į ją įtrauktos jau vykdant išankstines diskusijas. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESRK pritaria 2019 m. Vakarų Balkanų šalių energetikos ir aplinkos ministrų priimtam bendram pareiškimui „Perėjimas prie švarios energijos Vakarų Balkanų šalyse“ dėl tvarios hidroenergijos vystymo principų Vakarų Balkanų šalyse (14), ir primena, kad PVO indėlis ir aktyvus dalyvavimas buvo labai svarbūs jam priimti. EESRK manymu, nors tai ir tinkami pirmieji žingsniai, reikia dėti dar daugiau pastangų. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Atsižvelgdamas į tai, EESRK rekomenduoja, kad Vakarų Balkanų šalių socialiniams partneriams ir PVO būtų suteikta galimybė aktyviai ir konkrečiai dalyvauti ES Energijos nepritekliaus observatorijos veikloje, įskaitant pasiūlymų teikimą. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESRK mano, kad pastangos įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus ir apskritai pasiekti tvarų ekonomikos augimą, turi būti pagrįstos šiuolaikiškais, tikslui pritaikytais ir regionui tinkamais veiksmais. Tai apima modernios ir perspektyvios infrastruktūros vystymą nustatant tinkamą teisės aktų ir reguliavimo sistemą ir įdiegiant naujas technologijas bei atitinkamus verslo modelius, kuriais siekiama, kad regiono ekonomikos vystymasis būtų „žalias ir įtraukus“. Kalbant konkrečiai, tai reiškia, kad reikės kurti pažangiuosius elektros energijos perdavimo ir paskirstymo tinklus, kad į elektros energijos gamybos šaltinių derinį būtų įtraukta vis didesnė kintančiųjų atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis. Taip pat einamosios paros, balansavimo ir kaupimo rinkos yra naudingos rinka pagrįstų sprendimų kūrimui, kad ištekliai būtų tinkamai paskirstyti jau besikeičiančiame energijos rūšių derinyje pereinant nuo iškastinio kuro prie švaresnės energijos. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESRK mano, kad vystant energetikos rinką ir siekiant pritraukti naujų investicijų, kurių reikia naujai infrastruktūrai ir pajėgumams finansuoti, svarbu priimti patikimą, modernią ir skaidrią teisės aktų ir reguliavimo sistemą. Energijos bendrijos vaidmuo (15) ir Bendrijos acquis perkėlimas į nacionalinės teisės aktus ir jo įgyvendinimas yra sine qua non sąlyga. Taip pat tarpvalstybinė veikla, kaip antai prekyba energija, gali padėti pasiekti didelį efektyvumą ir taupyti lėšas, susijusias su energija ir išlaidomis, jeigu visi rinkos dalyviai laikysis panašių taisyklių dėl aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir anglies dioksido kainodaros. Taigi Energijos bendrijos reguliavimo valdybos vaidmuo labai svarbus ir jį reikės stiprinti, atsižvelgiant į tai, kad tvariems pasirinkimams reikalingos tinkamai veikiančios tarpvalstybinės rinkos. Taigi Energijos bendrijos reguliavimo valdybos vaidmuo labai svarbus ir jį reikės stiprinti, atsižvelgiant į tai, kad tvariems pasirinkimams reikalingos tinkamai veikiančios tarpvalstybinės rinkos. ES turėtų remti Energijos bendrijos sekretoriatą, kuris padeda regiono valdžios institucijoms kurti patikimus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato planus, pagrįstus 2030 m. regiono tikslais. Nacionaliniai energetikos ir klimato planai atspindi užmojus, kurių reikia norint sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, atsižvelgiant į aplinkos apsaugos priemones. Į juos reikėtų įtraukti tam tikrą politiką ir priemones, susijusias su išmetamo ŠESD kiekio mažinimu visuose svarbiuose didelį teršalų kiekį išmetančiuose sektoriuose, kad būtų pasiekti 2030 m. tikslai ir Paryžiaus susitarime numatytas jų indėlis, taip pat perspektyvą iki 2050 m. metų tapti anglies dioksido neišskiriančia ekonomika. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESRK ragina pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) numatyti atitinkamą procentinę perėjimui prie žaliosios ekonomikos skirto biudžeto lėšų dalį. Komitetas apgailestauja dėl mažo mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų intensyvumo Vakarų Balkanų šalyse ir ragina jas aktyviau dalyvauti dabartinėse ES programose, įskaitant programą „Europos horizontas“, nes tokios investicijos yra labai svarbios plėtojant naujas technologijas veiksmingam perėjimui prie žaliosios ekonomikos. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kadangi inovacijos itin svarbios besikeičiančiame energetikos sektoriuje, EESRK rekomenduoja daug dėmesio skirti Vakarų Balkanų šalių paskirstytajai energijai, t. y. vietoje gaminamai ir vartojamai energijai. Kadangi regione esama didelių kalnų masyvų, remti didelio masto aukštosios ir vidutinės įtampos elektros tinklų diegimą sudėtinga ar ekonomiškai neefektyvu. Dabartiniai technologiniai sprendimai daug geriau apgalvoti ir ekonomiškai pagrįsti, kad jais būtų galima remti paskirstytąją energiją. Šis naujas požiūris gali būti pagrįstas dabartine ES patirtimi ir atitinkama ES teisės aktų ir reguliavimo sistema, skirta gaminantiems vartotojams ir energetikos bendruomenėms. Taikant tokius verslo modelius galima rasti tinkamesnių sprendimų, atitinkančių vietos poreikius ir ypatumus, kuriais vadovaujantis vietos subjektai gali tiesiogiai dalyvauti priimant tvarius sprendimus ir taip tapti atsakingais už perėjimą prie darnaus vystymosi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Be to, EESRK mano, kad energijos vartojimo efektyvumas turi didelį potencialą Vakarų Balkanų šalyse. Būstų, įskaitant viešuosius ir privačiuosius pastatus, pramoninės ir kitos veiklos atnaujinimas padės sutaupyti daug energijos ir sąnaudų ir vienu metu bus sprendžiama aktuali energijos nepritekliaus problema. Energijos taupymas – taip pat svarbi „vietos energetikos“ verslo ir socialinio modelio dalis, nes vietos ar regionų lygmenimis verta šilumos rekuperavimą panaudoti pramoninių ir (arba) gyvenamųjų pastatų reikmėms. Be kita ko, daugumoje regiono šalių paskirstymo nuostoliai dideli ir į šią sritį reikia daug investuoti. Taigi šioje srityje ES ir tarptautinis finansavimas gali būti svarbus siekiant vystyti efektyvią vietos ir mažo poveikio energijos gamybą ir vartojimą. Atsižvelgiant į ribotas regiono šalių turimas priemones, pradinį investicijų kapitalo intensyvumą ir palyginti ilgą jų nuvertėjimo laikotarpį, toks finansavimas bus būtinas. Europietiškos technologijos yra brandžios techniniu ir ekonominiu požiūriu, todėl jos tinkamos šiam regionui. EESRK ragina ES ir atitinkamas finansavimo institucijas aktyviau dalyvauti vykdant vietos ir regioninius efektyvaus energijos vartojimo projektus. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESRK ragina Energijos bendriją, kuri siekia išplėsti ES energetikos, klimato ir aplinkos acquis įtraukiant plėtros šalis ir kaimynines šalis, labiau ir glaudžiau integruotis į energetikos sąjungos projektą, visų pirma turint omenyje pirmiau nurodytus prioritetinius veiksmus. PVO turėtų būti sistemingai įtrauktos ir integruotos į Energijos bendrijos susitikimus. |
| --- | --- |

5.9

6.   Vakarų Balkanų šalių junglumas

Transportas

| 6.1 | EESRK visapusiškai remia modernių ir „perspektyvių“ transporto tinklų kūrimą regione, kad būtų sustiprinta tarpvalstybinė prekyba ir judumas. Atsižvelgiant į tai, kad Vakarų Balkanų šalyse reikia iš esmės pagerinti esamus miestų, kelių ir ypač pasenusius geležinkelių tinklus, pradedant bet kokias naujas statybas reikėtų remti elektromobilumą arba švariu vandeniliu, taip pat, kai taikytina, dujomis varomas transporto priemones. Taip infrastruktūra keletą dešimtmečių būtų efektyvi ir tinkama ir kartu būtų pagerinta oro kokybė bei sumažintas degalų importas. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Pasirinkus bet kurį galimą tvarų sprendimą (pvz., elektromobilumą, biodegalus, švarų vandenilį), ES ir Europos įmonės, pasitelkdamos savo praktinę patirtį, gali prisidėti prie sklandaus jų diegimo regione. EESRK ragina Vakarų Balkanų šalis aktyviai bendradarbiauti su ES viešaisiais ir privačiais subjektais ir imtis ryžtingų priemonių vystant savo transporto tinklus. EESRK taip pat rekomenduoja atsižvelgti į ES geriausios patirties pavyzdžius, pvz., tvaraus judumo mieste planus (SUMPS). Šias iniciatyvas galėtų įgyvendinti Transporto bendrijos organizacija, kuri vis dar nėra labai aktyvi. |
| --- | --- |

6.2

Informacinės ir ryšių technologijos

| 6.3 | IRT ekonominė, pramoninė ir socialinė veikla vis labiau grindžiama duomenų tinklais ir IRT. Be to, IRT ir spartaus interneto ryšiai bei darnus vystymasis yra tiesiogiai susiję: pažangiųjų tinklų palaikomas automatizavimas skatina efektyvius sprendimus, pvz., daiktų internetą, išmaniuosius miestus ir kaimus, pažangiuosius skaitiklius, susietąsias transporto priemones ir pan. Tokiems tinklams ir technologijoms, kurie šiuo metu daug kainuoja, tačiau gali transformuoti regiono ekonomiką, finansuoti būtina masto ekonomija. Todėl EESRK prašo tam skirti ES finansavimą, tačiau taip pat ragina Vakarų Balkanų šalis tarpusavyje bendradarbiauti, kad būtų parengtas bendrasis regiono planas dėl spartaus interneto ryšio diegimo, kuris joms suteiktų galimybę derėtis dėl bendrų sutarčių ir, vedant kolektyvines derybas bei užtikrinant masto ekonomiją, pasiekti geresnių sąlygų. |
| --- | --- |

6.3

7.   Gamtos ištekliai, biologinė įvairovė ir su žemės ūkiu bei maisto produktais susijusios priemonės Vakarų Balkanuose – ekonomikos augimo galimybės

| 7.1 | Vakarų Balkanų šalyse esama gausios biologinės įvairovės ir nepaliestų buveinių, tačiau dideliu mastu vykdomas miško įveisimas, tad joms kilo įvairių grėsmių, įskaitant gyvenviečių plėtrą miesto ir pakrančių zonose, kasybos veiklą, menkai reglamentuojamą mažų hidroelektrinių, kurios pastatytos neatlikus išsamios jų poveikio biologinei įvairovei analizės, plėtrą ir nereguliuojamą medžioklę ir medžių kirtimą. Vyriausybės ėmėsi įvairių priemonių, kad apsaugotų rūšis ir buveines, ir išplėtė saugomą teritoriją. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EESRK rekomenduoja, kad Vakarų Balkanų šalys, kurių ekonomika pažeidžiama, išnagrinėtų galimybes efektyviau naudoti išteklius ir pereiti prie žiedinės ekonomikos, kurti ir taikyti mechanizmus, kuriais būtų užtikrinama ilgalaikė didelės išliekamosios ir socialinės vertės kraštovaizdžių ir buveinių (įskaitant upes) apsauga, taip pat pereiti prie naujų žaliųjų technologijų. Dėl gausios regiono biologinės įvairovės ir nepaliestų buveinių esama didelių galimybių ekologinio turizmo ir kaimo turizmo srityse, tačiau tam reikia didinti pajėgumus ir gerinti reikalavimų atitiktį. Apskritai ištekliai naudojami labai neefektyviai, o išteklių našumas penkis kartus mažesnis už ES vidurkį, taip pat silpna perdirbimo praktika ir atliekų tvarkymas. Kad padėtis būtų pagerinta, reikia pereiti prie žiedinės ekonomikos ir regione kurti bei naudoti naujas žaliąsias technologijas. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESRK rekomenduoja, kad šalys visapusiškai laikytųsi neseniai ES pasiūlytos biologinės įvairovės strategijoje nustatytų principų (16), ypatingą dėmesį skirdamos saugomų vietovių teritorijos plėtimui, įskaitant patikimą sunykusių buveinių apsaugą ir atkūrimą. Atsižvelgiant į tai primygtinai raginama nedelsiant peržiūrėti nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus ir (arba) bent nacionaliniu lygmeniu įsipareigoti siekti svarbiausių tikslų. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Klimato kaita taip pat daro įtaką maisto gamybos ir vertės grandinėms ir daro didelę žalą bei sukelia gamybos nuostolių žemdirbystės, gyvulininkystės, žuvininkystės ir miškininkystės sektoriuose. Pagal neseniai pasiūlytą ES strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (17) reikėtų nustatyti pagrindinius regioninės ir nacionalinės žemės ūkio strategijos kūrimo principus, įskaitant pesticidų, trąšų ir antibiotikų naudojimo mažinimą, kad būtų gaminamas tvarus maistas ir užtikrinta, kad, nustačius deramas kainas ūkininkai gautų pakankamai pajamų, kartu laipsniškai panaikinant aplinkai kenksmingas subsidijas. |
| --- | --- |

7.4

8.   Kompleksinės sąlygos, kad Vakarų Balkanų šalių tvari pertvarka būtų sėkminga

| 8.1 | EESRK primena, kad sėkminga pertvarka siekiant žalesnių Vakarų Balkanų šalių negali įvykti nenustačius pagrindinių reikiamų sąlygų, visų pirma kalbant apie stabilias ir skaidrias nacionalines politines programas ir politinę valią. Patikslintoje stojimo metodikoje nurodyta, kad teisinės valstybės principas pagrindinių teisės aktų grupėje yra pagrindinė vertybė, kuria pagrįsta ES ir pagal kurią deramai nustatoma plėtros proceso sparta. Nesilaikant šio principo, sukuriama nepalanki padėtis pokyčiams, investicijoms ir itin reikalingam perėjimui prie tvaresnės visuomenės. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Todėl EESRK ragina regiono nacionalines valdžios institucijas imtis neatidėliotinų, esminių ir prasmingų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir skaidrus viešojo administravimo institucijų veikimas, būtų kovojama su korupcija ir ji būtų panaikinta, būtų užtikrinta visiška teismų sistemų nepriklausomybė, būtų kuriama nuspėjama ir patraukli verslo aplinka ir vienodos sąlygos (t. y. užtikrinant rinkos skaidrumą, reguliavimo aiškumą ir atvirą konsultavimąsi su visais suinteresuotaisiais subjektais), kuriomis būtų prisidedama prie inovacijų ir konkurencingumo, ir būtų didinamas socialinių partnerių ir PVO dalyvavimas, nes tai vienintelis būdas pasiekti apčiuopiamų ir ilgalaikių rezultatų. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Organizuota pilietinė visuomenė ir visi jai priklausantys subjektai, socialiniai partneriai ir kitos organizacijos atlieka labai svarbų ir aktyvų vaidmenį siekiant darnaus vystymosi Vakarų Balkanuose. Atsižvelgiant į jų ryšį su visuomene, šiam politiniam tikslui jie gali gauti didelę visuomenės paramą ir patvirtinti jo legitimumą. Organizuota pilietinė visuomenė bus svarbi skatinant darnų vystymąsi kaip „aktyvų visuomenės pasirinkimą“, kuriam pritariama ir kuris remiamas visų nesutariančių politinių ir socialinių jėgų. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EESRK primena Vakarų Balkanų valdžios institucijoms, kad svarbu užtikrinti asociacijų laisvę ir palankią pilietinę erdvę, kad galėtų vykti tvirtas ir veiksmingas pilietinis dialogas. Komitetas ragina visas Vakarų Balkanų šalių vyriausybes patvirtinti nacionalines strategijas ir joms skirtus veiksmų planus užtikrinant socialiniams partneriams ir PVO palankią aplinką ir jų gebėjimų stiprinimą. |
| --- | --- |

8.4

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas (šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl Kosovo statuso ir atitinka Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/99 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos), Juodkalnija, Šiaurės Makedonija ir Serbija.

1

(2)  COM(2020) 315 final (2020 m. balandžio 29 d.), Komunikatas dėl paramos Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos.

2

Komunikatas dėl paramos Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos

(3)  EESRK indėlis į 2020 m. gegužės 6 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą (paskelbta 2020 m. balandžio 28 d.).

3

https://www.eesc.europa.eu/lt/news-media/presentations/eesc-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020.

(4)  COM(2020) 57 final (2020 m. vasario 5 d.), Stojimo proceso stiprinimas. Įtikinama ES perspektyva Vakarų Balkanų šalims.

4

Stojimo proceso stiprinimas. Įtikinama ES perspektyva Vakarų Balkanų šalims

(5)  JOIN(2020) 11 (2020 m. balandžio 8 d.), Komunikatas dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį.

5

Komunikatas dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį

(6)  COM(2020) 315 final (2020 m. balandžio 29 d.), Komunikatas dėl paramos Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos.

6

Komunikatas dėl paramos Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos

(7)  OL C 262, 2018 7 25, p. 15.

7

(8)  COM(2019) 640 final (2019 m. gruodžio 11 d.), Komunikato dėl Europos žaliojo kurso priedas.

8

Komunikato dėl Europos žaliojo kurso priedas

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62.

9

(10)  Susitikimas buvo dalis 2014 m. pradėtos 6 Vakarų Balkanų šalių iniciatyvos (taip pat vadinamos Berlyno procesu), kuria skatinama remti šešias Pietryčių Europos energijos bendruomenės susitariančiųjų šalių – Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo*, Šiaurės Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos – pastangas stiprinti regionų bendradarbiavimą ir skatinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62.

11

(12)  Pasaulio sveikatos organizacija apskaičiavo, kad vaikai patirs daugiau kaip 80 proc. su klimato kaita siejamų ligų, sužalojimų ir mirčių.

12

(13)  Kosovas nėra Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalis, todėl jis neturi nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų. Vis dėlto jis yra priėmęs Strategiją dėl klimato kaitos.

13

(14)  Be kitų atsinaujinančiosios energijos išteklių, ir hidroenergija; prioritetinis esamų struktūrų atkūrimas, ribotas papildomų didelių hidroenergijos šaltinių skaičius; atsinaujinančiųjų energijos išteklių įtraukimas į tinklą ir regiono elektros energijos rinka; integruotas vandens išteklių valdymas; pokyčių poveikio paisymas; hidroenergijos vystymo poveikio aplinkai, taip pat tarpvalstybinių aspektų ir tvarumo principų paisymas hidroenergijos planavimo srityje.

14

(15)  Energijos bendrijos, kuri veikia nuo 2006 m. (įgaliojimai pratęsti 2016 m.), tikslas – išplėsti ES vidaus energetikos rinkos taisyklių ir principų taikymą jai priklausančiose šalyse: Europos Sąjungos šalyse, Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Šiaurės Makedonijoje, Kosove, Juodkalnijoje, Serbijoje, Moldovoje, Ukrainoje, taip pat asocijuotose narėse Armėnijoje, Gruzijoje, Norvegijoje ir Turkijoje. Jos būstinė yra Vienoje (www.energy-community.org).

15

(16)  COM(2020) 380 final (2020 m. gegužės 20 d.), 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija.

16

2030 m. ES biologinės įvairovės strategija

(17)  COM(2020) 381 final, Strategija „Nuo ūkio iki stalo“.

17

Strategija „Nuo ūkio iki stalo“

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/122

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Anglies dioksido rinkos. Formavimas, struktūravimas ir iššūkiai Europos pramonei“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/17)

| Pranešėja | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Pranešėja

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 24 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 220 / 0 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 24

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

220 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

1.1   Naujas susitarimas dėl anglies dioksido rinkų

| 1.1.1. | Pasaulyje yra daugybė anglies dioksido rinkų, todėl ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS) nedirba atskirai. Šios anglies dioksido rinkos yra skirtingo dydžio ir vadovaujasi skirtingomis taisyklėmis, tačiau turi bendrų bruožų, nustatydamos kai kuriuos rinkos mechanizmus, skirtus išmatuoti anglies dioksido ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą bei nustatyti kainą už toną. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Europos Komisija turėtų stebėti šias vietos anglies dioksido rinkas, siekdama nustatyti geriausią patirtį, kuri galėtų būti naudinga atliekant ATLPS ir energijos direktyvos peržiūrą. Šios žinios ir supratimas apie kitas anglies dioksido rinkas taip pat yra labai svarbūs nustatant pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą, kuris turėtų būti skirtingai taikomas toms šalims, kuriose yra anglies dioksido rinkos, ir šalims, kuriose nėra anglies dioksido rinkų. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Tebesitęsianti COVID-19 pandemija negali stabdyti kovos su klimato kaita nei Europos, nei tarptautiniu lygmeniu. Tai reiškia, kad Europos žaliasis kursas turėtų būti įgyvendintas laikantis numatyto plano. Menkiausias vėlavimas trukdo pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą iki 2050 m. Dar svarbiau yra tai, kad ekonomikos gaivinimo paketai privalo būti suderinti su ES klimato kaitos ir Europos žaliojo kurso tikslais. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | EESRK mano, kad Paryžiaus susitarimo 6 straipsnio priėmimas yra labai svarbi galimybė sustiprinti kovos su klimato kaita veiksmus po 2020 m. Todėl EESRK prašo Europos Komisijos gauti aiškius valstybių narių įgaliojimus pasiekti reikiamą kompromisą, kad 2021 m. vyksiančioje COP 26 būtų priimtos pagal 6 straipsnį nustatytos gairės. |
| --- | --- |

1.1.4.

1.2   Prekybos tarp anglies dioksido rinkų reglamentavimas

| 1.2.1. | Skirtingos anglies dioksido rinkos skirtingose jurisdikcijose sukuria skirtingus anglies dioksido kainų lygius, kurie šiuo metu yra nuo 1 iki daugiau kaip 30 USD/tCO2e. Tai reiškia, kad dvišaliai prekybos srautai tarp kiekvienos iš šių anglies dioksido rinkų turėtų atsižvelgti į šiuos skirtumus taikant kai kuriuos konkrečius mechanizmus (kompensavimą, koregavimą ir kt.) labiausiai energijai imliems ir rinkai atviriems sektoriams (plieno, cemento ir kitiems). |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Šis asimetrinių anglies dioksido kainų lygių klausimas turėtų būti ES prioritetas. Yra įvairių variantų šiai asimetrijai sušvelninti ir Europos pramonės konkurencingumui apsaugoti, įskaitant nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymą, ATLPS susiejimą ir pasienio anglies dioksido mokesčius. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | EESRK pritaria žaliojo kurso politikai ir prašo Europos Komisijos, kaip numatyta, artimiausiais mėnesiais pateikti įvairių pasiūlymų, įskaitant pasiūlymą dėl pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo. Nors toks mechanizmas galėtų suvienodinti sąlygas daugiausiai CO2 išmetantiems ES sektoriams palyginti su jų konkurentais iš trečiųjų rinkų, priklausančių šalims, kurios nevykdo platesnio užmojo klimato politikos, tačiau jo veiksmingumas labai priklausys nuo siūlomo įgyvendinimo detalių, o EESRK su nekantrumu laukia galimybės sužinoti, kokios yra tos detalės. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Atsižvelgdamas į tai, kad pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas yra dabartinių Europos Komisijos įgaliojimų teisėkūros prioritetas, EESRK taip pat jau prisidėjo prie šių svarstymų, kad būtų sukurta su PPO taisyklėmis suderinta priemonė, kuri būtų veiksminga kovojant su klimato kaita ir naudinga ES pramonės konkurencingumui (1). Tikslas taip pat yra užkirsti kelią kompensacinėms priemonėms iš trečiųjų šalių ir tai galima padaryti vykdant konsultacijų procesą, kuris apims dialogą dėl anglies dioksido išmetimo matavimo ir palyginimo metodikos bei geriausių prieinamų technologijų. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Visais atvejais tokios klimato politikos priemonės turėtų būti visuotinės pasaulinės politikos dalis, įskaitant pramonės priemones, galimybes gauti finansavimą ir investicijas, standartizavimo pastangas, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programas ir mokymo politiką, kad ES būtų palengvintas perėjimas prie švarių technologijų. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Laipsniškas labiausiai iškraipančio poveikio iškastinio kuro subsidijų panaikinimas ES turėtų būti tinkamai organizuojamas valstybių narių lygmeniu ir turėtų būti atsižvelgiama į poreikį naudoti dalį pajamų iš ATLPS leidimų pardavimų, kad nuo anglių priklausančiuose regionuose būtų užtikrintas teisingas perėjimas. Ši politika padės ES tvirčiau įsipareigoti ateinančiose keliašalėse PPO derybose dėl iškastinio kuro subsidijų mažinimo. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   Daugybės anglies dioksido rinkų pasaulyje sukūrimas ir jų savybės

2.1.   Terminų apibrėžtys

| 2.1.1. | Anglies dioksido apmokestinimas yra viena iš pagrindinių politikos priemonių siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. Pasaulio bankas apibrėžė: „Anglies dioksido apmokestinimas yra priemonė, skirta padengti išorines išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išlaidas (išmetamųjų teršalų išlaidas, kurias moka visuomenė, pavyzdžiui žalos pasėliams, sveikatos priežiūros išlaidas dėl karščio bangų ir sausrų, turto praradimo dėl potvynių ir kylančio jūros lygio) ir per kainą susieti su jų šaltiniais, paprastai kaip kainą už išmetamą anglies dioksidą.“ |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Anglies dioksido apmokestinimo sampratą paverčiant politikos priemonėmis ji gali įgauti skirtingas formas – tai gali būti anglies dioksido mokestis arba anglies dioksido rinka. Viena iš labiausiai paplitusių formų yra apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. EBPO paaiškino: „Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema prisideda prie ekonomikos efektyvumo palengvindama išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ten, kur tai pasiekti pigiausia. Teršėjams, kuriems būtų brangu sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, leidžiama nusipirkti apyvartinius taršos leidimus iš teršėjų, kurie gali veikti turėdami mažesnes išlaidas. „Puikiai“ veikiančioje rinkoje papildomo išmetamųjų teršalų kiekio vieneto sumažinimo išlaidos būtų sulygintos, o bendros išlaidos užsibrėžtam aplinkosaugos tikslui pasiekti būtų sumažintos.“ |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Yra dvi pagrindinės prekybos sistemų rūšys: didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema, kurioje nustatoma viršutinė išmetamųjų teršalų riba, o išmetamieji teršalai yra arba parduodami aukcionuose, arba paskirstomi nemokamai pagal konkrečius kriterijus, ir atskaitinėmis vertėmis ir kreditais grindžiama sistema (angl. k. „baseline-and-credit system“), kurioje nėra nustatyta išmetamųjų teršalų riba, tačiau teršėjai, kurie sumažina savo išmetamųjų teršalų kiekį daugiau nei turėtų, gauna „kreditų“, kuriuos gali parduoti kitiems. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Pasaulio apžvalga

| 2.2.1. | Šiuo metu keturiuose žemynuose veikia ir 29 jurisdikcijas apima 21 apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Šios sistemos veikia viršnacionaliniu, nacionaliniu ir subnacionaliniu (valstijos, provincijos ir miesto) lygmenimis. Jurisdikcijos, kurioms tenka 42 proc. pasaulinio BVP, prekiauja apyvartiniais taršos leidimais. ATLPS apima 9 proc. išmetamo pasaulinio ŠESD kiekio, o beveik šeštadalis pasaulio gyventojų gyvena ten, kur galioja ATLPS. Šiuo metu kuriamos arba svarstomos kurti dar 24 sistemos (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Veikiančios ATLPS yra:






  — | viršnacionalinio lygmens: ES ATLPS, kuriai priklauso ES valstybės narės, taip pat Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

viršnacionalinio lygmens: ES ATLPS, kuriai priklauso ES valstybės narės, taip pat Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija;

| — | nacionalinio lygmens: Kazachstanas, Meksika, Naujoji Zelandija, Korėjos Respublika, Šveicarija; |
| --- | --- |

—

nacionalinio lygmens: Kazachstanas, Meksika, Naujoji Zelandija, Korėjos Respublika, Šveicarija;

| — | provincijos ir valstijos lygmens: Kalifornija, Konektikutas, Delaveras, Fudzianas, Guangdongas, Hubėjus, Meinas, Merilandas, Masačusetsas, Naujasis Hampšyras, Naujasis Džersis, Niujorkas, Naujoji Škotija, Kvebekas, Rod Ailandas, Vermontas; |
| --- | --- |

—

provincijos ir valstijos lygmens: Kalifornija, Konektikutas, Delaveras, Fudzianas, Guangdongas, Hubėjus, Meinas, Merilandas, Masačusetsas, Naujasis Hampšyras, Naujasis Džersis, Niujorkas, Naujoji Škotija, Kvebekas, Rod Ailandas, Vermontas;

| — | miesto lygmens: Pekinas, Čongčingas, Saitama, Šanchajus, Šendženas, Tiandzinas, Tokijas. |
| --- | --- |

—

miesto lygmens: Pekinas, Čongčingas, Saitama, Šanchajus, Šendženas, Tiandzinas, Tokijas.

| 2.2.3. | ES ATLPS yra didžiausia ir seniausia ATLPS. Ji apima apie 45 proc. ES išmetamųjų teršalų kiekio ir ji taikoma nuo 2005 m. Pagal dydį ir veikimo pradžios datą toliau paminėtinos Kalifornija ir Korėja. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Bendros ir konkrečios anglies dioksido rinkų savybės

2.3.1.   Bendros savybės

| 2.3.1.1. | Nors nėra dviejų vienodų ATLPS, yra bendrų arba bent jau daugeliu atvejų pasikartojančių savybių ir struktūros variantų skirtingose sistemose:






  — | Sektorių aprėptis: dauguma ATLPS apima energetikos ir pramonės sektorius, kurie daugelyje šalių sudaro didelę dalį nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

—

Sektorių aprėptis: dauguma ATLPS apima energetikos ir pramonės sektorius, kurie daugelyje šalių sudaro didelę dalį nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio;

| — | Paskirstymo taisyklės: daugumoje sistemų apyvartiniai taršos leidimai skirstomi į nemokamus leidimus ir aukcionus; |
| --- | --- |

—

Paskirstymo taisyklės: daugumoje sistemų apyvartiniai taršos leidimai skirstomi į nemokamus leidimus ir aukcionus;

| — | Anglies dioksido nutekėjimo ir konkurencingumo taisyklės: daugumoje sistemų atitikties subjektams skirstomi nemokami leidimai kaip būdas išsaugoti jų konkurencingumą tuose sektoriuose, kurie pasižymi anglies dioksido nutekėjimo rizika. |
| --- | --- |

—

Anglies dioksido nutekėjimo ir konkurencingumo taisyklės: daugumoje sistemų atitikties subjektams skirstomi nemokami leidimai kaip būdas išsaugoti jų konkurencingumą tuose sektoriuose, kurie pasižymi anglies dioksido nutekėjimo rizika.

2.3.2.   Konkrečios savybės

| 2.3.2.1. | Nepaisant to, skirtingose ATLPS yra skirtumų, ypač susijusių su konkrečiomis struktūros savybėmis:






  — | Sektorių aprėptis: skirtinguose ATLPS skiriasi tiksli sektorių aprėptis. Pavyzdžiui, kai kurios ATLPS apima tik energetikos sektorių, kitos – ne tik energetikos ir pramonės, bet ir kitus, kaip antai atliekų, transporto, vidaus aviacijos, pastatų ir miškininkystės sektorius; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

—

Sektorių aprėptis: skirtinguose ATLPS skiriasi tiksli sektorių aprėptis. Pavyzdžiui, kai kurios ATLPS apima tik energetikos sektorių, kitos – ne tik energetikos ir pramonės, bet ir kitus, kaip antai atliekų, transporto, vidaus aviacijos, pastatų ir miškininkystės sektorius;

| — | Rinkos stabilumo nuostatos: keliose ATLPS yra nustatytos rinkos stabilumo nuostatos, kurios gali būti žemiausios ir aukščiausios kainų bei leidimų rezervų formos; |
| --- | --- |

—

Rinkos stabilumo nuostatos: keliose ATLPS yra nustatytos rinkos stabilumo nuostatos, kurios gali būti žemiausios ir aukščiausios kainų bei leidimų rezervų formos;

| — | Lankstumo nuostatos: lankstumo nuostatų, tokių kaip bankininkystė, skolinimasis ir tarptautinių kreditų naudojimas, prieinamumas ir taisyklės ATLPS yra skirtingos; |
| --- | --- |

—

Lankstumo nuostatos: lankstumo nuostatų, tokių kaip bankininkystė, skolinimasis ir tarptautinių kreditų naudojimas, prieinamumas ir taisyklės ATLPS yra skirtingos;

| — | Anglies dioksido kaina: ATLPS anglies dioksido kaina nėra nustatyta (išskyrus konkretų kainų reguliavimą, pavyzdžiui, mažiausia ir didžiausia kaina), ją lemia rinkos pusiausvyra ir dinamika. Todėl kainos skirtingose ATLPS svyruoja nuo kelių eurų iki daugiau kaip 30 eurų už toną; |
| --- | --- |

—

Anglies dioksido kaina: ATLPS anglies dioksido kaina nėra nustatyta (išskyrus konkretų kainų reguliavimą, pavyzdžiui, mažiausia ir didžiausia kaina), ją lemia rinkos pusiausvyra ir dinamika. Todėl kainos skirtingose ATLPS svyruoja nuo kelių eurų iki daugiau kaip 30 eurų už toną;

| — | Didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas: kasmetinio didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo lygis sistemose yra skirtingas, jis parodo, kokiu mastu šalis yra užsimojusi siekti ilgalaikio tikslo mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

—

Didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas: kasmetinio didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo lygis sistemose yra skirtingas, jis parodo, kokiu mastu šalis yra užsimojusi siekti ilgalaikio tikslo mažinti išmetamųjų teršalų kiekį;

| — | Anglies dioksido nutekėjimo ir konkurencingumo taisyklės: konkrečios anglies dioksido nutekėjimo taisyklės ir sektorius, kuriam taikomos šios taisyklės, kiekvienoje ATLPS skiriasi; |
| --- | --- |

—

Anglies dioksido nutekėjimo ir konkurencingumo taisyklės: konkrečios anglies dioksido nutekėjimo taisyklės ir sektorius, kuriam taikomos šios taisyklės, kiekvienoje ATLPS skiriasi;

| — | Pajamų naudojimas: pajamos iš apyvartinių taršos leidimų aukciono gali būti naudojamos skirtingai. Kai kuriose sistemose jos naudojamos konkretiems tikslams, pavyzdžiui, remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, teikti kompensacijas priklausantiems subjektams, o kitose sistemose pajamos patenka į bendrą valstybės biudžetą. ES valstybės narės bent 50 proc. pajamų iš aukcionų turėtų naudoti su klimatu ir energetika susijusiems tikslams. |
| --- | --- |

—

Pajamų naudojimas: pajamos iš apyvartinių taršos leidimų aukciono gali būti naudojamos skirtingai. Kai kuriose sistemose jos naudojamos konkretiems tikslams, pavyzdžiui, remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, teikti kompensacijas priklausantiems subjektams, o kitose sistemose pajamos patenka į bendrą valstybės biudžetą. ES valstybės narės bent 50 proc. pajamų iš aukcionų turėtų naudoti su klimatu ir energetika susijusiems tikslams.

2.4.   Trumpa ES ATLPS – pirmosios ir didžiausios anglies dioksido rinkos – apžvalga

| 2.4.1. | ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS) yra pirmoji ir didžiausia didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema, skirta sumažinti išmetamą ŠESD kiekį (3). ES ATLPS buvo sukurta ir išplėsta trimis vienas po kito einančiais etapais: I etapas (2005–2007 m.), II etapas (2008–2012 m., suderintas su pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu pagal Kioto protokolą), III etapas (2013–2020 m., suderintas su antruoju įsipareigojimų laikotarpiu pagal Kioto protokolą) (4). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Kitas, IV etapas prasidės 2021 m. ir tęsis iki 2030 m. ES ATLPS apima maždaug 11 000 elektrinių, gamyklų ir kitų stacionarių įrenginių, taip pat aviacijos veiklą 30 šalių: 27 ES valstybėse narėse ir Islandijoje, Lichtenšteine bei Norvegijoje. Iš viso ES ATLPS apima apie 45 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio (5). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | 2014 m. spalio mėn. priimtoje 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje dar kartą patvirtinama Europos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategija ir pratęsiami bloko priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai po 2020 m., įskaitant tikslą sumažinti išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc. (palyginti su 1990 m. lygiais) iki 2030 m. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | ES ATLPS indėlis siekiant minėto išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2030 m. yra 43 proc. (palyginti su 2005 m.) sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį sektoriuose, kuriuos apima ES ATLPS (6). ES ATLPS IV etapas vyks nuo 2021 m. iki 2030 m. IV etapo siekis – pagreitinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, nustatyti tikslingesnes anglies dioksido nutekėjimo taisykles ir finansuoti mažo anglies dioksido kiekio inovacijas bei energetikos sektoriaus modernizavimą (7). Europos Komisija pristatė naujas taisykles, skirtas reformuoti ES ATLPS prieš IV etapą, ir, svarbiausia, suderinti didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo trajektoriją su 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslu. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Papildomos priemonės pagal visuotinę ES klimato politiką

| 2.5.1. | ES lygmeniu ES ATLPS nėra vienintelė ES mastu vykdoma politika, įgyvendinama siekiant Sąjungos 2020 m. klimato ir energetikos tikslų. ES 2020 m. veiksmų klimato kaitos srityje ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių dokumentų rinkinyje buvo iškelti trys skirtingi tikslai, kuriuos reikėjo pasiekti iki 2020 m.:






  — | išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas 20 proc. palyginti su 1990 m. lygiais; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas 20 proc. palyginti su 1990 m. lygiais;

| — | pasiekti 20 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį Sąjungos energijos rūšių derinyje; |
| --- | --- |

—

pasiekti 20 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį Sąjungos energijos rūšių derinyje;

| — | 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

—

20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą.

| 2.5.2. | Nors ES ATLPS turėjo būti pagrindinė politinė priemonė siekiant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo Europos ekonomikoje ir įgyvendinant pirmąjį tikslą, siekiant įgyvendinti antrąjį ir trečiąjį tikslus buvo įgyvendinta Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ir Direktyva dėl energijos vartojimo efektyvumo 2012/27/ES. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Be to, kelios valstybės narės įgyvendino papildomą ir sutampančią politiką nacionaliniu lygmeniu, daugiausia kaip mažiausią kainą ir laipsnišką anglies šalinimą. Siekiant užtikrinti veiksmingą reglamentavimą, svarbu vengti neigiamo papildomų ir sutampančių politikos krypčių poveikio. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Papildomos ir sutampančios politikos įgyvendinimas gali stipriai paveikti ES anglies dioksido rinkos veikimą. Dėl staigaus išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo įgyvendinant šią politiką sumažėtų apyvartinė taršos leidimų paklausa, o tai iškreiptų rinkos pusiausvyrą. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Šį poveikį gali šiek tiek sušvelninti rinkos stabilumo rezervas (RSR), pradėjęs veikti 2019 m. sausio mėn., kuriuo siekiama surinkti ES ATLPS leidimų perteklių, besikaupiantį rinkoje. 2019–2023 m. RSR sulaikys 24 proc. pertekliaus. Nuo 2024 m. šis skaičius sumažės iki 12 proc., o nuo 2023 m. leidimai, laikomi RSR ir viršijantys bendrą praeitais metais aukcione parduotų leidimų skaičių, nebegalios. Nepaisant to, labai svarbu užtikrinti didesnį su ES ATLPS sutampančios politikos skaidrumą ir palyginamumą ir sumažinti neigiamą poveikį ten, kur poveikis yra reikšmingas. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu teikiamų iškastinio kuro subsidijų klausimas turėtų užimti svarbesnę vietą ES darbotvarkėje, atsižvelgiant į šių subsidijų dydį – iki 300 mlrd. EUR per metus, o tai sudaro trečdalį visų žaliojo kurso investicijų ir veda prie aktyvesnių ES įsipareigojimų tolimesnėse PPO derybose dėl visuotinio laipsniško iškastinio kuro subsidijų panaikinimo. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | EESRK taip pat nustatė, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija (biomasės, vėjo, saulės ir kt.) yra puiki regioninės plėtros priemonė. Pagrindinis klausimas buvo, kaip derinti abi politikos kryptis, laipsnišką iškastinio kuro energijos (anglies, naftos) subsidijų panaikinimą ir laipsnišką atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimo įvedimą. |
| --- | --- |

2.5.7.

3.   Anglies dioksido rinkų ateities iššūkiai ir galimybės

| 3.1. | COVID-19 ir jo poveikis klimato politikai |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | ES pradėjus taikyti infekcijos plitimo valdymo priemones, anglies dioksido (CO2) išmetimas sumažėjo 58 proc. per dieną (8). Jei šios priemonės bus taikomos 45 dienas daugumoje ES valstybių narių, 2020 m. bus galima išvengti 45 megatonų CO2 išmetimo, o tai sudaro 5 proc. metinio ES išmetamųjų teršalų kiekio. Kelių ir oro transportas kasdien išmeta 10 kartų mažiau teršalų nei įprasta, o suvartojamos energijos kiekis sumažėjo 40 proc. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Manoma, kad dabartinis išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimas bus laikinas, todėl ES netrukus susidurs su tomis pačiomis priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo problemomis (9). Tai reiškia, kad Europos žaliasis kursas turėtų būti įgyvendintas laikantis numatyto plano. Menkiausias vėlavimas trukdo pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą iki 2050 m. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Rinkos priemonės, skirtos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, yra atsparios COVID-19 poveikiui. Apyvartinių taršos leidimų kainos sumažėjo, o tai atspindi mažesnę tikėtiną paklausą bei suteikia trumpalaikį palengvėjimą paveiktoms įmonėms. Rinkos stabilizavimo priemonėmis, integruotomis į didžiąją dalį esančių apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų, užtikrinama, kad anglies dioksido kainų mažėjimas nenukristų žemiau tam tikro lygio ir kad jis nebūtų pratęstas vidutinės trukmės ar ilgalaikiam laikotarpiui. Svarbu užtikrinti, kad šios priemonės būtų pakankamos atlaikyti COVID-19 poveikį. Tai yra būtina norint užtikrinti ilgalaikį tikrumą, susijusį su anglies dioksido kainomis. Reguliavimo institucijos, laikydamosi atitikties ir reglamentavimo terminų labai sudėtingomis aplinkybėmis, taip pat užtikrino lankstumą. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Bendrų taisyklių priėmimas siekiant atskleisti anglies dioksido rinkų potencialą (Paryžiaus susitarimo 6 straipsnis) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | 2015 m. gruodžio mėn. priimtu Paryžiaus susitarimu buvo nustatytas kovos su klimato kaita planas antrajai šio amžiaus pusei, o gal ir dar ilgesniam laikotarpiui. Tikimasi, kad pagal Paryžiaus susitarimą dalyvaujančios šalys pateiks nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (NDC), nurodydamos savo indėlį siekiant bendro susitarimo tikslo. NDC paprastai būna gana įvairūs, bet įprastai į juos įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas ateinančiam dešimtmečiui. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Paryžiaus susitarimo 6 straipsniu siekiama sukurti šalių bendradarbiavimo pagrindą įgyvendinant NDC, įskaitant su rinka susijusius metodus. Todėl juo galima potencialiai sukurti pagrindą tarptautinės anglies dioksido rinkos pagal Paryžiaus susitarimą sukūrimui. Dar svarbiau, kad tai gali būti pagrindinis anglies dioksido apmokestinimo politikos ir apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos įsisavinimo ir plėtros veiksnys. Pagal 6 straipsnį valstybės, kurios valdo ATLPS, galės susieti savo sistemą su kita ATLPS ir naudoti šį ryšį kaip būdą pasiekti savo NDC. Valstybės taip pat galės įsigyti tarptautinių kreditų, naudotinų įgyvendinant savo vidaus politiką per tarptautinės rinkos sistemą. UNFCCC derybose vykstant COP 24 2018 m. ir COP 25 2019 m., dėl didelių skirtumų tarp kai kurių šalių gairės dėl 6 straipsnio taikymo nebuvo priimtos. Šiuo metu COP 26 yra pateiktos 6 straipsnio gairės, kurias siūloma priimti, todėl labai svarbu užbaigti šį procesą be jokių vėlavimų. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Derybos dėl plataus užmojo ir subalansuoto dvišalio susitarimo tarp 27 ES valstybių narių ir JK anglies dioksido rinkų |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Europos Komisijoje bendrai sutariama, kad JK būtų stipri partnerė klimato kaitos klausimais, tačiau taip pat manoma, kad, siekiant išlaikyti ilgalaikę partnerystę, į susitarimą turi būti įtrauktos aiškios klimato nuostatos tam, kad būtų apriboti JK veiksmai, jei jie skirtųsi nuo ES taisyklių. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ES veiksmai grindžiami keturiais principais:






  — | Paryžiaus susitarimas turėtų būti esminė LPS dalis. Tai reiškia, kad viena iš šalių gali sustabdyti Sutarties nuostatų taikymą, jei kita šalis pažeidė tokią nuostatą. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

—

Paryžiaus susitarimas turėtų būti esminė LPS dalis. Tai reiškia, kad viena iš šalių gali sustabdyti Sutarties nuostatų taikymą, jei kita šalis pažeidė tokią nuostatą.

| — | Abi šalys turėtų dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimus iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui: JK jau priėmė atitinkamus vidaus teisės aktus, tačiau nuostatos įtraukimas į būsimą ES ir JK susitarimą patvirtintų šį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

—

Abi šalys turėtų dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimus iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui: JK jau priėmė atitinkamus vidaus teisės aktus, tačiau nuostatos įtraukimas į būsimą ES ir JK susitarimą patvirtintų šį įsipareigojimą.

| — | Vienodos sąlygos ir nekintamumo išlyga: ES manymu, tai ypatingai svarbu. Jei norime, kad ši partnerystė atitiktų laiko išbandymą, turime užtikrinti, kad būsimos JK administracijos nemažintų dabartinių aukštų standartų, kuriuos taikome dabar kovojant su klimato kaita. |
| --- | --- |

—

Vienodos sąlygos ir nekintamumo išlyga: ES manymu, tai ypatingai svarbu. Jei norime, kad ši partnerystė atitiktų laiko išbandymą, turime užtikrinti, kad būsimos JK administracijos nemažintų dabartinių aukštų standartų, kuriuos taikome dabar kovojant su klimato kaita.

| — | JK anglies kainų nustatymo sistemos sukūrimas: JK nusprendė pasitraukti iš ES ATLPS. 2019 m. JK teko 7 proc. visų ATLPS apyvartinių taršos leidimų, o tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijos, jų dalis siekė 19 proc. Todėl labai svarbu, kad Jungtinė Karalystė kurtų savo rinką atsižvelgdama į suderinamumą su ES sistema. Birželio 1 d. Jungtinė Karalystė pateikė pasiūlymą sukurti vidaus ATLPS. ES yra pasirengusi sudaryti būsimos Jungtinės Karalystės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos susiejimo susitarimą, jei toks susiejimas nepakenks ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vientisumui. |
| --- | --- |

—

JK anglies kainų nustatymo sistemos sukūrimas: JK nusprendė pasitraukti iš ES ATLPS. 2019 m. JK teko 7 proc. visų ATLPS apyvartinių taršos leidimų, o tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijos, jų dalis siekė 19 proc. Todėl labai svarbu, kad Jungtinė Karalystė kurtų savo rinką atsižvelgdama į suderinamumą su ES sistema. Birželio 1 d. Jungtinė Karalystė pateikė pasiūlymą sukurti vidaus ATLPS. ES yra pasirengusi sudaryti būsimos Jungtinės Karalystės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos susiejimo susitarimą, jei toks susiejimas nepakenks ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vientisumui.

| 3.4. | Įgyvendinant išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS) įgyta patirtis ir dvišalio bendradarbiavimo klimato srityje galimybės |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Nuostata, siejanti prekybą ir aplinką, pateikiama IEPS 24 straipsnio 4 dalyje, kurioje Kanada ir ES dar kartą patvirtina savo įsipareigojimus įgyvendinti daugiašalius susitarimus, kurių šalys jos yra. Ši nuostata galėtų tapti jungtimi Kanados ir ES diskusijose dėl daugiašalių aplinkos susitarimų (DAS) įgyvendinimo, kai kyla bendrų klausimų, įskaitant pagrindą Kanadai ir ES plėtoti ar vadovauti naujoms bendradarbiavimo iniciatyvoms klimato srityje pagal Paryžiaus susitarimą. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | IEPS 22 straipsnio 3 dalyje Kanada ir ES raginamos bendradarbiauti prekybos srityje, skatinant darnų vystymąsi. Į 24 straipsnyje numatytą darbo planą įtrauktas bendro darbo, susijusio su prekybos ir investicijų poveikiu aplinkos politikai, ir su prekyba susijusių klimato režimo aspektų, kaip antai anglies dioksido rinkos, švarių technologijų perdavimas ir plėtra, svarstymas. 24 straipsnio 12 dalyje pateiktas 10 siūlomų sričių galimo šalių bendradarbiavimo aplinkosaugos srityje sąrašas, kuriame IEPS veiktų kaip platforma, suteikianti galimybių nacionalinės politikos formavimą paversti daugiašaliu. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Bendras ES ir Kanados darbas, susijęs su pasienio anglies dioksido mokesčiais, yra viena iš galimo bendradarbiavimo sričių „dėl dabartinio ir būsimo su prekyba susijusių aspektų tarptautinio klimato kaitos režimo“. Šis bendradarbiavimas galėtų būti susijęs su keitimusi informacija ir susitarimu dėl geriausios patirties, pavyzdžiui, apskaičiuojant prekyboje esančių prekių anglies dioksido kiekį arba derinant metodikas konkurencingumui ir nutekėjimui spręsti daug išmetamųjų teršalų išmetančiuose prekybos sektoriuose, šiuo metu įtrauktuose į nacionalines apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas ir Kanadoje, ir ES. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Padedant paveiktoms pramonės šakoms, kaip antai cemento ir aliuminio, taip pat galėtų atsirasti perspektyvių galimybių bendriems ES ir Kanados sektorių bendradarbiavimo bandomiesiems projektams dėl ATLPS projektavimo ir būdų išsaugoti konkurencingumą bei išvengti nutekėjimo (pavyzdžiui, bendri etalonai ir metodika nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymui, bendriems pasienio anglies dioksido mokesčiams ir kt. apskaičiuoti). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Sektorinės apimties plėtros metu įgyta patirtis. Transportas ir kuras |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Kol ES tiria būsimas ES ATLPS modifikacijas, daug ir ypatingo dėmesio turėtų būti skiriama rinkos planavimo ir įgyvendinimo patirčiai taikant visus Šiaurės Amerikos subnacionalinius apyvartinių taršos leidimų prekybos režimus. Viena naudingos patirties ES suteikianti sritis yra susijusi su tuo, kaip Kalifornija ir Kvebekas išplėtė ATLPS aprėptį įtraukdami transporto ir kuro sektorius. Nuo 2015 m. Kalifornijos ir Kvebeko transporto degalų, gamtinių dujų ir kito kuro pardavėjai laikosi įsipareigojimų pagal bendrą didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos programą „Western Climate Initiative“. Šiam sektoriui priklausantys subjektai negauna nemokamai paskirstomų apyvartinių taršos leidimų, o turi juos pirkti kas ketvirtį organizuojamuose valstijų administruojamuose aukcionuose arba privačioje antrinėje rinkoje. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Kita verta dėmesio JAV plėtros strategija yra iniciatyva „Transportation Climate Initiative“ (10), pagal kurią regiono lygmeniu bendradarbiauja 12 JAV Šiaurės Rytų ir Vidurio Atlanto valstijų bei Kolumbijos apygarda. Jos siekia pagerinti vežimą, plėtoti švarios energijos ekonomiką ir sumažinti anglies dioksido išmetimą transporto sektoriuje. Ši iniciatyva remiasi regiono vadovavimu siekiant sumažinti energetikos sektoriaus išmetamą ŠESD kiekį, įgyvendinant regioninę atitikties didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos programą „Regional Greenhouse Gas Initiative“, pradėtą 2009 m. Kadangi trečdalis viso išmetamo ŠESD kiekio „Transportation Climate Initiative“ priklausančiose jurisdikcijose tenka transporto sektoriui, dalyvaujančios valstijos 2020 m. siekia sukurti bendrą „pavyzdinės taisyklės“ metodą, kuriame būtų pateiktos ATLPS programos rengimo rekomendacijos, kaip spręsti klausimus, susijusius su šiuo metu neįtrauktu ir vis didėjančiu šio sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekiu. Naujųjų arba išplėstų ATLPS programų reikalavimų vykdymo laikotarpius ketinama pradėti vykdyti jau 2022 m. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Platesnės ATLPS sektorių plėtros klimato ir ekonominė nauda yra aiški – kuo didesnė ir platesnė rinka, tuo platesnis rinkos dalyvių spektras, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo galimybės, technologinės inovacijos ir padidėjęs efektyvumas, todėl sumažėja programos ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo išlaidos už toną bei plečiamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, švaraus finansavimo ir investicijų portfelis. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   ES klimato ir pramonės politikos problemos

4.1.   Sėkmingas ATLPS sistemos atnaujinimas

| 4.1.1. | 2014 m. spalio mėn. priimtoje ES 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje nustatyti šie tikslai:






  — | sumažinti išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc. (palyginti su 1990 m. lygiais); |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

sumažinti išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc. (palyginti su 1990 m. lygiais);

| — | pasiekti bent 27 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį rinkoje; |
| --- | --- |

—

pasiekti bent 27 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį rinkoje;

| — | pagerinti energijos vartojimo efektyvumą bent 27 proc. |
| --- | --- |

—

pagerinti energijos vartojimo efektyvumą bent 27 proc.

| 4.1.2. | Vykdydama Europos žaliąjį kursą, pristatytą 2019 m. gruodžio mėn., Europos Komisija planuoja padidinti ES 2030 m. tikslą, įskaitant ir ES ATLPS. Siekiama padidinti bendrą 40 proc. sumažinimo tikslą iki 50 proc. arba 55 proc., kad iki 2050 m. pagal ES išmetamųjų teršalų kiekį būtų galima pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą. Tikimasi, kad išsamus ir detalus planas padidinti 2030 m. tikslus bus pateiktas 2020 m. spalio mėn., o konkretūs pasiūlymai dėl atitinkamų teisinių priemonių peržiūrėjimo bus pateikti 2021 m. birželio mėn. Į šiuos pasiūlymus bus įtraukta ES ATLPS direktyvos peržiūra, greičiausiai kartu su rinkos stabilumo rezervo (RSR) peržiūra. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Tai reiškia, kad ES ATLPS 2030 m. tikslas ir sistemos taisyklės ateinančiais metais bus nuodugniai peržiūrimi. Vykdant šią peržiūrą bus svarbu daug dėmesio skirti pagrindinėms ES ATLPS savybėms ir klausimui, kaip jos veikia Europos pramonę. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo kūrimas ir įgyvendinimas

| 4.2.1. | Anglies dioksido mokesčio įvedimo ES pasienyje idėja buvo iškelta Ursulos von der Leyen darbotvarkėje, kai ji dar tik kandidatavo. Jai tapus Europos Komisijos Pirmininke, Europos Komisija šį svarstymą apie ES anglies dioksido mokesčio mechanizmus, kurie gali būti įvairių rūšių (mokesčių, veidrodinių ATLPS arba standartų), laiko prioritetu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Siekdamas surinkti visų suinteresuotųjų šalių nuomones, 2020 m. kovo mėn. Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas (TAXUD) pradėjo konsultacijas internetu. Šių konsultacijų ir diskusijų su valstybių narių ekspertais rezultatai bus naudingi rengiant teisinį pasiūlymą 2021 m. pavasarį. Būsimos išmetamo anglies dioksido kiekio priemonės turėtų atitikti PPO taisykles ir ES tarptautinius įsipareigojimus. Tai iš esmės reiškia, kad pagal teismų praktiką jos privalo būti nediskriminacinės ir proporcingos. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | EESRK rekomenduoja Komisijai skirti daugiau dėmesio įvairių politikos galimybių, kaip antai pertvarkytos ATLPS, pasienio anglies dioksido mokesčio, pagal anglies dioksido intensyvumą pritaikyto PVM tarifo, apsvarstymui ir jų palyginimui atsižvelgiant į:






  — | poveikį anglies dioksido ir investicijų nutekėjimui ateityje padidėjus kainoms ir sumažėjus ATLPS leidimų kiekiui ES; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

poveikį anglies dioksido ir investicijų nutekėjimui ateityje padidėjus kainoms ir sumažėjus ATLPS leidimų kiekiui ES;

| — | teisinį tikrumą dėl PPO taisyklių laikymosi; |
| --- | --- |

—

teisinį tikrumą dėl PPO taisyklių laikymosi;

| — | priimtinumą prekybos partneriams; |
| --- | --- |

—

priimtinumą prekybos partneriams;

| — | technines galimybes, visų pirma atsižvelgiant į esamus pasauliniu mastu priimtus apskaitos ir matavimo standartus bei patikimas ir pripažintas duomenų bazes (11). |
| --- | --- |

—

technines galimybes, visų pirma atsižvelgiant į esamus pasauliniu mastu priimtus apskaitos ir matavimo standartus bei patikimas ir pripažintas duomenų bazes (11).

4.4.   ES anglies dioksido mokesčio mechanizmo pranašumai

| 4.4.1. | Toks mechanizmas apsaugos ES energijai imlias įmones (pavyzdžiui, plieno ir cemento) nuo pigesnio importo iš trečiųjų šalių, kuriose nėra vykdoma arba vykdoma silpnesnė klimato politika (nėra anglies dioksido rinkos, anglies dioksido apmokestinimo). Šis mokestis atkurtų vienodas konkuravimo sąlygas ES ir trečiųjų šalių įmonėms, nes, pavyzdžiui, importuotoms prekėms būtų galima įvesti vidutinėmis ES ATLPS kainomis pagrįstą mokestį. Tokie mechanizmai padės užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui ir išvengti lenktynių dėl žemesnių standartų energijai imliose pramonės šakose, kartu apsaugos ES pramonės šakų konkurencingumą ir sumažins pigių importuojamų prekių, dėl kurių išmetama daug anglies dioksido, konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kadangi ES tenka 10 proc. pasaulinio ŠESD kiekio, toks mechanizmas taip pat galėtų pasiųsti teigiamą signalą panašiai mąstančioms šalims, prekiaujančioms su ES (Kanadai, JK, Šveicarijai), kurioms bus naudingas jų ATLPS tarpusavio pripažinimas ir savo šalies įmonių atleidimas nuo bet kokio eksporto mokesčio į 27 ES valstybes. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Tai vykdydama, ES užtikrins savo vidinių ir išorinių įsipareigojimų suderinamumą ir pagerins savo klimato politiką persvarstydama Energetikos direktyvą, kad būtų galima spręsti problemas dėl išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo 50–55 proc. iki 2030 m., palyginti su 1990 m. lygiais, ir pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą iki 2050 m. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Šios galimos anglies dioksido kiekio mažinimo priemonės galėtų būti alternatyva dabartinėms priemonėms, kuriomis siekiama pašalinti anglies dioksido nutekėjimo riziką ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje (suteikti nemokamų apyvartinių taršos leidimų CO2 kvotas atlikus išsamią išmetamųjų teršalų profilio analizę, geriausias galimas technologijas ir kt.). Vyksta diskusijos klausimu, ar anglies dioksido kiekio mažinimo priemonė pakeistų esamas konkurencijos priemones skirtinguose sektoriuose ir (arba) tame pačiame sektoriuje ar veiktų kartu su tokiomis priemonėmis. Taip pat svarbu suprasti, kaip tai gali paveikti sujungtų tinklų elektros energijos importą ir eksportą. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   ES anglies dioksido mokesčio mechanizmo trūkumai

| 4.5.1. | Taikant anglies dioksido kiekio mažinimo priemones, trečiosios šalys, tiekiančios žaliavas į ES, kaip antai JAV, Kinija ar Indija, gali imtis atsakomųjų priemonių, o tai sukurs naujų kliūčių prekybai tokiomis sąlygomis, kai pasaulinė prekyba dėl COVID-19 smarkiai sumažės – pasak naujos PPO publikacijos šis sumažėjimas gali siekti nuo 18 proc. iki 32 proc. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Pasienio anglies dioksido mokesčio pritaikymas taip pat gali pakenkti UNFCCC daugiašaliam pobūdžiui ir gali būti vertinamas kaip tarptautinio bendradarbiavimo atsisakymas vienašališkesnių būdų naudai. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Kai kurių žaliavų, importuotų iš trečiųjų šalių, kuriose vykdoma prasta klimato politika, kaina ES pirkėjams bus didesnė. Tai reiškia, kad kai kurių didelių Europos gamybos įmonių (automobilių ir statybų pramonėje), perdirbančių šias žaliavas, kainų konkurencingumas gali sumažėti, o ES gatavų prekių eksportas gali pasikeisti. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Sektorių pasienio anglies dioksido kiekio mažinimo apimtis gali skirtis nuo esamų konkurencingumo apsaugos priemonių aprėpties: pasienio anglies dioksido kiekio mažinimo priemonės gali būti taikomos tik tokiuose sektoriuose kaip cemento ir plieno, kuriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didžiausia, o anglies dioksido nutekėjimo priemonių sektorinė aprėptis yra daug platesnė (pavyzdžiui, cheminės medžiagos, tekstilės dažymas ir apdaila). |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Sektorinis požiūris

| 4.6.1. | ES plieno sektorius nuolatos patiria nuožmią plieno gamintojų iš Kinijos, Turkijos, Alžyro ar Irano konkurenciją, kurie neturi ATLPS, apimančios šį sektorių, ir jau dabar eksportuoja 30 milijonų tonų plieno į ES. Europos plieno asociacija („Eurofer“) palaiko pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo įvedimą dėl aplinkos, ekonominių ir teisinių priežasčių ir mano, kad tai yra išankstinė priemonė išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Šis mechanizmas turėtų apimti gatavus plieno gaminius ir pusgaminius ir turėtų būti pagrįstas tinkama apskaitos sistema, pagal kurią būtų galima išmatuoti gaminių CO2 išmetimo rodiklį pagal kai kuriuos „lygiavertiškumo susitarimus“ su trečiosiomis šalimis, ir pereinamuoju laikotarpiu galėtų būti taikomas kartu su ES ATLPS nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo kvotomis. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Europos cemento sektorius („CEMbureau“) palankiai vertina pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo idėją, atsižvelgiant į didelę anglies dioksido nutekėjimo riziką ES pramonėje, kurios maržos yra mažos. Šiame sektoriuje, kuriame vykdomas ilgalaikis investavimo ciklas, kad iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas, nustatomos kelios sąlygos, kaip antai skaidri metodika, atitiktis PPO, plati sektorinė aprėptis visuose sektoriuose, kuriuos apima ATLPS ir sambūvis su nemokamomis apyvartinių taršos leidimų kvotomis iki 2030 m. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Dialogas su trečiosiomis šalimis

| 4.7.1. | EESRK pritaria idėjai pradėti dialogą su trečiosiomis šalimis, siekiant aptarti pasienio anglies dioksido mokesčio priemonių turinį ir poveikį jų eksportui į ES. Šis dialogas turi būti vienoks su šalimis, kurios vykdo plataus masto klimato politiką (kaip Kanada), ir kitoks su tokiomis šalimis, kurios nevykdo tokios plataus masto klimato politikos (JAV, Kinija, Rusija). |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Pavyzdžiui, žinome, kad JAV valdžia atidžiai stebi, kokie svarstymai vyksta ES dėl pasienio anglies dioksido mokesčio priemonių plėtros. PPO posėdžiuose, vykstant ES prekybos politikos vertinimui, kai kurie JAV pareigūnai jau išreiškė susirūpinimą dėl bet kokių ES pasienio anglies dioksido mokesčio priemonių. |
| --- | --- |

4.7.2.

4.8.   Galutinis pasaulinio anglies dioksido apmokestinimo tikslas

| 4.8.1. | EESRK pabrėžia, kad, norint kovoti su klimato kaitos krize, būtina derinti įvairias turimas priemones. Atitinkamų tarptautinių organizacijų ir įmonių manymu, anglies dioksido apmokestinimo siunčiamas signalas yra labai svarbus ilgainiui siekiant veiksmingos pažangos kovojant su klimato kaita ir sukuriant patrauklią aplinką investicijoms, kad būtų kuo greičiau būtų vykdoma ekologinė pertvarka viešajame ir privačiajame sektoriuose (pramonės, transporto, būstų, žemės ūkio ir kt.), todėl EESRK ragina suderinti skirtingose jurisdikcijose taikomus požiūrius, galiausiai lemsiančius palyginamų kainų sukūrimą skirtingose jurisdikcijose. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Pereinamuoju laikotarpiu, prieš pasiunčiant palyginamų kainų signalą ir patvirtinant bendrą suderintą metodiką, skirtą matuoti anglies dioksido išmetimo rodiklius, regioninis anglies dioksido apmokestinimas tarp panašiai mąstančių valstybių (27 ES valstybių narių, JK, Šveicarijos, Lotynų Amerikos, JAV Vidurio Rytų, Pietryčių Azijos ir kitų šalių) turėtų būti palaipsniui derinamas. Tam, kad būtų sukurtos tokios regioninės anglies dioksido rinkos, bus būtina sukurti bendras anglies dioksido rinkos infrastruktūras (tam tikras bendras anglies dioksido rinkas), o kiti konkretūs anglies dioksido mechanizmai galėtų būti įdiegti trečiųjų šalių atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Tačiau, siekiant išvengti anglies dioksido prekybos karo tarp valstybių ir regioninių muitų sąjungų, būtinas PPO įsipareigojimų atidėjimas, kuriuo bus nustatytos taisyklės, pagal kurias šie pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmai (anglies dioksido mokestis, veidrodinės ATLPS, standartai) privalo būti įvesti ir veikti pagal du pagrindinius PPO principus: proporcingumo ir nediskriminavimo. |
| --- | --- |

4.8.3.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 353, 2019 10 18, p. 59

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning?, 2015 m. gegužės mėn., http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

3

(4)  Žr. 3 išnašą.

4

(5)  Žr. 3 išnašą.

5

(6)  Žr. 3 išnašą.

6

(7)  Europos Komisija (Klimato politikos veiksmai): ES ATLPS 4 etapo (2021–2030 m.) peržiūra, paskutinį kartą žiūrėta 2018 kovo mėn., https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_lt.

7

(8)  Sia Partners: CO2 emissions in the EU, 2020 m. balandžio 1 d.

8

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-co2, 2020 m. gegužės 7 d.

9

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us

10

(11)  Žr. 1 išnašą.

11

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/131

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas“

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/18)

| Pranešėjas | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Pranešėjas

Krzysztof BALON

| Konsultavimasis | ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 2 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 211 / 3 / 5 |

Konsultavimasis

ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 2 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

211 / 3 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Atsižvelgiant į vaidmenį, kuris tenka ne pelno socialinėms įmonėms įgyvendinant Europos Sąjungos (ES) socialinį aspektą ir Europos socialinių teisių ramstį ir kuris yra ypač svarbus krizės metu, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pasisako už tai, kad būtų stiprinamos ir tikslingai remiamos pirmiausia tos socialinės įmonės ir kitos socialinės ekonomikos organizacijos, kurios visą gautą pelną reinvestuoja į tikslus, kuriais siekiama viešojo intereso arba kurie įmonių įstatuose nurodyti kaip ne pelno. Be to, reikia siekti, kad visoje Europoje šios įmonės sulauktų daugiau dėmesio. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Jau dabar daugelio valstybių narių teisinėse sistemose yra įtvirtinta ne pelno sąvoka, kurią galima taikyti ir socialinėms įmonėms. Todėl EESRK norėtų paraginti visas kitas valstybes nares nacionalinėje teisėje įtvirtinti atitinkamas nuostatas. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Be to, Komitetas mano, kad prie SESV turėtų būti pridėtas Protokolas dėl įmonių formų įvairovės, kaip ir protokolas Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, ir jame atskirai apibrėžtos ne pelno socialinės įmonės. EESRK taip pat ragina valstybes nares įtraukti šią peržiūrą į būsimų reformų darbotvarkę. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ne pelno socialines įmones ir kitas panašias ne pelno organizacijas reikėtų stiprinti skiriant jiems ypatingą dėmesį viešųjų pirkimų teisėje viešųjų ar privačių įmonių atžvilgiu tais atvejais, kada teikiamos socialinės visuotinės svarbos paslaugos. Viešuosiuose konkursuose daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama konkrečioms ne pelno socialinių įmonių veiklos sritims socialinių paslaugų, pavyzdžiui, priežiūros ir sveikatos priežiūros, teikimo srityje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK taip pat pasisako už galimybę finansuoti išimtinai ne pelno organizacijas nepažeidžiant ES valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Galiojančiame De minimis pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms reglamente nustatytą 500 000 EUR ribą, apskaičiuojamą sudėjus sumas už trejus mokestinius metus, reikėtų gerokai padidinti, pavyzdžiui, iki 800 000 EUR už vienerius mokestinius metus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESRK nuomone, reikėtų nustatyti bendrąją nukrypti leidžiančią nuostatą, kuri būtų taikoma lėšoms, gaunamoms iš Europos fondų taikant nacionalinio bendrojo finansavimo tvarką. Tokiu atveju, kai taikoma bendrojo finansavimo tvarka, neturėtų būti atsižvelgiama į valstybės pagalbos teisės aktus, kaip yra daroma programose, kurias administruoja tik ES. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Parama, teikiama ne pelno socialinės ekonomikos organizacijoms, turėtų atsispindėti socialinių rodiklių suvestinėje, kuri rengiama Europos semestro metu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ne pelno socialinės ekonomikos įmonės yra ne tik tvaraus verslo modelis, jomis taip pat kuriamos ir išlaikomos kokybiškos darbo vietos, skatinamos lygios galimybės, be kita ko, neįgaliesiems ir kitoms socialiai remtinoms grupėms, užtikrinamas aukštas socialinio dalyvavimo ir teisingumo lygis ir skatinama ekologinė ir skaitmeninė pertvarka. Todėl, stiprinant socialinį aspektą Europoje, reikėtų strategiškai pasitelkti socialinę ekonomiką. Atsižvelgiant į tai, socialinės ekonomikos veikla turi būti ypač aktyviai remiama iš Europos fondų biudžeto ir turi tapti atskiru konkrečiu paramos teikimo tikslu „Europos socialiniame fonde +“. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESRK ketina dalyvauti diskusijoje apie vaidmenį, kuris turėtų tekti ne pelno socialinėms įmonėms tada, kai bus panaudojamas Ekonomikos gaivinimo fondas po koronaviruso sukeltos krizės ir įgyvendinant Socialinės ekonomikos veiksmų planą 2021 m., ir taip ketina skatinti bei koordinuoti darbus, atliekamus peržiūrint teisines ir finansines sąlygas, reikalingas šioms naujovėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Įžanga

| 2.1 | 2020 m. vasario 18 d. Vokietijos federalinė vyriausybė, ruošdamasi pirmininkavimui ES Tarybai 2020 m. antrąjį pusmetį, paprašė EESRK parengti nuomonę „Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas“. Šia proga Vokietijos federalinė vyriausybė pabrėžė viešąjį interesą kaip pagrindinę vertybę, kuri Europai yra svarbi ir ją vienijanti, taip pat vykdant ekonominę veiklą bei didelius inovacinius pajėgumus, kuriuos turi socialinės ekonomikos įmonės, įsipareigojusios viešajam interesui, ir ypač išskyrė teikiamas socialines paslaugas. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Socialinėje ekonomikoje veikiančios įmonės ir organizacijos, kurių įvairovė labai didelė, pavyzdžiui, kooperatyvai, savitarpio pagalbos draugijos, asociacijos, fondai ir socialinės įmonės bei atskiroms valstybėms narėms būdingos įmonių teisinės formos, yra vienijamos bendrų vertybių ir principų (1). Socialinė ekonomika Europoje buvo labai svarbi per ekonomines ir socialines krizes, akivaizdi tapo ir jos sisteminė svarba. Socialinės ekonomikos teikiama nauda yra matoma kuriant, stiprinant ir ilgam įtvirtinant socialinę sanglaudą. Ypač reikėtų išskirti verslo modelį, kai socialinės paslaugos teikiamos nesiekiant pelno ir keliant tik socialinius tikslus, nes toks modelis – labai lankstus, artimas piliečiams, novatoriškas, tvarus, demokratiškai įteisintas ir veiksmingas. Be to, ne pelno socialinių įmonių vykdoma veikla iš esmės prisidedama užtikrinant visiems lygias galimybes, nepriklausomai nuo amžiaus, lyties ir kilmės. Jos sprendžia socialinius visuomenės poreikius, kurių viešosios socialinės paslaugos dar netenkina. EESRK savo ankstesnėje nuomonėje atkreipė dėmesį į tai, kad socialinės ekonomikos įmonių atliekamu darbu turi būti tarnaujama viešajam interesui, o ne siekiama didžiausio įmanomo pelno. Taip pasitelkiant socialinę ekonomiką socialiai atsakingose įmonėse kuriamos aukštos kokybės darbo vietos (2), be kita ko tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra, slauga arba vaikų priežiūra. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Socialinės ekonomikos įvairovė Europoje labai didelė, todėl ES lygmeniu nėra teisiškai įpareigojančios „socialinės įmonės“ apibrėžties. EESRK socialines įmones apibūdina remdamasis tam tikrais požymiais:






  — | visų pirma siekia socialinių tikslų, o ne pelno, kuria socialinę naudą, kuri pasitarnauja visuomenei apskritai arba jos nariams; |
| --- | --- | --- |

2.3

—

visų pirma siekia socialinių tikslų, o ne pelno, kuria socialinę naudą, kuri pasitarnauja visuomenei apskritai arba jos nariams;

| — | visų pirma pelno nesiekianti organizacija, iš esmės reinvestuojanti pajamų perteklių, o ne paskirstanti jį privatiems akcininkams ar savininkams; |
| --- | --- |

—

visų pirma pelno nesiekianti organizacija, iš esmės reinvestuojanti pajamų perteklių, o ne paskirstanti jį privatiems akcininkams ar savininkams;

| — | teisinių formų ir modelių įvairovė, pavyzdžiui, kooperatyvai, savitarpio pagalbos draugijos, savanoriškos veiklos asociacijos, fondai, pelno arba pelno nesiekiančios įmonės; dažnai derinamos įvairios teisinės formos ir kartais jos keičiamos atsižvelgiant į poreikius; |
| --- | --- |

—

teisinių formų ir modelių įvairovė, pavyzdžiui, kooperatyvai, savitarpio pagalbos draugijos, savanoriškos veiklos asociacijos, fondai, pelno arba pelno nesiekiančios įmonės; dažnai derinamos įvairios teisinės formos ir kartais jos keičiamos atsižvelgiant į poreikius;

| — | yra ūkinės veiklos vykdytojas, kuris gamina prekes ir teikia paslaugas (dažnai visuotinės svarbos), dažnai akcentuodamas socialinę inovaciją; |
| --- | --- |

—

yra ūkinės veiklos vykdytojas, kuris gamina prekes ir teikia paslaugas (dažnai visuotinės svarbos), dažnai akcentuodamas socialinę inovaciją;

| — | veiklos nepriklausomumas, akcentuojant dalyvavimą ir bendrą sprendimų priėmimą (darbuotojai, vartotojai, nariai), valdymą ir demokratiją (atstovaujamąją arba atvirą); |
| --- | --- |

—

veiklos nepriklausomumas, akcentuojant dalyvavimą ir bendrą sprendimų priėmimą (darbuotojai, vartotojai, nariai), valdymą ir demokratiją (atstovaujamąją arba atvirą);

| — | dažnai kilusi iš pilietinės visuomenės organizacijos arba susijusi su ja. (3). |
| --- | --- |

—

dažnai kilusi iš pilietinės visuomenės organizacijos arba susijusi su ja. (3).

| 2.4 | Taip pat nėra „ne pelno“ apibrėžties, kuri būtų teisiškai įpareigojanti ir taikoma visoje ES. Netgi priešingai, kaip EESRK pažymėjo anksčiau parengtoje nuomonėje, ES teisėje beveik neatsižvelgiama į socialinės ekonomikos savitumą, ypač į esamus skirtumus panaudojant įmonės gautą pelną. Iki šiol Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 54 straipsnis aiškinamas taip – ekonominių interesų neturinčios (ne pelno) organizacijos priešpastatomos įmonėms, kuriose ekonominė veikla vykdoma už atlygį. Taigi į šią antrąją kategoriją įtrauktos visos pelną gaunančios ir jį paskirstančios arba nepaskirstančios įmonės, jų neskirstant ir neatsižvelgiant į jų teisinį statusą (4). Vis dėlto jau šiuo metu daugelio valstybių narių teisinėse sistemose yra įtvirtinta „ne pelno“ sąvoka, kuri taikoma ir socialinėms įmonėms. Todėl reikėtų atskirti tris ekonomiškai aktyvių subjektų tipus: tik pelno siekiančios įmonės, riboto pelno socialinės ekonomikos įmonės, kaip anksčiau buvo aptarta EESRK nuomonėje INT/871 (5), ir ne pelno socialinės ekonomikos įmonės. Šioje nuomonėje nagrinėjama pastaroji įmonių grupė. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Atsižvelgiant į šią nacionalinę tvarką, ne pelno socialinėmis įmonėmis turėtų būti laikomos tos socialinės įmonės, kurios turi 2.4 punkte nurodytus požymius ir kurioms pagal atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas nustatyta prievolė visą gautą pelną reinvestuoti į tikslus, kuriais yra siekiama viešojo intereso arba kurie įmonių įstatuose nurodyti kaip ne pelno. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jau savo ankstesnėje nuomonėje EESRK kritikavo tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktikoje ir Europos Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje neskiriama pakankamai dėmesio įmonėms, kurios pagal joms taikomą nacionalinę teisę laikomos „ne pelno“ arba, neatsižvelgiant į konkrečią kategoriją, atitinka anksčiau nurodytus požymius. Todėl EESRK mano, kad prie SESV turėtų būti pridėtas Protokolas dėl įmonių formų įvairovės, kaip ir protokolas Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, ir jame atskirai apibrėžti ne pelno socialines įmones ir riboto pelno socialines įmones, ir ragina valstybes nares įtraukti šią peržiūrą į būsimų reformų darbotvarkę (6). |
| --- | --- |

2.6

3.   Įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, ne pelno socialinės įmonės užtikrina socialinių ir sveikatos visuotinės svarbos paslaugų teikimą

| 3.1 | EESRK savo ankstesnėje nuomonėje jau pabrėžė, kad nedalyvaujant socialinės ekonomikos įmonėms, nebus veiksmingas Europos socialinių teisių ramstis, ir kad jos dėl savo paties veiklos pobūdžio prisideda siekiant Ramsčio tikslų, tokių kaip saugaus ir lankstaus užimtumo skatinimas, socialinis dialogas ir darbuotojų įtraukimas, sveika, saugi ir pritaikyta darbo aplinka arba siūlo inovatyvius pagrindinių socialinių problemų sprendimus (7). Reikia siekti, kad šios socialinės organizacijos visoje Europoje sulauktų daugiau dėmesio. Taip pat reikia remti inovacijas ir supaprastinti sąlygas, kuriomis teikiamas finansavimas, nes taip būtų padedama joms tęsti kasdienę veiklą ir įveikti krizes. Valstybės narės turėtų keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ES valstybės narės, atsižvelgiant į jose taikomą socialinį modelį, privalo užtikrinti, kad kiekvienas pilietis galėtų naudotis socialinėmis ir sveikatos visuotinės svarbos paslaugomis, kurios teikiamos visoje šalies teritorijoje, yra veiksmingos, kiekvienam prieinamos, įperkamos ir aukštos kokybės. EESRK jau atkreipė dėmesį, kad visuotinės svarbos paslaugos yra būtini socialinio teisingumo sistemos komponentai ir kad piliečiai turi teisę gauti aukštos kokybės „pagrindines paslaugas“, taip pat ir socialines bei sveikatos apsaugos paslaugas, kaip jos apibrėžiamos Europos socialinių teisių ramstyje (8). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kai kuriose šalyse pirmiausia skiriamos ne valstybės išmokos, bet užtikrinama, kad šias paslaugas teiktų ne pelno iniciatyvų vykdytojai, įstaigos ir tarnybos, o valstybė sukurtų tam reikalingas pagrindines sąlygas ir naudotojai galėtų pasirinkti paslaugų, kurias finansuotų socialinės apsaugos institucijos, teikėją. Teikiant paslaugas reikia atsižvelgti į naudos gavėjų interesus ir užtikrinti jų dalyvavimą procese. Šiuo būdu ne pelno socialinėms įmonėms teikiant paslaugas atsižvelgiama į naudotojo poreikius ir užtikrinama konkurencija, todėl juo būtų galima remtis diskutuojant apie Europos lygmens modelį ir taip skatinti rinktis šį būdą, o ne rengti viešuosius pirkimus, kuriais iš naudotojų atimama pasirinkimo laisvė. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESRK pasisako už galimybę tikslingai finansuoti arba išimtinai finansuoti ne pelno organizacijas nepažeidžiant ES valstybės pagalbos taisyklių.- Tokia galimybė labai praverstų krizės metu, nes ne pelno organizacijos neturi piniginio rezervo. Būtent ištikus krizei reikia užtikrinti, kad būtų teikiamos socialinės ir sveikatos apsaugos paslaugos ir būtų išlaikyta aukšta jų kokybė. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Šiuo tikslu ir apskritai siekiant sustiprinti ne pelno siekiančią socialinę ekonomiką teikiant visuotinės svarbos socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas, reikia iš esmės pakeisti Europos teisinę sistemą, visų pirma: |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | suteikiant joms pirmenybę viešųjų ar privačių įmonių atžvilgiu viešuosiuose pirkimuose; |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | gerokai padidinant galiojančiame De minimis pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms reglamente nustatytą 500 000 EUR ribą, apskaičiuojamą sudėjus sumas už trejus mokestinius metus, pavyzdžiui, iki 800 000 EUR už vienerius mokestinius metus; šis padidinimas leistų geriau taikyti ir taip sustiprinti De minimis pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms reglamentą bei išvengti pavojaus, kad prasidės iškreipta tarpvalstybinė konkurencija; |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | patvirtinant bendrąją nukrypti leidžiančią nuostatą, taikomą lėšoms, gaunamoms iš Europos fondų pagal bendrojo finansavimo tvarką; tokiu atveju, kai taikoma bendrojo finansavimo tvarka, neturėtų būti atsižvelgiama į valstybės pagalbos teisės aktus, kaip yra daroma programose, kurias administruoja tik ES. Tada valstybės narės įstaigoms tam tikrais atvejais ir nepažeidžiant teisėtų lūkesčių, kuriuos turi valstybės subsidijos gavėjas, būtų suteikiama galimybė priimti teisiškai privalomą sprendimą, kad nėra požymių, jog buvo suteikta valstybės pagalba. Europos Komisijai ar Europos Sąjungos Teisingumo Teismui turėtų būti suteikta teisė prižiūrėti, ar nėra piktnaudžiaujama. |
| --- | --- |

3.5.3

4.   Ne pelno socialinių įmonių veiklai taikomos fiskalinės sąlygos

| 4.1 | EESRK pakartotinai ragino Europos Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, parengti taisykles, kurias taikant būtų sukurta skatinanti ir tvari socialinės ekonomikos ekosistema (9). Siekiant gerinti ne pelno socialinėms įmonėms taikomas finansines sąlygas, reikia, be kita ko, nustatyti pakankamą bendro finansavimo dydį, supaprastinti administravimą, pavyzdžiui, naudojant pagal poreikius taikomus rodiklius ir taikant bei pripažįstant fiksuoto dydžio pagalbą. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Socialinės ir sveikatos apsaugos paslaugas teikiančioms ne pelno socialinėms įmonėms labai svarbus finansavimas, gaunamas iš Europos fondų biudžeto, ypač „Europos socialinio fondo +“ (ESF+). |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | EESRK savo nuomonėje dėl ESF+ (10) paragino atsižvelgti į tai, kad socialinei ekonomikai tenka vis svarbesnis vaidmuo stiprinant socialinį ES aspektą, todėl parama socialinės ekonomikos veiklai turėtų tapti atskiru konkrečiu ESF+ tikslu (11). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESRK ne kartą atkreipė dėmesį, kad ne pelno socialinių įmonių turimi finansiniai ištekliai dažnai yra nepakankami, ir todėl ragino taikyti vienodas sąlygas nepiniginiams ir finansiniams įnašams tais atvejais, kai jie naudojami kaip nuosavos lėšos veiksmams, kurie remiami iš ESF+ biudžeto (12). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Dalis ne pelno socialinių įmonių yra mažos, veikiančios vietos lygmeniu, jei, pavyzdžiui, buvo sukurtos savipagalbos grupių pagrindu. EESRK jau ragino šioms organizacijoms numatyti pakankamai lėšų, skiriamų iš ESF+ biudžeto (13).- Taip pat reikėtų numatyti galimybę teikti tikslinį finansavimą savanoriškai veiklai, vykdomai teikiant socialines ir sveikatos apsaugos paslaugas. |
| --- | --- |

4.2.3

5.   Socialinės ekonomikos veiksmų planas: svarbus ne pelno socialinių įmonių vaidmuo panaudojant Ekonomikos gaivinimo fondą po koronaviruso sukeltos krizės

| 5.1 | Per koronaviruso sukeltą krizę tapo aišku, kad atskirų valstybių taikomos priemonės yra veiksmingos, tik jei vykdomos koordinuotai. EESRK pozicijos dokumente ECO/515 dėl Reglamento dėl Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos atkreipiamas dėmesys į tai, kad pakankamai dėmesio ir didesnės paramos turėtų sulaukti ne tik viešosios sveikatos priežiūros sistemos bei mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), bet ir ne pelno socialinės įmonės bei pilietinės visuomenės organizacijos. Ne pelno socialinės įmonės ir pilietinės visuomenės organizacijos beveik neturi piniginio rezervo, kuriuo galėtų pasinaudoti krizės metu. Tačiau būtent jos krizės laikotarpiu leidžia užtikrinti, kad toliau veiktų sveikatos apsaugos sistemos. Todėl EESRK ragina šioms veiklos kryptims ir organizacijoms teikti didesnę paramą ne tik siekiant įveikti dabartinę krizę, bet ir įprastinėmis sąlygomis įgyvendinti Europos socialinį ramstį, bendrąją socialinę ir sveikatos politiką, skiriant paramą iš Europos socialinio fondo (ESF) biudžeto ir rengiant socialinių rodiklių suvestinę per Europos semestrą (14). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESRK pritaria už darbo vietas ir socialines teises atsakingo Komisijos nario Nicolaso Schmito idėjoms, išdėstytoms 2020 m. balandžio 24 d. valstybių narių vyriausybėms skirtame rašte (15), kad socialinę ekonomiką reikėtų remti būtent ištikus krizei. Komisija pažymėjo, kad kasdienės socialinės ekonomikos organizacijų pastangos įvairiais būdais padeda švelninti krizės pasekmes. Šių organizacijų, bendradarbiaujant su valstybių narių tarnybomis ir papildant jų vykdomus veiksmus, teikiamos plataus spektro socialinės paslaugos labiausiai padeda tiems mūsų visuomenės nariams, kurie patiria didžiausių sunkumų. Jos sukuria daug darbo vietų pažeidžiamiems asmenims ir padeda jiems integruotis į darbo rinką ir įgyti reikiamų gebėjimų. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ne pelno socialinės ekonomikos ir kitos šioje srityje veikiančios organizacijos, kurios nesiekia pelno (angl. Not-For-Profit), turėtų aktyviau dalyvauti kuriant tinklus, kuriuose būtų keičiamasi informacija, siekiama politinių tikslų ir vykdoma darbinė veikla. Šias pastangas turėtų palaikyti ES ir valstybės narės, kurios turėtų nuolat skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir padėti kurti tinklus, skirtus civilinės saugos ir gelbėjimo bei socialinių paslaugų ir sveikatos institucijoms. Per koronaviruso krizę uždarius sienas ir taikant tik nacionalinius sprendimus, norimi rezultatai negali būti pasiekti ir tai prieštarauja ES tikslams bei vertybėms. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Europoje socialinės ekonomikos organizacijos ir ypač ne pelno socialinės įmonės taip pat labai daug pagalbos suteikia migrantams, nes jos išsiskiria įtraukia veikla ir siekia tikslo remti nepalankiausioje padėtyje esančius asmenis. EESRK savo nuomonėje INT/785 jau paragino labiau vertinti darbą, kurį atlieka šioje srityje veikiančios socialinės ekonomikos organizacijos (16). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESRK savo nuomonėje dėl „Socialinės ekonomikos išorės aspekto“ jau atkreipė dėmesį į tai, kad Komisija socialinės ekonomikos (17) neįtraukė į savo pasiūlymą dėl naujojo konsensuso dėl vystymosi. Pasinaudojant didelėmis galimybėmis, kuriomis pasižymi ne pelno socialinė ekonomika, nes joje veikia savipagalbos ir pilietinės visuomenės organizacijos, o jų poveikis yra tvarus bei laikantis principo „iš apačios į viršų“, būtų galima ieškoti būdų socialinėms ir ekologinėms problemoms spręsti. Europoje yra veikianti stipri ne pelno socialinė ekonomika, todėl galima pasinaudoti jos sukaupta geriausia praktika. Nustatyta prievolė nesiekti pelno ir visą gautą pelną reinvestuoti į įmonės socialinius tikslus, gali ir už ES sienų neleisti privatizuoti viešųjų lėšų ar nevaržomai siekti didžiausio įmanomo pelno, jei bus sukurta valstybinė ar demokratiškai patvirtinta kontrolės sistema. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Reikia siekti plataus visuomeninio darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų sutarimo dėl vaidmens, kuris turėtų tekti ne pelno socialinėms įmonėms ir jas remiančioms pilietinės visuomenės organizacijoms panaudojant Ekonomikos gaivinimo fondą po koronaviruso sukeltos krizės ir įgyvendinant Socialinės ekonomikos veiksmų planą 2021 m. bei atliekant šiomis aplinkybėmis būtiną sąlygų, kurios taikomos teisiniams ir finansiniams aspektams, peržiūrą. EESRK yra pasirengęs skatinti bei koordinuoti su šiuo tikslu susijusį darbą. |
| --- | --- |

5.6

2020 m. rugsėjo mėn. 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 282 2019 8 20, p. 1.

1

(2)  OL C 240, 2019 7 16, p. 20

2

(3)  OL C 24, 2012 1 28, p. 1.

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  Žr. 1 išnašą.

5

(6)  Žr. 1 išnašą.

6

(7)  Žr. 1 išnašą.

7

(8)  OL C 282, 2019 8 20, p. 7.

8

(9)  OL C 13, 2016 1 15, p. 152; OL C 62, 2019 2 15, p. 165.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  OL C 62, 2019 2 15, p. 165.

11

(12)  Žr. 11 išnašą.

12

(13)  Žr. 11 išnašą.

13

(14)  EESRK pozicijos dokumentas ECO/515, 1.11 punktas.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  OL C 283, 2018 8 10, p. 1.

16

(17)  OL C 345, 2017 10 13, p. 58.

17

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/136

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Privalomas išsamus patikrinimas

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/19)

| Pranešėjas | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Pranešėjas

Thomas WAGNSONNER

Bendrapranešėjė

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Prašymas pateikti nuomonę | 2020 9 15 EP raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215 / 1 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

2020 9 15 EP raštas

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (toliau – EESRK) patvirtina, kad dabar pats laikas Europos Komisijai (EK) imtis veiksmų ir pasiūlyti valstybėms narėms ir Europos Parlamentui (EP) teisės aktą dėl privalomo išsamaus patikrinimo, kuriame, remiantis dabartiniais standartais, būtų pripažįstama atsakomybė ir Europos įmonėms pasiūloma aiški ir saugi teisinė sistema. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje (angl. Human Rights Due Diligence, HRDD) tapo svarbiu vidaus rinkos aspektu; įvairios valstybės narės įmonių elgesiui taiko nevienodas teisines sankcijas, todėl fragmentiškos, kai kuriuos sektorius apimančios teisėkūros iniciatyvos ES lygmeniu nepakanka. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Materialinė teisėkūros iniciatyvos taikymo sritis, – nesvarbu, ar tai būtų direktyva, ar reglamentas, atsižvelgiant į kiekvieno iš šių teisės aktų privalumus ir trūkumus, – turėtų padėti užtikrinti, kad žmogaus teisių ir aplinkos teisių apibrėžtis, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, būtų taikoma plačiu mastu ir kad į ją būtų įtraukti nauji su žmogaus teisių pokyčiais susiję aspektai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Priimant valdymo sprendimus, kuriais siekiama ekonominiu, ekologiniu ir socialiniu požiūriu tvarių įmonių, turi būti vadovaujamasi išsamaus patikrinimo prievolėmis, visų pirma susijusiomis su pasaulinėmis vertės grandinėmis. Bet kuriuo atveju, šias prievoles reikėtų vertinti kaip ypač svarbias, atsižvelgiant į įmonių elgesį, ir jos turėtų būti svarbus su pasaulinėmis vertės grandinėmis susijęs prioritetas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Teisėkūros iniciatyva turėtų būti tarpsektorinio pobūdžio ir apimti visas įmones, taip pat proporcingus reikalavimus ES įsteigtoms arba veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir nevienodų sąlygų, ir turėtų būti taikoma ir viešajam sektoriui. Įgyvendinant iniciatyvą reikėtų reikalauti, kad įmonės laikytųsi aukštų atsakingo verslo standartų, tačiau tuo pat metu, atsižvelgiant į atitinkamą žmogaus teisių pažeidimo riziką, reikėtų nustatyti tinkamas priemones. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Privalomas išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje turėtų apimti šiuos aspektus:






  — | nuoseklią išsamaus patikrinimo sistemą, pagrįstą dabartinėmis priemonėmis, kurios taikomos vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms, įskaitant trečiųjų šalių įmones, kurių prekybos prekėmis ir paslaugomis mastai yra dideli, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

nuoseklią išsamaus patikrinimo sistemą, pagrįstą dabartinėmis priemonėmis, kurios taikomos vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms, įskaitant trečiųjų šalių įmones, kurių prekybos prekėmis ir paslaugomis mastai yra dideli,

| — | atsakomybę, susijusią su veiksmingomis asmenų, nukentėjusių nuo netinkamo elgesio, teisių gynimo priemonėmis. Konkreti atsakomybės sistema, įskaitant baudžiamąją atsakomybę, turi būti nustatoma tais atvejais, kai pažeidžiami žmogaus teisių, socialiniai ir aplinkos standartai arba įmonių veikla sukelia neigiamas pasekmes, įskaitant tokias pasekmes jų tiekimo ir subrangos grandinėse. |
| --- | --- |

—

atsakomybę, susijusią su veiksmingomis asmenų, nukentėjusių nuo netinkamo elgesio, teisių gynimo priemonėmis. Konkreti atsakomybės sistema, įskaitant baudžiamąją atsakomybę, turi būti nustatoma tais atvejais, kai pažeidžiami žmogaus teisių, socialiniai ir aplinkos standartai arba įmonių veikla sukelia neigiamas pasekmes, įskaitant tokias pasekmes jų tiekimo ir subrangos grandinėse.

| 1.7. | Siekiant išvengti bet kokio teisinio netikrumo, teisėkūros iniciatyvoje turi būti labai aiškiai nustatyta, kokių pavienių veiksmų įmonės privalo imtis per visą išsamaus patikrinimo procesą, kad įvertintų riziką žmogaus teisėms ir kartu laikytųsi kitų privalomų ES teisės aktų, įskaitant galimybę persvarstyti Direktyvą dėl papildomų finansinės atskaitomybės reikalavimų ir ją pritaikyti, t. y.:






  — | atlikti aiškiai apibrėžtą rizikos analizę ((galimų) neigiamų įmonės veiklos pasekmių žmogaus teisėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas, jų oficialus pateikimas dokumente, kuris turi būti prieinamas, skaidrus, išsamus ir atviras ir kuriuo siekiama suskirstyti riziką pagal aiškią ir skaidrią rizikos vertinimo ir suskirstymo pagal stiprumą metodiką), įskaitant pagal suderintas taisykles nustatytą išankstinio perspėjimo mechanizmą ir pranešėjų apsaugą, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

atlikti aiškiai apibrėžtą rizikos analizę ((galimų) neigiamų įmonės veiklos pasekmių žmogaus teisėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas, jų oficialus pateikimas dokumente, kuris turi būti prieinamas, skaidrus, išsamus ir atviras ir kuriuo siekiama suskirstyti riziką pagal aiškią ir skaidrią rizikos vertinimo ir suskirstymo pagal stiprumą metodiką), įskaitant pagal suderintas taisykles nustatytą išankstinio perspėjimo mechanizmą ir pranešėjų apsaugą,

| — | įgyvendinti tolesnes priemones (apibrėžiama atsakomybė įmonės viduje, panaikinamos neigiamos pasekmės ir užkertamas kelias joms), |
| --- | --- |

—

įgyvendinti tolesnes priemones (apibrėžiama atsakomybė įmonės viduje, panaikinamos neigiamos pasekmės ir užkertamas kelias joms),

| — | vykdyti priemonių, kurių buvo imtasi pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir Jungtinių Tautų pagrindinius principus (toliau – JT pagrindiniai principai), veiksmingumo stebėseną, |
| --- | --- |

—

vykdyti priemonių, kurių buvo imtasi pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir Jungtinių Tautų pagrindinius principus (toliau – JT pagrindiniai principai), veiksmingumo stebėseną,

| — | užtikrinti komunikaciją (tinkama atskaitomybė įmonės veiklos (galimų) neigiamų pasekmių valdymo srityje), kurią vykdant paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties ir skaidrumo interesų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti komunikaciją (tinkama atskaitomybė įmonės veiklos (galimų) neigiamų pasekmių valdymo srityje), kurią vykdant paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties ir skaidrumo interesų,

| — | įmonėje atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijos turėtų dalyvauti laikantis socialiniam dialogui taikomos nacionalinės sistemos. |
| --- | --- |

—

įmonėje atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijos turėtų dalyvauti laikantis socialiniam dialogui taikomos nacionalinės sistemos.

| 1.8. | Nukentėjusiems asmenims, kurių teisės pažeistos, ir jų atstovams, pavyzdžiui, profesinėms sąjungoms ir žmogaus teisių gynėjams, privaloma suteikti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo nuo patirtų neigiamų pasekmių priemonėmis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Būtina užtikrinti, kad nuo įmonių padarytų žmogaus teisių pažeidimų nukentėję asmenys ir jų atstovai, įskaitant profesines sąjungas ir žmogaus teisių gynėjus, žmogaus teisių srityje turėtų garantuotą teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, teisę kreiptis į teismus ir valdžios institucijas. Jeigu neaišku, kas – patronuojančioji įmonė, viena iš jos patronuojamųjų įmonių ar tiekėjas, su kuriuo užmegzti verslo santykiai, – gali būti atsakingas, jurisdikciją turėtų turėti vienas teisingą procesą vykdantis teismas. Todėl atitinkamai reikėtų pakeisti Reglamentą „Briuselis I“, kad tais atvejais, kai pažeidimas yra susijęs su žmogaus teisėmis, būtų sudarytos sąlygos bylą nagrinėti Europoje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Privalomo išsamaus patikrinimo sistema turėtų būti įgyvendinama remiantis sutartu standartu, kurio laikymasis užtikrinamas nustatant proporcingas, veiksmingas ir atgrasomojo pobūdžio sankcijas, o atsakomybė turėtų būti nustatoma remiantis aiškiai apibrėžto žmogaus teisių rinkinio pažeidimu. Kaip ir bet kuriuo kitu atveju, atsakomybė turi būti nustatoma atsižvelgiant į aiškų kaltės arba nesugebėjimo imtis prevencinių veiksmų ir tam tikros žalos priežastinį ryšį. Jeigu priežastinis ryšys yra gana netipinis, vadinasi rizikos ryšio nėra. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Remiantis patirtimi, susijusia su Prancūzijos teisės aktais, kuriais reglamentuojamas išsamus patikrinimas, ir siekiant užtikrinti, kad Europos įmonės galėtų atlikti šį vaidmenį, privalomo pobūdžio teisėkūros iniciatyvoje būtina laikytis šių kokybės standartų:






  — | nustatyti aiškias apibrėžtis ir vartoti suprantamą kalbą, |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

nustatyti aiškias apibrėžtis ir vartoti suprantamą kalbą,

| — | užtikrinti teisinį tikrumą ir praktiškumą, visų pirma atsižvelgiant į taikomą teisę, ir proporcingus atskaitomybės reikalavimus, kuriuose paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties interesų. |
| --- | --- |

—

užtikrinti teisinį tikrumą ir praktiškumą, visų pirma atsižvelgiant į taikomą teisę, ir proporcingus atskaitomybės reikalavimus, kuriuose paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties interesų.

| 1.12. | Siekiant valdyti pasaulines tiekimo grandines ir kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir išlaidas, ir išvengti darbuotojų atleidimo, reikėtų skatinti tobulinti informacines technologijas (pvz., blokų grandines), kurios sudaro sąlygas atsekti visus duomenis. Jos padeda užtikrinti saugumą ir atsekamumą. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Pagrindinė informacija ir aplinkybės

| 2.1. | Europos Parlamentas paprašė EESRK pateikti nuomonę dėl ES lygmeniu paskelbtos teisėkūros iniciatyvos dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atskaitomybės. Todėl EESRK, remdamasis savo darbu išsamaus patikrinimo ir įmonių ir žmogaus teisių srityje, taip pat savo narių, ypač iš šalių, kuriose galioja plataus užmojo teisės aktai, žiniomis ir patirtimi, nagrinės pasiūlymus dėl galimo tokio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turinio ir apibrėžčių. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK aktyviai dirbo spręsdamas su išsamiu patikrinimu pasaulinėse vertės grandinėse (toliau – PVG) susijusius klausimus (1). Pridėtinės vertės grandinėse vis dar pasitaiko žmogaus teisių (2), įskaitant darbuotojų teises (3), ir aplinkos teisių pažeidimų, nepaisant to, kad tokiems pažeidimams galima užkirsti kelią atliekant išsamų patikrinimą ir valstybėms ir jų administracijoms laikantis savo tarptautinių prievolių, visų pirma susijusių su darbuotojų ir žmogaus teisėmis. Nuo tokių pažeidimų nukentėję asmenys dažnai negali imtis teisinių veiksmų, kad būtų išnagrinėtas jų atvejis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sukurta daugybė savanorišku pagrindu veikiančių sistemų, kurios sudaro sąlygas įmonėms savo veikloje atlikti išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje. Paprastai šios sistemos nustatomos įmonių socialinės atsakomybės (angl. CSR) strategijose. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tarp šių priemonių ypač didelę įtaką turi Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai (JT pagrindiniai principai), JT Pasaulinis susitarimas, ISO 26000 standartas dėl socialinės atsakomybės ir EBPO parengtos rekomendacijos (EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms). Jose, be kita ko, nustatyta, kad sutartys su PVG verslo partneriais turėtų būti parengtos taip, kad verslo santykiuose būtų užtikrinama žmogaus teisių apsauga. Iš tokių savanoriškų priemonių matyti, kad įmanoma valdyti PVG riziką ir įgyvendinti standartus, susijusius su žmogaus teisių pažeidimais. Be to, tokias priemones galima paversti potencialiai privalomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Savanoriškos priemonės ne visada padėjo užkirsti kelią sunkiems pagrindinių teisių pažeidimams, be to, jos nesuteikia įmonėms teisinio tikrumo tais atvejais, kai plėtojami verslo santykiai užsienyje. Tai skatina priemonių įvairovę, kuri neprisideda prie teisinio tikrumo ir teisinio nuspėjamumo užtikrinimo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Siekdamos ištaisyti šią padėtį, tam tikros ES valstybės narės priėmė teisės aktus, kuriais skatinama įmonių atsakomybė ir nustatomos tvirtesnės išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje sistemos, iš kurių galima pasisemti vertingos patirties. Panašūs teisės aktai dabar svarstomi įvairiose Europos šalyse. Jungtinė Karalystė savo Šiuolaikinės vergovės akte nustatė skaidrumo tiekimo grandinėse sąlygą. Siekdami kovoti su vaikų darbu Nyderlanduose įsteigtose įmonėse, kurios Nyderlandų rinkai tiekia prekes ir teikia paslaugas, Nyderlandai priėmė Vaikų darbo išsamaus patikrinimo įstatymą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ES lygmeniu galioja su išsamiu patikrinimu žmogaus teisių srityje susiję teisės aktai. ES konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų reglamentas, Nefinansinės informacijos pateikimo direktyva ir Medienos direktyva – pavyzdžiai, kaip stiprinamas išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje. Žmogaus teisių pažeidimai PVG nagrinėjami netiesiogiai taikant administracinę, civilinę arba baudžiamąją teisę. Todėl kyla su tarptautine privatine, tarptautine procesine ir tarptautine (įmonių) baudžiamąja teise susiję klausimai, kurie tam tikru mastu buvo suderinti ES lygmeniu (t. y. Reglamentais „Briuselis I“ ir „Roma II“). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pastangos dedamos ir tarptautiniu lygmeniu. JT Žmogaus teisių tarybos Ženevoje darbo grupė derėjosi dėl teisiškai privalomos priemonės, susijusios su verslu ir žmogaus teisėmis (JT sutartis), dėl kurios EESRK priėmė nuomonę (4), kurioje pritarė EP (5) dėl būtino tokios sutarties turinio, t. y.:






  — | remtis JT pagrindinių principų sistema, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

remtis JT pagrindinių principų sistema,

| — | apibrėžti tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių, įskaitant jų patronuojamąsias įmones, privalomas prievoles, susijusias su išsamiu patikrinimu, |
| --- | --- |

—

apibrėžti tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių, įskaitant jų patronuojamąsias įmones, privalomas prievoles, susijusias su išsamiu patikrinimu,

| — | pripažinti valstybių ekstrateritorines su žmogaus teisėmis susijusias prievoles ir tuo tikslu priimti reguliavimo priemones, |
| --- | --- |

—

pripažinti valstybių ekstrateritorines su žmogaus teisėmis susijusias prievoles ir tuo tikslu priimti reguliavimo priemones,

| — | pripažinti įmonių baudžiamąją atsakomybę, |
| --- | --- |

—

pripažinti įmonių baudžiamąją atsakomybę,

| — | nustatyti valstybių veiksmų, susijusių su tyrimu, persekiojimu ir vykdymo užtikrinimu tarpvalstybinėse bylose, koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmus ir |
| --- | --- |

—

nustatyti valstybių veiksmų, susijusių su tyrimu, persekiojimu ir vykdymo užtikrinimu tarpvalstybinėse bylose, koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmus ir

| — | sukurti tarptautinius teisminius ir neteisminius priežiūros ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus. |
| --- | --- |

—

sukurti tarptautinius teisminius ir neteisminius priežiūros ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus.

| 2.9. | Išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje klausimas buvo nagrinėjamas įvairiuose Europos institucijų ir agentūrų, įskaitant Pagrindinių teisių agentūrą (angl. FRA) (6) ir EP, tyrimuose. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Neseniai užsakytame Teisingumo generalinio direktorato tyrime (7) pateikta išsamaus patikrinimo tiekimo grandinėse reikalavimų analizė. Tyrimo metu buvo apklausti suinteresuotieji subjektai, aptarta reguliavimo sistema, įvertintos įvairios politikos galimybės ir įrodyta būtinybė dirbti darbą, susijusį su išsamiomis privalomomis išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje priemonėmis. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dauguma iš daugiau nei 600 tyrimo metu apklaustų suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad „privalomas išsamus patikrinimas, kaip teisinis apdairumo standartas gali būti naudingas įmonėms suderinimo srityje, užtikrinant teisinį tikrumą, sudarant vienodas sąlygas ir didinant įtaką savo verslo santykiuose visoje tiekimo grandinėje šiuo tikslu taikant nediskutuotiną standartą“. Pirmenybė buvo teikiama bendro pobūdžio tarpsektoriniam reglamentui, nes dauguma įmonių veikia įvairiuose sektoriuose, be to, tokia priemonė, remiantis JT bendraisiais principais, gali būti taikoma visoms įmonėms, taip pat apdairumo standartui, o ne procedūriniam reikalavimui. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Tyrime taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kad „dabar tik daugiau nei trečdalis įmonių respondenčių nurodė, kad jos atlieka išsamų patikrinimą, kuriame atsižvelgiama į visų rūšių pasekmes žmogaus teisėms ir aplinkai“. Be to, „dauguma įmonių respondenčių, kurios įsipareigoja atlikti išsamų patikrinimą, tokį patikrinimą atlieka tik dėl pirmos grandies tiekėjų“ (8). Pristatydamas tyrimo rezultatus, už teisingumą atsakingas Komisijos narys D. Reynders pareiškė, kad tai rodo, „jog savanoriški veiksmai, kuriais siekiama spręsti žmogaus teisių pažeidimus, gerinti aplinką įmonėje ir mažinti žalą aplinkai, nors ataskaitiniu metu ir buvo vykdomi intensyviau, neprisidėjo prie būtinų elgesio pokyčių“ (9). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Savanoriškos priemonės negali užkirsti kelio visiems teisių pažeidimams. Privalomos priemonės, papildytos tinkamomis sankcijomis, gali būti naudingos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi minimalių teisinių standartų, taip pat kad jų laikytųsi ir tos įmonės, kurios į savo moralinę atsakomybę nežiūri taip rimtai kaip įmonės, kurios taiko aukštus žmogaus teisių standartus. Privalomos taisyklės turėtų būti suformuluotos nuosekliai derinant jas su išsamaus patikrinimo sistemomis, pavyzdžiui, su JT pagrindiniais principais, siekiant užtikrinti įgyvendinimą ir išvengti dubliavimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Neigiamas pasekmes žmogaus teisėms ir socialiniams bei aplinkos standartams arba šių standartų pažeidimą gali lemti pačios įmonės veikla, įmonės patronuojamųjų arba kontroliuojamųjų įmonių veikla, taip pat įmonės verslo santykiai, t. y. jos tiekimo ir subrangos grandinė. Todėl JT bendruosiuose principuose, EBPO rekomendacijose ir TDO trišalėje deklaracijoje pripažįstama, kad išsamus patikrinimas taip pat turėtų būti taikomas įmonių verslo santykiams, įskaitant tiekimo ir subrangos grandines. Todėl, remiantis šiomis sistemomis, išsamaus patikrinimo reikalavimai geriausiu atveju turėtų būti taikomi visoms įmonių operacijoms, nepriklausomai nuo jų dydžio, įskaitant pačių įmonių veiklą, jų patronuojamųjų ir kontroliuojamųjų įmonių operacijoms, ir jų verslo santykiams, įskaitant visas jų tiekimo ir subrangos grandines, franšizę ir sutarčių valdymą. Reikalavimai turėtų būti taikomi operacijoms, faktinėms ir potencialioms pasekmėms ir pažeidimams tiek ES viduje, tiek už jos ribų. Tačiau praktiškai išsamaus patikrinimo taikymo sritį apibrėžti sudėtinga: vienas iš kriterijų, kuris, pavyzdžiui, buvo pasirinktas 2017 m. kovo 27 d. Prancūzijos įstatyme Nr. 2017-399, yra susijęs su nusistovėjusiais verslo santykiais su tiekimo grandinės subjektu, o tai reiškia tam tikro laipsnio kontrolę. Kitame savo sprendime Prancūzijos Konstitucinis Teismas apibrėžė sąvokos „nusistovėję verslo santykiai“ reikšmę: tai reiškia reguliarius, stabilius ir pastovius santykius, kurie paprastai plėtojami su pirmos grandies tiekėjais ir subrangovais. Žinoma, siekiant platesnių užmojų į apibrėžtį būtų galima įtraukti visus subjektus be išimties, tačiau turime atsižvelgti į daugybės tiekėjų sudėtingumą (vienos daugiašalės įmonės tiekėjų gali būti iki 100 000) ir tuo pat metu paskatinti įmones įgyvendinti veiksmingą išsamų patikrinimą visoje vertės ir (arba) tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pasaulinio tiekimo grandinių valdymo srityje, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir išlaidas, ir išvengti darbuotojų atleidimo įvairiuose vidaus padaliniuose, reikėtų skatinti naudoti tobulinamas informacines technologijas (pvz., blokų grandines), kurios sudaro sąlygas atsekti visus duomenis. Jos padeda užtikrinti saugumą ir atsekamumą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pakartoja (10): „Jeigu kiekviena ES valstybė narė atskirai pradėtų nustatyti griežtesnes privalomo išsamaus patikrinimo sistemas, ES atsirastų tokių standartų neatitikimas. ES valstybėse narėse, kuriose yra griežtesni reikalavimai dėl išsamaus patikrinimo, įsikūrusios įmonės neturi būti nukonkuruotos įmonių, kurios įsikūrusios kitur. EESRK pažymi, kad įmonės turi turėti vienodas sąlygas, teisinį tikrumą ir aiškias pareigas.“ |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dėl nesuderinto ir pavienio savanoriškų sistemų naudojimo Europos lygmeniu atsiranda nesąžininga konkurencija, nes nėra bendros tvarkos, o nacionaliniai įstatymai yra skirtingi, nors jais siekiama to paties visuotinio tikslo. Už ES ribų yra labai nedaug išsamų patikrinimą reglamentuojančių teisės aktų ir tai, deja, galima pasakyti apie kai kuriuos pagrindinius prekybos partnerius, pavyzdžiui, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kiniją. Įgyvendinus privalomą ES iniciatyvą, įmonės iš šių kitų rinkų turės laikytis standartų, kad galėtų veikti mūsų vidaus rinkoje, nes ES teisėkūros iniciatyva būtų taikoma trečiųjų šalių įmonėms, tiekiančioms prekes ir teikiančioms paslaugas ES. Sąžiningos konkurencijos srityje taip pat labai svarbi tampa JT sutartis, nes ja siekiama sudaryti vienodas sąlygas už ES jurisdikcijos ribų. Dabartinė ES sistema suteikia erdvės taikyti nevienodą žmogaus teisių, aplinkos ir socialinę praktiką ir standartus. ES teisėkūros iniciatyva turėtų būti plataus užmojo, pragmatiška ir parengta, kad būtų galima įgyvendinti tarptautinį standartą, dėl kurio sutarta JT lygmeniu (11) siekiant sudaryti vienodas tarptautines sąlygas. Atsižvelgiant į ES vaidmenį ginant žmogaus teises, dauguma Europos įmonių, visų pirma didelės įmonės, darydamos teigiamą pažangą išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje gali tapti pradininkėmis vykdant žmogaus teisių apsaugos pridėtinės vertės grandinėje prievolę. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Siekiant užtikrinti, kad Europos įmonės galėtų atlikti šį vaidmenį, privalomo pobūdžio ES teisės akte būtina laikytis šių kokybės standartų:






  — | nustatyti aiškias apibrėžtis ir vartoti suprantamą kalbą, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

nustatyti aiškias apibrėžtis ir vartoti suprantamą kalbą,

| — | užtikrinti teisinį tikrumą ir įvykdomumą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti teisinį tikrumą ir įvykdomumą.

| 3.7. | Europos vidaus rinkai darant įtaką pasaulinei prekybai, Europos teisėkūros iniciatyva padės dar labiau suvienodinti sąlygas, nes pagal ją išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje privalės atlikti ne tik Europos įmonės, bet ir trečiųjų šalių įmonės, kurios vidaus rinkai tiekia prekes ir teikia paslaugas. Šis reikalavimas sudaryti vienodas sąlygas ES įsisteigusioms ES įmonėms ir trečiųjų šalių įmonėms, kurios vidaus rinkoje prekiauja prekėmis ir paslaugomis ir į ją investuoja, turi būti svarbiausias bet kurios naujos ES teisėkūros iniciatyvos aspektas, nes kitu atveju ES įmonių konkurencinė padėtis suprastės. Nagrinėdami praktinius pirmiau minėtuose reglamentuose dėl medienos ir konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų pateiktus pavyzdžius, matome, kad vidaus rinkoje įtaką galima daryti ir tarptautiniams tiekėjams. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Išsamus patikrinimas žmogaus teisių srityje tapo svarbiu vidaus rinkos aspektu; įvairios valstybės narės įmonių elgesiui taiko nevienodas teisines sankcijas, todėl fragmentiškų, kai kuriuos sektorius apimančių teisės aktų ES lygmeniu nepakanka. Išsamus patikrinimas, priklausomai nuo konkrečių nacionalinių ir teisinių aplinkybių, gali turėti nevienodas teisines pasekmes. Šioje nuomonėje išsamus patikrinimas reiškia prievolių katalogą, kurias įmonė privalo įvykdyti, kad užkirstų kelią pasekmėms žmogaus teisėms (įskaitant pagrindines TDO konvencijas) ir aplinkai, kurias sukelia jos operacijos ir PVG veikimas, jas sušvelnintų ir atsakytų už jas. Be to, būtina užtikrinti, kad visoms susijusioms įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos. Turėdamas omenyje tarptautinį lygmenį, visų pirma privalomą JT sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių, EESRK apgailestauja, kad nėra dinamiškų išsamaus patikrinimo teisės aktų, ir laikosi nuomonės, kad į būsimos ES teisėkūros iniciatyvos taikymo sritį reikia įtraukti trečiųjų šalių įmones, kurios investuoja į ES ir joje prekiauja, nes tai yra geras atskaitos taškas siekiant griežtinti standartus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK patvirtina, kad dabar pats laikas EK imtis veiksmų ir pasiūlyti valstybėms narėms ir EP privalomo išsamaus patikrinimo teisėkūros iniciatyvą, kurioje, remiantis dabartiniais standartais, būtų pripažįstama atsakomybė ir Europos įmonėms pasiūloma aiški teisinė sistema. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tokios teisėkūros iniciatyvos atskaitos taškas turėtų būti visapusiškas, teisiškai pagrįstas ir vienareikšmiškas supratimas apie su įmone susijusius suinteresuotuosius subjektus (12). Akcininkai yra pagrindinė suinteresuotųjų subjektų grupė, kuri dažnai patiria finansinių nuostolių, kai įmonės susiejamos su žmogaus teisių pažeidimais, ir su tuo susijusią žalą reputacijai. Tačiau dėl įmonės padarytų veiksmų nukenčia ne tik akcininkai, bet ir darbuotojai, jų atstovai parduotuvių ir sektoriaus lygmeniu, taip pat žmonės, kurie dažnai būna susivieniję į pilietinės visuomenės organizacijas, nepaisant to, ar jie gyvena šalia, ar susiduria su pasekmėmis, todėl jie yra suinteresuoti atsakingu verslo reikalų tvarkymu atliekant išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje. Išsamaus patikrinimo iniciatyvoje reikėtų tinkamai atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų grupių interesus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Iš to, kas išvardyta, darytina išvada, kad nukentėjusiems asmenims, kurių teisės pažeistos, ir jų atstovams, pavyzdžiui, profesinėms sąjungoms ir žmogaus teisių gynėjams, privaloma suteikti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo nuo patirtų neigiamų pasekmių priemonėmis. Veiksmingos teisių gynimo priemonės reiškia, kad nukentėję asmenys turi turėti galimybę gauti kompensaciją už visą padarytą žalą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Taip pat reikėtų pažymėti, kad per derybas dėl JT sutarties buvo parengtos galimos nuostatos dėl baudžiamosios atsakomybės už sunkiausias veikas, pavyzdžiui, karo nusikaltimus arba neteisėtas mirties bausmes. Todėl Europos privalomo išsamaus patikrinimo teisėkūros iniciatyvos sistemoje reikia aptarti tokius baudžiamosios teisės klausimus. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Be to, yra aspektų, kuriuos reikia išnagrinėti nustatant privalomą išsamų patikrinimą žmogaus teisių srityje:






  — | nuosekli išsamaus patikrinimo sistema, pagrįsta dabartinėmis priemonėmis, taikomomis vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms, |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

nuosekli išsamaus patikrinimo sistema, pagrįsta dabartinėmis priemonėmis, taikomomis vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms,

| — | atsakomybė, susijusi su veiksmingomis asmenų, nukentėjusių nuo netinkamo elgesio, teisių gynimo priemonėmis, ir |
| --- | --- |

—

atsakomybė, susijusi su veiksmingomis asmenų, nukentėjusių nuo netinkamo elgesio, teisių gynimo priemonėmis, ir

| — | konkreti atsakomybės sistema, įskaitant (kai tinkama, ir priklausomai nuo teisinės sistemos ir pažeidimo) baudžiamąją atsakomybę. |
| --- | --- |

—

konkreti atsakomybės sistema, įskaitant (kai tinkama, ir priklausomai nuo teisinės sistemos ir pažeidimo) baudžiamąją atsakomybę.

| 3.14. | Išsamaus patikrinimo ir su civiline (ir galbūt baudžiamąja) atsakomybe susijusių klausimų ryšys yra akivaizdus. Griežtos išsamaus patikrinimo procedūros ir informacija sudaro sąlygas įmonėms parodyti, kad jos nėra atsakingos už konkretų žmogaus teisių pažeidimą. Išsamų patikrinimą atliekančios įmonės turi gauti atlygį už savo pastangas. Šios nuostatos negalima aiškinti kaip bendrosios atsakomybės išimties. JT pagrindiniuose principuose šis klausimas aptariamas 17 principo komentare nurodant: „Tinkamo išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje atlikimas turėtų padėti įmonėms pašalinti teisinių reikalavimų jų atžvilgiu riziką, nes įrodytų, kad jos, siekdamos išvengti bet kokio dalyvavimo darant įtariamą žmogaus teisių pažeidimą, ėmėsi visų pagrįstų veiksmų. Tačiau tokį išsamų patikrinimą atliekančios įmonės neturėtų manyti, kad tai automatiškai ir visiškai jas atleidžia nuo atsakomybės už padarytus žmogaus teisių pažeidimus arba bendrininkavimą juos darant.“ |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Teisėkūros iniciatyva turi apimti ne tik išsamų patikrinimą, tačiau ir padėti užtikrinti tinkamą ir nuoseklų su atsakomybės taikymo sritimi susijusių klausimų sprendimą, remiantis JT bendraisiais principais, atsižvelgiant į tai, kad tokia atsakomybė bus taikoma visų pirma tiems subjektams, su kuriais įmonė, vykdydama savo veiklą, tiekdama produktus ar teikdama paslaugas, dėl nusistovėjusių verslo santykių palaiko tiesioginį ryšį. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Šis požiūris gali būti labai tinkamas numatant vienodą atsakomybę ir savo nuožiūra nenustatant MVĮ ribų. Dabartinės išsamaus patikrinimo sistemos, pavyzdžiui., JT bendrieji principai ir EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, visoms įmonėms taikomos ne veltui: žmogaus teisės yra visuotinės ir nedalomos; žmogaus teisių poveikis, atsižvelgiant į vertės grandinių dydį, pajamas ir sektoriaus specifiką, gali būti labai skirtingas; panaikinus konkretaus dydžio įmonių, patronuojamųjų įmonių ir tiekėjų atsakomybę, gali atsirasti problemų, nes PVG prisitaikytų taip, kad atitiktų nustatytas ribas. Neabejotina, kad šios įmonės, kurios stipriai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, turi mažiau atitinkamų išteklių, kad atliktų reikalaujamą užduotį. Pagrįstas išsamus patikrinimas padės užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir kompensaciją tiesiogiai nukentėjusiems asmenims, tačiau per didžiausią ekonomikos krizę bus išvengta bet kokios neproporcingos logistinės, finansinės ir žmogiškosios naštos MVĮ nustatymo. Atsižvelgiant į Europos MVĮ specifiką, gali būti praktiškai naudinga paaiškinti išsamaus patikrinimo reikalavimų sąveiką su potencialia atsakomybe. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Teisėkūros iniciatyva turėtų būti tarpsektorinio pobūdžio ir apimti visas įmones, kaip nustatyta JT pagrindiniuose principuose, siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir nevienodų sąlygų, taip pat viešąjį sektorių. Įgyvendinant iniciatyvą reikėtų reikalauti, kad įmonės laikytųsi aukštų atsakingo verslo reikalavimų, tačiau tuo pat metu reikėtų pasiūlyti tinkamas priemones, kurios derėtų su atitinkama žmogaus teisių pažeidimo rizika. Siekdamos nustatyti, užkardyti ir sušvelninti žmogaus teisių pažeidimus ir neigiamą socialinį poveikį bei poveikį aplinkai, įmonės privalo nustatyti veiksmingus išsamaus patikrinimo mechanizmus, kurie būtų taikomi jų veiklai ir verslo santykiams, įskaitant jų tiekimo ir subrangos grandines, aiškiai susietas su verslo santykiais tiksliai apibrėžtose pridėtinės vertės grandinėse. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Materialinė teisėkūros iniciatyvos taikymo sritis turėtų padėti užtikrinti, kad žmogaus teisių ir aplinkos teisių apibrėžtis, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, būtų taikoma plačiu mastu ir kad į ją būtų įtraukti nauji su žmogaus teisių pokyčiais susiję aspektai (pvz., nediskriminavimo principas). Teisėkūros iniciatyva turėtų būti grindžiama tokiomis priemonėmis kaip antai Tarptautinė žmogaus teisių chartija ir TDO konvencijos, taip pat Europos žmogaus teisių konvencija ir Europos socialinė chartija. TDO Trišalėje deklaracijoje dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika, taip pat pateikiamas išsamus teisių, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis bei verslu, sąrašas, kuriame konkrečiai nurodomos konvencijos ir rekomendacijos dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, ir į šį sąrašą reikėtų atsižvelgti. Kalbant apie su aplinka susijusias teises, pažymėtina, kad būtina atsižvelgti į Paryžiaus susitarimą kartu atkreipiant dėmesį į tai, kad šią tarptautinę sutartį pasirašė vyriausybės, o ne įmonės. Tai reiškia, kad vyriausybės privalo laikytis savo prievolių, o įmonės privalo padėti jas įvykdyti. Papildomai reikėtų remtis ES sutartimis ir ES pagrindinių teisių chartija bei nacionalinėmis žmogaus teisių srities priemonėmis. Bet kuriuo atveju žmogaus teisių apsaugos lygis jokiu būdu negali būti mažesnis nei dabartiniuose tarptautiniuose, Europos arba nacionalinės teisės aktuose nustatytas apsaugos lygis. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Išsamaus patikrinimo prievolės turėtų apimti faktinį ir potencialų poveikį. Jos taip pat turėtų apimti socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, be kita ko, atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus (DVT), kovą su korupcija, įmonių valdymą ir sąžiningą apmokestinimą. Poveikis aplinkai turėtų būti laikomas itin svarbiu tvaraus verslo aspektu. Remiantis JT pagrindiniais principais, EBPO rekomendacijomis ir TDO trišalės deklaracijos apibrėžtimis, įmonės išsamų patikrinimą turėtų atlikti, „siekdamos nustatyti, užkardyti ir sušvelninti faktines arba potencialias neigiamas pasekmes ir atsiskaityti už tai, kaip jos šalina tokias pasekmes. Remiantis šiomis priemonėmis, privalomas išsamus patikrinimas, kurį atliekant būtų paisoma teisėtų komercinės paslapties interesų apsaugos, turėtų apimti faktinių ir potencialių neigiamų pasekmių įvertinimą ir nustatymą, veikimą atsižvelgiant į išvadas, siekiant nutraukti neigiamas pasekmes ir užkirsti joms kelią, įgyvendinimo ir rezultatų stebėseną ir informacijos apie pasekmių pašalinimą teikimą“. Teisėkūros iniciatyva turėtų būti suformuluota nuosekliai derinant ją su išsamaus patikrinimo sistemomis, pavyzdžiui, su JT pagrindiniais principais, siekiant palengvinti įgyvendinimą ir išvengti dubliavimo. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Teisėkūros iniciatyvoje būtina aiškiai aprašyti, kokių pavienių veiksmų turi imtis įmonės per visą išsamaus patikrinimo procesą, kad įvertintų riziką žmogaus teisėms laikantis kitų privalomų ES teisės aktų, pavyzdžiui, persvarstytos Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos (13), kurią ateityje gali prireikti atitinkamai pritaikyti. Teisėkūros iniciatyvoje turėtų būti numatytos šios priemonės:






  — | atlikti aiškiai apibrėžtą rizikos analizę (galimų) neigiamų įmonės veiklos pasekmių žmogaus teisėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas), įskaitant išankstinio perspėjimo mechanizmo nustatymą, |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

atlikti aiškiai apibrėžtą rizikos analizę (galimų) neigiamų įmonės veiklos pasekmių žmogaus teisėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas), įskaitant išankstinio perspėjimo mechanizmo nustatymą,

| — | įgyvendinti tolesnes priemones (apibrėžiama atsakomybė įmonės viduje, panaikinamos neigiamos pasekmės ir užkertamas kelias joms), |
| --- | --- |

—

įgyvendinti tolesnes priemones (apibrėžiama atsakomybė įmonės viduje, panaikinamos neigiamos pasekmės ir užkertamas kelias joms),

| — | vykdyti priemonių, kurių buvo imtasi pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir Jungtinių Tautų pagrindinius principus, veiksmingumo stebėseną, |
| --- | --- |

—

vykdyti priemonių, kurių buvo imtasi pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms ir Jungtinių Tautų pagrindinius principus, veiksmingumo stebėseną,

| — | komunikacija (atskaitomybė įmonės veiklos (galimų) neigiamų pasekmių valdymo srityje), kurią vykdant paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties interesų, |
| --- | --- |

—

komunikacija (atskaitomybė įmonės veiklos (galimų) neigiamų pasekmių valdymo srityje), kurią vykdant paisoma teisėtų įmonės komercinės paslapties interesų,

| — | įmonėje atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijos turėtų dalyvauti laikantis socialiniam dialogui taikomos nacionalinės sistemos. |
| --- | --- |

—

įmonėje atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijos turėtų dalyvauti laikantis socialiniam dialogui taikomos nacionalinės sistemos.

| 3.21. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad viena arba daugiau nacionalinių valdžios institucijų (pvz., darbo arba darbuotojų saugos ir sveikatos inspekcijos) būtų įpareigotos stebėti, kaip įmonės laikosi prievolių. Institucija turėtų būti aprūpinta būtinais ištekliais ir žiniomis, kad galėtų vykdyti kontrolę, įskaitant patikrinimus, kurie atliekami remiantis ex officio kontrole ir rizikos vertinimais, iš pranešėjų apie pažeidimus gauta informacija ir skundais. Ji turėtų glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir užtikrinti aktyvų jų dalyvavimą. Tinkamai aprūpinti EBPO ryšių punktai taip pat turėtų atlikti savo vaidmenį. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Tarptautinėse priemonėse pripažįstamas būtinas vaidmuo, kurį apibrėžiant ir įgyvendinant įmonių išsamaus patikrinimo iniciatyvas turėtų atlikti tikslingos konsultacijos su pilietinės visuomenės atstovais, taip pat profesinėmis sąjungomis, darbuotojais ir jų teisėtais atstovais atitinkamais socialinio dialogo lygmenimis (t. y. parduotuvių, sektoriaus, nacionaliniu, Europos, tarptautinių lygmenimis). Todėl teisėkūros iniciatyvoje numatant atitinkamas išsamaus patikrinimo nuostatas turėtų būti užtikrinamas toks dalyvavimas. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Dabartinėse sistemose, kuriomis gali būti grindžiama privaloma teisėkūros iniciatyva, išsamaus patikrinimo sistemos įgyvendinimas ir išsamaus patikrinimo atlikimas pats savaime ne visada reiškia atsakomybės panaikinimą, nes žala padaroma dėl žmogaus teisių pažeidimų, o ne dėl išsamaus patikrinimo įžvalgų. Jeigu prevencija nėra veiksminga, nuo žmogaus teisių pažeidimų nukentėję asmenys vis tiek turi turėti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis, kuriomis užtikrinamas visapusiškas patirtos žalos atlyginimas. Išsamaus patikrinimo sistema padės parodyti, kokių buvo imtasi veiksmų siekiant užkirsti kelią žalai. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Tarpvalstybiniu mastu ES ir už jos ribų veikiančios įmonės turi būti valdomos tvariai – ekonominiu, socialiniu ir ekologiniu požiūriu, numatant gamybos vietas, prekių gamybą ir paslaugų teikimą Europoje. Pagal teisėkūros iniciatyvą įmonių taip pat reikėtų reikalauti, kad, palaikydamos savo verslo santykius pasaulinėse vertės grandinėse, taikytų atsakingo ir tvaraus verslo principus ir aspektus. Pagal teisėkūros iniciatyvą turėtų būti numatyta sukurti sistemą, kuri apimtų veiksmingą ir privalomą dialogą su pagrindiniais bendrovės suinteresuotaisiais subjektais, pageidautina jų stebėtojų tarybos ir patariamosios valdybos lygmeniu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Atsižvelgiant į sunkumus ir kliūtis, su kuriomis dažnai susiduria nukentėję asmenys, pasinaudodami teise kreiptis į teismą trečiosiose šalyse, kuriose buvo vykdoma įmonių veikla, reikėtų užtikrinti galimybę kreiptis į teismą valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigusi įmonė (arba kurioje ji vykdo savo veiklą). Todėl tos valstybės narės jurisdikcijoje turi būti įmanoma pateikti reikalavimą įmonėms, kurios yra įsisteigusios valstybėje narėje, vykdo joje veiklą arba turi kitokį ryšį su valstybe nare. Ši galimybė jau numatyta 2017 m. kovo 27 d. Prancūzijos įmonių apdairumo įstatyme, tačiau iš nagrinėjamų bylų matyti, kad nacionaliniams teismams dar nesuteikta jurisdikcija nagrinėti skundus, susijusius su užsienio patronuojamąja įmone. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Paprastai Europos teismų jurisdikcija galioja atsakovams iš Europos. Tai reiškia, kad Europos teisme gali būti pareikštas ieškinys prieš Europoje įsteigtą įmonę, tačiau paprastai negalima pareikšti ieškinio prieš jos patronuojamąsias įmones, įsteigtas šalyje, kurioje padaryta žala. Tiekėjai ir tarpininkai tiekimo grandinėje yra dar labiau atitolę nuo atitinkamos Europos įmonės. Būtina užtikrinti, kad nuo įmonių padarytų žmogaus teisių pažeidimų nukentėję asmenys ir jų atstovai, įskaitant profesines sąjungas ir žmogaus teisių gynėjus, žmogaus teisių srityje turėtų garantuotą teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, teisę kreiptis į teismus ir valdžios institucijas. Jeigu neaišku, kas – patronuojančioji įmonė, viena iš jos patronuojamųjų įmonių ar tiekėjas – gali būti atsakingas, jurisdikciją turėtų turėti vienas teisingą procesą vykdantis teismas. Todėl atitinkamai reikėtų pakeisti Reglamentą „Briuselis I“, kad tais atvejais, kai pažeidimas yra susijęs su žmogaus teisėmis, būtų sudarytos sąlygos bylą nagrinėti Europoje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kitas JT lygmeniu aptartas klausimas yra susijęs su taikomais teisės aktais. Pagal Reglamento „Roma II“ 7 straipsnį žalos aplinkai atveju taikomus teisės aktus galima pasirinkti. Ar taip bus ir žmogaus teisių atveju, siekiant užtikrinti vienodą teisių, susijusių su žala aplinkai ir su žmogaus teisių pažeidimais, traktavimą? Dabar šį klausimą svarsto teisininkai ir EESRK iš esmės pritars tokiam suderinimui nedarant poveikio visoms teisinėms pasekmėms. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Konkreti atsakomybės sistema, įskaitant (kai tinkama, ir priklausomai nuo teisinės sistemos ir pažeidimo) baudžiamąją atsakomybę, turi būti nustatoma tais atvejais, kai pažeidžiami žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos standartai arba įmonių veikla daro neigiamą poveikį, įskaitant tokį poveikį jų tiekimo ir subrangos grandinėse. Baudžiamoji atsakomybė už žiauriausius tarptautinius nusikaltimus numatyta JT sutarties projekte. Savo nuomonėje dėl JT sutarties EESRK jau pažymėjo, kad tokia atsakomybė taip pat turėtų būti taikoma didelio aplaidumo atvejais (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK taip pat jau pareiškė savo nuomonę prievolės įrodyti klausimais ir dėl atitinkamų įrodinėjimo standartų. EESRK savo nuomonėje (15) teigė, kad „[t]ai reikštų tai, kad ieškovų, pateikusių ieškinį dėl žmogaus teisių pažeidimų, turi būti reikalaujama tik įrodyti, kad esama neabejotino ryšio tarp pažeidėjo (pvz., tiekėjo arba patronuojamosios įmonės) ir (įgyjančiosios arba patronuojančiosios) įmonės, kurios atitinkamai turi būti reikalaujama įtikinamai paaiškinti, kad pažeidimai nebuvo jos galioje“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Įmonės neturėtų įsivelti į paviršutinišką bylinėjimąsi arba prisiimti visišką atsakomybę, nes gali remtis savo išsamaus patikrinimo procesais ir įrodyti, kad dalyvavo ir ėmėsi veiksmų švelninant žalingas pasekmes arba užkertant joms kelią. Jeigu įmonė nesukėlė žalos, prie jos neprisidėjo ir negalėjo apie ją žinoti, nepaisant to, kad atliko tikslingą išsamų patikrinimą, atsakomybė negali būti taikoma. Išsamaus patikrinimo metu turėtų būti sprendžiama dažna „įmonės statuso“ problema, nes nukentėję asmenys dažnai neturi išteklių arba galimybės įrodyti konkrečių atsakomybės ryšių PVG. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Tarp priemonių, kuriomis palengvinama nukentėjusių asmenų teisė kreiptis į teismą, turėtų būti tinkamos paramos schemos. Taikant laikinas procedūras turėtų būti sudarytos sąlygos nutraukti veiksmus, kuriais pažeidžiamos žmogaus teisės, socialiniai ir aplinkos standartai. EESRK jau atkreipė dėmesį į liudytojų svarbą ir pranešėjų apie pažeidimus vaidmenį, taip pat į būtinybę remti šioje srityje dirbančias NVO, atsižvelgiant į jų teisėtą interesą, remiantis nusistovėjusiais teisiniais veikimo ir įrodymų rinkimo principais. Prancūzijoje įgyvendinant NVO iniciatyvą įmonėms pateikus keletą oficialių įspėjimų, remiantis Prancūzijoje atliktu išsamiu patikrinimu, išryškėjo su teisėsauga (pvz., taikomais teisės aktais) susiję sunkumai. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Privalomo išsamaus patikrinimo sistema turėtų būti įgyvendinama remiantis sutartu standartu, kurio laikymasis užtikrinamas nustatant proporcingas, veiksmingas ir atgrasomojo pobūdžio sankcijas, o atsakomybė turėtų būti nustatoma remiantis aiškiai apibrėžto žmogaus teisių rinkinio pažeidimu. Kaip ir bet kuriuo kitu atveju, atsakomybė turi būti nustatoma atsižvelgiant į aiškų kaltės arba nesugebėjimo imtis prevencinių veiksmų ir tam tikros žalos priežastinį ryšį. Jeigu priežastinis ryšys yra netiesioginis, nesusijęs, vadinasi rizikos ryšio nėra. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sankcijos turėtų apimti draudimą dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir skiriant viešąjį finansavimą, taip pat turėtų būti numatytos finansinės sankcijos, kurios būtų proporcingos įmonės apyvartai, ir reikalavimas ištaisyti padėtį. Tai turėtų paskatinti įmones laikytis prievolių ir užkirsti kelią neigiamoms jų veiklos pasekmėms. Tai turėtų dar labiau prisidėti prie aukštynkryptės požiūrio į žmogaus teises, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, konvergencijos. Valstybės narės turėtų nustatyti teigiamas paskatas, kad skatintų įmonėse plataus užmojo požiūrį į tvarią ekonominę veiklą, be kita ko, jų tiekimo ir subrangos grandinėse. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Teisėkūros iniciatyva turėtų apimti nekintamumo išlygą, t. y. palankiausią išlygą, taip pat persvarstymo išlygą, pagrįstą ekspertų indėliu, pavyzdžiui, atliekant duomenų apsaugos teisės aktų persvarstymą. Naujos ES teisėkūros iniciatyvos reikalavimai taip pat turėtų būti taikomi dabartinėms savanoriškoms išsamaus patikrinimo priemonėms, kurios prireikus turėtų būti pritaikomos. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EK turėtų aktyviai remti savo išsamaus patikrinimo politiką tarptautiniu lygmeniu, t. y. vykstant JT sutarties rengimo procesui, visose atitinkamose tarptautinėse organizacijose, kad paskatintų kitas šalis sekti jos pėdomis. |
| --- | --- |

4.12.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 303, 2016 8 19, p. 17; OL C 97, 2020 3 24, p. 9 ir EESRK nuomonė dėl tvarių tiekimo grandinių ir deramo darbo tarptautinės prekybos srityje (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 197).

1

(2)  Kaip nurodyta Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje, devyniose pagrindinėse žmogaus teisių priemonėse tiek, kiek jos susijusios su Europa ir ES, Europos žmogaus teisių konvencijoje, Europos socialinių teisių chartijoje ir ES pagrindinių teisių chartijoje.

2

(3)  Kaip nurodyta pagrindiniuose darbo standartuose, ypač TDO trišalėje deklaracijoje dėl daugiašalėms įmonėms ir socialinei politikai taikomų principų.

3

(4)  OL C 97, 2020 3 24, p. 9.

4

(5)  EP rezoliucija 2018/2763 (RSP).

5

(6)  FRA tyrimas „Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level“, Viena, 2017 m.

6

(7)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1/language-en.

7

(8)  „Study on due diligence requirements through the supply chain“, Europos Komisija, 2020 m. sausio mėn., p. 16.

8

(9)  Komisijos nario D. Reynderso kalba internetiniame atsakingo verslo seminare išsamaus patikrinimo klausimais, 2020 m. balandžio 30 d.

9

(10)  Žr. 4 išnašą.

10

(11)  JT sutartis „Įmonės ir žmogaus teisės“.

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf

12

(13)  OL L 330, 2014 11 15, p. 1.

13

(14)  Žr. 4 išnašą.

14

(15)  Žr. 4 išnašą.

15

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/145

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „ES teritorinės darbotvarkės, Leipcigo chartijos ir ES miestų darbotvarkės peržiūra“

(tiriamoji nuomonė pirmininkaujančios Vokietijos prašymu)

(2020/C 429/20)

| Pranešėjas | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Roman HAKEN |

Pranešėjas

Petr ZAHRADNÍK

Bendrapranešėjis

Roman HAKEN

| Pamatinis dokumentas | 2020 m. vasario 18 d. Vokietijos federalinio ekonomikos ir energetikos ministro Peter Altmaier raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 0 / 4 |

Pamatinis dokumentas

2020 m. vasario 18 d. Vokietijos federalinio ekonomikos ir energetikos ministro Peter Altmaier raštas

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK rekomenduoja nuo dabartinės Leipcigo chartijos (žr. 2.2 dalį) įsigaliojimo atsiradusias aplinkybes ir parametrus visapusiškai įtraukti į naujosios chartijos turinį, kad ji funkciškai būtų suderinta su būsima ES daugiamete finansine programa ir jos sąsajomis su Europos semestro procesu. Be to, reikėtų atsižvelgti į COVID-19 pandemijos poveikį ir pasekmes valstybių narių ir visos ES ekonominiam, socialiniam, aplinkos ir teritoriniam vystymuisi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESRK atkreipia dėmesį į tikėtiną sutrikimų ir rizikos (ekonomikos, sveikatos, aplinkos, kibernetinės ir kt.) didėjimą ir siūlo aiškiai pabrėžti būtinybę nuolat atsižvelgti į atsparumą naujojoje Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartijoje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESRK teigiamai vertina teritorinę darbotvarkę iki 2030 m. ir pritaria jos pagrindiniams ramsčiams, grindžiamiems teisingumu, dėmesiu aplinkos apsaugai ir būtinybe teritorinį aspektą įtraukti į visas susijusias viešojo administravimo sritis. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad teritorinė darbotvarkė iki 2030 m. jam suteikia galimybę įsitraukti į darbotvarkės įgyvendinimo procesą. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK supranta, kad suteikiama didelė veiksmų laisvė taikyti integruotą požiūrį teritorinei ir miestų plėtrai, taip pat apie tokio požiūrio pranašumus, nes jis leidžia siekti poveikio sąveikos, sumažinti išlaidas ir funkciškai susieti remiamų projektų turinį. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad taikant integruotą požiūrį taip pat galima derinti viešuosius ir privačiuosius finansinius išteklius pajėgumams padidinti ir rizikai pasidalyti, siekiant teritorijų ir miestų vystymosi laikantis demokratinės kontrolės, skaidraus valdymo ir atskaitomybės principų. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESRK tvirtai pritaria tam, kad naudojant teritorinės ir miestų plėtros priemones būtų išlaikyta pusiausvyra tarp įvairių tipų teritorijų. Komitetas rekomenduoja taikyti kiekvienam teritorijų tipui tinkamiausias paramos priemones, kartu laikytis subsidiarumo principo, nes tai rizikos regionų atveju padės pašalinti nepritekliaus, atsilikimo ir izoliacijos požymius. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESRK pabrėžia miestų aglomeracijų ir didmiesčių zonų naujų vystymo modelių ir aspektų svarbą, nes jie yra pagrindiniai veiksniai, padedantys didinti ES konkurencingumą pasaulyje dėl jų atvirumo, taip pat būtinybę atsispirti tam tikram šalutiniam globalizacijos poveikiui. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tačiau EESRK taip pat gerai supranta, kaip svarbu saugoti ir remti periferines ir atokias, daugiausia kaimo, teritorijas, kad jos būtų įtrauktos į šiuolaikinį ir tvarų regionų vystymąsi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Atsižvelgiant į vidaus ir išorės veiksnius, negalima atskirai spręsti miestų ir regionų tvarumo ir atsparumo klausimų. Todėl EESRK rekomenduoja užtikrinti kuo didesnį Miestų darbotvarkės ir teritorinės sanglaudos politikos koordinavimą. Tai galima pasiekti funkcine miesto ir kaimo vietovių partneryste ir integruotais projektais, kuriais siekiama stiprinti miestų ir jų funkcinių zonų bei jiems priklausančių kaimo teritorijų vietos ekonominių, socialinių ir aplinkos sistemų tvarumą ir atsparumą. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESRK ragina Europos Komisiją rengiant ir vertinant miestų ir regionų plėtros planus remti keitimąsi patirtimi, nes tai palaipsniui leis parengti metodines rekomendacijas, kaip atsižvelgti į atsirandančią riziką ir atsparumą. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Viena vertus, EESRK pastebi, kad metropolinės zonos ir miestų aglomeracijos dėl išteklių sutelkimo ir ekonominės veiklos įvairinimo turi palankias sąlygas tapti visos nacionalinės ekonomikos augimo centrais ir, atsižvelgiant į jos atvirumą ir globalizaciją, jos kontaktiniais centrais. Kita vertus, puikiai supranta, kad būtinas subalansuotas visos nacionalinės ekonomikos, įskaitant kaimo ir užmiesčio vietoves, vystymas. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESRK primygtinai ragina miestų ir regionų vystymosi srityje užtikrinti proporcingesnį partnerystės principu grindžiamą atstovavimą. Geras tinkamo atstovavimo pavyzdys pateiktas programoje LEADER / Bendruomenės inicijuota vietos plėtra (BIVP), pagal kurią viešojo administravimo atstovai gali sudaryti ne daugiau kaip pusę partnerystės narių. Siekiant veiksmingo viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo, EESRK rekomenduoja į jį labiau įtraukti tikslines grupes (miesto ir kaimo gyventojus, vietos NVO ir socialinius partnerius). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESRK pažymi, kad praktiškai integruotas teritorinis požiūris daugiausia taikomas kaimo vietovėse (LEADER / BIVP), taip pat funkcinėse miestų aglomeracijose ir didmiesčių aglomeracijose. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Nors (tarpsektorinė) partnerystė užtikrinama sudarant valdymo ir patariamuosius organus, praktiškai privačių subjektų (vietos įmonių, NVO arba vietos veiklos grupių ir asociacijų) padėtis integruotų teritorinių investicijų (ITI) atveju yra daug silpnesnė. Ši spraga turėtų būti užpildyta ateityje, nes ji trukdo subalansuotam bendruomenės požiūriui į jos vystymosi poreikius. |
| --- | --- |

1.15

2.   Aplinkybės

| 2.1 | Leipcigo chartija yra tarpvyriausybinis ES valstybių narių dokumentas, kuriuo užtikrinamas bendrų tvarios miestų plėtros politikos principų ir strategijų laikymasis. Ji grindžiama trimis ramsčiais:






  — | tvarios miestų plėtros koncepcijos integravimas į nacionalinę, regioninę ir vietos plėtros politiką; |
| --- | --- | --- |

2.1

—

tvarios miestų plėtros koncepcijos integravimas į nacionalinę, regioninę ir vietos plėtros politiką;

| — | integruotos miestų plėtros priemonių (pvz., vietos suinteresuotųjų subjektų vykdoma BIVP miesto teritorijoje) taikymas ir atitinkamas viešasis administravimas, taip pat valdymas laikantis daugiapakopio valdymo principo; |
| --- | --- |

—

integruotos miestų plėtros priemonių (pvz., vietos suinteresuotųjų subjektų vykdoma BIVP miesto teritorijoje) taikymas ir atitinkamas viešasis administravimas, taip pat valdymas laikantis daugiapakopio valdymo principo;

| — | pusiausvyra su kitų tipų teritorinėmis struktūromis, kartu atsižvelgiant į policentrinę miestų struktūrą. |
| --- | --- |

—

pusiausvyra su kitų tipų teritorinėmis struktūromis, kartu atsižvelgiant į policentrinę miestų struktūrą.

| 2.2 | EESRK pritaria Leipcigo chartijos esmei ir apimčiai, tačiau mano, kad būtina ją pritaikyti prie naujų aplinkybių, susidariusių nuo jos priėmimo 2007 m. gegužės mėn. Įvyko šie svarbūs pokyčiai:






  — | didžiulė technologinė pažanga ir platesnis inovacijų potencialas diegiant skaitmeninimo, išmaniojo judumo ir kitus pažangius sprendimus, kurie atveria daug vystymosi galimybių (pvz., išteklių naudojimo optimizavimas ir t. t.), tačiau sukelia ir strateginę riziką (pvz., poveikis užimtumui, IT sistemų pažeidžiamumas ir t. t.); |
| --- | --- | --- |

2.2

—

didžiulė technologinė pažanga ir platesnis inovacijų potencialas diegiant skaitmeninimo, išmaniojo judumo ir kitus pažangius sprendimus, kurie atveria daug vystymosi galimybių (pvz., išteklių naudojimo optimizavimas ir t. t.), tačiau sukelia ir strateginę riziką (pvz., poveikis užimtumui, IT sistemų pažeidžiamumas ir t. t.);

| — | ekonomikos ir visuomenės 4.0 poveikis naujos ekonominės veiklos organizavimui, pavyzdžiui, žiedinės ir dalijimosi ekonomikos forma, kurios vystymąsi skatinantys veiksniai ir poveikis visų pirma sutelkti miestų aglomeracijose; |
| --- | --- |

—

ekonomikos ir visuomenės 4.0 poveikis naujos ekonominės veiklos organizavimui, pavyzdžiui, žiedinės ir dalijimosi ekonomikos forma, kurios vystymąsi skatinantys veiksniai ir poveikis visų pirma sutelkti miestų aglomeracijose;

| — | dėl migracijos, demografinio poveikio ir gyvenimo būdo pokyčių pasikeitusi socialinė struktūra; |
| --- | --- |

—

dėl migracijos, demografinio poveikio ir gyvenimo būdo pokyčių pasikeitusi socialinė struktūra;

| — | galimybės ir iššūkiai, susiję su Europos žaliajame kurse nustatytais tikslais ir priemonėmis; |
| --- | --- |

—

galimybės ir iššūkiai, susiję su Europos žaliajame kurse nustatytais tikslais ir priemonėmis;

| — | nauji miestų plėtros finansavimo būdai ir modeliai, grindžiami tiek privačiųjų, tiek viešųjų išteklių pasidalijimu ir interesais; |
| --- | --- |

—

nauji miestų plėtros finansavimo būdai ir modeliai, grindžiami tiek privačiųjų, tiek viešųjų išteklių pasidalijimu ir interesais;

| — | nauji miestų ir didmiesčių zonų atsivėrimo į išorę aspektai, atsižvelgiant į šių zonų vaidmenį pasaulinėje konkurencinėje arenoje ir būtinybę pasipriešinti šalutiniam globalizacijos poveikiui; |
| --- | --- |

—

nauji miestų ir didmiesčių zonų atsivėrimo į išorę aspektai, atsižvelgiant į šių zonų vaidmenį pasaulinėje konkurencinėje arenoje ir būtinybę pasipriešinti šalutiniam globalizacijos poveikiui;

| — | nuolatinis poreikis didinti visuomenės dalyvavimą planuojant ir įgyvendinant miestų ir jų priemiesčių plėtros projektus. |
| --- | --- |

—

nuolatinis poreikis didinti visuomenės dalyvavimą planuojant ir įgyvendinant miestų ir jų priemiesčių plėtros projektus.

| 2.3 | Teritorinė darbotvarkė iki 2030 m. yra tarpvyriausybinis Europos Sąjungos valstybių narių dokumentas, parengtas bendradarbiaujant su partneriais iš kitų šalių, ES institucijomis ir organizacijomis bei Europos interesų grupėmis. Jos tikslas – užtikrinti, kad siekiant tvarios ateities, dėmesys būtų sutelktas ne tik į teritorinės sanglaudos stiprinimą, kuris yra vienas iš Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatytų tikslų, bet ir į visas teritorijas bei jų gyventojus. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Siekiant šio tikslo, Teritorinėje darbotvarkėje iki 2030 m. raginama visose politikos srityse ir visais valdymo lygmenimis stiprinti teritorinį aspektą. Šis siekis grindžiamas trimis ramsčiais:






  — | pirmasis svarbiausias jos tikslas – teisinga Europa, teikianti ateities perspektyvas visų tipų teritorijoms ir jų gyventojams. Siekiama pabrėžti teritorinio aspekto ir teritorijų planavimo indėlį integruojant ir tarpusavyje susiejant politinius prioritetus, pavyzdžiui, ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Europos socialinių teisių ramstį, piliečiams artimesnę Europą, įtraukesnį, tvaresnį ir labiau integruotą vietovių ir teritorijų vystymąsi, teisingą pertvarką ir teritorinę integraciją Europoje; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

pirmasis svarbiausias jos tikslas – teisinga Europa, teikianti ateities perspektyvas visų tipų teritorijoms ir jų gyventojams. Siekiama pabrėžti teritorinio aspekto ir teritorijų planavimo indėlį integruojant ir tarpusavyje susiejant politinius prioritetus, pavyzdžiui, ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Europos socialinių teisių ramstį, piliečiams artimesnę Europą, įtraukesnį, tvaresnį ir labiau integruotą vietovių ir teritorijų vystymąsi, teisingą pertvarką ir teritorinę integraciją Europoje;

| — | antrasis svarbiausias jos tikslas – žalioji Europa, sauganti bendrą aplinką ir formuojanti visuomenės pertvarką. Siekiama pabrėžti teritorinio aspekto ir teritorijų planavimo indėlį įgyvendinant politinius prioritetus, pavyzdžiui, JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), Europos žaliąjį kursą, Paryžiaus susitarimą ir Europos perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

—

antrasis svarbiausias jos tikslas – žalioji Europa, sauganti bendrą aplinką ir formuojanti visuomenės pertvarką. Siekiama pabrėžti teritorinio aspekto ir teritorijų planavimo indėlį įgyvendinant politinius prioritetus, pavyzdžiui, JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), Europos žaliąjį kursą, Paryžiaus susitarimą ir Europos perėjimą prie žiedinės ekonomikos;

| — | trečia, Teritorinėje darbotvarkėje iki 2030 m. pateikiama teritorijų planavimo strateginė kryptis ir raginama visais valdymo lygmenimis stiprinti teritorinį aspektą visų sričių politikoje. Šis ramstis susijęs ir su EESRK, kuris raginamas informuoti savo narius apie darbotvarkės prioritetus ir skatinti bendradarbiauti juos įgyvendinant. Be kita ko, reikia pabrėžti pilietinės visuomenės partnerių svarbą užtikrinant tvarią ateitį visoms teritorijoms ir stiprinant BIVP, taip pat įgyvendinat bet kokią kitą priemonę, kuria sudaromos palankesnės sąlygos integruotam teritoriniam vystymuisi ir bendradarbiavimui. Be to, EESRK nariai turi ginti teritorinės darbotvarkės prioritetus Europos lygmens politinėse diskusijose. |
| --- | --- |

—

trečia, Teritorinėje darbotvarkėje iki 2030 m. pateikiama teritorijų planavimo strateginė kryptis ir raginama visais valdymo lygmenimis stiprinti teritorinį aspektą visų sričių politikoje. Šis ramstis susijęs ir su EESRK, kuris raginamas informuoti savo narius apie darbotvarkės prioritetus ir skatinti bendradarbiauti juos įgyvendinant. Be kita ko, reikia pabrėžti pilietinės visuomenės partnerių svarbą užtikrinant tvarią ateitį visoms teritorijoms ir stiprinant BIVP, taip pat įgyvendinat bet kokią kitą priemonę, kuria sudaromos palankesnės sąlygos integruotam teritoriniam vystymuisi ir bendradarbiavimui. Be to, EESRK nariai turi ginti teritorinės darbotvarkės prioritetus Europos lygmens politinėse diskusijose.

| 2.4 | EESRK sutinka, kad Teritorinė darbotvarkė iki 2030 m. yra svarbi, ir pritaria jos turiniui. Jis taip pat palankiai vertina nuo 2011 m. dedamas pastangas atnaujinti ir toliau plėtoti Teritorinės darbotvarkės idėją:






  — | visų pirma jis remia bendrą teritorinės darbotvarkės tikslą – siekti tvarios ateities visų tipų Europos teritorijoms ir visiems jų gyventojams; |
| --- | --- | --- |

2.4

—

visų pirma jis remia bendrą teritorinės darbotvarkės tikslą – siekti tvarios ateities visų tipų Europos teritorijoms ir visiems jų gyventojams;

| — | pritaria Teritorinės darbotvarkės iki 2030 m. tikslams ir prioritetams ir vertina teritorijų ir jų gyventojų atžvilgiu dedamas pastangas; |
| --- | --- |

—

pritaria Teritorinės darbotvarkės iki 2030 m. tikslams ir prioritetams ir vertina teritorijų ir jų gyventojų atžvilgiu dedamas pastangas;

| — | pritaria tam, kad dėmesys būtų sutelktas į šiuos prioritetus: a) subalansuota Europa, kurioje būtų svarbi kiekviena teritorija ir kiekvienas pilietis; b) funkciniai miesto ir kaimo vietoves jungiantys regionai; c) gyvenimo ir darbo sąlygų derinimas tarpvalstybiniu lygmeniu; d) sveika aplinka ir deramos gyvenimo sąlygos; e) žiedinė ekonomika ir f) tvarios skaitmeninės ir fizinės jungtys; |
| --- | --- |

—

pritaria tam, kad dėmesys būtų sutelktas į šiuos prioritetus: a) subalansuota Europa, kurioje būtų svarbi kiekviena teritorija ir kiekvienas pilietis; b) funkciniai miesto ir kaimo vietoves jungiantys regionai; c) gyvenimo ir darbo sąlygų derinimas tarpvalstybiniu lygmeniu; d) sveika aplinka ir deramos gyvenimo sąlygos; e) žiedinė ekonomika ir f) tvarios skaitmeninės ir fizinės jungtys;

| — | mano, kad labai svarbu įtraukti pilietinę visuomenę į teritorinių tikslų, pavyzdžiui, teisingos ir ekologiškos Europos, įgyvendinimą ir pritaria, kad EESRK šiame procese dalyvautų kaip vienas iš pagrindinių subjektų; |
| --- | --- |

—

mano, kad labai svarbu įtraukti pilietinę visuomenę į teritorinių tikslų, pavyzdžiui, teisingos ir ekologiškos Europos, įgyvendinimą ir pritaria, kad EESRK šiame procese dalyvautų kaip vienas iš pagrindinių subjektų;

| — | palankiai vertina tai, kad visi EESRK nariai turi galimybę interneto svetainėje www.territorialagenda.eu dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Teritorinę darbotvarkę iki 2030 m. |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad visi EESRK nariai turi galimybę interneto svetainėje www.territorialagenda.eu dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Teritorinę darbotvarkę iki 2030 m.

| 2.5 | EESRK teigiamai vertina paramą naujos ES miestų darbotvarkės parengimui po Amsterdamo pakto pasirašymo. Ši darbotvarkė, kuri turi glaudžių ir tiesioginių sąsajų su programomis URBACT ir URBAN, ateityje neabejotinai gali padėti nustatyti miestų plėtros prioritetus ir skatinti pasinaudoti geriausia praktika, kurią bus galima atkartoti ES. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Nors visi miestų darbotvarkės prioritetai yra svarbūs pilietinės visuomenės organizacijoms, jie neapsiriboja tradiciškai pilietinės visuomenės atliekamu vaidmeniu. NVO, socialinės įmonės ir kooperatyvai nuolat stiprina savo gebėjimus arba kuria naujus ekonominius ar organizacinius viešųjų paslaugų teikimo modelius. Būtina, kad valdžios institucijos galėtų į save pažvelgti iš miestuose veikiančių grupių ir organizacijų perspektyvos. EESRK mano, kad įtraukti nacionalinius ar regioninius tinklus arba daug patirties tam tikroje srityje turinčias vietos organizacijas būtų ne mažiau naudinga nei kurti europinius tinklus. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Bet kuriuo atveju, siekiant veiksmingai įgyvendinti ES miestų darbotvarkę, būtina:






  a) | atsižvelgti į būtiniausius dalyvaujančių partnerių poreikius ir skirti dėmesio gebėjimų stiprinimui (daugiausia horizontaliųjų miestų partnerysčių atvejais). Šiuo tikslu EESRK rekomenduoja naudoti techninei pagalbai skirtas Europos lėšas; |
| --- | --- | --- |

2.7

a)

atsižvelgti į būtiniausius dalyvaujančių partnerių poreikius ir skirti dėmesio gebėjimų stiprinimui (daugiausia horizontaliųjų miestų partnerysčių atvejais). Šiuo tikslu EESRK rekomenduoja naudoti techninei pagalbai skirtas Europos lėšas;

| b) | parengti metodines rekomendacijas dėl principų, kuriais vadovautųsi atitinkamos miestų partnerystės. Svarbu parengti miestų darbotvarkės stebėsenos ir vertinimo metodiką, taip pat nustatyti rodiklius, kurie padės įvertinti pokyčius. Būtina į vertinimo ir stebėsenos procesus įtraukti partnerius, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas. |
| --- | --- |

b)

parengti metodines rekomendacijas dėl principų, kuriais vadovautųsi atitinkamos miestų partnerystės. Svarbu parengti miestų darbotvarkės stebėsenos ir vertinimo metodiką, taip pat nustatyti rodiklius, kurie padės įvertinti pokyčius. Būtina į vertinimo ir stebėsenos procesus įtraukti partnerius, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas.

| 2.8 | EESRK atkreipia dėmesį į tam tikrą, viena vertus, teritorinės ir miestų darbotvarkių, ir, kita vertus, teritorinės sanglaudos dvilypumą. Jis pažymi, kad teritorinės sanglaudos klausimas nuo 2009 m. yra Sutarties (SESV), taigi ir bendrų teisės aktų dalis, nors nei miestų darbotvarkė, nei pati teritorinė darbotvarkė nėra Sutarties dalis, ir kad suverenumo aspektas išlieka valstybių narių kompetencijos sritis ir vis dar reglamentuojamas tarpvyriausybinio susitarimo. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESRK taip pat pritaria tam, kad, kaip svarbus Sąjungos regioninės plėtros elementas, būtų kuriamos ir įgyvendinamos dalyvaujamosios makroregionų vystymosi strategijos, suvienijančios ES valstybes nares bei jos regionus ir šalis, taip pat regionus, kurie jai nepriklauso. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nors laiko požiūriu ES teritorinė ir miestų darbotvarkės apima ilgesnį laikotarpį nei daugiametė finansinė programa (DFP), labai svarbu, kad DFP būtų tinkamai atsižvelgta į šias darbotvarkes nustatant būsimas gaires ir joms būtų teikiama tinkama parama. Iš tiesų galima daryti prielaidą, kad dabartinė COVID-19 pandemija turės esminį poveikį būsimai Europos Sąjungos DFP. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Dėl pandemijos padarinių teks į teritorinę ir miestų darbotvarkes įtraukti ne tik vystymosi aspektą, bet ir gebėjimą atremti riziką, kurią sunku numatyti ir kuri kyla dėl asimetrinių išorės sukrėtimų ir daro didelį poveikį vystymosi proceso tvarumui. |
| --- | --- |

2.11

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Tvarumas ir atsparumas

| 3.1.1 | EESRK pabrėžia, kad šiuo metu Europa susiduria su nuolatiniais iššūkiais, susijusiais su klimato kaitos poveikiu, išteklių naudojimu ir poreikiu mažinti aplinkos keliamą riziką gyventojų sveikatai ir gerovei. Nors vis daugiau savivaldybių ir vietos bendruomenių išbando įvairius tvaraus judumo, statybos, tvarios gamybos ir vartojimo būdus, jų platesnis taikymas praktikoje pareikalaus gerokai aktyvesnio visos visuomenės, įskaitant įmones, nevyriausybines organizacijas ir piliečius, dalyvavimo per visą pereinamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESRK mano, kad vietos valdžios institucijos geba rasti kompleksinius vietos sprendimus, todėl gali veiksmingai panaudoti finansinius išteklius dabartinės COVID-19 pandemijos padariniams sveikatai ir ekonomikai šalinti, ne tik stiprinti sveikatos ir socialinę infrastruktūrą ir gaivinti ekonomiką, bet ir remti perėjimą prie tvaresnių ir atsparesnių ekonominio vystymosi modelių. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europos miestams prekių tiekimas ir paslaugų teikimas iš išorės tapo savaime suprantamas ir jie manė, kad visiškai integruotos ekonominės sistemos gali susidoroti su galimais sutrikimais. Tačiau, kaip matyti dabartinės COVID-19 pandemijos atveju, dėl didelės tarpusavio priklausomybės kyla grandininio poveikio rizika. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Todėl EESRK pabrėžia, kad reikia plėtoti abipusiai naudingą miesto ir kaimo vietovių partnerystę, siekiant stiprinti vietos ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos sistemų tvarumą ir atsparumą. Tokios partnerystės ateityje gali tapti teritorinės sanglaudos ramsčiu. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Atsižvelgdamas į tai EESRK rekomenduoja naujojoje Leipcigo chartijoje raginti miestus:






  a) | plėtoti prognozavimo gebėjimus numatyti riziką ir galimus pokyčius, susijusius su klimato kaitos, ketvirtosios pramonės revoliucijos poveikiu ir naujų grėsmių sveikatai pasekmėmis, taip pat kitą svarbią riziką, laikantis Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje propaguojamos geriausios praktikos; |
| --- | --- | --- |

3.1.5

a)

plėtoti prognozavimo gebėjimus numatyti riziką ir galimus pokyčius, susijusius su klimato kaitos, ketvirtosios pramonės revoliucijos poveikiu ir naujų grėsmių sveikatai pasekmėmis, taip pat kitą svarbią riziką, laikantis Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje propaguojamos geriausios praktikos;

| b) | aktyviai plėtoti ir remti partnerystes tarp vietos subjektų miesto ir kaimo vietovėse (įskaitant vietos valdžios institucijas ir vietos veiklos grupes) siekiant užkirsti kelią strateginei rizikai ir pasinaudoti pertvarkos galimybėmis įgyvendinant integruotus projektus pagrindinėse bendro intereso srityse (sveikatos priežiūros, maisto ir vandens tiekimo, transporto, žiedinės ekonomikos ir kt.); |
| --- | --- |

b)

aktyviai plėtoti ir remti partnerystes tarp vietos subjektų miesto ir kaimo vietovėse (įskaitant vietos valdžios institucijas ir vietos veiklos grupes) siekiant užkirsti kelią strateginei rizikai ir pasinaudoti pertvarkos galimybėmis įgyvendinant integruotus projektus pagrindinėse bendro intereso srityse (sveikatos priežiūros, maisto ir vandens tiekimo, transporto, žiedinės ekonomikos ir kt.);

| c) | įvertinti būsimų vystymo planų, programų ir projektų poveikį vietos aplinkosauginės, ekonominės ir socialinės sistemos tvarumui ir atsparumui (įskaitant jų poveikį pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir darbo rinkai) ir juos optimizuoti remiantis per tą laiką įgytomis žiniomis; |
| --- | --- |

c)

įvertinti būsimų vystymo planų, programų ir projektų poveikį vietos aplinkosauginės, ekonominės ir socialinės sistemos tvarumui ir atsparumui (įskaitant jų poveikį pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir darbo rinkai) ir juos optimizuoti remiantis per tą laiką įgytomis žiniomis;

| d) | dalytis įgyta patirtimi ir novatoriškais sprendimais siekiant didesnio tvarumo ir atsparumo pasitelkiant Europos tinklus ir teritorinio bendradarbiavimo programas. |
| --- | --- |

d)

dalytis įgyta patirtimi ir novatoriškais sprendimais siekiant didesnio tvarumo ir atsparumo pasitelkiant Europos tinklus ir teritorinio bendradarbiavimo programas.

| 3.1.6 | Kartu EESRK pripažįsta, kad atsparumo stiprinimas yra palyginti nauja prioritetinė sritis. Komitetas taip pat rekomenduoja visoje Europoje pradėti keistis patirtimi, įskaitant vietos mokslo darbuotojus ir specialistus, taip pat iniciatyvas skatinti geriausią praktiką šioje srityje. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Integracija

| 3.2.1 | EESRK pabrėžia, kad integruotų sanglaudos politikos projektų įgyvendinimo ES lygmeniu galimybės išlieka didžiulės. ES integruotas požiūris į išteklių naudojimą turėtų būti orientuotas į tarpdalykiškumą ir horizontaliąsias temas (t. y. atsisakyti dirbtinio plačiai paplitusio ir siauro sektorinio požiūrio, kuris labai trukdo įgyvendinti iš tiesų integruotus sprendimus). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESRK supranta, kad taikant integruotą požiūrį būtinas visiškai naujas remiamų projektų valdymas. Šis požiūris grindžiamas projektų, kurie remiami ne tik pagal skirtingas ES biudžeto programas, bet ir gauna kitą įvairių formų paramą (dotacijas, finansines priemones ir kt.), tarpusavio sąveika ir logiškomis bei funkcinėmis tarpusavio sąsajomis. Idealiu atveju šiuos finansavimo šaltinius taip pat papildo privatūs šaltiniai. Laikantis šio požiūrio, labai svarbu užtikrinti projektų temų nuoseklumą ir itin svarbu įvertinti tikrąjį poveikį. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESRK rekomenduoja visuose partnerystės susitarimuose deramą dėmesį skirti integruotam teritoriniam požiūriui. Be to, jis turi būti visiškai susietas ir suderintas su paramos telkimo pagal temas principu ir neturėtų būti laikomas paramos telkimo pagal temas šalutiniu aspektu. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESRK pabrėžia, kad hipotetinis testas parodė, jog taikant integruotą požiūrį veiklos rodiklių vertė yra 40 proc. didesnė, palyginti su atskirų izoliuotų projektų sistema. Makroekonominiu požiūriu šie pokyčiai yra gana nereikšmingi paramos privačiojo sektoriaus investicijoms atveju (atsižvelgiant į labai mažą tokių investicijų dalį, palyginti su visomis privačiojo sektoriaus investicijomis); viešųjų investicijų atveju jų poveikis yra didelis, visų pirma dėl to, kad koordinuojamas jų vykdymas ir naudojimas. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EESRK pažymi, kad integruoti reikia ne tik turinį ir temas. Skirtingų rūšių integruoti projektai tinka skirtingoms teritorijoms ir skirtingiems teritorijų tipams, todėl svarbu taikyti subsidiarumo principą ir tinkamai susieti temas su poreikiais. Dažniausiai nurodomos šios teritorijos: metropolinės zonos, (sub)regionai, skurdūs miesto rajonai ir miesto aglomeracijos. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EESRK pažymi, kad konkurencingumo ir kompetencijos skatinimo projektai, pagal kuriuos stiprinamas vystymosi centrų vaidmuo, daugiausia yra pritaikyti metropolinėms zonoms ir aglomeracijoms, o projektai, kuriais remiami konvergencijos prioritetai, yra labai svarbūs (sub-) regionams ir skurdiems miestų rajonams. Integracijos tikslas taip pat gali būti išteklių sutelkimas, kuris yra įmanomas tiek pagal sanglaudos politikos veiksmų programą, tiek pagal veiksmų programas, taip pat pagal fondų ir daugiametę finansinę programą. EESRK mano, kad privačių finansinių išteklių sutelkimas turimam viešajam finansavimui padidinti ir taip užtikrinti papildomus pajėgumus ir rizikos pasidalijimą taip pat yra įmanoma su integruotu požiūriu susijusi galimybė. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | EESRK mano, kad pagrindiniai integruoto teritorinio požiūrio pranašumai yra šie: galimybė pasiekti masto ekonomiją gerokai sumažinant projektų įgyvendinimo išlaidas ir didžiausias pranašumas – tai teigiamo vystymosi poveikio sinergija. Būtų galima įvardyti šias pagrindines kliūtis: nuolatinis nepasitikėjimas, valdymo ir įgyvendinimo sudėtingumas ir ypač nenoras perduoti atsakomybę žemesniems valdymo lygmenims. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Pusiausvyra

| 3.3.1 | Kuo labiau bus vystomos metropolinės zonos ir miestų aglomeracijos ir bus užmirštamos kitų tipų atitinkamos šalies teritorijos, tuo didesnė bus būsimų struktūrinių nesėkmių rizika ir šioms problemoms išspręsti reikės daug lėšų. Šis požiūris taip pat tinka siekiant subalansuoto atskirų ES valstybių narių vystymosi ir pateisina tvirtos ES sanglaudos politikos išlaikymą ateityje. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Šie argumentai taikytini ir pagrindinėms regioninės plėtros pagalbos priemonėms, o konkrečiuose ITI ir BIVP–M projektuose turėtų būti atsižvelgta į šį platesnį kontekstą, nes priešingu atveju kyla didesnis pavojus, kad bus sukurtos vidinės atskirtos teritorijos („niekieno žemės“), kurios nėra pakankamai remiamos pagal teritorinės plėtros politiką, todėl daromos didelės kliūtys jų būsimai plėtrai. ITI atveju pagrindinis dėmesys paprastai skiriamas dideliems ir investiciniams projektams, o BIVP–M projektams skiriami riboti finansiniai ištekliai ir jie dažniausiai nėra susiję su investicijomis, nors šių projektų pridėtinė vertė yra didelė. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Tai taip pat sudaro sąlygas ITI ir BIVP tarpusavio suderinamumui, laikantis subsidiarumo principo. Kalbant apie ITI, jos turėtų apimti ne tik atitinkamą metropolinę zoną arba miesto aglomeraciją, bet ir su jomis susijusias kaimo vietoves arba mažesnių miestų teritorijas. Kita vertus, BIVP gali būti racionaliai taikoma priemonė, skirta remti ne tik vietos iniciatyvas kaimo vietovėse, bet ir spręsti miestų vietovių ir miestų rajonų bendruomenių problemas. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Pagrindinės BIVP–M savybės (1):






  — | tarpsektorinės vietos partnerystės, panašios į vietos veiklos grupes kaimo vietovėse, įvairių sektorių (verslo, ne pelno sektoriaus, viešojo administravimo institucijų ir (arba) specialiųjų institucijų, pavyzdžiui, mokyklų, institutų, administracijų, bankų) dalyvavimas; |
| --- | --- | --- |

3.3.4

—

tarpsektorinės vietos partnerystės, panašios į vietos veiklos grupes kaimo vietovėse, įvairių sektorių (verslo, ne pelno sektoriaus, viešojo administravimo institucijų ir (arba) specialiųjų institucijų, pavyzdžiui, mokyklų, institutų, administracijų, bankų) dalyvavimas;

| — | bendra plėtros strategija (integruota teritorinė, tarpsektorinė, orientuota į vieną ar daugiau temų, pagrįsta konkrečiais miesto poreikiais ir galimybėmis, parengta pagal galiojančią miestų plėtros strategiją ir finansuojama įvairiais viešaisiais ir privačiais ištekliais); |
| --- | --- |

—

bendra plėtros strategija (integruota teritorinė, tarpsektorinė, orientuota į vieną ar daugiau temų, pagrįsta konkrečiais miesto poreikiais ir galimybėmis, parengta pagal galiojančią miestų plėtros strategiją ir finansuojama įvairiais viešaisiais ir privačiais ištekliais);

| — | principas „iš apačios į viršų“, pagal kurį iniciatyva pradedama tiesiogiai atitinkamoje vietovėje, aktyviai dalyvaujant partneriams ir visuomenei; |
| --- | --- |

—

principas „iš apačios į viršų“, pagal kurį iniciatyva pradedama tiesiogiai atitinkamoje vietovėje, aktyviai dalyvaujant partneriams ir visuomenei;

| — | koordinuoti veiksmai (viešųjų ir privačiųjų išteklių planavimas ir naudojimas, bendri projektai), daugiašalės integracijos galimybė (teritorinė, laikina, materialinė, susijusi su finansavimu ir institucinė); |
| --- | --- |

—

koordinuoti veiksmai (viešųjų ir privačiųjų išteklių planavimas ir naudojimas, bendri projektai), daugiašalės integracijos galimybė (teritorinė, laikina, materialinė, susijusi su finansavimu ir institucinė);

| — | partneryste grindžiamas ir decentralizuotas sprendimų dėl atskirų vietos projektų finansavimo priėmimas pasitelkiant įvairių pramonės šakų vietos partnerystės organizacijas; |
| --- | --- |

—

partneryste grindžiamas ir decentralizuotas sprendimų dėl atskirų vietos projektų finansavimo priėmimas pasitelkiant įvairių pramonės šakų vietos partnerystės organizacijas;

| — | dėmesys inovatyviems sprendimams t. y. veiklai ir veiksmams, kurie tam tikroje teritorijoje yra nauji ir skatina vystymąsi (o ne tik įprasta, praeityje jau vykdyta veikla); |
| --- | --- |

—

dėmesys inovatyviems sprendimams t. y. veiklai ir veiksmams, kurie tam tikroje teritorijoje yra nauji ir skatina vystymąsi (o ne tik įprasta, praeityje jau vykdyta veikla);

| — | bendradarbiavimas tinkluose, visų pirma tarp vietos tarpsektorinių partnerysčių valstybėse narėse ir (arba) tarp tarpsektorinių partnerysčių Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas tinkluose, visų pirma tarp vietos tarpsektorinių partnerysčių valstybėse narėse ir (arba) tarp tarpsektorinių partnerysčių Europos Sąjungoje.

| 3.3.5 | EESRK supranta, kad dėl vykstančių struktūrinių ir technologinių pokyčių kai kurios ES teritorijos atsiduria tokioje padėtyje, kai joms nebeužtenka, bent jau trumpuoju laikotarpiu, savo išteklių (pvz., intensyvios anglių kasybos regionai ir nuo jų priklausomos sunkiosios pramonės šakos, kurios patiria nuosmukį) ir todėl atsiranda rinkos nepakankamumo požymių. Regioninės plėtros priemonės turėtų padėti šiems regionams rasti perspektyvų strateginį sprendimą funkciniam ekonominės veiklos įvairinimui ir suteikti tokiai plėtrai reikalingus finansinius išteklius. |
| --- | --- |

3.3.5

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Instituciniai aspektai

| 4.1.1 | EESRK supranta, kad Europos Sąjungos instituciniu lygmeniu esama tam tikro dvilypumo: viena vertus, vykdoma teritorinė plėtra ir miestų plėtros programa, antra vertus, siekiama teritorinės sanglaudos. Nors apskritai miestų plėtra gali būti laikoma platesnės teritorinės plėtros dalimi, jos atveju esama tam tikros autonomijos, nes kompetencija šioje srityje priklauso išskirtinai valstybėms narėms, todėl valdymo klausimai yra tarpvyriausybinių susitarimų objektas. Kita vertus, teritorinė sanglauda nuo 2009 m. yra ES teisės aktų dalis. Taigi šių dviejų temų turinys labai sutampa. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Minėtas dvilypumas, kuris nurodomas 2019 m. Bukarešto deklaracijoje, dar nėra didžiausia problema, atsižvelgiant į tai, kad miestų darbotvarkė yra visiškai integruota į sanglaudos politiką. Daugiapakopio valdymo sistema taip pat padeda spręsti šią problemą (žr. toliau). Nepaisant to, naujoji Leipcigo chartija turėtų sudaryti sąlygas pašalinti šį dvilypumą ir teritorinę darbotvarkę kiek įmanoma veiksmingiau susieti su miestų darbotvarke. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Esminiai aspektai

| 4.2.1 | EESRK tikisi, kad svarbiausia naujosios Leipcigo chartijos nauda ir pridėtinė vertė bus tai, kad bus visapusiškai atsižvelgta į naujus elementus ir aplinkybes, nuo kurių priklauso teritorinė ir miestų plėtra (žr. 2.2 punktą): atsparumo principas bus įtrauktas į naują dokumentą ir bus pateikti įtikinami sprendimai, skirti įveikti COVID-19 pasekmes, kurios, ko gero, bus struktūrinės ir ilgalaikės. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Kitas svarbus aspektas – tinkama prevencijos, paramos ir plėtros infrastruktūra, kuriai būtų panaudotos dabartinės technologinės galimybės ir kuri užtikrintų subalansuotą teritorijos vystymąsi, padėsiantį pašalinti tam tikrus įvairius gyvenimo kokybės skirtumus tarp metropolinių teritorijų ir periferinių kaimo vietovių. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Finansiniai aspektai

| 4.3.1 | Siekiant užtikrinti optimalią teritorinę ir miestų plėtrą, būtina sukurti tvirtus finansinius išteklius, kuriuos panaudojant būtų galima patenkinti realius poreikius, t. y. būsimą ES daugiametę finansinę programą, kurios vienas iš pagrindinių prioritetų turėtų būti darnus, bet dinamiškas, tvarus ir integruotas teritorinis vystymasis. Kita vertus, net ir teritorinio vystymosi kontekste atrodo tikslinga labiau naudotis šiuolaikinėmis finansinėmis priemonėmis, t. y. tomis, kuriomis atsižvelgiama į rezultatus ir pasiekimus, kurių poveikis yra išmatuojamas, o kai kurios iš jų grindžiamos pelningumu. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Kalbant apie privačias iniciatyvas ir atsakomybę už teritorijų, kuriose mes dirbame ir gyvename, plėtrą ir atsižvelgiant į viešųjų finansų trūkumą, turėtų būti suteikta daugiau galimybių sutelkti privačius finansinius išteklius jų naudai padidinti, taikant griežtos demokratinės kontrolės ir valdymo mechanizmus. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Daugiapakopis valdymas

| 4.4.1 | Atsižvelgiant į šiuolaikinę teritorinę ir miestų plėtrą, daugiapakopis valdymas, griežtai laikantis subsidiarumo principo, yra išankstinė sąlyga ir būtinybė. Reikia tik sukurti jam tinkamas institucines sąlygas. Šios sąlygos apima realią kompetenciją, administracines ir procedūrines sąlygas bei pakankamą finansinį pagrindą. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Tiek vertikalioji, tiek horizontalioji partnerystė yra vienas svarbiausių principų, užtikrinančių modernias viešąsias paslaugas. Kaip vieną tokio bendradarbiavimo pavyzdį EESRK siūlo išnagrinėti įvairius viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo modelius, taikant miestų projektams demokratinės atskaitomybės ir jų valdymo kontrolės mechanizmus, taip pat Europos partneryste grindžiamas programas, pavyzdžiui, ankstesnę programą EQUAL (2). Būtent įvairiais lygmenimis, visų pirma miestuose, viešojo valdymo įstaigos turi suburti atitinkamus partnerius įgyvendinant bendrus projektus ir veiksmingai naudotis finansavimu. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Daugiapakopis valdymas gali būti veiksmingai plėtojamas ir įgyvendinamas vykdant integruotus miestų aglomeracijų ir jų funkcinių teritorijų kaimo vietovėse projektus. Kaimo vietovių vietos veiklos grupės ir naujos tarpsektorinės miestų partnerystės taip pat gali sėkmingai dalyvauti šiuose projektuose. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Be to, šiuolaikinei teritorinei ir miestų plėtrai reikia ne tik visų viešojo sektoriaus subjektų (valstybės, regionų ir savivaldybių atstovų) suderintų veiksmų, bet ir veiksmingo socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės (privačių asmenų, verslo organizacijų ir verslo asociacijų, profesinių sąjungų, vietos lygmeniu veikiančių ne pelno sektorių ir kt.) dalyvavimo. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EESRK siūlo miestų bendruomenių ir piliečių dalyvavimo temą toliau plėtoti Chartijoje. Miestams reikia veikiančios sistemos piliečių ir piliečių grupių pozicijai stiprinti, kad jie galėtų būti tikri ir patikimi diskusijų dėl savo miestų plėtros prioritetų ir jų įgyvendinimo, taip pat miestų darbotvarkės įgyvendinimo partneriai. Tik didelį socialinį kapitalą sukaupusi, savimi pasitikinti ir tvirta bendruomenė galės išspręsti ateities uždavinius. Šiuo tikslu būtina, kad viešosios valdžios institucijos parengtų švietimo ir mokymo modulius, kurie parodytų, kaip galima kurti ir stiprinti bendradarbiavimo partnerystes savo bendruomenėje. EESRK yra pasirengęs dirbti plėtojant šį sumanymą. |
| --- | --- |

4.4.5

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK šioje nuomonėje naudoja trumpinį BIVP-M kaip bendruomenės inicijuotos vietos plėtros miestų vietovėse terminą. Todėl stengiamės geriau apibūdinti įvairius vietos kaimo ir miesto plėtros išteklius ir sąlygas. Šiuo metu BIVP paprastai taikoma kaimo vietovėms kaip LEADER programos atnaujinimas, tačiau ne taip dažnai miestų plėtrai.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:c10237

2

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/153

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „ES struktūrinės ir sanglaudos politikos vaidmuo inovatyviai ir pažangiai skatinant ekonomikos pertvarką“

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/21)

| Pranešėjas | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsultavimasis | 2020 m. vasario 18 d. Vokietijos ekonomikos ir energetikos federalinio ministro Peter ALTMAIER raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 217 / 0 / 3 |

Konsultavimasis

2020 m. vasario 18 d. Vokietijos ekonomikos ir energetikos federalinio ministro Peter ALTMAIER raštas

Teisinis pagrindas

SESV 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinės sesijos Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

217 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK ragina Europos Komisiją sanglaudos politiką vertinti kaip pagrindinę priemonę atremiant didžiulius iššūkius, kuriuos sukėlė koronaviruso pandemija. Dabar būtina greitai reaguoti, o valstybėms narėms padėti ir paremti skirtos finansiniai ištekliai turi būti skiriami laikantis atitinkamų kriterijų ir drąsiai. Europai kaip niekad anksčiau būtinas diferencijuotas požiūris atremiant bendrą iššūkį. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Atsižvelgiant į koronaviruso krizės poveikį, būtinos tvirtos ir aiškios priemonės, kurios padėtų atkurti Europos ekonomiką. Pasekmes visuomenės sveikatai, ekonominei, visuomeninei ir politinei veiklai sudėtinga įvertinti, o poveikis kiekvienoje valstybėje narėje bus skirtingas. EESRK sutinka, kad Vokietijos pirmininkavimo prioritetuose daugiausia dėmesio turi būti skirta šioms naujoms aplinkybėms, ir ragina imtis veiksmų siekiant išsaugoti užimtumą ir socialines teises visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESRK mano, kad bet kuriame Europos ekonomikos gaivinimo plane turi būti atsižvelgiama į šios krizės padarinius, t. y. Europos priklausomybę nuo kitų ekonomikos sektorių, kuriuose gaminami konkretūs produktai ir teikiamos konkrečios paslaugos. Akivaizdu, kad Europa privalo apsvarstyti savo prekybos politiką, skatinti inovacijas ir išnaudoti pranašumą, kurį suteikia jos pažangios specializacijos strategija, pagrįsta požiūriu į regionus ir atskirus pramonės sektorius. Sanglaudos politika praeityje atliko esminį vaidmenį sudarant tinkamas sąlygas, kad pramonės, MTTP ir infrastruktūros srityse būtų galima ieškoti sprendimų. EESRK mano, kad, atsižvelgiant į dabartinius poreikius, reikalinga dar griežtesnė politika, kuria būtų remiamas pramonės sektorių veiklos sugrąžinimas į Europą. Dabar pats laikas imtis reindustrializacijos. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESRK manymu, paslaugų skaitmeninimas turi išlikti visų valstybių narių prioritetu. Ši krizė parodė, kad siekiant paremti visus europiečius, ypač tuos, kuriems būtina papildoma parama, reikalingos paprastesnės ir visapusiškesnės paslaugos. EESRK nekyla abejonių, kad valstybių narių lūkesčiai ir uždaviniai skaitmeninimo srityje yra skirtingi. Dabartinė infrastruktūra nėra pakankama ir prioritetas šioje srityje turi būti investicijų didinimas. Valstybės narės turėtų būti skatinamos investuoti į geresnę infrastruktūrą, kad sukurtų tinkamas sąlygas naujoms įmonėms ir naujoms paslaugoms. Finansinės priemonės turi būti kūrybiškos ir paprastos, kad šį tikslą būtų galima pasiekti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK sutinka, kad vis dar reikia investuoti į visapusišką plačiajuosčio ryšio aprėptį, kad kaimo vietovės galėtų vystyti šiuolaikinę žemės ūkio ir turizmo veiklą. Sanglaudos politikos priemonėse šio poreikio nebuvo paisoma arba pagal finansavimo programas valstybės narės bent jau nebuvo skatinamos pasinaudoti dabartinėmis galimybėmis. Siekiant sudaryti sąlygas „naujos formos žemės ūkio“, naujos turizmo veiklos ir naujų pramonės sektorių plėtrai, valstybių narių vyriausybes reikėtų skatinti investuoti į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESRK yra įsitikinęs, kad dėl COVID-19 poveikio visuomenei ir ekonomikai e. verslas turi esminę reikšmę „naujai įprastai“ tvarkai. Jo reikės siekiant suteikti skirtingas galimybes įmonėms ir vartotojams. Šis naujas požiūris taip pat gali būti naudingas MVĮ, todėl struktūrinių fondų lėšas reikia skirstyti taip, kad įmonės galėtų atrasti naujas rinkas ir naujas galimybes. EESRK primygtinai ragina Komisiją laikytis lanksčios pozicijos atremiant šiuos iššūkius, kurie gali atverti galimybes įmonėms užmegzti internetines partnerystes ir imtis pažangių investicijų, siekiant konkuruoti ne tik vidaus rinkoje, bet ir visame pasaulyje. Iš tiesų tam, kad įmonės ir vartotojai galėtų geriau sąveikauti, reikalingi tvaresni tiekimo grandinės tinklai. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESRK mano, kad skubiai reikia apsaugoti MVĮ ir jų tvarumą. Todėl įprastos dabartinės Europos priemonės, pavyzdžiui, Europos socialinis fondas, turi būti naudojamos labai kūrybiškai ir tuo pat metu paprastai. Nekyla jokių abejonių dėl šios krizės poveikio užimtumo lygiui ir Europai bus sudėtinga atsigauti be tinkamos žmonių mokymo ir pakartotinio integravimo į darbo rinką strategijos. Be to, dėl šios priežasties sprendimų priėmimo procese, susijusiame su finansinių priemonių panaudojimu, turi būti atsižvelgiama į tai, kad MVĮ, siekdamos pasinaudoti šiomis sistemomis, vis dar susiduria su sudėtingais biurokratiniais reikalavimais. EESRK ragina imtis veiksmų siekiant sumažinti naštą šioje srityje ir sudaryti sąlygas MVĮ pasinaudoti šiomis sistemomis. |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Šioje srityje būtina užtikrinti palankias ilgalaikes kredito sąlygas, taikomas MVĮ, siekiant suteikti joms pagalbą šiuo sudėtingu laikotarpiu, be to, turėtume pasinaudoti Sanglaudos fondu, kad sukurtume greitai pritaikomą ir veiksmingą finansinę priemonę. |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | Atsižvelgdamas į tai, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į poreikį paskatinti ir sukurti tinkamas sąlygas viešųjų investicijų į mokymosi visą gyvenimą plėtrą ir su tuo susijusių mechanizmų kūrimą, siekiant sudaryti sąlygas žmonėms pritaikyti savo įgūdžius prie dabartinių rinkos poreikių, taip pat pasirengti suteikti būsimoms kartoms naujus įgūdžius. |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.8 | EESRK taip pat sutinka, kad turi būti remiamas žaliasis kursas ir primygtinai ragina Europos Komisiją paaiškinti valstybėms narėms, kaip, pavyzdžiui, būtų galima pasinaudoti Teisingos pertvarkos fondo 40 mlrd. EUR ekonomikos priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti. Tai yra geros idėjos ir koncepcijos pavyzdys, kurį reikėtų skatinti tarp valstybių narių, tačiau dar nėra visiškai aišku, kaip praktiškai tai turės būti įgyvendinta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESRK palankiai vertina programą REACT, pagal kurią 55 mlrd. EUR bus investuota sanglaudos politikai remti, tačiau ragina Europos Komisiją nedelsiant informuoti valstybes nares ir paaiškinti sąlygas ir paskirstymo kriterijus, atsižvelgiant į tai, kad šias lėšas reikia paskirstyti iki 2022 m. pabaigos. Programos REACT-EU lėšos valstybėms narėms bus paskirstytos atsižvelgiant į jų santykinį klestėjimą ir dabartinės krizės padarinių jų ekonomikai ir visuomenei, įskaitant jaunimo nedarbą, mastą. Tačiau tam, kad būtų pasiekti šie rezultatai, būtina turėti tikslesnę informaciją. Šiuo metu veikiau būtina užtikrinti įgyvendinimą, o ne diskutuoti dėl finansavimo sumos. Europai reikia lanksčios, greitos ir paprastos programos, kurioje būtų numatyti ne tokie sudėtingi procesai, galintys padėti paprasčiau gauti finansavimą, nepaisant įmonės dydžio, kilmės arba sektoriaus, jeigu pagrindiniai sprendžiami klausimai yra susiję su užimtumu ir pridėtine verte. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Apibrėžiant regioninę politiką EESRK siūlo būtinai konsultuotis su pilietinės visuomenės organizacijomis ir užtikrinti plataus masto jų dalyvavimą, siekiant pasinaudoti tikromis ir susijusiomis suinteresuotųjų subjektų turimomis žiniomis, kurios galiausiai padėtų skatinti strategijos įgyvendinimą. Dabar pats laikas į politikos formavimo ir įgyvendinimo procesą įtraukti socialinius partnerius ir taip užtikrinti partneryste grindžiamą požiūrį, kuris iš tikrųjų gali padėti siekti pokyčių. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1 | Vokietija Europos Sąjungai pirmininkaus labai specifinėmis aplinkybėmis ir tai bus didelis iššūkis Europos projektui. Dauguma pirmininkavimo tikslų gali būti persvarstyti atsižvelgiant į su koronavirusu susijusią situaciją, o tai darys poveikį žmonių, įmonių ir pramonės sektorių vystymuisi, ir bus Europos atsparumo išbandymas pasibaigus pandemijai. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nors prioritetai visada gali keistis, tam tikros pagrindinės idėjos, nepaisant situacijos, gali išlikti. Skaitmeninimas, biudžetui kylanti rizika ir pažangi bei auganti ekonomika yra uždaviniai, kuriems jau ir anksčiau buvo skiriamas dėmesys. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dėl skaitmeninimo vis aktualesnė tampa duomenų politika, dirbtinis intelektas ir bendroji skaitmeninė rinka. Būtina toliau garantuoti vidaus rinkos atvirumą, tai yra užmojis, kurį reikia vertinti atsižvelgiant į Europos ekonomikos gaivinimo planą. Skaitmeninė vidaus rinka toliau bus plėtojama siekiant pagerinti Europos konkurencingumą. ES aktyviai imasi veiksmų sąveikumo, standartizacijos ir atvirojo kodo technologijų srityse. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dėl dabartinės padėties taip pat kyla pavojus, kad didės ekonominiai ir socialiniai skirtumai, įskaitant regioninius ir teritorinius skirtumus tarp valstybių narių ir jų viduje. Paklausos pokyčiai ir įmonių sektoriaus gebėjimas atsigauti dėl skirtingos sektorių specializacijos asimetriškai paveiks valstybių narių regionus ir teritorijas. Numatoma, kad labiausiai nukentės paslaugos, kurias teikiant reikia tiesiogiai bendrauti su vartotojais, tačiau taip atsitiks visų pirma dėl sumažėjusios MVĮ apyvartos ir sumažėjusio užimtumo. |
| --- | --- |

2.4

2.5   Kaimo vietovių reindustrializacija

| 2.5.1 | Valstybės narės, turinčios didelę fiskalinių veiksmų laisvę, gali sau leisti teikti didesnę ir ilgalaikę paramą įmonėms ir namų ūkiams. Jos taip pat bus geriau pasirengusios perimti didesnį valdžios sektoriaus deficitą ir skolą tuo metu, kai būtina kuo skubiau užtikrinti kokybišką sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę socialinę paramą nukentėjusiems asmenims. Apskritai valstybių narių galimybės finansuoti investicijas, būtinas ekonomikai gaivinti ir žaliajai bei skaitmeninei pertvarkai finansuoti, bus nevienodos. Šie skirtumai gali iškreipti vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje ir padidinti gyvenimo lygio skirtumus. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.6 | Žymi Jeano-Claude‘o Junckerio frazė: „Šioje Sąjungoje nepakanka Europos. Ir šioje Sąjungoje nepakanka Sąjungos.“ Dabartinė krizė dar kartą aiškiai parodė, kad reikalams pašlijus, kiekvienas pradeda veikti už save. Laikini eksporto draudimai, taikomi tam tikrų valstybių saugomoms prekėms, ir šiuo metu uždarytos sienos yra tikros nacionalinės reagavimo į pasaulinę krizę priemonės. Dėl to verta sunerimti. Sanglaudos politika galėtų padėti ištaisyti šiuos padarinius. |
| --- | --- |

2.6

3.   Sanglaudos politika kaip Europos stiprybė bendrajai rinkai skatinti

| 3.1 | Bendroji rinka yra Europos projekto ašis. Veiksminga bendroji rinka turėtų sudaryti sąlygas ES piliečiams turėti didesnį paslaugų ir gaminių pasirinkimą ir geresnes darbo galimybes. Bendroji rinka turėtų skatinti prekybą ir konkurenciją, o tai yra labai svarbu norint įgyvendinti ES žaliąją ir skaitmeninę transformaciją. Tinkama ir subalansuota sanglaudos politika yra labai svarbi baigiant kurti bendrąją rinką. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nepaisant daugybės valstybių narių skirtumų, sanglaudos politika išlieka pagrindiniu vystymosi subalansavimo, galimybių kūrimo ir standartų griežtinimo mechanizmu. Svarbu nepamiršti, kad sanglaudos politika yra pagrįsta Europos solidarumu ir turi poveikį visose valstybėse narėse, t. y. valstybėse narėse, kurios yra paramos gavėjos, ir valstybėse narėse, kurios yra grynosios mokėtojos. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Taip pat svarbu tai, kad, reaguojant į problemą, kuri įvairiose valstybėse narėse sukelia skirtingus padarinius, būtų imamasi konkrečių priemonių. Europai kaip niekad anksčiau būtinas diferencijuotas požiūris atremiant bendrą iššūkį. Todėl valstybėms narėms reikės nevienodo dydžio paramos ir tai yra pagrindinis veiksmingos sanglaudos politikos pranašumas: pažangūs ir efektyvūs veiksmai, kuriais šalinami įvairūs, pavyzdžiui, COVID-19 krizės sukelti padariniai. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESRK teigia, kad labai svarbi yra gerai koordinuojama Europos pramonės politika, atsižvelgiant tiek į dabartines COVID-19 keliamas problemas, tiek į padėtį po COVID-19 ir į skaitmeninimo ir tvarumo aspektus. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Reikia nustatyti ir remti pagrindines pramonės šakas ir sektorius, pradedant žmogiškaisiais ištekliais ir baigiant moksliniais tyrimais, taip sukuriant Europos pramonės politiką, kuria šie strateginiai sektoriai apsaugomi nuo situacijos rinkoje ir užtikrinamas pagrindinių prekių, pavyzdžiui, respiratorių, kaukių ir kitų produktų, tiekimo saugumas pandemijos atveju. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Europa turi finansuoti du kriterijus atitinkančią veiklą: strateginės produkcijos atnaujinimą, kad Europa taptų nepriklausoma, ypač sveikatos apsaugos ir reagavimo srityse, kuriose kuriamos kokybiškos darbo vietos, ir didžiausią dėmesį skirti tvarioms, socialiai atsakingoms ir aplinką tausojančioms investicijoms. Tiek mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), tiek didelės ir socialinės įmonės, galėtų atlikti labai svarbų vaidmenį restruktūrizuojant Europos gamybos sistemą. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti pagrindiniai subjektai, kurių atsparumui ir gaivinimui būtų skiriamas pagrindinis dėmesys. Sanglaudos programų struktūra turėtų būti daug paprastesnė ir veiksmingesnė, kad mažosios ir vidutinės įmonės pajustų tikrą naudą. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Turizmas ir kultūra yra du pagrindiniai sektoriai, kurie nuo pandemijos nukentėjo labiausiai. Skirstant Europos fondų lėšas, daugiausia dėmesio reikėtų skirti paramos priemonių įmonėms, kurios vykdo veiklą turizmo ir kultūros srityse, nustatymui šiuo tikslu pasitelkiant inovacijas, skaitmeninę transformaciją ir tarpsektorinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.6

4.   Sanglaudos politika ir padėtis po COVID-19

| 4.1 | COVID-19 krizės sukeltos neįprastos aplinkybės yra tikras išbandymas sanglaudos politikai. Valstybių narių ekonomikos gaivinimo planuose kaip niekad anksčiau turi atsispindėti teritorinės sanglaudos vertybės, pavyzdžiui, skaitmeninimas, kova su klimato kaita ir socialinė įtrauktis. Sisteminis ir patikimas Europos ir visų ES valstybių narių ekonomikos gaivinimo planas iš esmės priklauso nuo šios politikos, nepaisant šalies dydžio ar kitų ypatumų. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vienas svarbiausių ekonomikos gaivinimo strategijos aspektų yra sanglaudos politikos finansinė sistema. Kaip niekad anksčiau pandemija atskleidė ir dar labiau padidino piliečių ir valstybių narių skirtumus. Visų kontaktas su virusu yra vienodas, tačiau konkretūs būdai, kuriais piliečiai, visuomenė ir valstybės narės kovoja su juo, yra skirtingi. Prasta finansinė padėtis, kurią sukėlė ši krizė, turės rimtų padarinių konkrečioms šalims ir visuomenės grupėms, todėl, planuojant Europos atsaką, į tai būtina atsižvelgti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Siekiant rezultatų, bus labai svarbu bendradarbiauti. Dabar ne laikas kritikuoti ankstesnius veiksmus. Tiesą sakant, dabar laikas pažvelgti į dabartį ir orientuotis į ateitį, taip pat susitarti dėl pagrindinių tikslų, kurie gali išlikti tokie patys net ir šiomis kritinėmis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | COVID-19 krizės padaryta žala Europos projektui ir pasauliui dar labiau padidins dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES patiriamą žalą. Tai gali reikšti, kad pasibaigus pandemijai padidės ES šalių ekonominio vystymosi, socialinių garantijų ir gerovės lygio skirtumai. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Krizės neįmanoma išspręsti taikant vieną sprendimo būdą, tačiau tinkama ir subalansuota sanglaudos politika praeityje buvo išeitis šalinant skirtumus ir skatinant visų valstybių narių solidarumą. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Europos ekonomikos gaivinimas turėtų būti pagrįstas solidarumo principu, tačiau vis dar reikia ištaisyti praeities klaidas. Valstybėms narėms, kurių valstybės skola yra pernelyg didelė, būtina suteikti pagalbą, kad jos galėtų paspartinti tvarų ekonomikos gaivinimą, tačiau ši parama turi būti derinama su griežta politika ir subalansuotais veiksmais, kurie grindžiami Europos semestro metu parengtomis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis. Dabar laikas veikti drąsiai, o ne galvoti apie politinius dividendus nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Žaliasis kursas išlieka svarbus ir EESRK mano, kad jo pagrindiniai tikslai turi esminę reikšmę siekiant Europos pirmavimo, atsižvelgiant į įvairius pasaulinio iššūkio aspektus. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Šiomis aplinkybėmis, EESRK palankiai vertina ir visapusiškai remia Europos Komisijos pasiūlymus: priemonės „Next Generation EU“ planą, įskaitant programą REACT-EU ir bendrą 2021–2027 m. laikotarpio biudžetą. Kadangi pagal programą REACT-EU tęsiamas ir išplečiamas atsakas į krizę, taip pat toliau taikomos ir plečiamos naujos sanglaudos politikos krizės įveikimo priemonės, EESRK ypač rekomenduoja panaikinti visas įmanomas administracines kliūtis ir naštą nacionalinėms ir Europos viešojo administravimo institucijoms, kad pastangas būtų galima orientuoti į epidemijos sukeltų problemų sprendimą. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Todėl EESRK įsitikinęs, kad įgyvendinant REACT-EU bus sutelktos investicijos ir paspartinta finansinė parama pirmaisiais lemiamais ekonomikos gaivinimo metais suteikiant papildomų išteklių realiajai ekonomikai. Darbo vietų išsaugojimas ir kūrimas, ypač jaunimui, ir parama MVĮ investicijoms yra esminės sritys, kuriose būtina parama skiriant papildomą REACT-EU finansavimą. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Nustatant investavimo prioritetus po COVID-19, reikia atsižvelgti į neproporcingą pandemijos poveikį tam tikroms gyventojų grupėms, visų pirma vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems, migrantams ir pabėgėliams, taip pat romų bendruomenei. Labai svarbu bus padėti šioms bendruomenėms susigrąžinti stabilumą ir užtikrinti, kad jos, atsigaudamos po kilusios krizės, nebūtų paliktos nuošalyje kaip tai buvo po paskutinės Europos finansų krizės. |
| --- | --- |

4.10

5.   Europos semestras ir konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos

| 5.1 | Europos semestro metu vis dar susiduriama su daugybe uždavinių, kuriuos, atsižvelgiant į dabartinę krizę, bus dar svarbiau išspręsti. Tarp spręstinų uždavinių yra atsakomybės už pasiūlytas reformas nebuvimas ir vangus konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Todėl organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas Europos semestre yra labai svarbus, nes bendra suinteresuotųjų subjektų atsakomybė už reformas padeda jas geriau įgyvendinti ir pasiekti teigiamų rezultatų. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Šiomis aplinkybėmis Europos semestro procesui teks vis svarbesnis vaidmuo stebint ir vertinant pagal priemonę „Next Generation EU“ numatytas intervencines priemones, todėl EESRK mano, kad šiame procese svarbų vaidmenį turėtų atlikti ekonominiai ir socialiniai partneriai bei pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Priimant visus sprendimus dėl ekonomikos gaivinimo lėšų paskirties, taip pat atliekant ex post patikrinimą, ar pinigai buvo tinkamai išleisti Europos visuomenės labui, būtina įtraukti pilietinės visuomenės partnerius, vietos dalyvius ir asociacijas, taip pat Europos Parlamentą. Privalomas dalyvavimas yra esminis siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų skirtos projektams, kuriais atkuriama Europos ekonomika ir padedama jai atsigauti. |
| --- | --- |

5.4

6.   Veiksmingos sanglaudos politikos priemonės

| 6.1 | Sanglaudos politika yra šiuolaikinė, veiksminga ir lanksti ES investicijų politika. Viena vertus, dėl savo daugiamečio programavimo ji suteikia galimybių imtis atsakomųjų veiksmų atremiant ilgalaikius iššūkius. Kita vertus, ji gali būti ypač lanksti krizių valdymo atvejais, pavyzdžiui, COVID-19 sukeltos krizės atveju, kai, įgyvendinus sparčius politikos įgyvendinimo sistemos pokyčius, valstybėms narėms bus skirta 8 mlrd. EUR dydžio parama (tai pradinė paramos suma). |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Sanglaudos politika daro didelį poveikį valstybių narių ekonomikai. Tikimasi, kad dėl 2014–2020 m. sanglaudos politikos intervencijos BVP ES 13 įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje bus apytiksliai 3 proc. didesnis. Poveikis mažiau išsivysčiusiems ES regionams taip pat yra didelis. Pavyzdžiui, tikimasi, kad iki programavimo laikotarpio pabaigos tam tikrų mažiau išsivysčiusių Vengrijos regionų BVP bus 8 proc. didesnis, nei būtų tuo atveju, jei jiems nebūtų taikoma sanglaudos politika. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | ES lėšos dar ekonomikos ir finansų krizės išvakarėse atliko stabilizuojamąjį vaidmenį ir padėjo užtikrinti didesnį viešųjų investicijų lygį daugelyje politikos sričių: pradedant dideliais infrastruktūros projektais, baigiant MVĮ finansavimu bei darbuotojų ir bedarbių mokymu. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | 2021–2027 m. pagal sanglaudos politiką toliau bus remiami visi regionai visose valstybėse narėse finansuojant įvairias investicijas, kurios padės ES regionams veiksmingai spręsti su dvejopa technologinių pokyčių ir klimato pertvarka susijusius uždavinius, įskaitant visiškai naujas iniciatyvas, pavyzdžiui, Teisingos pertvarkos fondą. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.2 | Pasiūlymas dėl būsimos sanglaudos politikos yra grindžiamas trimis pagrindiniais principais. |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Visiems regionams skirta politika: trys ketvirtadaliai sanglaudos politikos investicijų yra orientuotos į mažiausiai išsivysčiusius regionus, tačiau parama taip pat toliau teikiama regionams, kuriuose vyksta pramonės pertvarka, taip pat atokiausiems ES regionams. Be to, nustačius naują prioritetą, skirtą Europai priartinti prie piliečių, pradėtas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir sustiprintas miestų, metropolinių zonų ir vietos iniciatyvų vaidmuo. Nepaisant bendro ES biudžeto sumažėjimo, skiriant lėšas toliau reikėtų daugiausia dėmesio skirti skurdžiausioms valstybėms narėms ir regionams. Komisijos pasiūlyme ši kryptis yra dar labiau išryškinta, palyginti su dabartiniu laikotarpiu, ir skurdžiausios valstybės narės vis dar gauna daug daugiau paramos nei labiau išsivysčiusios šalys. Parama skiriama ten, kur ji labiausiai reikalinga – 62 proc. lėšų skirta mažiau išsivysčiusiems regionams siekiant darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslo (2014–2020 m. ši dalis buvo 52 proc.). Nepaisant biudžeto apribojimų, buvo galima užtikrinti didesnius asignavimus (palyginti su 2018 m. kainomis) mažiau išsivysčiusiems (+8 proc.) ir pereinamojo laikotarpio regionams (+17 proc.). Tai yra sanglaudos politikos esmė: praktinis solidarumo principo įgyvendinimas. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Šiuolaikiškesnė politika: trys ketvirtadaliai investicijų skiriama tam, kad regionai pasirengtų dvejopai pertvarkai pereinant prie skaitmeninės, šiuolaikinės ekonomikos ir neutralaus poveikio klimatui bei žiedinės ekonomikos – pagrindiniai mūsų visuomenės uždaviniai, su kuriais ji susidurs per artimiausią dešimtmetį. Šis būtinas dėmesys perteikiamas taikant kelias priemones, kuriomis siekiama pagerinti investicijų kokybę ir poveikį, pavyzdžiui, sudarant palankias sąlygas, pritaikytas prie investicijų, taip užtikrinant būtinas sąlygas sėkmingam įgyvendinimui. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Paprastesnė ir dinamiškesnė politika: pateikta 80 pasiūlymų dėl administracinio darbo supaprastinimo, kuriuose supaprastinamos taisyklės visais klausimais – pradedant programų parengimu, baigiant audito ir išlaidų kompensavimo procedūromis, taip užtikrinant, kad viename taisyklių sąvade būtų pateiktos aiškios ir paprastos taisyklės, kurios taikomos septyniems ES fondams, įgyvendinamiems pagal pasidalijamąjį valdymą. Šis bendras taisyklių sąvadas sumažins programos valdytojams ir paramos gavėjams tenkančią naštą ir palengvins sąveiką tarp septynių fondų ir kitų ES biudžeto priemonių rinkinio priemonių, pavyzdžiui, bendros žemės ūkio politikos, inovacijų programos „Europos horizontas“, ES mokymosi judumo priemonės („Erasmus+“) ir LIFE, aplinkos ir klimato politikos veiksmų programos. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.3 | Visa tai kartu su tolesniu administracinių gebėjimų stiprinimu sudarys sąlygas greičiau ir geriau pasiruošus pradėti naujas programas. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Trumpai tariant, nauja sanglaudos politika bus tikslingesnė ir suteiks ES didesnės pridėtinės vertės, todėl svarbus yra ne tik dydis, bet ir rezultatai. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Tuo pat metu vietos valdžios institucijos turės dėti daugiau pastangų, atsižvelgiant į didesnę atsakomybę įgyvendinant ES finansuojamus projektus. Tai reiškia, kad nacionalinis bendrasis finansavimas sugrįš į iki krizės buvusį lygį. Mažėjanti bendrojo finansavimo dalis galėtų būti vertinama kaip potencialus įtampą valstybių biudžetuose sukeliantis veiksnys, tačiau ją taip pat reikėtų vertinti kaip galimybę parengti geresnius projektus ir užtikrinti didesnę atsakomybę ir atskaitomybę. Tą patį galima pasakyti apie jau minėtą didesnį teminį dėmesį pagrindiniams politikos uždaviniams, susijusiems su Europos prioritetais ir uždaviniais, pavyzdžiui, pažangi ir žalia Europa. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Viena svarbi sąlyga, kad būtų galima taikyti minėtas nuostatas, yra susijusi su užduotimi, kurią Europa turi spręsti: tai nepakankamai veiksminga komunikacija sanglaudos politikos klausimais, kuri labai dažnai yra būdinga pagal tą politiką finansuojamiems projektams. Nors EESRK ir žino, kad yra įvairių Komisijos taikomų komunikacijos gairių, Komitetas aiškiai mato, kad jų toli gražu nepakanka. Dažnai būna, jog mažai žinoma arba visai nežinoma, kad įvykdyti tam tikri projektai ir (arba) kad jiems finansavimą iš tikrųjų skiria ES. Dėl to sanglaudos politika menkai vertinama arba nevertinama. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESRK ragina Komisiją toliau dėti pastangas peržiūrint dabartinius įsipareigojimus skelbti informaciją ir iš esmės juos atnaujinti atsižvelgiant į šiuolaikines skaitmeninių ryšių kanalų priemones, kurios visapusiškai integruotos į skaitmeninę darbotvarkę. Reikėtų labiau panaudoti geriausios praktikos projektus, siekiant paskatinti didesnį ir veiksmingesnį lėšų panaudojimą. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESRK ragina Komisiją, bendradarbiaujant su visais atitinkamais partneriais, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, vietos subjektus ir visuomenę, parengti strateginį komunikacijos planą. Dabar kaip niekad anksčiau būtina, kad valstybės narės ir paramos gavėjai užtikrintų veiksmingesnę komunikaciją apie geriausią patirtį ir galimybes ja pasinaudoti. |
| --- | --- |

6.8

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/159

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Deramas minimalusis darbo užmokestis visoje Europoje“

(tiriamoji nuomonė Europos Parlamento ir Tarybos prašymu)

(2020/C 429/22)

| Pranešėjai | Stefano MALLIA ir Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Pranešėjai

Stefano MALLIA ir Oliver RÖPKE

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2020 1 30 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnio 1 dalis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 9 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 209 / 0 / 8 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2020 1 30

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 9

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

209 / 0 / 8

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | COVID-19 pandemija Europai sudavė skaudų smūgį. ES ir jos valstybės narės patiria istorinio masto ekonomikos nuosmukį, kurio pasekmės žmonėms ir įmonėms dramatiškos. Reikia koordinuojamų ir ryžtingų politikos priemonių artimiausiai ateičiai ir vidutinės trukmės laikotarpiui, kad būtų apsaugotos darbo vietos ir pajamos ir kartu užtikrintas spartus ir tvarus ekonominės veiklos, konkurencingumo ir gerai veikiančio socialinio ir ekonominio modelio atgaivinimas. Dalis sprendimo – kokybiškos darbo vietos, kuriose mokamas teisingas darbo užmokestis, įskaitant deramą minimalųjį darbo užmokestį visoje Europoje. Taip pat būtina atsižvelgti į ekonominius veiksnius, įskaitant įmonių našumą ir tvarumą. Siekiant sėkmingo rezultato ir piliečių pasitikėjimo išsaugojimo, labai svarbus veiksmingas pilietinis dialogas. Be to, būtinas stiprus ir veiksmingas socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos norint įveikti ekonominius ir darbo rinkos iššūkius ir užtikrinti atsigavimą. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Šios tiriamosios nuomonės paprašė Europos Parlamentas, atsižvelgdamas į būsimą Komisijos iniciatyvą dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio. EESRK darbuotojų grupė ir grupė „Įvairovė Europa“ pritaria nuomonei, kad visi ES darbuotojai turėtų būti apsaugoti, jiems mokant teisingą minimalųjį darbo užmokestį, kuris užtikrintų deramą gyvenimo lygį, kad ir kur jie dirbtų. Tai yra pagrindinė teisė. Darbdavių grupė mano, kad minimaliojo darbo užmokesčio nustatymas yra nacionalinio lygmens kompetencijos klausimas, kuris turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į atitinkamų nacionalinių sistemų ypatumus. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Valstybėse narėse išlieka dideli nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio dydžio skirtumai, atspindintys skirtingą ekonominio ir socialinio išsivystymo lygį, ir kai kuriose valstybėse narėse šis darbo užmokesčio lygmuo yra daug žemesnis nei „skurdo rizikos riba“. EESRK jau anksčiau yra pareiškęs savo įsitikinimą, kad reikia toliau siekti darbo užmokesčio konvergencijos ir minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo valstybėse narėse, ir kartu pabrėžęs, kad darbo užmokesčio nustatymo proceso metu atsižvelgiant į nacionalinę praktiką būtina visiškai gerbti nacionalinių socialinių partnerių kompetenciją ir autonomiją (1). Šios pastangos taip pat turėtų būti nukreiptos į kolektyvinių derybų stiprinimą, o tai taip pat prisidėtų prie apskritai teisingesnio darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Darbo užmokestis, įskaitant minimalųjį darbo užmokestį, yra svarbus Europos Sąjungos socialinės rinkos ekonomikos modelio aspektas. Deramo darbo užmokesčio užtikrinimas visose valstybėse narėse padėtų pasiekti keletą ES tikslų, įskaitant aukštynkryptę darbo užmokesčio konvergenciją, socialinės ir ekonominės sanglaudos didinimą, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo šalinimą, apskritai gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimą ir vienodų sąlygų užtikrinimą bendrojoje rinkoje. Darbo užmokestis už atliktą darbą yra vienas iš veiksnių, užtikrinančių abipusę naudą bendrovėms ir darbuotojams. Jis yra susijęs su šalies, regiono ar sektoriaus ekonomine padėtimi. Pokyčiai gali daryti poveikį užimtumui, konkurencingumui ir makroekonominei paklausai. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Minimalusis darbo užmokestis turėtų būti teisingas atsižvelgiant į darbo užmokesčio pasiskirstymą skirtingose šalyse, o jo dydis taip pat turėtų būti pakankamas realiosiomis kainomis, kad būtų užtikrintas deramas gyvenimo lygis, kartu apsaugant kokybiškas darbo vietas siūlančių bendrovių tvarumą. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESRK tebėra susirūpinęs dėl to, kad skurdas apskritai ir dirbančiųjų skurdas tebėra didelė problema daugelyje valstybių narių. Šiems susirūpinimą keliantiems klausimams išspręsti ES ir valstybių narių lygmeniu būtinas visapusiškas požiūris, įskaitant paramą veiksmingą aktyvią įtrauktį skatinančioms priemonėms, numatant būtinas ir įgalinančias socialines paslaugas. Taip pat reikia gerai veikiančių darbo rinkų, valstybinių užimtumo tarnybų ir aktyvios darbo rinkos politikos. Komitetas taip pat pasiūlė valstybėse narėse nedarbo draudimo srityje laipsniškai pereiti prie bendrų minimaliųjų standartų (2). EESRK jau anksčiau yra raginęs nustatyti privalomą Europos deramų minimalių pajamų sistemą (3). Nors Darbuotojų grupė ir grupė „Įvairovė Europa“ pritarė šiai nuomonei, Darbdavių grupė nepalaikė nuomonės vizijos, kad reikia privalomos minimalių pajamų priemonės Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Europos Komisija pareiškė ketinanti pasiūlyti teisinę priemonę, kuri užtikrintų, kad kiekvienas Europos Sąjungos darbuotojas gautų teisingą minimalųjį darbo užmokestį. Darbuotojų grupei ir grupei „Įvairovė Europa“ ši Komisijos iniciatyva yra svarbus Europos socialinių teisių ramsčio 6 principo įgyvendinimo aspektas. Komisija patikslino neketinanti nustatyti „Europos minimaliojo darbo užmokesčio“, tiesiogiai suvienodinti minimaliojo darbo užmokesčio dydžio ES ar įvesti nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio valstybėse narėse, kuriose kolektyvinių derybų aprėptis yra plati ir kuriose darbo užmokestis nustatomas tik tokiose derybose. Komisija taip pat pabrėžė, kad ji visiškai gerbs nacionalinę kompetenciją, nacionalines tradicijas ir kiekvienos šalies specifiką, socialinių partnerių sutartinę laisvę ir autonomiškumą ir kad jokia priemonė nežlugdys gerai veikiančių kolektyvinių derybų sistemų. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Europos socialiniams partneriams skirtame antrojo etapo konsultaciniame dokumente dėl galimos priemonės, kuria būtų sprendžiami su teisingu minimaliuoju darbo užmokesčiu susiję sunkumai, Komisija nurodė mananti, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 153 straipsnio 1 dalies b punktą yra galimybė taikyti teisėkūros ir neteisėkūros priemones, nepažeidžiant subsidiarumo ir proporcingumo principų ir paisant SESV 153 straipsnio 5 dalimi nustatytų ribų. Komisija teigia svarstanti kaip teisines priemones priimti direktyvą ir rekomendaciją. Tačiau EESRK nariai laikosi skirtingų nuomonių, ar bet kokia pagal 153 straipsnį priimta ES teisinė iniciatyva, ypač direktyva, būtų teisėta. EESRK taip pat pažymi, kad Europos socialiniai partneriai turi galimybę derėtis ir pasiekti susitarimus pagal SESV 155 straipsnį. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Todėl EESRK pripažįsta, kad yra nuogąstavimų dėl galimos ES priemonės šioje srityje. Vienas didžiausių nuogąstavimų yra tas, kad ES neturi kompetencijos veikti „užmokesčio“, taip pat ir jo dydžio, srityje ir kad tokia priemonė gali trikdyti socialinių partnerių autonomiškumą ir žlugdyti kolektyvinių derybų sistemas, visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose minimaliojo darbo užmokesčio žemutinės ribos nustatomos kolektyvinėmis sutartimis. Be to, net ir pačiame Komitete yra skirtingų nuomonių apie ES priemonės pridėtinę vertę: nors dauguma EESRK narių mano, kad tokia priemonė galėtų duoti pridėtinės vertės, kiti su tuo nesutinka. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Darbuotojų grupė ir grupė „Įvairovė Europa“ mano, kad priemonė yra reikalinga, nes Europos Sąjungoje yra darbuotojų, ypač pažeidžiamų darbuotojų, kurie negali pretenduoti į nustatytąjį minimalųjį darbo užmokestį, ir (arba) situacijų, kuriose minimaliojo darbo užmokesčio dydis yra nepakankamas, kad užtikrintų deramą gyvenimo lygį. Todėl būtų labai naudinga susitarti dėl bendrų ES viršutinių ribų, kuriomis remiantis būtų nustatoma, kas yra „deramas gyvenimo lygis“. Darbdavių grupė mano, kad šis viršutinių ribų klausimas turi būti sprendžiamas ne ES priemonėmis, nes ES neturi kompetencijos užmokesčio dydžio srityje. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESRK gerai supranta, kokie sudėtingi yra su tuo susiję klausimai. Svarbu, kad bet kokia ES priemonė remtųsi tikslia analize ir padėties bei jautrių klausimų valstybėse narėse suvokimu ir kad būtų visiškai gerbiamas socialinių partnerių vaidmuo ir autonomiškumas, taip pat skirtingi darbo santykių modeliai. Taip pat labai svarbu, kad vykdant bet kokias ES iniciatyvas būtų apsaugoti modeliai tose valstybėse narėse, kuriose socialiniai partneriai nemano, kad nustatytasis minimalusis darbo užmokestis yra būtinas. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Remiantis nacionalinio lygmens pasirinkimu, socialiniai partneriai, visiškai atsižvelgiant į jų autonomiškumą ir sprendžiant jų pasirinktu lygmeniu, yra tinkamiausi subjektai darbo užmokesčiui nustatyti. Vertinant nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo sistemas, svarbu yra savalaikis ir tinkamas konsultavimasis su socialiniais partneriais, užtikrinant, kad būtų atsižvelgta į abi darbo santykių šalis. EESRK apgailestauja, kad kai kuriose valstybės narėse socialiniai partneriai nepakankamai įtraukiami į nustatytojo darbo užmokesčio nustatymo sistemas arba koregavimo mechanizmus arba su jais šiose sistemose ar mechanizmuose nepakankamai konsultuojamasi. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog yra erdvės ES priemonei, kuria būtų skatinamas kolektyvinių derybų vaidmuo užtikrinant minimaliojo darbo užmokesčio tinkamumą ir aprėptį. Priemonės, kuriomis remiamos kolektyvinės derybos, galėtų būti įtrauktos į ES priemonę dėl minimaliojo darbo užmokesčio, kartu atsižvelgiant į skirtingas nacionalines darbo santykių sistemas. Tai atitinka ankstesnes EESRK rekomendacijas, kuriomis buvo raginama stiprinti kolektyvines derybas ir socialinį dialogą ir remti socialinių partnerių gebėjimų stiprinimą. Kaip papildomą būdą kolektyvinėms deryboms ES remti taip pat būtų galima naudoti viešųjų pirkimų sutartis. |
| --- | --- |

1.12

2.   Bendroji informacija ir aplinkybės

| 2.1 | Europos Parlamentas paprašė parengti šią tiriamąją nuomonę atsižvelgdamas į būsimą Komisijos teisinę iniciatyvą dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio. 2020 m. liepos mėn. ES Tarybai pirmininkauti pradėjusi Vokietija taip pat paskelbė, kad minimalusis darbo užmokestis bus vienas iš jos prioritetų. EESRK palankiai vertina galimybę dar daugiau prisidėti prie diskusijų apie tai, kokių priemonių būtų galima imtis Europos lygmeniu, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių padėtį, taip pat į kompetencijų pasidalijimą tarp ES ir nacionalinio lygmens. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | COVID-19 pandemija yra didžiausia sveikatos, socialinė ir ekonominė ekstremalioji situacija, su kuria susiduria ši karta. Skubius veiksmus, kurių buvo imtasi, artimiausiu metu ir vidutinės trukmės laikotarpiu reikės papildyti plataus masto, koordinuojamomis ir ryžtingomis politinėmis priemonėmis, kad būtų išvengta ilgalaikio neigiamo poveikio visuomenei, ekonomikai ir darbo pasauliui. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ES ir jos valstybės narės patiria istorinio masto ekonomikos nuosmukį. Remiantis Europos Komisijos pavasario ekonomine prognoze, 2020 m. ES bendras BVP gali sumažėti 7,5 proc., o 2021 m. ekonomika gali augti apie 6 proc., nors tarp valstybių narių gali būti didelių skirtumų (4). Įmonės, visų pirma MVĮ ir labai mažos įmonės, susiduria su beprecedentėmis ekonominėmis pasekmėmis ir joms reikia priimti sunkius sprendimus dėl savo išlikimo, taip pat dėl darbuotojų išsaugojimo ar atleidimo. Daugelis ekonomikos sektorių skaudžiai nukentėjo dėl karantino priemonių ir daug įmonių, veikiančių paslaugų, viešbučių, restoranų, viešojo maitinimo, kultūros ir kituose sektoriuose, baiminasi gręsiančio bankroto. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Skaudžiai nukentėjo viešosios paslaugos, visų pirma sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemos, kurioms teko didelis krūvis rūpinantis žmonėmis, kuriems prireikė pagalbos. Jeigu nebus ryžtingų viešųjų priemonių ir paramos, COVID-19 taip pat gali prisidėti prie nedarbo, nepakankamo užimtumo ir skurdo augimo. Daugiau kaip ketvirtadalis EUROFOUND apklausos dėl COVID-19 respondentų pranešė laikinai (23 proc.) arba visam laikui (5 proc.) netekę savo darbo (5). Komisija prognozuoja (6), kad 2020 m. nedarbas gali išaugti nuo 6,7 proc. iki 9 proc. ir 2021 m. sumažėti iki 8 proc., vėlgi skirtingai valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | COVID-19 krizė taip pat pabrėžė ypatingą savarankiškai dirbančių, netipinėse ir mažų garantijų darbo vietose dirbančių darbuotojų pažeidžiamumą, nes jie pernelyg dažnai būna atskirti nuo minimalios socialinės apsaugos sistemos, kuri sušvelnintų pajamų arba darbo praradimo poveikį. Būtinųjų paslaugų sektoriaus darbuotojai viešai giriami, kad dažnai nepaisydami asmeninės rizikos jie labai daug prisideda prie visuomenės gerovės. Jų darbo vietos, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų, mažmeninės prekybos ir pristatymo paslaugų ir valymo sektoriuose, yra svarbios visai visuomenei, tačiau dažnai yra nepakankamai vertinamos ir nusipelno didesnės pagarbos. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Reikia daugiau dėmesio skirti moterims, darbuotojams migrantams ir etninių mažumų atstovams, kurių kai kuriuose esminiuose sektoriuose dirba neproporcingai daug, kad jiems būtų užtikrintos visas darbuotojų teises, ir reikia nepamiršti, kad jiems taip pat gali reikėti geresnės minimalios socialinės apsaugos sistemos. Jaunesnius nei 25 metų amžiaus jaunuolius ypač skaudžiai palietė darbo (įskaitant pameistrystės programas) praradimas ir jų švietimo ir mokymo sutrikdymas. Dabar jiems, kaip ir kitoms pažeidžiamoms grupės, kaip antai neįgalieji arba diskriminuojami asmenys, kuriems buvo ir taip sunku įsidarbinti, iškilo dar didesnės kliūtys patekti į šią rinką. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Europa negali sau leisti prarasti dar vieno dešimtmečio. Artimiausiu metu reikia daug galvoti apie tai, kaip apsaugoti įmones ir darbo vietas. Reikia pasimokyti iš to, kaip buvo reaguota į 2008 m. ekonomikos ir finansų krizę, nes panaudotos priemonės turėjo didelių, ilgalaikių pasekmių ES ir jos gyventojams. Būtina imtis priemonių darbo vietoms ir pajamoms apsaugoti, taip pat sudaryti galimybes saugiai ir sparčiai atnaujinti ekonominę veiklą, siekiant užtikrinti tvarų augimą, stabilesnį atsigavimą, konkurencingumą ir teisingesnį, našesnį ir gerai veikianti socialinį ir ekonominį modelį. Pilietinis dialogas ir veiksmingas visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra būtini siekiant veiksmingo atsako į COVID-19 krizę ir išsaugant piliečių pasitikėjimą. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Dalis sprendimo turi būti kokybiškų darbo vietų kūrimas ir teisingesnis darbo užmokestis, įskaitant minimalųjį darbo užmokestį, kuris kiekvienam darbuotojui užtikrina deramą gyvenimo lygį ir kuriuo atsižvelgiama į ekonominius veiksnius, įskaitant našumą. Kolektyvinės derybos ir socialinis dialogas atlieka labai svarbų vaidmenį šiame procese ir turi būti stiprinami ir (arba) remiami pagal nacionalines darbo santykių sistemas. |
| --- | --- |

2.8

Europos socialinių teisių ramstis ir atnaujinti įsipareigojimai dėl teisingo darbo užmokesčio ir kolektyvinių derybų Europoje

| 2.9 | 2017 m. lapkričio mėn. Geteborgo aukščiausiojo lygio susitikime paskelbę Europos socialinių teisių ramstį (Socialinių teisių ramstį), Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą siekti teisingesnės, didesnės lygybės Europos. Ramstis turėtų būti lyg kompasas, parodantis aukštynkryptės konvergencijos, kuria siekiama geresnių darbo ir gyvenimo sąlygų, kryptį, ir juo reiktų vadovautis vykdant darbo rinkų ir socialinės politikos reformas. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESRK nuolat pabrėžia, kad reikia imtis konkrečių veiksmų siekiant ramsčio principus paversti tikrove. Be konkurencingumo ir našumo didinimo, vadovaujantis ramsčio 6 principu reikia siekti, kad konvergencija skatintų pakankamą minimalųjį darbo užmokestį, kuris užtikrintų deramą darbuotojų ir jų šeimų gyvenimo lygį, atsižvelgiant į nacionalines ekonomines ir socialines sąlygas, ir kuris nustatomas skaidriai ir nuspėjamai, laikantis nacionalinės praktikos ir socialinių partnerių autonomiškumo (7). |
| --- | --- |

2.10

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Bendrieji klausimai

| 3.1.1 | Savo 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politinėse gairėse (8) pirmininkė Ursula von der Leyen išdėstė savo ketinimą pasiūlyti teisinę priemonę, kuria kiekvienam mūsų Sąjungos darbuotojui būtų užtikrintas teisingas minimalusis darbo užmokestis. 2020 m. sausio 14 d. Europos Komisija pradėjo pirmąjį konsultavimosi su socialiniais partneriais etapą pagal SESV 154 straipsnį dėl galimos priemonės su teisingu minimaliuoju darbo užmokesčiu susijusiems opiems klausimams spręsti. Vykstant birželio 3 d. paskelbtam antram konsultavimosi etapui Europos Komisija pareiškė, kad reikia ES priemonės, ir patikslino ketinanti tęsti darbą rengiant galimą teisinę priemonę, t. y. direktyvą arba rekomendaciją. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau anksčiau pareiškė esąs įsitikinęs, kad reikia toliau siekti darbo užmokesčio konvergencijos ir nustatyti minimalųjį darbo užmokestį valstybėse narėse, kartu pažymėjo, kad darbo užmokesčio nustatymo proceso metu atsižvelgiant į nacionalinę praktiką būtina visiškai gerbti nacionalinių socialinių partnerių kompetenciją ir autonomiją (9). Reikėtų siekti, kad minimalus darbo užmokestis visose ES valstybėse narėse užtikrintų visiems darbuotojams deramą gyvenimo lygį, kartu atsižvelgiant į ekonominius veiksnius. Tai padėtų įgyvendinti ES tikslą gerinti savo piliečių gyvenimo ir darbo sąlygas ir prisidėtų prie Komisijos užmojo „Daugiau siekianti Sąjunga“. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESRK taip pat pareiškė susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse nėra pakankamai veiksmingos socialinio dialogo aprėpties, ir todėl nurodė, kad reikia skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas visais atitinkamais lygmenimis, kartu atsižvelgiant į nacionalines darbo santykių sistemas. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Platesnis kontekstas

| 3.2.1 | Svarbūs platesni aspektai, pavyzdžiui, tai, kaip gerai veikia darbo rinkos, valstybinės užimtumo tarnybos ir aktyvi darbo rinkos politika, taip pat mokesčių, socialinės apsaugos (įskaitant bedarbio pašalpas), socialinės paramos, švietimo ir mokymo sistemos ir bendroji rinka, daro poveikį aukštynkryptei ekonominei ir socialinei konvergencijai ir kovai su skurdu. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Darbo užmokestis yra susijęs su šalies, regiono ar sektoriaus ekonomine padėtimi. Pokyčiai gali daryti poveikį užimtumui, konkurencingumui ir makroekonominei paklausai. Našumas yra svarbus veiksnys darbo rinkos veikimui ir užimtumo perspektyvoms, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų ir darbo rinkos naujokų atveju, taip pat galimybių daryti karjerą gaunantiems minimalųjį darbo užmokestį požiūriu. Našumo pokyčiai ir augimas turėtų teikti naudos visiems darbuotojams, įskaitant mažiausiai uždirbančius. Be to, didėjant darbuotojo įdarbinimo išlaidoms, taip pat labai svarbu didinti našumą, kad būtų užtikrintas ES ekonomikos konkurencingumas. Mokesčiai ir su darbo užmokesčiu nesusijusios darbo sąnaudos, įskaitant darbdavių ir darbuotojų mokamas socialinio draudimo įmokas, kartais gali lemti didelius skirtumus tarp bruto ir neto darbo užmokesčio, taip pat turėti įtakos darbuotojo darbo užmokesčiui „į rankas“ ir darbdavio sąnaudoms. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Minimalusis darbo užmokestis taip pat daro šalutinį poveikį visai darbo užmokesčio struktūrai. Reikia atsižvelgti ir į tokius papildomus svarbius veiksnius kaip minimalųjį darbo užmokestį gaunančių darbuotojų procentinė dalis, darbo užmokesčio kitimo tendencijos, kainos ir perkamoji galia ir minimaliojo darbo užmokesčio dydis, palyginti su bendru darbo užmokesčio pasiskirstymu atitinkamoje šalyje. Minimalusis darbo užmokestis turėtų būti teisingas atsižvelgiant į darbo užmokesčio pasiskirstymą skirtingose šalyse, o jo dydis taip pat turėtų būti pakankamas realiosiomis kainomis, kad būtų užtikrintas deramas gyvenimo lygis, kartu apsaugant kokybiškas darbo vietas siūlančių bendrovių tvarumą. Nuo 2010 m. ES vyko perkamosios galios standartais išreikšto nacionalinio minimaliojo darbo užmokesčio aukštynkryptė konvergencija, nes pirmiausia Vidurio ir Rytų Europos šalių vidurkis artėjo prie ES vidurkio (10). Tačiau skirtumai tebėra labai dideli, o konvergencijos tendencija pastaraisiais metais sulėtėjo (11). |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Deramo minimaliojo darbo užmokesčio poreikis Europoje

| 3.3.1 | Teisė į teisingas darbo sąlygas ir atlyginimą yra pagrindinė teisė, įtvirtinta tarptautinėmis ir Europos žmogaus teisių rėmimo priemonėmis. Darbo užmokestis, įskaitant minimalųjį darbo užmokestį, yra svarbus Europos Sąjungos socialinės rinkos ekonomikos modelio aspektas. Tai – užmokestis už atliktą darbą ir vienas iš veiksnių, užtikrinančių abipusę naudą bendrovėms ir darbuotojams gerai veikiančiose darbo rinkose ir dažnai svarbus kolektyvinių derybų elementas. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Minimalusis darbo užmokestis turi ir kitų funkcijų, pavyzdžiui, saugoti darbuotojus nuo neproporcingai mažo užmokesčio ir dirbančiųjų skurdo (12). Nors kokybiškas užimtumas tebėra geriausias būdas išbristi iš skurdo, šiuo metu darbo turėjimas nėra savaiminė apsaugos nuo skurdo garantija, ypač tiems žmonėms, kurie dirba ne visą darbo laiką. ES apytiksliai vienas iš dešimties darbuotojų uždirba „maždaug tiek pat“ arba mažiau už nustatytą nacionalinį minimalųjį darbo užmokestį (13). 2018 m. ištirta, kad vienam iš dešimties 18 metų amžiaus ar vyresnių dirbančių asmenų grėsė skurdas, o aštuoniose valstybėse narėse, vertinant realiaisiais skaičiais, darbuotojai uždirbo mažiau nei 2008 m. krizės pradžioje. Be to, per pastaruosius dešimt metų dirbančių žmonių, kuriems gresia skurdas, dalis daugelyje valstybių narių išaugo, nors kai kur šis rodiklis išliko toks pats arba sumažėjo. Kai kuriose šalyse galiojančios minimaliojo darbo užmokesčio žemutinės ribos šiuo metu yra nepakankamos, kad vien įsidarbinę darbuotojai galėtų išbristi iš skurdo (14). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Bendrai sutariama, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad išspręstų skurdo problemą, įskaitant dirbančiųjų skurdą. Konsultaciniuose dokumentuose dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio Komisija pripažįsta, kad deramas minimalusis darbo užmokestis gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant skurstančių dirbančiųjų skurdą. EESRK mano, kad, kaip teigta 2008 m. Komisijos rekomendacijoje, veiksmingiausias būdas dirbančiųjų skurdui mažinti yra mokėti deramą minimalųjį darbo užmokestį ir taikyti į asmenį orientuotas, kompleksines ir aktyvią įtrauktį skatinančias politines priemones, kurios užtikrina galimybę gauti adekvačias minimalias pajamas, užimtumo paslaugas ir kokybiškas darbo vietas, taip pat būtinas ir įgalinančias socialines paslaugas. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Esama įvairių priežasčių, lemiančių dirbančiųjų skurdą, ir EUROFOUND (15) padarė išvadą, kad nors pakankamas minimalusis darbo užmokestis yra pagrindinis bet kokio skurstančių dirbančiųjų socialinės apsaugos modelio ramstis, minimaliojo darbo užmokesčio ir dirbančiųjų skurdo ryšys yra sudėtingas. Svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, yra namų ūkio sudėtis: nors kai kuriose šalyse minimaliojo darbo užmokesčio gali pakakti vienišam suaugusiam asmeniui apsaugoti nuo skurdo grėsmės, dažnai to nepakanka daugiau nei vienam asmeniui išlaikyti, jeigu šeimoje pajamas uždirba tik vienas asmuo. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Pragyvenimo išlaidų lygis taip pat gali būti svarbus veiksnys, dėl kurio skursta namų ūkiai, ir į jį reikėtų atsižvelgti, prireikus nacionaliniu lygmeniu, nustatant, ar minimalusis darbo užmokestis yra pakankamas. Priklausomai nuo namų ūkio sudėties, lengvatos dirbantiesiems, socialinė parama, socialiniai pervedimai ir šeimos išmokos taip pat gali svariai prisidėti švelninant dirbančiųjų skurdą arba užkertant jam kelią. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Daugelyje šalių vyriausybės taip pat nusprendė sumažinti pelno mokestį ir socialinio draudimo įmokas, kad padidintų nustatytąjį minimalųjį darbo užmokestį gaunančių ir kitų mažai uždirbančių asmenų grynąsias pajamas. Tačiau tai gali turėti platesnio masto poveikį politikos sritims, įskaitant visuomenės sveikatos priežiūros ir socialinės gerovės sistemų susilpnėjimą ir apskritai viešąsias paslaugas. Be šių tiesioginių priemonių EUROFOUND ataskaitoje taip pat nagrinėjama, kaip įgyvendinamos netiesioginės priemonės, skirtos kovai su dirbančiųjų skurdu (16), tačiau jų poveikį įvertinti nebuvo lengva ir reikia atlikti konkretesnį vertinimą. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Žvelgiant plačiau į kovą su skurdu, EESRK jau anksčiau yra raginęs nustatyti privalomą Europos deramų minimalių pajamų sistemą, kuri suteiktų galimybę valstybių narių minimalių pajamų sistemas taikyti plačiau, jas remti ir užtikrinti, kad jos būtų deramos (pakankamos), ir taptų reikšmingu pradiniu europiniu didelės ir įsisenėjusios skurdo Europoje problemos sprendimu (17). Nors Darbuotojų grupė ir grupė „Įvairovė Europa“ pritarė šiai nuomonei, Darbdavių grupė nepalaikė nuomonės vizijos, kad reikia privalomos minimalių pajamų priemonės Europos lygmeniu, ir buvo linkusi rinktis atvirą koordinavimo metodą (18). Komitetas taip pat pasiūlė valstybėse narėse nedarbo draudimo srityje laipsniškai pereiti prie bendrų minimaliųjų standartų, kad darbą praradusiems darbuotojams būtų užtikrinta pakankama minimali socialinė apsauga ir apsauga nuo skurdo (19). Tai taip pat veiktų kaip automatinė stabilizavimo priemonė ir skatintų aukštynkryptę konvergenciją ES. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Taip pat reikia visapusiško požiūrio, kuris be kitų dalykų apimtų veiksmingų minimaliųjų pajamų sistemas, tinkamas socialinės apsaugos reformas ir didesnes investicijas į viešąsias paslaugas. Itin svarbu tai, jog norint, kad žmonės išbristų iš skurdo, naudinga ES lygmeniu tęsti diskusijas, kaip perkopti ES lygmens skurdo rizikos viršutinę ribą (ES lygmens skurdo rizikos lygio rodiklį (20)), derinant su nacionaliniais orientaciniais biudžetais skaičiuojant būtinų prekių ir paslaugų kainas (atsižvelgiant į naudojamos metodikos skirtumus). Reikėtų atsižvelgti į socialinio perskirstymo, apmokestinimo ir gyvenimo lygio veiksnius kiekvienoje ES valstybėje narėje (21) ir skurdo rizikos lygio viršutinę ribą vertinti atsižvelgiant į įvairialypį realaus skurdo kontekstą. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | Beveik visose valstybėse narėse neproporcingai didelę minimalųjį darbo užmokestį gaunančių asmenų dalį sudaro moterys (22). Esama faktų, patvirtinančių, kad deramas minimalusis darbo užmokestis taip pat gali daryti teigiamą poveikį vyrų ir moterų darbo užmokesčio, esančio arčiau apatinės darbo užmokesčio pasiskirstymo ribos, skirtumui, jeigu jis taip pat derinamas su politikos priemonėmis, kuriomis sprendžiama struktūrinės lyčių nelygybės darbo rinkoje ir visuomenėje problema. Analogiškai, deramas minimalusis darbo užmokestis būtų labai naudingas ir kitiems nepalankioje padėtyje esantiems asmenims, pavyzdžiui, darbuotojams migrantams, neįgaliesiems ir etninėms mažumoms. Be to, siekiant padidinti neįgalių darbuotojų užimtumą, kompetentingos valdžios institucijos turėtų darbdaviams skirti darbo užmokesčio subsidijas arba mokesčių lengvatas, jomis padengiant papildomas išlaidas, susijusias su neįgaliųjų įdarbinimu. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | Galiausiai, kalbant apie deramą darbo užmokestį Europoje, EESRK taip pat pabrėžia, kad gerai veikiančios kolektyvinių derybų, ypač sektorių kolektyvinių derybų, sistemos atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant teisingą ir pakankamą darbo užmokestį visoje darbo užmokesčio struktūroje, įskaitant nustatytąjį minimalųjį darbo užmokestį, jei toks yra. Šios sistemos taip pat būtinos, kad būtų skatinama didesnė aukštynkryptė konvergencija tarp šalių ir jų viduje, taip pat užtikrinamas suderintas požiūris į socialinius ir ekonominius aspektus. |
| --- | --- |

3.3.10

3.4   Būtina ES lygmens priemonė ir jos pagrįstumas

| 3.4.1 | Pirmuoju konsultacijų su socialiniais partneriais etapu Komisija nustatė įvairius būdus, kuriais ES priemonė gali suteikti pridėtinės vertės: padedant užtikrinti teisingą minimalųjį darbo užmokestį, padedant valstybėms narėms padidinti aukštynkryptę darbo sąlygų konvergenciją, užtikrinant vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje ir padidinant mažą darbo užmokestį uždirbančių asmenų perkamąją galią. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Antruoju konsultacijų su socialiniais partneriais etapu Europos Komisija siekia patikslinti ES priemonės tikslus ir galimos iniciatyvos politinius siekius (23). Pasak Komisijos, bendrieji tokios iniciatyvos tikslai yra užtikrinti, kad visi ES darbuotojai būtų apsaugoti teisingu minimaliuoju darbo užmokesčiu, kuris sudarytų sąlygas deramam gyvenimo lygiui kad ir kur darbuotojai dirbtų, kad būtų nustatytas pakankamo dydžio minimalusis darbo užmokestis, kartu užtikrinant galimybes įsidarbinti ir atsižvelgiant į poveikį darbo vietų kūrimui ir konkurencingumui. Dauguma EESRK narių teigiamai vertina Komisijos iškeltus tikslus ir mano, kad jų reikėtų siekti ES priemone dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio. Tačiau mažuma mano, kad kai kurių iš šių tikslų siekti naudojant ES priemonę yra netinkama. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Komisija pabrėžė, kad ji neketina nustatyti bendro „Europos minimaliojo darbo užmokesčio“ arba tiesiogiai visoje ES suderinti minimaliojo darbo užmokesčio dydžių, ir pažymėjo, kad ji visiškai gerbs nacionalinę kompetenciją, nacionalines tradicijas ir kiekvienos šalies ypatumus bei socialinių partnerių sutartinę laisvę. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Nors dauguma valstybių narių turi teisės aktais nustatytąjį arba nacionalinį minimalųjį darbo užmokestį, jų teisės aktais nustatytas ir (arba) nacionalinis minimalus darbo užmokestis labai skiriasi, atspindėdamas skirtingą ekonominio ir socialinio išsivystymo lygį. 2020 m. sausio mėn. nustatytasis mėnesinis minimalusis darbo užmokestis valstybėse narėse svyravo nuo 312 EUR iki 2 142 EUR. Paprastai mėnesinis minimalusis darbo užmokestis Rytų ES šalyse nesiekia 600 EUR, o Šiaurės Vakarų ES šalyse yra didesnis nei 1 500 EUR (24). Antrojo konsultacijų etapo dokumente Komisija pažymi, kad daugelyje valstybių narių minimalusis darbo užmokestis tapo pakankamesnis (25). Tačiau skirtumai išlieka ir daugelyje valstybių narių nustatytasis minimalusis darbo užmokestis yra lygus arba mažesnis nei 50 proc. darbo užmokesčio už visą darbo laiką neatskaičius mokesčių medianos (26) ir daug mažesnis nei skurdo rizikos riba, kuri yra 60 proc. darbo užmokesčio medianos, taigi vien jis negali padėti darbuotojams išbristi iš skurdo. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Minimalusis darbo užmokestis turėtų užtikrinti deramą gyvenimo lygį. Darbuotojų grupė ir grupė „Įvairovė Europa“ mano, kad daugelyje valstybių narių minimalusis „orientacinis“ grynasis nustatytasis minimalusis darbo užmokestis turi gerokai viršyti viršutinę skurdo rizikos ribą, kuri Europos Sąjungoje nustatoma naudojant skurdo rizikos lygio rodiklį, lygų 60 proc. nacionalinės ekvivalentinių disponuojamųjų pajamų medianos vienam namų ūkiui po socialinių pervedimų, ir turi būti teisingas lyginant su bendru darbo užmokesčio dydžiu darbo rinkoje. Toks lyginamasis standartas užtikrintų pakankamą socialinės paramos lygį ir neverstų darbuotojų imtis mažų garantijų darbo, pasižyminčio nepalankiomis sąlygomis, susijusiomis su minimalių pajamų sistemomis. Perėjimu prie nuo skurdo apsaugančio minimaliojo darbo užmokesčio, padidinusios mažesnio darbo užmokesčio segmentą, šalių vyriausybės taip pat išplėstų mokestinę bazę, taip prisidėdamos prie pakankamo socialinės apsaugos sistemos finansavimo. Tačiau Darbdavių grupė mano, kad šis klausimas neturi būti sprendžiamas naudojant ES priemonę, nes remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais ES neturi kompetencijos užmokesčio, ypač jo dydžio, srityje. Pastarojo požiūrio šalininkai mano, kad daugiausia, ką galima padaryti, yra taikant atvirąjį koordinavimo metodą arba pasinaudojant Europos semestro procesu diskutuoti ir keistis nuomonėmis apie tai, kaip užtikrinti pakankamą socialinę paramą ir pakankamų minimaliųjų pajamų schemas ir kaip, kartu su užimtumu, tai gali padėti finansuoti tinkamas socialinės apsaugos sistemas. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | EESRK pripažįsta, kad esama įvairių susirūpinimą keliančių aspektų, susijusių su galima ES priemone šioje srityje. Ypač smarkiai skiriasi nuomonės dėl ES kompetencijos. Vieni teigia, kad, atsižvelgiant į tai, jog pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 5 dalį „užmokestis“ nepriskiriamas ES teisėkūros kompetencijai, nėra galimybių imtis veiksmų ES lygmeniu. Kita vertus, kiti, įskaitant Komisiją, teigia, kad galima imtis veiksmų ES lygmeniu ir kad 153 straipsnio 5 dalis tam netrukdo. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Taip pat pareiškiama nuogąstavimų, kad tokia priemonė pakenktų socialinių partnerių autonomiškumui, ypač tose valstybėse narėse, kuriose darbo užmokesčio žemutinės ribos nustatomos vien tik arba daugiausia vedant kolektyvines derybas. Todėl labai svarbu, kad vykdant visas ES iniciatyvas būtų apsaugoti modeliai tose valstybėse narėse, kuriose socialiniai partneriai nemano, kad nustatytasis minimalusis darbo užmokestis yra būtinas. Analogiškai, priemonėmis, kuriomis skatinamos kolektyvinės derybos, ypač sektorių kolektyvinės derybos, turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į skirtingas nacionalines darbo santykių sistemas, o ne taikomas universalaus sprendimo principas. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | Kita susirūpinimą kelianti priežastis yra ta, kad Europos nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio politika gali turėti neigiamos įtakos užimtumui, ypač jaunimo ir žemos kvalifikacijos darbuotojų atveju, taip pat gali pabloginti situaciją, susijusią su reikalavimų laikymusi, o tai dalį mažą darbo užmokestį gaunančių darbuotojų galėtų paskatinti dirbti neoficialiai (27). Tačiau tam galima užkirsti kelią, jeigu minimalusis darbo užmokestis būtų nustatomas tinkamai, t. y. juo būtų remiamos darbuotojų pajamos nekenkiant užimtumui, atsižvelgiant į konkrečiai šaliai būdingus veiksnius, įskaitant darbdavių elgseną, konkurencijos lygį produktų ir darbo rinkose ir jos sąveiką su kitomis politikos sritimis, visų pirma su mokesčiais ir išmokomis (28). Iš tiesų valstybėse narėse yra konkrečių pavyzdžių, kai minimaliojo darbo užmokesčio įvedimas neigiamai nepaveikė darbo vietų kūrimo, o ženkliai padidėjęs minimalusis darbo užmokestis sukūrė pozityvų makroekonominį efektą, įskaitant padidėjusį darbo vietų augimą (29). |
| --- | --- |

3.4.8

| 3.4.9 | EESRK puikiai supranta šioje diskusijoje aptariamų klausimų sudėtingumą ir pripažįsta, kad minimalusis darbo užmokestis nėra stebuklingas visų problemų sprendimas. Tačiau bendra ES strategija su aiškiais politiniais tikslais, kuriuos turėtų pasiekti valstybės narės taikydamos skirtingas priemones ir užtikrindamos socialinių partnerių dalyvavimą, kartu su tinkamai veikiančiomis kolektyvinių derybų sistemomis, galėtų užtikrinti darbuotojų teises į teisingą atlyginimą ir asociacijų laisvę, taip pat būtų apsaugoti darbdavių poreikiai, susiję su našumu ir konkurencingumu. Jeigu ES strategija būtų derinama su platesnėmis priemonėmis, ji taip pat galėtų prisidėti prie aukštynkryptės konvergencijos ir socialinės pažangos visoje ES, sumažinant pajamų ir darbo užmokesčio skirtumus tarp valstybių narių, mažinant dirbančiųjų skurdą ir sudarant vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje. |
| --- | --- |

3.4.9

| 3.4.10 | Bet kokia Europos iniciatyva, kuria siekiama teisingo minimaliojo darbo užmokesčio, apimanti aspektus, kuriais skatinamos ir remiamos gerai veikiančios kolektyvinės derybos dėl darbo užmokesčio nustatymo, turi būti formuojama remiantis teisinga analize ir situacijos vertinimu valstybės narėse, visiškai atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį ir autonomiškumą, taip pat į skirtingus darbo santykių modelius. |
| --- | --- |

3.4.10

4.   Europos teisinės iniciatyvos dėl nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio, apimant socialinių partnerių dalyvavimo rėmimą ir skatinimą, link

4.1   Minimaliojo darbo užmokesčio sąvoka

| 4.1.1 | Darbo užmokesčiui įtakos turi daug įvairių veiksnių, pavyzdžiui, sektorius ir pramonės šaka ir jų patiriamas pasaulinės konkurencijos poveikis, pragyvenimo išlaidos, rinkos pasiūla ir paklausa, našumas, darbo užmokesčio pasiskirstymas, kolektyvinio darbo užmokesčio lygis, individuali kompetencija ir rezultatai, atsižvelgiant į tai, kaip rezultatai pasiekiami ir vertinami. Už atliktą darbą atlyginama pagal taikytinus teisės aktus, kolektyvines sutartis ir praktiką. Apskritai galima manyti, kad darbo užmokestis apima įvairius elementus, priklausomai nuo to, kaip jis nustatomas valstybėse narėse ir regionuose ar pagal įvairias kolektyvines sutartis. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | TDO apibrėžia minimalųjį darbo užmokestį kaip minimalią atlygio sumą, kurią darbdavys privalo sumokėti samdomiems darbuotojams už per tam tikrą laiką atliktą darbą, ir kuri negali būti sumažinta kolektyvine ar individualia sutartimi (30). Remiantis TDO konvencija Nr. 131 dėl minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo (31), teisingo minimaliojo darbo užmokesčio nustatymas reiškia, kad turi būti atsižvelgta į darbuotojų ir jų šeimų poreikius, įskaitant bendrą darbo užmokesčio lygį šalyje ir pragyvenimo išlaidas, taip pat į ekonominius veiksnius, įskaitant našumą ir užimtumą. Konvencijoje taip pat numatyta, kad turėtų būti užtikrintos išsamios konsultacijos su socialiniais partneriais dėl minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo. Visose 10 ES valstybių narių (32), kurios yra ratifikavusios šią konvenciją, veikia nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio sistema. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio veiksmingumas priklauso nuo daugelio veiksnių, kurie pasireiškia skirtingai, priklausomai nuo nacionalinių aplinkybių, pavyzdžiui, nuo darbuotojų aprėpties; nuo to, ar tie veiksniai nustatomi ir koreguojami pakankamai, patenkinant darbuotojų ir jų šeimų poreikius ir kartu atsižvelgiant į ekonominius veiksnius, kaip antai našumas, taip pat nuo to, ar darbdaviai laikosi minimaliojo darbo užmokesčio reikalavimų (33). Nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio veiksmingumui įtakos taip pat turi tai, ar remiamas socialinių partnerių dalyvavimas ir ar veikia veiksminga kolektyvinių derybų sistema, kuria papildoma minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo sistema. ES priemonė, be kita ko, turėtų remti būtiną šių sričių gerinimą. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Valstybėse narėse, kuriose socialiniai partneriai yra atsakingi už darbo užmokesčio žemutinių ribų nustatymą, darbuotojų, kuriems oficialiai tokie susitarimai netaikomi, dalis svyruoja nuo 2 proc. Austrijoje iki maždaug 10 proc. Švedijoje, Suomijoje ir Italijoje ir apie 20 proc. Danijoje. Reikėtų prisiminti, kad Švedijoje ir Danijoje dauguma tų darbuotojų, kuriems minimalusis darbo užmokestis oficialiai netaikomas, yra arba gerai apmokami aukštos kvalifikacijos darbuotojai, kurie uždirba gerokai daugiau kolektyvinėse derybose suderintos darbo užmokesčio žemutinės ribos, arba yra dirbantys studentai ar kiti jauni darbuotojai, įžengiantys į darbo rinką. Iš tiesų darbdaviai, nors ir neprivalo to daryti, taip pat dažnai moka sektoriuje vyraujantį minimalųjį darbo užmokestį darbuotojams, kuriems oficialiai toks minimalusis darbo užmokestis nėra mokėtinas. Tačiau Italijoje tie, kuriems toks užmokestis nėra mokėtinas, yra arba neoficialiai dirbantys darbuotojai arba savarankiški darbuotojai, kurie dirba individualiai nenuolatiniam darbui nustatytomis sąlygomis, ypač jauni darbuotojai. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Europos Komisija, Taryba ir Europos socialiniai partneriai pabrėžė, kaip svarbu propaguoti socialinį dialogą ir gerbti socialinių partnerių autonomiškumą, ir ragino valstybes nares remti nacionalinio socialinio dialogo gerinimą ir veikimą (34). Svarbu, kad dėl galimos minimaliojo darbo užmokesčio iniciatyvos nė vienoje valstybėje narėje nesusilpnėtų kolektyvinių derybų sistemos, pavyzdžiui, sumažinant socialinių partnerių vykdomą darbo užmokesčio kontrolę. |
| --- | --- |

4.1.5

4.2   Nacionalinės darbo užmokesčio nustatymo sistemos / institucijos Europos Sąjungoje

| 4.2.1 | Minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo sistemos ir socialinių partnerių vaidmuo bei gebėjimai valstybėse narėse labai skiriasi dėl nevienodų jų nacionalinių tradicijų, taip pat skirtingų ekonominių ir socialinių veiksnių ir šalies politinės bei konstitucinės sistemos. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Kai kurios valstybės narės pasirinko nustatytąjį minimalųjį darbo užmokestį ir jose darbo užmokestis turi atitikti bent teisės aktais nustatytą minimalų lygį. Šiose šalyse socialiniai partneriai taip pat gali nustatyti (didesnį) sektorinį ir tarpsektorinį minimalųjį darbo užmokestį. Kitose šalyse, kuriose nėra nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio, darbo užmokestį dažniausiai nustato socialiniai partneriai sudarydami kolektyvines sutartis nacionaliniu, sektoriaus ir (arba) bendrovės lygmeniu. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Valstybėse narėse, kuriose yra nustatytasis minimalusis darbo užmokestis, jis dažniausiai taikomas visiems darbuotojams, tačiau tam tikrais atvejais kai kurioms kategorijoms gali būti taikomos išimtys, todėl šie darbuotojai uždirba mažiau nei nustatytasis minimalusis darbo užmokestis. Be to, 11 valstybių narių (35) tam tikroms darbuotojų grupėms taikomi specialūs tarifai. Jie taikomi daugiausia jaunesniems ir mažiau patyrusiems žmonėms ir (arba) pameistriams, tačiau taip pat gali būti taikomi, pavyzdžiui, nekvalifikuotiems darbuotojams ir neįgaliesiems. Kai kuriose šalyse taip pat nustatyti didesni tarifai, paremti darbuotojų gebėjimais (36). Kaip teigia Komisija, aprėpties spragos gali turėti neigiamo poveikio tiems darbuotojams ir visai ekonomikai. Reikia įvertinti šių išimčių ir platesnės darbuotojų aprėpties poveikį, kad būtų galima suprasti skirtingus nacionalinius požiūrius ir galimas priežastis, kodėl tam tikriems darbuotojams netaikoma sistema, taip pat šio netaikymo pasekmes. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Šalyse, kuriose nėra nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio, minimalusis darbo užmokestis taikomas tik kolektyvines sutartis pasirašiusiems darbuotojams. Nors daugumoje šių šalių kolektyvinių derybų aprėptis yra labai plati (daugiau kaip 80 proc.), tam tikrais atvejais kai kurie darbuotojai lieka neįtraukti (37). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Pakankamumas yra labai svarbus elementas vertinant, ar nustatytasis minimalusis darbo užmokestis yra „teisingas“ ir ar jis užtikrina deramą gyvenimo lygį darbuotojams ir jų šeimoms. Taip pat turėtų būti atsižvelgta į jo lygį, palyginti su bendru darbo užmokesčio pasiskirstymu šalyje. Darbuotojų grupė ir grupė „Įvairovė Europa“ laikosi nuomonės, kad būtų naudingi bendrieji ES kriterijai, kurie būtų taikomi minimaliosioms riboms, būtinoms „deramam gyvenimo lygiui“ pasiekti. Tokias ribas nustatyti galima įvairiai, pavyzdžiui, naudotis orientaciniu prekių krepšeliu, kuris užtikrina daugiau nei pragyvenimą, ir (arba) nustatyti tokias ribas atsižvelgiant į vieno etato darbo užmokesčio medianos arba vieno etato vidutinį bruto darbo užmokesčio procentinį dydį. Reikia toliau diskutuoti apie tai, kokios galėtų būti šios ribos ir kaip jas būtų galima laipsniškai pasiekti. Darbdavių grupė mano, kad ribų klausimo negalima spręsti taikant ES priemonę, kadangi remiantis ESTT sprendimais (38) ES neturi kompetencijos darbo užmokesčio dydžio srityje. Svarbu užtikrinti, kad peržiūrint nustatytąjį minimalųjį darbo užmokestį būtų įvertinta, ar jis yra pakankamas ir reguliariai peržiūrimas, taip pat reikia aiškios procedūros, kurioje visapusiškai dalyvautų socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Pasak Europos Tarybos Europos socialinių teisių komiteto (ECSR), deramo gyvenimo lygio sąvoka apima ne tik būtiniausias prekes, kaip antai maistą, drabužius ir būstą, bet ir išteklius, reikalingus norint dalyvauti kultūrinėje, šveitimo ir socialinėje veikloje. Savo neseniai pateiktose išvadose (39) komitetas teigė, kad minimaliojo darbo užmokesčio lygis įvairiose valstybėse narėse neužtikrina deramo gyvenimo lygio darbuotojams ir jų šeimoms. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Šiuo metu keliose valstybėse narėse darbdaviams skaičiuojant darbo užmokestį leidžiama atskaityti dalį nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio (pvz., už sugadintą įrangą ar jos pirkimą) arba įtraukti papildomus mokėjimus (pvz., už viršvalandžius, priemokas). Europos socialinių teisių komitetas ir JT bei TDO lygmens priežiūros institucijos priėmė sprendimą, kad kai kuriose valstybėse narėse tai neužtikrina darbuotojų teisės į teisingą atlyginimą. |
| --- | --- |

4.2.7

4.3   Socialinių partnerių vaidmuo nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo sistemose

| 4.3.1 | Socialinių partnerių dalyvavimas nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo sistemose labai skiriasi. Deja, kai kurių šalių vyriausybės priėmė vienašališkus sprendimus dėl minimaliojo darbo užmokesčio tinkamai nepasikonsultavusios su socialiniais partneriais ar jiems nedalyvaujant. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Mechanizmai, kuriais suteikiama galimybė laiku ir tinkamai konsultuotis su socialiniais partneriais, padeda užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į skirtingas ekonomines ir darbo rinkos situacijas. Jie taip pat padeda atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms susitarti su socialiniais partneriais ir pasiekti tinkamą rezultatą atsižvelgiant į darbdavių ir darbuotojų poreikius. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Skaidrūs ir aiškūs nuolatiniai nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio koregavimo kriterijai, kuriais vadovaujantis užtikrinamas jo pakankamumas, kartu atsižvelgiant į ekonominius veiksnius, padeda darbdaviams, darbuotojams ir jų atstovams suprasti situaciją ir ją prognozuoti. Deja, kai kuriose valstybėse narėse šių kriterijų trūksta. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Konsultuojantis dėl nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio, be kita ko, apibrėžiant tinkamus kriterijus, pagal kuriuos nustatomas pakankamas jo dydis, ir vertinant visus galimus pakeitimus, turėtų būti užtikrintas tinkamas socialinių partnerių dalyvavimas atsižvelgiant į darbdavių ir darbuotojų poreikius. Be to, ES ir valstybių narių parama nacionalinių socialinių partnerių gebėjimų stiprinimui gali padėti jiems dalyvauti kolektyvinėse derybose, įskaitant, kai tinkama, derybas dėl darbo užmokesčio nustatymo, taip pat diskusijose dėl nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Kolektyvinių derybų vaidmuo nustatant minimalųjį darbo užmokestį

| 4.4.1 | Darbo užmokestis, dėl kurio derasi socialiniai partneriai, yra pagrįstas subalansuotu jų tarpusavio susitarimu, o tai svarbu užtikrinant, kad darbo užmokestis būtų teisingas tiek darbuotojams, tiek darbdaviams. Penkios iš šešių šalių, kuriose darbo užmokesčio žemutinės ribos nustatomos vedant kolektyvines derybas, yra vienos iš šalių, kuriose kolektyvinių derybų aprėptis yra didžiausia. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESRK palankiai vertina tai, kad jokia Komisijos iniciatyva nebus siekiama nustatyti minimaliojo darbo užmokesčio šalyse, kuriose kolektyvinių derybų aprėptis yra plati ir kuriose darbo užmokestis nustatomas tik tokiose derybose (40). Šis požiūris atspindi tai, kad pagal nacionaliniu lygmeniu priimtus sprendimus būtent socialiniai partneriai, visapusiškai paisydami savo autonomiškumo, gali geriausiai rengti ir įgyvendinti darbo užmokesčio nustatymo politiką bei mechanizmus. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kolektyvinės derybos taip pat labai svarbios nustatant darbo užmokesčio dydžius daugelyje šalių, kuriose taikomas nustatytasis minimalusis darbo užmokestis, o sudaromais susitarimais dažnai pagerinami vyriausybės nustatyti tarifai. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Būtinybė remti ir skatinti kolektyvines derybas valstybėse narėse

| 4.5.1 | Nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio poveikis ir dydis priklauso nuo to, kokia yra jo sąveika su kitomis politikos sritimis ir darbo rinkos institucijomis. Tokios sąveikos pavyzdys yra sąveika tarp minimaliojo darbo užmokesčio ir kolektyvinių derybų. Santykinė kolektyvinių derybų galia įvairiose šalyse yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių poveikio buvimą ir mastą (41). |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Kai kolektyvinių derybų sistemos veikia gerai, jos prisideda prie didesnio užimtumo ir mažesnio nedarbo visiems darbuotojams. Derybų subjektų veiksmų koordinavimas padeda socialiniams partneriams atsižvelgti į verslo ciklo situaciją ir makroekonominį susitarimų dėl darbo užmokesčio poveikį konkurencingumui (42). |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Laisvė burtis į asociacijas, organizuoti ir vesti kolektyvines derybas yra pagrindinės teisės, įtvirtintos tarptautiniais ir Europos žmogaus teisių aktais. Visos valstybės narės ratifikavo TDO konvenciją Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir TDO konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo. Kolektyvinių derybų mastas ir aprėptis valstybėse narėse yra labai skirtingi: nuo 7 proc. Lietuvoje iki 98 proc. Austrijoje. Nuo 2000 m. kolektyvinių derybų aprėptis sumažėjo 22 valstybėse narėse ir yra manoma, kad šiuo metu kolektyvines sutartis yra sudarę bent 3,3 mln. darbuotojų mažiau. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Remiantis EBPO ataskaita, vedant kolektyvines derybas susiduriama su senomis problemomis, kaip antai mažėjanti kolektyvinių derybų aprėptis ir mažėjantis profesinių sąjungų narių skaičius, ir su tokiomis naujomis problemomis kaip didėjantis netipinėse darbo vietose dirbančių darbuotojų (t. y. dirbančių laikinai, ne visą darbo laiką ir savarankiškai), kurie gali neturėti galimybės dalyvauti kolektyvinėse derybose, skaičius (43). Prasidėjus ekonomikos ir socialinei krizei, kolektyvinių derybų aprėptis sumažėjo beveik visose valstybėse narėse (44), nes vienose jų krizė paskatino derybų dėl darbo užmokesčio tvarkos pasikeitimus, o kitose dar labiau paaštrino esamas decentralizavimo tendencijas. Taip atsitiko dėl skirtingų nacionalinių sąlygų, o tam tikrais atvejais – dėl ES veiksmų kaip ekonomikos gelbėjimo viešosiomis lėšomis sąlygos. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | EESRK ne kartą atkreipė dėmesį į sunkumus, susijusius su lanksčiomis darbo formomis, visų pirma į tai, kad daug darbuotojų gali neturėti galimybės dalyvauti kolektyvinėse derybose ar būti atstovaujami profesinių sąjungų. Komitetas taip pat pabrėžė, kad reikia stiprinti socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų vaidmenį, be kita ko, teikiant ES paramą gebėjimų stiprinimui, įgalėjimui ir nacionalinėms paramos sistemoms, užtikrinant organizacinį socialinių partnerių pajėgumą, bei apsaugant gerai veikiančias kolektyvinių derybų sistemas (45). |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | Taip pat reikia gerbti ir propaguoti asociacijų laisvę ir teisę jungtis į organizacijas. Svarbu, kad nacionaliniu ir ES lygmenimis vyktų diskusijos, kaip užtikrinti, kad darbuotojai turėtų galimybę būti atstovaujami profesinių sąjungų ir pasinaudoti teise kolektyviai jungtis į organizacijas ir imtis kolektyvinių veiksmų. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog yra erdvės ES priemonei, kuria būtų skatinamas kolektyvinių derybų vaidmuo užtikrinant minimaliojo darbo užmokesčio tinkamumą ir aprėptį. Priemonės, kuriomis remiamos kolektyvinės derybos, galėtų būti įtrauktos į ES priemonę dėl minimaliojo daro užmokesčio, kartu atsižvelgiant į skirtingas nacionalines darbo santykių sistemas. Tai atitinka ankstesnes EESRK rekomendacijas, kuriomis buvo raginama stiprinti kolektyvines derybas ir socialinį dialogą. |
| --- | --- |

4.5.7

5.   Suinteresuotųjų subjektų indėlis: virtualieji vizitai šalyse ir viešasis klausymas

5.1   Vizitų apžvalga ir bendroji informacija

| 5.1.1 | Rengiant šią nuomonę buvo svarbu, kad EESRK išgirstų nacionalinio ir Europos lygmens suinteresuotųjų subjektų nuomones. Todėl buvo suplanuota keletas vizitų į šalis ir viešasis klausymas su ES lygmens veikėjais. Remiantis minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo institucijų ES valstybėse narėse kriterijais, kuriuos Europos Komisija nustatė per pirmąjį konsultacijų su socialiniais partneriais etapą, vizitams į šalis buvo pasirinktos penkios valstybės narės (Vokietija, Lenkija, Rumunija, Ispanija ir Švedija). Buvo numatytos diskusijos su vyriausybių, nacionalinių darbo užmokesčio nustatymo subjektų, nacionalinių socialinių partnerių ir kovos su skurdu organizacijų atstovais. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio vizitai vykti negalėjo ir buvo pakeisti pusiau struktūruotu klausimynu ir paskesnėmis vaizdo konferencijomis, kuriose dalyvavo atitinkami suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

5.1.1

5.2   Vaizdo konferencijų santrauka

| 5.2.1 | Didžiausią susirūpinimą ir nepritarimą ES teisinei iniciatyvai dėl minimaliojo darbo užmokesčio reiškė Švedijos atstovai – jie visuotinai sutarė, kad ES neturi kompetencijos imtis priemonių darbo užmokesčio srityje. Visi Švedijos socialiniai partneriai baiminosi, kad ES iniciatyva, be kita ko, kirsis su nacionalinėmis derybų dėl darbo užmokesčio tradicijomis ir pažeis socialinių partnerių autonomiją. Vietoj to jie siūlė naudoti neprivalomas iniciatyvas socialiniam dialogui ir kolektyvinėms deryboms skatinti, kartu pabrėžė, kad nacionalinės sistemos formavosi dešimtmečius ir jų negalima tiesiog perkelti iš vienos šalies į kitą. Švedijoje kolektyvinės derybos vedamos dėl 90 proc. darbuotojų ir mažiau kaip 1 proc. darbuotojų uždirba mažiau kaip 60 proc. darbo užmokesčio medianos (46). Švedijos vyriausybės atstovas pritarė socialinių partnerių pozicijai ir pareiškė, kad ES tenka svarbus vaidmuo prisidedant prie užimtumo didinimo ir socialinės raidos gerinimo. Socialinių iššūkių atrėmimas yra svarbus Sąjungos sanglaudai ir vidaus rinkai. Tačiau jie nemano, kad teisiškai privaloma iniciatyva, įskaitant direktyvą, yra teisingas sprendimas, ir nurodė, kad ES iniciatyva neturi reikšti reikalavimo valstybėms narėms įvesti visuotinai taikomas kolektyvines sutartis ar nustatytąjį minimalųjį darbo užmokestį. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Profesinės sąjungos ir pilietinės visuomenės organizacijos kitose keturiose šalyse pritarė ES lygmens priemonei, o kai kurios netgi minėjo, kad ji galėtų būti įgyvendinami pagrindų direktyvos forma. Tokios iniciatyvos naudojimas, be kita ko, argumentuojamas galimybe koordinuoti tarptautinę darbo užmokesčio politiką, kovoti su socialiniu dempingu, skatinti darbo užmokesčio konvergenciją, mažinti dirbančiųjų skurdą, suteikti darbuotojams, kuriems netaikomos kolektyvinės sutartys, apsaugą, išvengti pažeidžiamų darbuotojų grupių, pavyzdžiui, migrantų, išnaudojimo ir prisidėti prie vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų mažinimo. Kai kurie atstovai taip pat minėjo galimybę taikyti bendrus ES kriterijus dėl minimaliosios pakankamo minimaliojo darbo užmokesčio viršutinės ribos, pavyzdžiui, naudojant orientacinį visiems reikalingų prekių ir pagrindinių paslaugų krepšelį. Keletas atstovų taip pat nurodė, kad ES iniciatyvą dėl minimaliojo darbo užmokesčio turėtų papildyti kitos priemonės, pavyzdžiui, direktyva dėl pakankamų minimaliųjų pajamų ir iniciatyva, skirta socialinio dialogo vaidmeniui ir profesinių sąjungų atstovavimui sustiprinti. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Trijų šalių darbdavių organizacijos (47) reiškė susirūpinimą dėl privalomų priemonių arba joms nepritarė. Kai kurie aiškiai pasakė, kad remiantis SESV 153 straipsniu ES neturi kompetencijos darbo užmokesčio srityje ir kad diskusija turėtų būti pirmiausia skirta Europos semestro proceso stiprinimui. Darbdavių organizacijos nepritarė teisinei iniciatyvai, remdamosi tuo, kad ji prieštarautų nacionalinėms darbo užmokesčio nustatymo sistemoms ir neigiamai veiktų valstybių narių konkurencingumą ir užimtumą, taip pat bedarbių integraciją darbo rinkoje. Jie taip pat nurodė, kad diskusijos dėl minimaliojo darbo užmokesčio negalima atskirti nuo platesnių klausimų, kurie susiję su darbo rinka, įskaitant socialinės apsaugos sistemas. Kai kuriose šalyse darbdavių atstovai reiškė susirūpinimą, kad nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio didinimą gali lemti politiniai vyriausybės sprendimai didinti minimalųjį darbo užmokestį neatsižvelgiant į ekonominius veiksnius. Vienoje šalyje buvo paminėta, kad konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos rodo neigiamą minimaliojo darbo užmokesčio didinimo poveikį konkurencingumui. Vienoje šalyje buvo pareikšta, kad galima priemonė galėtų būti neprivaloma rekomendacija, ir pažymėta, kad kolektyvinių derybų stiprinimas yra nacionalinio lygmens klausimas ir kad tam reikia ES paramos, visų pirma kiek tai susiję su socialinių partnerių gebėjimų stiprinimu. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Vyriausybės atstovai taip tiesiogiai kaip socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos nepareiškė savo pozicijos. Nors kai kurie teigiamai vertino siūlymą priimti pagrindų iniciatyvą, jos pobūdžio nepatikslindami (Vokietija), kiti pritarė pagrindų direktyvai (Ispanija). Dėl tolesnių žingsnių – Vokietijos atstovai patvirtino, kad ES pirmininkaujanti Vokietija antroje 2020 m. pusėje nori remti vykstantį procesą. |
| --- | --- |

5.2.4

5.3   Viešasis klausymas

| 5.3.1 | Birželio 25 d. buvo surengtas viešasis klausymas, kuriame dalyvavo už darbo vietas ir socialines teises atsakingas Europos Komisijos narys Nicolas Schmit, Europos Parlamento pranešėjas nelygybės mažinimo klausimu, ypatingą dėmesį skiriant dirbančiųjų skurdui, EPP ir S&D frakcijų socialinių reikalų koordinatoriai, Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) ir Europos verslo konfederacija „BusinessEurope“ ir Socialinė platforma. Komisija pakartojo ketinanti siūlyti teisinę priemonę dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio Europoje ir kad ši priemonė atsižvelgs į socialinių partnerių autonomiškumą, gerbs nacionalines kolektyvinių derybų sistemas ir netrikdys gerai veikiančių kolektyvinių derybų sistemų. Komisijos narys taip pat pripažino, kad teisingo minimaliojo darbo užmokesčio tema yra sudėtinga ir prieštaringa. Trijų Europos Parlamento narių pozicijos atspindėjo politinį konsensusą, kad reikia ES priemonės, kuria būtų siekiama Europos darbuotojams užtikrinti deramą gyvenimo lygį ir spręsti dirbančiųjų skurdo problemą. Europos socialiniai partneriai šiuo metu rengia atsakymą antrajam Komisijos konsultacijų etapui, tačiau akivaizdu, kad jų nuomonės dėl ES priemonės poreikio, galimumo ir teisinio pagrindo skiriasi. Socialinė platforma pabrėžė, jog svarbu turėti pakankamas minimalias pajamas ir minimalųjį darbo užmokestį ir kad minimalusis darbo užmokestis turi būti didesnis už minimaliąsias pajamas. |
| --- | --- |

5.3.1

6.   ES lygmens priemonės taikymo sritis

6.1   ES acquis

| 6.1.1 | EESRK pastebi, kad yra daug ES ir tarptautinių priemonių, kurios įtvirtina ir remia teisingo darbo užmokesčio koncepciją ir užtikrina darbuotojams ir jų šeimoms „deramą gyvenimo lygį“ (48). EESRK pažymi, kad ES teisinę iniciatyvą dėl „teisingo minimaliojo darbo užmokesčio“ siūloma skelbti pagal SESV socialinei politikai skirtą antraštinę dalį. Ji turėtų būti susieta su Sutarties 3 straipsnyje nustatytais Sąjungos tikslais: skatinti didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, jos gyventojų gerovės ir darnaus Europos vystymosi. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Komitetas pripažįsta, kad teisinė padėtis, susijusi su ES iniciatyva dėl minimaliojo darbo užmokesčio, yra labai sudėtinga. ES gali priimti teisines priemones dėl darbo sąlygų pagal SESV 151 straipsnį ir 153 straipsnio 1 dalies b punktą. Sutartyje numatyta, kad 153 straipsnio nuostatos netaikomos „darbo užmokesčiui“. Kita vertus, esama ES teismų praktikos ir galiojančių direktyvų, kurios užmokesčio klausimą traktuoja kaip pagrindinę darbo sąlygą. Nuomonės šiuo klausimu aiškiai skiriasi ir EESRK pripažįsta, kad Komisija turės laikytis subalansuoto ir atsargaus požiūrio. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Europos socialiniams partneriams taip pat suteikiami įgaliojimai sudaryti susitarimus pagal SESV socialinės politikos antraštinės dalį, remiantis 155 straipsniu. |
| --- | --- |

6.1.3

6.2   Galima ES teisinė iniciatyva dėl minimaliojo darbo užmokesčio: direktyva ar Tarybos rekomendacija

| 6.2.1 | Minimaliojo darbo užmokesčio atveju atsakomybė vykdyti Europos socialinio ramsčio įsipareigojimus pirmiausia tenka atskiroms valstybėms narėms. Komisija nustatė, jog reikia ES priemonės dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio ir ištyrinėjo galimybes jos imtis. Nors dauguma EESRK atstovaujamų organizacijų mano, kad tokia priemonė duotų pridėtinės vertės, yra ir su tuo nesutinkančių. Bet kokia ES lygmens priemonė turi visiškai atsižvelgti į socialinių partnerių autonomiškumą ir kompetencijų pasidalijimą tarp ES ir nacionalinio lygmens. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Antrojo konsultacijų su socialiniais partneriais etapo dokumente Komisija nurodo, kad svarstomos ES priemonės yra direktyva ir Tarybos rekomendacija. EESRK laikomasi skirtingų nuomonių, ar bet kokia ES teisinė iniciatyva pagal 153 straipsnį, ypač direktyva, būtų teisėta, nes pagal SESV 153 straipsnio 5 dalį to straipsnio nuostatos užmokesčiui netaikomos. Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir nevykstant deryboms tarp socialinių partnerių, kad ir kokią priemonę Komisiją svarstytų iniciatyvai dėl teisingo minimaliojo darbo užmokesčio, reikėtų siekti užtikrinti, kad nustatytasis minimalusis darbo užmokestis, kur toks taikomas, būtų teisingas darbo užmokesčio pasiskirstymo požiūriu atitinkamoje šalyje ir užtikrintų, kad būtų gerbiama darbuotojų teisė į teisingą atlyginimą, tokiu būdu užtikrinant bent jau deramą gyvenimo lygį darbuotojams ir jų šeimoms. Taip pat turėtų būti atsižvelgta į svarbius ekonominius aspektus, kaip antai darbo našumas. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Pasak Komisijos, galimos tiek teisėkūros, tiek neteisėkūros priemonės. Komisija teigia, kad direktyva „darbo sąlygų“ srityje suteiktų valstybėms narėms galimybę pačioms spręsti, kaip įgyvendinti būtiniausius reikalavimus ir kaip laikytis procedūrinių įsipareigojimų. Komisija taip pat teigia, kad jeigu būtų siūloma Tarybos rekomendacija, jos įgyvendinimo stebėseną būtų galima atlikti taikant specialią lyginamosios analizės sistemą, kuri būtų integruota į Europos semestrą. Tokiu būdu būtų galima aptarti ir stebėti principus, kuriais remiantis būtų kuriami veiksmingų nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio sistemų, socialinių partnerių dalyvavimo ir pakankamumo mechanizmai. |
| --- | --- |

6.2.3

6.3   Viešųjų pirkimų naudojimas

| 6.3.1 | Viešieji pirkimai yra priemonė, kuria naudodamosi ES ir nacionalinio lygmens viešosios institucijos gali skatinti deramą darbo užmokestį, teisingas darbo sąlygas ir kolektyvines derybas, kartu siekdamos ekonominių, kokybiškų paslaugų teikimo ir viešojo intereso tikslų. Tai įmanoma pagal TDO Konvenciją Nr. 94 dėl darbo sąlygų (viešųjų sutarčių), geriau taikant socialinius kriterijus galiojančiuose ES viešųjų pirkimų teisės aktuose. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Kolektyvinių derybų sąlygų įtraukimas į ES viešųjų pirkimų taisykles, kuriose reikalaujama, kad siekiant sudaryti viešojo pirkimo sutartis turi būti gerbiama teisė į kolektyvines derybas ir kolektyvines sutartis, taip pat būtų papildomas veiksmingas būdas remti kolektyvines derybas visoje ES. |
| --- | --- |

6.3.2

6.4   Geresnis duomenų rinkimas

| 6.4.1 | Yra įvairių sričių, kuriose ES galėtų padėti valstybėms narėms rinkti duomenis ir, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais, padėti rengti rodiklius bei vykdymo užtikrinimo priemones, susijusias su nustatytojo minimaliojo darbo užmokesčio pokyčiais. |
| --- | --- |

6.4.1

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 125, 2017 4 21, p. 10.

1

(2)  OL C 97, 2020 3 24, p. 32.

2

(3)  OL C 190, 2019 6 5, p. 1.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/spring-2020-economic-forecast-deep-and-uneven-recession-uncertain-recovery_en

4

(5)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19: First findings – 2020 m. balandžio mėn., Dublinas.

5

Living, working and COVID-19: First findings

(6)  Žr. 5 išnašą.

6

(7)  6 principas. Europos socialinių teisių ramstis.

7

(8)  Daugiau siekianti Sąjunga. Kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politinės gairės.

8

Daugiau siekianti Sąjunga

(9)  Žr. 1 išnašą.

9

(10)  Eurofound: Minimum wages in 2019 – Annual review (2019 m.).

10

Eurofound: Minimum wages in 2019 – Annual review

(11)  B. Galgóczi ir J. Drahokoupil, Galgóczi, Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017 m..

11

Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?, ETUI, 2017 m..

(12)  Deja, minimalųjį darbo užmokestį gaunantiems darbuotojams, priklausomai nuo namų ūkio sudėties, dar gali prireikti išmokų iš kitų socialinės apsaugos sistemų, tam tikrų lengvatų dirbantiems asmenims ir (arba) mokestinių lengvatų arba kreditų, kad pasiektų priimtiną gyvenimą lygį.

12

(13)  Eurofound (2019), Minimum wage in 2019 – Annual review.

13

Eurofound

Minimum wage in 2019 – Annual review

(14)  Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications, IZA Policy Paper No. 124, 2017 m. vasario mėn..

14

Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications

(15)  Eurofound (2017), In work poverty in the EU.

15

In work poverty in the EU

(16)  Nustatytos penkios netiesioginių priemonių, galinčių padėti išspręsti dirbančiųjų skurdo problemą, kategorijos: prieinamų vaiko priežiūros paslaugų teikimas; lankstus darbo grafikas; priemonės, kuriomis skatinama siekti paaukštinimo ar gerinami darbuotojų įgūdžiai; priemonės, padedančios gerinti mažas pajamas gaunančių asmenų gyvenimo sąlygas; priemonės, kuriomis sukuriama įtrauki darbo aplinka siekiant pagerinti migrantų, neįgaliųjų ar kitų nepalankias sąlygas darbo rinkoje turinčių darbuotojų galimybes (žr. p. 41).

16

(17)  OL C 190, 2019 6 5, p. 1 (šiai nuomonei nepritarė Darbdavių grupė, žr. prie EESRK nuomonės pridedamą kontranuomonę).

17

(18)  Žr. prie EESRK nuomonės pridedamą kontranuomonę (OL C 190, 2019 6 5, p. 1).

18

(19)  Žr. 2 išnašą.

19

(20)  Nustatytą kaip 60 proc. šalies ekvivalentinių disponuojamųjų pajamų medianos po socialinių pervedimų.

20

(21)  Tai atitinka 2019 m. EESRK nuomonę „Europos pagrindų direktyva dėl minimalių pajamų“ (OL C 190, 2019 6 5, p. 1). Žr. 13 išnašą.

21

(22)  Eurofound (2019), Minimum wages in 2019: Annual review.

22

Minimum wages in 2019: Annual review

(23)  Antrasis konsultacijų su socialiniais partneriais pagal SESV 154 straipsnį dėl galimos priemonės su teisingu minimaliuoju darbo užmokesčiu susijusioms problemoms spręsti etapas.

23

(24)  Minimaliojo darbo užmokesčio skirtumai Europoje, Eurostatas, 2020 m. vasario 3 . https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Europos Komisijos antrojo konsultacijų su socialiniais partneriais etapo dokumentas.

25

(26)  Per pirmą konsultavimosi su socialiniais partneriais etapą gauta informacija (p. 2) remiasi Eurostato parengta pajamų struktūros apžvalga ir ES SPGS tyrimu (6 ir 7 išnašos).

26

(27)  Eurofound (2019), Upward convergence in employment and socioeconomic factors.

27

Upward convergence in employment and socioeconomic factors

(28)  Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy.

28

Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy

(29)  Dube, The impact of minimum wages – review of the international evidence, 2019, London: HM Treasury: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A. Godøy, M. Reich, Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas, IRLE Working Paper 106-19, 2019 m. birželio mėn.

29

The impact of minimum wages – review of the international evidence

Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas

(30)  TDO ekspertų komitetas konvencijų ir rekomendacijų taikymo klausimais (2014 m.), Minimaliojo darbo užmokesčio sistemų bendroji apžvalga, 68 dalis.

30

(31)  1970 m. Konvencija dėl minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo (Nr. 131) https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  Bulgarija, Prancūzija, Latvija, Lietuva, Malta, Nyderlandai, Portugalija, , Rumunija Slovėnija ir Ispanija.

32

(33)  TDO minimaliojo darbo užmokesčio politikos gairės.

33

(34)  Žr. Tarybos išvadas Nauja intensyvaus socialinio dialogo pradžia http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/en/pdf; keturšalį Tarybai pirmininkaujančios valstybės, Komisijos ir socialinių partnerių pareiškimą https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2562.

34

Nauja intensyvaus socialinio dialogo pradžia

(35)  Belgija, Prancūzija, Vengrija, Airija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, , Rumunija ir Ispanija.

35

(36)  Žr. 22 išnašą.

36

(37)  Žr. 22 išnašą.

37

(38)  ESTT byla C-268/06, poveikis.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/fs_20_51.

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. and Rubery, J. (2013), Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?, British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  OECD Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work.

42

Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work

(43)  Žr. 42 išnašą.

43

(44)  Eurofound, Developments in collectively agreed pay 2000–2017 – Annex 1 https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf.

44

Developments in collectively agreed pay 2000–2017

(45)  OL C 303, 2016 8 19, p. 54, OL C 434, 2017 12 15, p. 30, OL C 13, 2016 1 15, p. 161, OL C 125, 2017 4 21, p. 10.

45

(46)  Remiantis su skurdu kovojančios pilietinės visuomenės organizacijos EAPN SE rašytiniu indėliu, ES svarbu siekti, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtų sukurta minimaliojo darbo užmokesčio reguliavimo sistema, tačiau ne mažiau svarbu gerbti tas šalis, kuriose minimalusis darbo užmokestis reguliuojamas kolektyvinių derybų sistema.

46

(47)  Ispanijos darbdavių organizacija CEOE negalėjo dalyvauti per vaizdo konferenciją vykusioje diskusijoje, tačiau raštu išdėstė tokią pačią nuomonę.

47

(48)  1989 m. Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartija http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 23 straipsnio 3 dalis https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/eng.pdf; Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 7 straipsnis, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; 1961 m. Europos Tarybos Europos socialinės chartijos 4 straipsnio 1 dalis; JT darnaus vystymosi tikslai, ypač 1, 8 ir 10 tikslai; 1949 m. TDO Konvencija dėl darbo užmokesčio apsaugos (Nr. 95); Europos Tarybos Europos socialinės chartijos 4 straipsnio 5 dalis; 1992 m. TDO Konvencija dėl darbuotojų reikalavimų gynimo jų darbdaviui tapus nemokiu (Nr. 173); Pataisytos Europos socialinės chartijos 25 straipsnis (RESC, 1996 m.) https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93

48

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/173

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Deramas darbas platformų ekonomikoje

(Tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prašymu)

(2020/C 429/23)

| Pranešėjas: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Carlos Manuel TRINDADE

| ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prašymas | 2020 2 18 raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 9 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 182 / 23 / 8 |

ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prašymas

2020 2 18 raštas

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 9

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

182 / 23 / 8

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pažymi, kad šios nuomonės, kurią parengti paprašė Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, tikslas – laikantis holistinio požiūrio pateikti informacijos apie bendrą sistemą šiuo klausimu, kad būtų galima užtikrinti deramą darbą platformų ekonomikoje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitetas rekomenduoja, kad darbo platformose klausimai būtų nagrinėjami ir sprendžiami visų pirma atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, skaitmeninę darbotvarkę ir Europos socialinių teisių ramstį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pažymi, kad platformų ekonomika vis dar nėra labai reikšminga, tačiau ji turi potencialo augti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jis pažymi, kad platformos „iš esmės daro teigiamą poveikį ekonomikai“ (1), nes daug prisideda tiek prie darbo vietų kūrimo ir inovacijų, lankstumo ir darbuotojų autonomijos, tiek prie darbuotojų pajamų (kurios dažnai yra papildomos) užtikrinimo ir sąlygų pažeidžiamiems žmonėms įsidarbinti sudarymo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad esama pavojų, kuriuos būtina deramai įvertinti: i) darbuotojams: neužtikrinamos pagrindinės teisės, įskaitant teisę jungtis į organizacijas ir teisę į kolektyvines derybas, atsiradęs nesaugumas, mažas darbo užmokestis, didėjantis darbo intensyvumas, itin didelis darbo suskaidymas pasaulio mastu ir darbuotojų nedalyvavimas socialinės apsaugos sistemose, ir ii) visuomenei: didėjanti konkurencijos rizika, remiantis socialinių standartų mažinimu, kuris turi neigiamų pasekmių tiek darbdaviams, patiriantiems netvarų konkurencinį spaudimą, tiek valstybėms narėms, prarandančioms mokestines pajamas ir socialinio draudimo įmokas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas žino apie vykstančius ginčus dėl su platformomis susijusių koncepcijų, ypač dėl platformų kaip „darbdavių“, o ne „pasiūlos ir paklausos tarpininkų“, ir „darbuotojų“ bei „savarankiškai dirbančių asmenų“, nes tai lemia pasekmes jų teisėms. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares patikslinti šias koncepcijas, atsižvelgiant į pasekmes, susijusias su darbo teisės aktų taikymu ir įvairiomis darbuotojų apsaugos teisėmis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitetas rekomenduoja, kad ES ir valstybės narės siektų suvienodinti koncepcijas, kad platformų ekonomikoje būtų užtikrintas deramas darbas. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės turėtų vadovautis šiais kriterijais: i) ekonominė priklausomybė ir pavaldumo aspektas darbo santykiuose, kadangi darbuotojai, kurių pragyvenimas daugiausia priklauso nuo gaunamo užmokesčio už šį darbą, yra samdomi darbuotojai, o ne savarankiškai dirbantys, ii) reikėtų tinkamai išnagrinėti visus principo, kurio laikantis darbuotojas laikomas samdomu darbuotoju, kai nėra priešingų įrodymų, taikymo aspektus, iii) platformose naudojami algoritmai taip pat turėtų būti vertinami taip kaip žodinės ar rašytinės instrukcijos įprastame darbe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Atsižvelgdamas į valstybių narių suverenumą sprendžiant socialinius klausimus, Komitetas rekomenduoja parengti gaires, kurios padėtų išaiškinti užimtumo statusą platformose. EESRK nuomone, platformų ekonomikoje reikėtų imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad visi darbuotojai galėtų pasinaudoti įvairiomis teisėmis ir apsauga, nepriklausomai nuo jų užimtumo statuso arba sutarties rūšies, taip garantuojant, kad savo įpareigojimų ir pareigų nevykdantys veiklos vykdytojai negalėtų įgyti konkurencinio pranašumo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja paaiškinti visų šalių, dalyvaujančių sprendžiant tokius klausimus kaip darbuotojų sauga ir sveikata, duomenų apsauga, draudimas ir teisinė atsakomybė, pareigas siekiant įvertinti, pritaikyti ir suderinti esamas taisykles. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pažymi, kad, siekiant užtikrinti kokybišką darbą platformų ekonomikoje, socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos turi atlikti pagrindinį vaidmenį visais lygmenimis, kartu visapusiškai gerbiant socialinių partnerių autonomiją. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Jis siūlo kartu su platformomis, darbuotojais ir vartotojais parengti elgesio kodeksus, kuriuose būtų apibendrinami geriausi principai ir gairės, susiję su užmokesčiu, darbo sąlygomis ir paslaugų kokybe. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į Europos platformos, skirtos nedeklaruojamo darbo problemai spręsti, rekomendacijas dėl platformų ekonomikos apmokestinimo. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitetas norėtų priminti savo ankstesnę rekomendaciją, kad Europos Komisija, EBPO ir TDO visais atitinkamais lygmenimis bendradarbiautų su socialiniais partneriais ir platesnės pilietinės visuomenės organizacijomis, kad parengtų tinkamas nuostatas dėl deramo darbo sąlygų ir reikalingos apsaugos (2). Atsižvelgdamas į tai, EESRK tikisi, kad šis bendras darbas gali paskatinti priimti TDO konvenciją dėl platformų. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK mano, kad reikėtų imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad platformos teiktų informaciją, kuri leistų visoms suinteresuotosioms šalims užtikrinti skaidrumą ir nuspėjamumą. Šiuo tikslu platformos turėtų būti registruojamos kiekvienoje valstybėje narėje, o ES – sukurta duomenų bazė platformų ekonomikos raidai stebėti. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK remia Komisijos darbą, kurį ji nuveikė atlikdama platformų ekonomikos tyrimą. Tačiau pavienėse šalyse ir ES esama didelių informacijos nuoseklumo ir sistemingumo spragų. EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares dėti bendras pastangas, siekiant pagerinti statistiniais duomenimis pagrįstą informaciją. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Šios nuomonės tikslas – atsakyti į Vokietijos darbo ministerijos užduotus klausimus dėl darbo platformose, nustatyti pagrindines problemas ir galimybes, ir aptarti platformų darbuotojų statusą, politines darbuotojų darbo sąlygų gerinimo priemones ir geriausią reguliavimo praktiką. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dabartiniai pokyčiai, kurie lėmė skaitmeninių platformų suklestėjimą, yra susiję su naujausiomis inovacijomis: internetu, kuris yra esminė inovacija, didelio masto duomenų bazėmis (didieji duomenys), kuriose galima tvarkyti milžinišką duomenų kiekį, mobiliaisiais prietaisais, leidžiančiais vartotojams, darbuotojams ir paslaugų teikėjams bet kuriuo metu ir bet kurioje vietoje naudotis mobiliuoju internetu (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Su darbu platformose susiję klausimai turėtų būti nagrinėjami ir sprendžiami visų pirma atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, skaitmeninę darbotvarkę ir Europos socialinių teisių ramstį. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į įvairias ankstesnes nuomones (4) dėl ekonomikos skaitmeninės transformacijos ir naujų darbo formų atsiradimo. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Platformos yra sudėtingos, nėra standartizuotos terminijos ir trūksta statistinių duomenų, todėl sunku įvertinti platformų mastą ir augimą. Pasak EBPO (5), iš daugumos tyrimų matyti, kad 0,5–3 proc. visos darbo jėgos dirba platformose. 16 Europos šalių grupėje tik 1,4 proc. 16–74 metų amžiaus gyventojų dirba platformose ir tai yra jų pagrindinis darbas (šis rodiklis kinta nuo 0,6 proc. Suomijoje iki 2,7 proc. Nyderlanduose) (6). Apytiksliai 11 proc. suaugusiųjų tam tikrą laiką dirbo platformose (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Darbo platformose augimo perspektyvos nėra aiškios (8), nes jos priklauso nuo technologinės pažangos, naujų verslo modelių, duomenų apsaugos ir vartotojų politikos. Kai kurie autoriai apskaičiavo, kad 2013–2015 m. platformose sudaromų sandorių ir pajamų vertė praktiškai patrigubėjo (9). EESRK manymu, reikėtų platformų registro, iš esmės dėl ekonominių, darbo ir socialinių aspektų, nes tai leistų geriau suvokti padėtį. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Išskirtinis darbo platformose ypatumas yra tai, kad jis yra susijęs su platformos, darbuotojo ir naudotojo ryšiais. Tarpininkavimo darbe plačiu mastu naudojamos technologijos ir algoritmai, kurie dažnai nėra skaidrūs ir turi įtakos darbo sąlygoms, nes daro poveikį darbo paskirstymui ir organizavimui bei darbuotojų vertinimui. Ši „juodoji tarpininkavimo dėžė“ yra išskirtinis darbo skaitmeninėse platformose požymis (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Remiantis EUROFOUND duomenimis (11), darbas platformose – tai užimtumo forma, apimanti skaitmeninės platformos, kurioje sudaromos sąlygos organizacijoms ir asmenims susisiekti su kitomis organizacijomis arba asmenimis, siekiant už užmokestį išspręsti problemas arba suteikti paslaugas, naudojimą. Pagrindiniai darbo platformose ypatumai:






  — | apmokamas darbas atliekamas skaitmeninėje platformoje, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

apmokamas darbas atliekamas skaitmeninėje platformoje,

| — | dalyvauja trys šalys: skaitmeninė platforma, klientas ir darbuotojas, |
| --- | --- |

—

dalyvauja trys šalys: skaitmeninė platforma, klientas ir darbuotojas,

| — | siekiama atlikti konkrečias užduotis arba išspręsti konkrečias problemas, |
| --- | --- |

—

siekiama atlikti konkrečias užduotis arba išspręsti konkrečias problemas,

| — | darbus atlieka rangovas (kita įmonė) arba sudaromos darbų atlikimo sutartys, |
| --- | --- |

—

darbus atlieka rangovas (kita įmonė) arba sudaromos darbų atlikimo sutartys,

| — | darbai padalijami į užduotis, |
| --- | --- |

—

darbai padalijami į užduotis,

| — | paslaugos teikiamos jas užsakius. |
| --- | --- |

—

paslaugos teikiamos jas užsakius.

| 2.9. | Darbuotojo statusas yra vienas pagrindinių darbo platformoje aspektų. Platformos paprastai prisistato pasiūlos ir paklausos tarpininkais, todėl jos neveikia kaip darbdaviai, nes jose nėra pavaldumu pagrįstų darbo santykių. Tokiais atvejais veikiau laikoma, kad asmenys „dirba savarankiškai“, o ne yra „samdomi“. Taip išvengiama darbo santykius (įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą), socialinę apsaugą ir apmokestinimą reglamentuojančių teisės aktų taikymo. Nors EESRK ir mano, kad egzistuoja iš tikrųjų savarankiškai dirbantys asmenys, tačiau, jo nuomone, ES ir valstybės narės turėtų tinkamai išnagrinėti visus principo, pagal kurį darbuotojas laikomas samdomuoju darbuotoju, kai nėra priešingų įrodymų, taikymo aspektus. Tai užtikrintų darbuotojų, kurių pagrindinės pajamos gaunamos iš darbo platformose, interesų apsaugą. Tačiau EESRK mano, kad iš tikrųjų savarankiškai dirbantiems asmenims ir toliau turėtų būti leista naudotis šiuo statusu, jei jie to aiškiai pageidauja. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK atkreipia dėmesį į platų platformų spektrą ir įvairovę. Kriterijai, kuriais remiantis įvairių rūšių platformos skirstomos į grupes, yra užduoties tipas (reikalaujama aukštesnės arba žemesnės kvalifikacijos), erdvė arba fizinė vieta, kurioje teikiama paslauga (internetu ar atsijungus nuo interneto), ir asmuo, kuris priima sprendimą dėl atrankos proceso (platforma, darbuotojas arba klientas). Kai kurie autoriai atsižvelgia į papildomus kriterijus, pavyzdžiui, darbo paskirstymo ir darbuotojo autonomijos skirtumus (12). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | TDO (13) mano, kad dėl platformų kyla konkrečios reguliavimo problemos, ir užsimena apie įvairius susirūpinimą keliančius klausimus, įskaitant mažą darbo užmokestį (didžioji dalis užmokesčio neviršija minimalaus darbo užmokesčio), prastos socialinio draudimo garantijos (jos taikomos 91 proc. „Amazon Mechanical Turk“ platformos darbuotojų), nepriimtą atliktą darbą (devyniems iš dešimties darbuotojų yra atsitikę, kad jų atliktas darbas buvo atmestas), komisinio darbo užmokesčio mokėjimą, kelių TDO konvencijų dėl darbo užmokesčio apsaugos pažeidimą, nesijungimą į profesines sąjungas ir kolektyvinių derybų nebuvimą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Darbui platformose būdingi lyčių ir amžiaus aspektai. Su programinės įrangos kūrimu susijusias paslaugas ir vežimo paslaugas dažniausiai teikia vyrai, o moterys dažniausiai atlieka užduotis, susijusias su vertimo raštu ir vietoje teikiamomis paslaugomis. Platformose dirba neproporcingai daug jaunimo, ypač tais atvejais, kai daugiau kaip 50 proc. pajamų jaunimas gauna iš platformų arba jose dirba daugiau kaip 20 val. per savaitę. Tam tikromis aplinkybėmis į platformas pradeda įsitraukti vyresnio amžiaus žmonės. EESRK mano, kad būtini papildomi tyrimai, kad būtų galima geriau suprasti padėtį ir apibrėžti tinkamą viešąją politiką. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Platformų ekonomikos keliami iššūkiai, rizika ir suteikiamos galimybės

| 3.1. | Platformos „iš esmės daro teigiamą poveikį ekonomikai“ (14), didele dalimi prisideda prie darbo vietų kūrimo ir inovacijų, lankstumo ir darbuotojų autonomijos, kad užtikrintų darbuotojų pajamas (kurios dažnai yra papildomos), sumažintų kliūtis patekti į darbo rinką ir sudarytų sąlygas pažeidžiamiems žmonėms įsidarbinti (15). Komisija pažymi, kad „bendro vartojimo ekonomikoje kuriamos naujos užimtumo galimybės, pajamų gaunama ne tik iš tradicinių tiesioginių darbinių santykių ir žmonėms suteikiama galimybė dirbti pagal lanksčius susitarimus. Taip jiems suteikiama proga tapti ekonomiškai aktyviais tuo atveju, kai labiau įprastos užimtumo formos jiems yra netinkamos arba neprieinamos“ (16). Nors tai ir suteikia naujų galimybių, vis dėlto EESRK mano, kad vis dar reikia papildomai ištirti platformų ekonomikos poveikį makroekonomikai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tačiau darbuotojams, išskyrus turinčius aukštą kvalifikaciją, kyla rizika, kurią reikia tinkamai įvertinti, pavyzdžiui, neužtikrinamos pagrindinės teisės, įskaitant teisę jungtis į organizacijas ir teisę į kolektyvines derybas, atsiranda nesaugumas, mažas darbo užmokestis, kurį dar labiau išryškina pernelyg aukšta kvalifikacija, didėja darbo intensyvumas, atsiranda didelis darbo susiskaidymas pasauliniu mastu ir darbuotojai nedalyvauja socialinės apsaugos sistemose. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Iš EU-OSHA tyrimo (17) matyti, kad darbas platformose kelia didesnę fizinę ir socialinę riziką, ypač su darbu susijusį nesaugumą ir įvairių rizikos veiksnių (kelių eismo įvykiai, cheminiai pavojai ir pan.) ir su internetine veikla susijusių rizikos veiksnių (patyčios kibernetinėje erdvėje, laikysenos sutrikimai, akių nuovargis ir įvairių veiksnių sukeltas stresas) poveikį. EESRK rekomenduoja paaiškinti visų šalių, dalyvaujančių sprendžiant tokius klausimus kaip darbuotojų sauga ir sveikata, duomenų apsauga, draudimas ir teisinė atsakomybė, pareigas siekiant įvertinti, pritaikyti ir suderinti esamas taisykles. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Visuomenei taip pat kyla rizika. Kaip anksčiau nurodė EESRK, Komisija atkreipė dėmesį į „socialinių standartų mažinimu grindžiamos konkurencijos pavojų, kuris kartu gali turėti neigiamų padarinių ir darbdaviams, patiriantiems netvarų konkurencinį spaudimą, ir valstybėms narėms, prarandančioms mokestines pajamas ir socialinio draudimo įmokas“ (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vartotojams taip pat kyla rizika dėl teikiamų paslaugų kokybės, nes, įvykus nelaimingam atsitikimui ar kilus problemoms dėl paslaugos, jiems sunku sužinoti, kas yra atsakingas. EESRK mano, kad geresnė teisinė darbuotojų apsauga padidina kokybę vartotojams. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK manymu, naujausi debatai apie platformų darbuotojams kylančius uždavinius, yra svarbūs ir novatoriški (19), visų pirma atsižvelgiant į juose plėtojamą analizės, apimančios tris pagrindinius aspektus – darbą, užimtumą ir socialinius ryšius, modelį. Pagrindiniai platformoje kylantys iššūkiai apima: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | darbo aspektą: vadovavimas, stebėjimas, vertinimas (taikant algoritmą), autonomija paskirstant darbą ir fizinę aplinką, ypač tai pasakytina apie platformas, susijusias su „žemesnės kvalifikacijos, vietoje dirbamu darbu arba darbu su klientais“; |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | užimtumo aspektą: statusas (tikriausiai sudėtingiausias iššūkis) – darbdavio ir sutarties nustatymas, visų pirma platformose, kuriose reikalaujama žemesnės kvalifikacijos darbo ir yra mažai autonomijos. Kiti iššūkiai, nors ir bendri visoms nestandartinio darbo rūšims, yra socialinė apsauga, darbuotojų sveikatos ir saugos sąlygos, pajamos ir darbo laikas; |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | socialinių ryšių aspektą: atstovavimas, nors tai yra būdinga ir kitoms nestandartinio darbo rūšims. Dėl lankstumo ir susiskaidymo labai sudėtinga nustatyti nestandartiniais būdais dirbančius asmenis, organizuoti jų darbą ir jiems atstovauti. Be to, darbas platformoje pagal savo pobūdį yra pakankamai izoliuotas, geografiškai neapibrėžtas, iš esmės anoniminis ir jame vyksta didelė tarpusavyje konkuruojančių ir kitose platformose aktyviai veikiančių darbuotojų kaita. Paprastai platformos neatlieka darbdavių funkcijos ir nepriklauso darbdavių asociacijoms, palieka savo darbuotojus, profesines sąjungas ir politinius pareigūnus be derybų partnerio. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Priešiškas socialinis elgesys ir diskriminacija taip pat yra rimtos problemos, su kuriomis susiduriama darbo platformose, kuriose yra žemos kvalifikacijos darbuotojų, atveju, nes darbuotojai paprastai būna jauni ir iš sunkioje socialinėje padėtyje esančių mažumų. Algoritmų naudojimas ir situacijos, kai klientai daro įtaką darbo paskirstymui ir rezultatams, sustiprina priešišką elgesį ir diskriminaciją. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Vis svarbesnis tampa duomenų apsaugos, kiek tai susiję su duomenų nuosavybe ir naudojimu, klausimas, kuris yra pagrindinis ir konkretus platformose dirbantiems asmenims ir vartotojams kylantis iššūkis. |
| --- | --- |

3.6.5.

4.   Darbuotojų statusas platformų ekonomikoje

| 4.1. | EESRK mano, kad norint sudaryti sąlygas tinkamam ir sklandžiam platformų ekonomikos sistemos veikimui, ES ir valstybės narės turi imtis pastangų patikslinti platformų darbuotojų statusą ir pereiti prie jo reglamentavimo ir užtikrinti, kad platformos suteiktų informacijos, kuri visiems suinteresuotiesiems subjektams užtikrintų skaidrumą, nuspėjamumą ir deramas sąlygas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Atsižvelgdamas į valstybių narių suverenumą spręsti socialinius klausimus, taip pat būtinybę laikytis vykstančio derinimo principo, EESRK rekomenduoja parengti gaires, apibrėžiančias platformų darbuotojų statusą siekiant užtikrinti darbuotojų teises ir apsaugą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iš Europos tyrimo (20) matyti, kad tais atvejais, kai darbuotojų klausiama apie jų darbo santykius, 68,1 proc. atsako, kad jie yra samdomieji darbuotojai, o 7,6 proc. nurodo, kad jie yra savarankiškai dirbantys asmenys. Todėl dauguma šių apklaustų asmenų priskiria save samdomiesiems darbuotojams, nepaisant to, kaip jie yra klasifikuojami platformose. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komisija statuso klausimą aptaria (21) atsižvelgdama į skirtumą tarp samdomojo darbuotojo ir savarankiškai dirbančio asmens, o atskirti galima remiantis trimis kriterijais: pavaldumo ryšio buvimu, darbo pobūdžiu ir darbo užmokesčio mokėjimu. Šie kriterijai apibrėžti siekiant taikyti ES darbuotojo koncepciją, tačiau komunikate priduriama, kad valstybės narės teismai, įgyvendindami savo nacionalinę kompetenciją, yra linkę taikyti tą patį kriterijų rinkinį. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK parengė nuomonę, kurioje teigė: „[k]onkrečiau tariant, atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją turi būti sukurta darbuotojams skirta teisinė sistema, tiksliai nurodanti atitinkamą užimtumo statusą: deramą darbo užmokestį ir teisę dalyvauti kolektyvinėse derybose, apsaugą nuo savivalės ir teisę daryti pertrauką, kad skaitmeninio darbo laikas atitiktų orumo kriterijus ir kt.“ (22) |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kalbant apie darbuotojo sąvokos apibrėžtį, pažymėtina, kad Europos teismų praktikoje daug dėmesio skirta pavaldumo buvimui, ekonominiam ir tikram paslaugų pobūdžiui ir darbo užmokesčio mokėjimui (23). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į du svarbius ESTT sprendimus. Viename sprendime daroma svarbi Europos konkurencijos teisės (C-67/96, Albany) taikymo išimtis, nustatant, kad tais atvejais, kai konkurencijos principas prieštarauja socialinei politikai, darbdavių kolektyvinėms sutartims konkurencijos teisė netaikoma. Kitame sprendime (C-413/13, FNV Kunsten Informatie) ESTT nusprendė, kad Europos konkurencijos teisė derėjo su kolektyvinėmis sutartimis, ir padarė išvadą, kad savarankiškai dirbantys asmenys buvo „fiktyviai savarankiškai [dirbantys] asmenys“. Tai ypač aktualu darbui platformose, leidžiant fiktyviai platformose savarankiškai dirbančius asmenis traktuoti taip, tarsi jie būtų samdomieji darbuotojai (24). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Teismų praktika jau egzistuoja kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Italijoje ir Prancūzijoje, ji remiasi šia ESTT gaire (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Daugelis platformose dirbančių darbuotojų nėra draudžiami socialiniu draudimu ir nesudaromos tinkamos darbuotojų sveikatos ir saugos sąlygos, nors šios teisės laikomos pagrindinėmis ir yra numatytos nacionalinės teisės aktuose, Sutartyse, Europos teisės aktuose ir TDO tarptautiniuose standartuose (26). Dabartinė pandemijos krizė aiškiai parodė socialinės apsaugos sistemų svarbą demokratinėse visuomenėse, nes šios sistemos palaikė didelės gyventojų dalies pajamas, o tokioms sistemoms nepriklausančių asmenų pažeidžiamumas socialinės ir sveikatos apsaugos požiūriu išaugo. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Politikos priemonės, kuriomis siekiama pagerinti darbo skaitmeninėse platformose sąlygas

| 5.1. | EESRK atkreipia dėmesį į naujausius debatus dėl nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama spręsti tokių platformų keliamus uždavinius, įvairovės (27). Viena iš priemonių grupių yra labiau administracinė ir griežtesnio pobūdžio (teisės aktai, specializuoti teismai ir darbo inspekcijos); kitos priemonės yra ne tokios griežtos (kolektyvinės sutartys (28), platformų ir darbuotojų veiksmai). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Teisės aktai apibūdinami kaip neįprastos priemonės ir mažiau orientuotos į darbo sąlygų arba socialinės apsaugos gerinimą, palyginti su konkurencijos klausimų sprendimu, nors socialinė apsaugos taikymo sritis išplėsta taip, kad apimtų savarankiškai dirbančius asmenis daugelyje šalių; kalbant apie specializuotus teismus, pažymėtina, kad iki galo neaišku, kaip spręsti ginčus dėl darbuotojo statuso, be to, nors dauguma šalių siekė daugiau galių suteikti darbo inspekcijoms, kilo nemažai sunkumų, susijusių su pranešimais, kuriuos teikia daugybė (interneto) platformų. EESRK mano, kad teisės aktuose dėl platformų dėmesį reikėtų sutelkti į aktualiausias ekonominio, darbo ir socialinio reguliavimo problemas. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Kolektyvinės derybos yra labai ribotos (dėl konkurenciją reglamentuojančių teisės aktų kolektyvinės savarankiškai dirbančių asmenų ir platformų derybos yra sudėtingos) ir jos vyksta tik tam tikrose šalyse (vežimo ir platinimo sektoriai); platformų veiksmai yra orientuoti į tai, kaip valdyti jų praktikos atžvilgiu pareikštą kritiką, prisijungti prie darbdavių sąjungų, į savireguliaciją ir elgesio kodeksų pasirašymą, į operacijų nutraukimą; darbuotojų veiksmai yra įvairūs ir apima protestus ir streikus, be to, šie veiksmai atliekami ne tik platformose, kuriose dirba kvalifikuoti darbuotojai, bet ir kitų rūšių platformose, kaip tai įvyko su „IG Metall“ 2016 m. pradėtu projektu, kurį įgyvendinant kartu su Švedijos ir Austrijos profesinėmis sąjungomis buvo priimta Frankfurto deklaracija (Derama visuomenės patalka, 2016 m.). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EESRK mano, jog svarbu platformų ekonomikoje propaguoti kartu su platformomis, darbuotojais ir vartotojais parengtus elgesio kodeksus. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | EESRK pažymi, kad taikant tokias įvairias priemones deramoms darbo sąlygoms platformose palaikyti ir užtikrinti, dar nepavyko surasti tinkamo sprendimo. Nemažai iniciatyvų įgyvendinta nacionaliniu lygmeniu: dėmesys skiriamas pokyčiams, susijusiems su konkrečių teisės aktų priėmimu, arba darbo teisės aktų sistemos pokyčiams, tam tikrais atvejais nustatant tarpinės kategorijos tarp pavaldaus darbo (samdomasis darbuotojas) ir savarankiškai dirbančio asmens sąvoką (29). EESRK nuomone, šis sprendimas yra nepatenkinamas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Rodikliai, susiję su tuo, kaip dažnai kreipiamasi į darbo inspekcijas ir specializuotus teismus, įvairiose valstybėse narėse yra nevienodi. Kreipusis į specializuotus teismus, buvo priimti nevienodi sprendimai: vienose bylose buvo nuspręsta, kad darbo santykiai yra grindžiami pavaldumu, o kituose sprendimuose platformų darbuotojai buvo pripažinti savarankiškai dirbančiais asmenimis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ES ir valstybės narės ekonominės priklausomybės ir darbdavio ir darbuotojo pavaldumo santykių koncepciją turi laikyti orientyru. Platformų darbuotojai, kurių gyvenimas daugiausia priklauso nuo užmokesčio, kurį jie gauna už šį darbą, ir kurie yra susaistyti darbdavio ir darbuotojo pavaldumo santykiais, yra samdomi, o ne savarankiškai dirbantys asmenys. Panašiai platformose naudojami algoritmai taip pat turėtų būti vertinami kaip ir žodinės arba rašytinės instrukcijos, kurios pateikiamos įprastame darbe. EESRK jau priėmė nuomonę, kurioje pritariama šioms koncepcijoms (30). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Reikėtų sustiprinti darbo inspekcijas, kad jos galėtų ypatingą dėmesį skirti platformų darbuotojams, siekiant jiems suteikti apsaugą, o platformose nutraukti nesąžiningą konkurencinę praktiką kitų įmonių atžvilgiu (31). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK mano, kad darbuotojams turi būti užtikrinta socialinė apsauga ir sudarytos tinkamos darbuotojų sveikatos ir saugos sąlygos. Europos institucijos teigia, kad visiems darbuotojams privaloma suteikti galimybę naudotis socialiniu draudimu, nepaisant jų sutarčių pobūdžio. Keliose šalyse savarankiškai dirbantiems asmenims sukurtos specialios sistemos, kuriose atsispindi konkrečios jų darbo sąlygos. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Pasaulinės komisijos dėl darbo ateities ataskaitoje (32) siūloma sukurti tarptautinę platformų valdymo sistemą (33). Šiuo požiūriu EESRK anksčiau rekomendavo, kad Europos Komisija, EBPO ir TDO visais tinkamais lygmenimis bendradarbiautų su socialiniais partneriais ir platesnės pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant parengti tinkamas nuostatas dėl deramo darbo sąlygų ir reikalingos apsaugos (34). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Apmokestinimo klausimu EESRK mano, kad mokesčius turėtų mokėti visi skaitmeninės ekonomikos subjektai. Todėl EESRK pritaria Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformos (35) rekomendacijoms nustatyti privalomą teisinę priemonę, siekiant įpareigoti platformas teikti ataskaitas apie visus sandorius šalių, kuriose jos veikia, mokesčių institucijoms, teikti atitinkamoms mokesčių institucijoms informaciją, būtiną užtikrinti atitiktį mokesčių teisės aktams, informuoti darbuotojus apie jiems taikomas mokesčio lengvatas ir prievoles, ir apsaugoti darbuotojus tuo požiūriu, kad jie nebūtų klaidingai priskiriami savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Geriausia darbo skaitmeninėse platformose reguliavimo praktika

| 6.1. | Remdamasis tarptautiniais tyrimais (36), EESRK mano, kad Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti tinkamą darbo rinkos reguliavimo, socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų ir įgūdžių politiką. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Darbo rinkos reguliavimo srityje būtina užtikrinti, kad visi darbuotojai pagal nacionalines sistemas ir praktiką galėtų naudotis įvairiomis teisėmis ir apsaugos priemonėmis, nepriklausomai nuo jų užimtumo statuso arba sutarties rūšies, taip garantuojant, kad tam tikri savo įpareigojimų ir pareigų nesilaikantys veiklos vykdytojai negalėtų įgyti konkurencinio pranašumo. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Pilkąją zoną tarp savarankiško ir samdomo darbo reikia kuo labiau sumažinti nustatant standartus ir kuo geriau paaiškinant šias sąvokas bei sumažinant darbuotojų ir darbdavių neužtikrintumą. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | Fiktyvaus savarankiško darbo problema taip pat turi būti sprendžiama stiprinant patikrinimo gebėjimus, mažinant paskatas įmonėms fiktyviai klasifikuoti darbo santykius ir skiriant dideles baudas už tokį netinkamą klasifikavimą. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | Tarptautiniu lygmeniu Komisija, EBPO ir TDO turėtų pradėti bendro darbo procesą, kuriam pasibaigus galbūt būtų priimta TDO konvencija dėl platformų. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.2. | Galios tarp platformų ir darbuotojų disbalanso problema turi būti sprendžiama per socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Nesąžiningos rinkos praktikos problema turi būti sprendžiama užtikrinant didesnį darbo užmokesčio, informacijos, teisių, pareigų ir atsakomybės skaidrumą. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Būtina paspartinti socialinį dialogą ES ir valstybių narių lygmeniu, taip pat būtina spartinti kolektyvines derybas valstybėse narėse ir taip, kai galima, kartu su teisės aktų leidėjais prisidėti prie geresnių darbo sąlygų. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Darbuotojų ir darbdavių organizacijos atlieka esminį vaidmenį užtikrindamos praktinį atstovavimą interesams pagal Europos socialinį modelį. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.3. | Kartu su platformomis, darbuotojais ir vartotojais būtina parengti elgesio kodeksus, kuriuose būtų apibendrinami geriausi principai ir gairės, susiję su užmokesčiu, darbo sąlygomis ir paslaugų kokybe. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Valstybės narės privalo pasirūpinti darbuotojų mokymu ir karjeros galimybėmis, nes jie paprastai priklauso sunkioje socialinėje padėtyje esančioms migrantų ar pan. mažumoms ir turi su mokymu susijusių problemų. |
| --- | --- |

6.1.4.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 303, 2016 8 19, p. 54.

1

(2)  OL C 125, 2017 4 21, p. 10, 3.9 punktas.

2

(3)  C. Degryse, Digitalisation of the economy and its impact on labour markets, Working Paper, 2016 2, p. 7.

3

Degryse, Digitalisation of the economy and its impact on labour markets, Working Paper,

(4)  OL C 303, 2016 8 19, p. 54; OL C 283, 2018 8 10, p. 39; OL C 81, 2018 3 2, p. 145; OL C 125, 2017 4 21, p. 10; OL C 237, 2018 7 6, p. 1; OL C 75, 2017 3 10, p. 33.

4

(5)  OECD, Employment Outlook 2019, p. 55.

5

Employment Outlook 2019

(6)  Z. Kilhoffer et. al., Study to gather evidence on the working conditions of platform workers, December 2019, p. 45.

6

et. al.

Study to gather evidence on the working conditions of platform workers

(7)  Ten pat, p. 47.

7

(8)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 48.

8

op. cit.

(9)  2015 m. šios vertės sudarė 28,1 mlrd. EUR ir 3,6 mlrd. EUR – Z. Kilhoffer, op. cit., p. 48.

9

op. cit.

(10)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 15.

10

op. cit.

(11)  EUROFOUND 2018, Employment and working conditions of selected types of platform work , p. 9.

11

Employment and working conditions of selected types of platform work

(12)  Ten pat, p. 15.

12

(13)  TDO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms , 2019 m. balandžio mėn.

13

Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms

(14)  Žr. 1 išnašą.

14

(15)  Žr. 1 išnašą.

15

(16)  Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“, COM(2016) 356 final.

16

(17)  EU-OSHA 2017, Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU.

17

Protecting Workers in the Online Platform Economy

An overview of regulatory and policy developments in the EU.

(18)  OL C 283, 2018 8 10, p. 39, 3.4 punktas.

18

(19)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 48–98.

19

op. cit.

(20)  COLLEEM – bendradarbiavimu grindžiama ekonomika ir užimtumas (angl. COLLaborative Economy and Employment). Žr. European Commission, Platform Workers in Europe, 2018, p. 4.

20

COLLaborative Economy and Employment

European Commission, Platform Workers in Europe

(21)  Europos Komisija, Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė, 2016 m., p. 11–13.

21

Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė

(22)  OL C 75, 2017 3 10, p. 33, 4.4.2 punktas.

22

(23)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 227.

23

op. cit.

(24)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 85.

24

op. cit.

(25)  Aukščiausiojo teisingumo teismo sprendimas Nr. 1663/2020 (Italija) ir 2018 m. lapkričio 28 d. sprendimas Nr. 17-20.079 (Prancūzija).

25

(26)  Įskaitant 1952 m. Konvenciją Nr. 102 ir jos paskesnius pakeitimus.

26

(27)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 125–176.

27

op. cit.

(28)  Nors autoriai kolektyvines derybas priskiria ne tokioms griežtoms priemonėms, tačiau daugelyje valstybių narių kolektyvinės derybos turi įstatymo galią ir yra griežta priemonė.

28

(29)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 107.

29

op. cit.

(30)  OL C 75, 2017 3 10, p. 34, 1.4 punktas ir OL C 283, 2018 8 10, p. 39, 5.1.2 punktas.

30

(31)  Z. Kilhoffer, op. cit., p. 227.

31

op. cit.

(32)  TDO, op. cit.

32

op. cit

(33)  ILO, Global Commission on the Future of Work, Work for a Brighter Future, Geneva, 2019.

33

ILO, Global Commission on the Future of Work, Work for a Brighter Future

(34)  OL C 125, 2017 4 21, p. 10, 3.9 punktas.

34

(35)  OL C 458, 2014 12 19, p. 43.

35

(36)  OECD, Employment Outlook, 2019, p. 32.

36

OECD, Employment Outlook,

---

I PRIEDAS

SU SKAITMENINĖMIS PLATFORMOMIS SUSIJUSI PRAKTIKA

Šia trumpa apklausa siekiama padėti nustatyti gerąją patirtį skaitmeninėse platformose. Pagrindinis naudojamas šaltinis – Europos profesinių sąjungų instituto (ETUI) leidinys: Isabelle Daugareilh et al.,
  The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective
  , ETUI, 2019 (1).

| | ŠALIS | PRAKTIKA |
| --- | --- | --- |
| 1. | Vokietija | Ombudsmeno tarnyba buvo įsteigta 2017 m., kad įgyvendintų visuomenės patalka grindžiamo darbo elgesio kodeksą, kurį parengė „IG Metall“, Vokietijos visuomenės patalkos asociacija ir aštuonios skaitmeninės platformos (2). |
| 2. | Austrija | Pritarta (2019 m.) kolektyvinei sutarčiai, kuri taikoma maisto paskirstymo įmonei ir darbuotojams (kurjeriams); galioja nuo 2020 m. sausio mėn. Užimtumo statusas neaiškus (3). |
| 3. | Belgija | Veikia komitetas (Commission administrative de règlement de la relation de travail), kuris priima sprendimus dėl darbo santykių klasifikavimo (4). |
| 4. | Danija | 2018 m. liepos mėn. Hilfr (valymo paslaugų SP) ir profesinės sąjungos sudarytas susitarimas. Darbuotojai pradeda dirbti kaip savarankiškai dirbantys asmenys, tačiau po to, kai jie išdirba 100 valandų, su jais sudaroma darbo sutartis (5). |
| 5. | Ispanija | Deliveroo SP darbuotojai (2017 m.) Ridersxderechos svetainėje sukūrė platformą, kurioje gina savo interesus. 2017 m. UGT sukūrė portalą Turespuestasindical
   (6). |
| 6. | Ispanija | 2018 m. buvo pasirašytas darbdavių konfederacijų (Fomento del Trabajo, PIMEC y Fepime) ir profesinių sąjungų (CC.OO ir UGT) tarpžinybinis 2018–2020 m. susitarimas Katalonijai.- Susitarime yra skyrius apie darbą platformose (7). |
| 7. | Prancūzija | Maisto paskirstymo platformos darbuotojai įsteigė profesines sąjungas (pvz., Bordo mieste) (8). |
| 8. | Italija | 2019 m. Lacijaus regione buvo priimtas konkretus įstatymas dėl skaitmeninių platformų. Įstatyme pateikiama skaitmeninių darbuotojų apibrėžtis ir nustatomos taikytinos teisės (9). |
| 9. | Italija | 2018 m. sudaryta nacionalinė kolektyvinė sutartis dėl logistikos sektoriaus: nustatyta kurjerio kategorija, kuri apibūdinama kaip pavaldumu grindžiami darbo santykiai. Ten pat, kiek tai susiję su kolektyvine sutartimi su Laconsegna (maisto pristatymo paslaugų skaitmeninė platforma). Šioms sutartims pritaria profesinės sąjungos (10). |
| 10. | Italija | Skaitmeninio sektoriaus darbuotojų pagrindinių teisių chartija (Bolonijos chartija), kurią 2018 m. pasirašė Bolonijos savivaldybės taryba ir dvi platformos (Sgnam ir MyMenu); joje nereglamentuojamas darbuotojų užimtumo statusas (11). |
| 11. | Portugalija | Užimtumo kodekse yra nustatyti kriterijai, kuriais remiantis daroma prielaida dėl darbo sutarties sudarymo. Teisės aktuose dėl skaitmeninių vežimo paslaugų platformų (vadinamoji Uber teisė) pateikiama aiški nuoroda į Darbo kodeksą, kiek tai susiję su teisiniu ryšiu, nustatytu tarp vairuotojų ir platformų (12). |
| 12. | Šveicarija | 2019 m. vasario mėn. profesinės sąjungos ir darbdavių asociacija pasirašė kolektyvinę sutartį, kuri taikoma dviračių kurjeriams (13). |
| 13 | Europos socialiniai partneriai | Europos socialinių partnerių savarankiškas pagrindų susitarimas dėl skaitmeninimo, 2020 m. birželio mėn. (14). |
| SP – skaitmeninė platforma |

ŠALIS

PRAKTIKA

1.

Vokietija

Ombudsmeno tarnyba buvo įsteigta 2017 m., kad įgyvendintų visuomenės patalka grindžiamo darbo elgesio kodeksą, kurį parengė „IG Metall“, Vokietijos visuomenės patalkos asociacija ir aštuonios skaitmeninės platformos (2).

2.

Austrija

Pritarta (2019 m.) kolektyvinei sutarčiai, kuri taikoma maisto paskirstymo įmonei ir darbuotojams (kurjeriams); galioja nuo 2020 m. sausio mėn. Užimtumo statusas neaiškus (3).

3.

Belgija

Veikia komitetas (Commission administrative de règlement de la relation de travail), kuris priima sprendimus dėl darbo santykių klasifikavimo (4).

4.

Danija

2018 m. liepos mėn. Hilfr (valymo paslaugų SP) ir profesinės sąjungos sudarytas susitarimas. Darbuotojai pradeda dirbti kaip savarankiškai dirbantys asmenys, tačiau po to, kai jie išdirba 100 valandų, su jais sudaroma darbo sutartis (5).

5.

Ispanija

Deliveroo SP darbuotojai (2017 m.) Ridersxderechos svetainėje sukūrė platformą, kurioje gina savo interesus. 2017 m. UGT sukūrė portalą Turespuestasindical
   (6).

6.

Ispanija

2018 m. buvo pasirašytas darbdavių konfederacijų (Fomento del Trabajo, PIMEC y Fepime) ir profesinių sąjungų (CC.OO ir UGT) tarpžinybinis 2018–2020 m. susitarimas Katalonijai.- Susitarime yra skyrius apie darbą platformose (7).

7.

Prancūzija

Maisto paskirstymo platformos darbuotojai įsteigė profesines sąjungas (pvz., Bordo mieste) (8).

8.

Italija

2019 m. Lacijaus regione buvo priimtas konkretus įstatymas dėl skaitmeninių platformų. Įstatyme pateikiama skaitmeninių darbuotojų apibrėžtis ir nustatomos taikytinos teisės (9).

9.

Italija

2018 m. sudaryta nacionalinė kolektyvinė sutartis dėl logistikos sektoriaus: nustatyta kurjerio kategorija, kuri apibūdinama kaip pavaldumu grindžiami darbo santykiai. Ten pat, kiek tai susiję su kolektyvine sutartimi su Laconsegna (maisto pristatymo paslaugų skaitmeninė platforma). Šioms sutartims pritaria profesinės sąjungos (10).

10.

Italija

Skaitmeninio sektoriaus darbuotojų pagrindinių teisių chartija (Bolonijos chartija), kurią 2018 m. pasirašė Bolonijos savivaldybės taryba ir dvi platformos (Sgnam ir MyMenu); joje nereglamentuojamas darbuotojų užimtumo statusas (11).

11.

Portugalija

Užimtumo kodekse yra nustatyti kriterijai, kuriais remiantis daroma prielaida dėl darbo sutarties sudarymo. Teisės aktuose dėl skaitmeninių vežimo paslaugų platformų (vadinamoji Uber teisė) pateikiama aiški nuoroda į Darbo kodeksą, kiek tai susiję su teisiniu ryšiu, nustatytu tarp vairuotojų ir platformų (12).

12.

Šveicarija

2019 m. vasario mėn. profesinės sąjungos ir darbdavių asociacija pasirašė kolektyvinę sutartį, kuri taikoma dviračių kurjeriams (13).

13

Europos socialiniai partneriai

Europos socialinių partnerių savarankiškas pagrindų susitarimas dėl skaitmeninimo, 2020 m. birželio mėn. (14).

SP – skaitmeninė platforma

---

(1)  ETUI, 2019, Working paper 2019.10, edited by Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse and Philippe Porchet
  The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 57.

(2)  ILO, Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms, April 2019, p. 6–7.

(3)  EUROFOUND, žr. platformų ekonomikos iniciatyvas: https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 46; žr. portale https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 42; taip pat žr.: https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa

(6)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 102 ir 103; žr. https://twitter.com/ridersxderechos ir https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 104–105.

(8)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 57.

(9)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 68. Jame, regis, nereglamentuojamas darbuotojų statusas (samdomasis darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo).

(10)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 71–72.

(11)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 72.

(12)  Portugalija: 2018 m rugpjūčio 10 d. Įstatymas Nr. 45/2018.

(13)  ETUI, 2019, Working paper 2019 10, The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective, p. 111–112.

(14)  Europos socialinių partnerių savarankiškas pagrindų susitarimas dėl skaitmeninimo.

---

II PRIEDAS

Toliau pateikiami diskusijos metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

2.9 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 2.9 | punktas Darbuotojo statusas yra vienas pagrindinių darbo platformoje aspektų. Platformos paprastai pristatomos kaip pasiūlos ir paklausos tarpininkai, todėl jos neveikia kaip darbdaviai, nes jose nėra pavaldumu pagrįstų darbo santykių. Šioje situacijoje veikiau laikoma, kad asmenys „dirba savarankiškai“, o ne yra „samdomi“. Taip išvengiama darbo santykius (įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą), socialinę apsaugą ir apmokestinimą reglamentuojančių teisės aktų taikymo. Nors EESRK ir mano, kad egzistuoja iš tikrųjų savarankiškai dirbantys asmenys, tačiau, jo nuomone, ES ir valstybės narės turėtų tinkamai išnagrinėti visus principo, pagal kurį darbuotojas laikomas samdomuoju darbuotoju, kai nėra priešingų įrodymų, taikymo aspektus, kiek tai susiję su esminiais skirtumais, pagal kuriuos samdomi darbuotojai atskiriami nuo savarankiškai dirbančių asmenų (darbo pobūdis, pavaldumo ryšys ir darbo užmokestis). Tai užtikrintų darbuotojų, kurių pagrindinės pajamos gaunamos iš darbo platformose, interesų apsaugą. Tačiau EESRK mano, kad iš tikrųjų savarankiškai dirbantiems asmenims ir toliau turėtų būti leista naudotis šiuo statusu, jei jie to aiškiai pageidauja. |
| --- | --- |

2.9

punktas Darbuotojo statusas yra vienas pagrindinių darbo platformoje aspektų. Platformos paprastai pristatomos kaip pasiūlos ir paklausos tarpininkai, todėl jos neveikia kaip darbdaviai, nes jose nėra pavaldumu pagrįstų darbo santykių. Šioje situacijoje veikiau laikoma, kad asmenys „dirba savarankiškai“, o ne yra „samdomi“. Taip išvengiama darbo santykius (įskaitant darbuotojų saugą ir sveikatą), socialinę apsaugą ir apmokestinimą reglamentuojančių teisės aktų taikymo. Nors EESRK ir mano, kad egzistuoja iš tikrųjų savarankiškai dirbantys asmenys, tačiau, jo nuomone, ES ir valstybės narės turėtų tinkamai išnagrinėti visus principo, pagal kurį darbuotojas laikomas samdomuoju darbuotoju, kai nėra priešingų įrodymų, taikymo aspektus, kiek tai susiję su esminiais skirtumais, pagal kuriuos samdomi darbuotojai atskiriami nuo savarankiškai dirbančių asmenų (darbo pobūdis, pavaldumo ryšys ir darbo užmokestis). Tai užtikrintų darbuotojų, kurių pagrindinės pajamos gaunamos iš darbo platformose, interesų apsaugą. Tačiau EESRK mano, kad iš tikrųjų savarankiškai dirbantiems asmenims ir toliau turėtų būti leista naudotis šiuo statusu, jei jie to aiškiai pageidauja.

Paaiškinimas

Pagal Europos Komisiją darbuotojo statusas yra prieštaringas klausimas ir vienas aktualiausių politiniu požiūriu, kai pagrindinė prekė, kuria prekiaujama naudojantis platforma, yra darbo jėga. Komisija statuso klausimą aptaria atsižvelgdama į skirtumą tarp samdomojo darbuotojo ir savarankiškai dirbančio asmens, o atskirti galima remiantis trimis kriterijais: pavaldumo ryšio buvimu, darbo pobūdžiu ir darbo užmokesčio mokėjimu. Šie kriterijai apibrėžti siekiant taikyti ES darbuotojo koncepciją, tačiau Komisijos komunikate „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ priduriama, kad valstybės narės teismai, įgyvendindami savo nacionalinę kompetenciją, yra linkę taikyti tą patį kriterijų rinkinį. Taikant šiuos kriterijus, nėra reikalo Europos lygmeniu papildomai reglamentuoti darbuotojų statuso. Nacionaliniu lygmeniu imtasi įvairių iniciatyvų, kai kuriais atvejais įvedant tarpinės kategorijos tarp pavaldaus darbo (samdomasis darbuotojas) ir savarankiškai dirbančio asmens sąvoką.

Kalbant apie darbuotojo statusą, taip pat svarbu pažymėti, kad neseniai Europos socialinių partnerių sudarytame atskirame pagrindų susitarime dėl skaitmeninimo teigiama, kad jis taikomas visiems viešojo ir privačiojo sektorių darbuotojams ir darbdaviams, įskaitant veiklą naudojantis interneto platformomis, kai užmegzti darbo santykiai, kaip apibrėžta nacionaliniu lygmeniu.

Balsavimo rezultatai

| Už | 65 |
| --- | --- |
| Prieš | 99 |
| Susilaikė | 13 |

Už

65

Prieš

99

Susilaikė

13

5.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 5.4 | punktas Taikant bendruosius darbuotojo statuso kriterijus (pavaldumo ryšio buvimas, darbo pobūdis ir darbo užmokesčio mokėjimas), ES ir valstybės narės ekonominės priklausomybės ir darbdavio ir darbuotojo pavaldumo santykių koncepciją turi
  turėtų laikyti vienu svarbiausių orientyru, siekiant užtikrinti
  . P
  platformų darbuotojams, kurių gyvenimas daugiausia priklauso nuo užmokesčio, kurį jie gauna už šį darbą, yra samdomi, o ne savarankiškai dirbantys asmenys
  tinkamas darbo sąlygas
  . Panašiai platformose naudojami algoritmai taip pat turėtų
  gali būti vertinami
  laikomi privalomais kaip ir žodinės arba rašytinės instrukcijos, kurios pateikiamos įprastame darbe. EESRK jau priėmė nuomonę, kurioje pritariama šioms koncepcijoms. |
| --- | --- |

5.4

punktas Taikant bendruosius darbuotojo statuso kriterijus (pavaldumo ryšio buvimas, darbo pobūdis ir darbo užmokesčio mokėjimas), ES ir valstybės narės ekonominės priklausomybės ir darbdavio ir darbuotojo pavaldumo santykių koncepciją turi
  turėtų laikyti vienu svarbiausių orientyru, siekiant užtikrinti
  . P
  platformų darbuotojams, kurių gyvenimas daugiausia priklauso nuo užmokesčio, kurį jie gauna už šį darbą, yra samdomi, o ne savarankiškai dirbantys asmenys
  tinkamas darbo sąlygas
  . Panašiai platformose naudojami algoritmai taip pat turėtų
  gali būti vertinami
  laikomi privalomais kaip ir žodinės arba rašytinės instrukcijos, kurios pateikiamos įprastame darbe. EESRK jau priėmė nuomonę, kurioje pritariama šioms koncepcijoms.

Paaiškinimas

Pagal Europos Komisiją darbuotojo statusas yra prieštaringas klausimas ir vienas aktualiausių politiniu požiūriu, kai pagrindinė prekė, kuria prekiaujama naudojantis platforma, yra darbo jėga. Komisija statuso klausimą aptaria atsižvelgdama į skirtumą tarp samdomojo darbuotojo ir savarankiškai dirbančio asmens, o atskirti galima remiantis trimis kriterijais: pavaldumo ryšio buvimu, darbo pobūdžiu ir darbo užmokesčio mokėjimu. Šie kriterijai apibrėžti siekiant taikyti ES darbuotojo koncepciją, tačiau Komisijos komunikate „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ priduriama, kad valstybės narės teismai, įgyvendindami savo nacionalinę kompetenciją, yra linkę taikyti tą patį kriterijų rinkinį. Taikant šiuos kriterijus, nėra reikalo Europos lygmeniu papildomai reglamentuoti darbuotojų statuso. Nacionaliniu lygmeniu imtasi įvairių iniciatyvų, kai kuriais atvejais įvedant tarpinės kategorijos tarp pavaldaus darbo (samdomasis darbuotojas) ir savarankiškai dirbančio asmens sąvoką.

Kalbant apie darbuotojo statusą, taip pat svarbu pažymėti, kad neseniai Europos socialinių partnerių sudarytame atskirame pagrindų susitarime dėl skaitmeninimo teigiama, kad jis taikomas visiems viešojo ir privačiojo sektorių darbuotojams ir darbdaviams, įskaitant veiklą naudojantis interneto platformomis, kai užmegzti darbo santykiai, kaip apibrėžta nacionaliniu lygmeniu.

Balsavimo rezultatai

| Už | 64 |
| --- | --- |
| Prieš | 98 |
| Susilaikė | 14 |

Už

64

Prieš

98

Susilaikė

14

5.8 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 5.8 | punktas EESRK prašo nacionalinėse mokesčių sistemose atsižvelgti į bendro vartojimo ekonomikos reiškinį ir į skaitmenines platformas ir siekti, kad šiame sektoriuje būtų laikomasi sąžiningos mokesčių sistemos principų (t. y. nuoseklumo, nuspėjamumo ir neutralumo), taip pat viešojo intereso užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų mokestinių prievolių vykdymą
   (1)
  ; Apmokestinimo klausimu EESRK mano, kad mokesčius turėtų mokėti visi skaitmeninės ekonomikos subjektai. Todėl EESRK pritaria Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformos
   (2)

  rekomendacijoms nustatyti privalomą teisinę priemonę, siekiant įpareigoti platformas teikti ataskaitas apie visus sandorius šalių, kuriose jos veikia, mokesčių institucijoms, teikti atitinkamoms mokesčių institucijoms informaciją, būtiną užtikrinti atitiktį mokesčių teisės aktams, informuoti darbuotojus apie jiems taikomas mokesčio lengvatas ir prievoles, ir apsaugoti darbuotojus tuo požiūriu, kad jie nebūtų klaidingai priskiriami savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai. |
| --- | --- |

5.8

punktas EESRK prašo nacionalinėse mokesčių sistemose atsižvelgti į bendro vartojimo ekonomikos reiškinį ir į skaitmenines platformas ir siekti, kad šiame sektoriuje būtų laikomasi sąžiningos mokesčių sistemos principų (t. y. nuoseklumo, nuspėjamumo ir neutralumo), taip pat viešojo intereso užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų mokestinių prievolių vykdymą
   (1)
  ; Apmokestinimo klausimu EESRK mano, kad mokesčius turėtų mokėti visi skaitmeninės ekonomikos subjektai. Todėl EESRK pritaria Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformos
   (2)

  rekomendacijoms nustatyti privalomą teisinę priemonę, siekiant įpareigoti platformas teikti ataskaitas apie visus sandorius šalių, kuriose jos veikia, mokesčių institucijoms, teikti atitinkamoms mokesčių institucijoms informaciją, būtiną užtikrinti atitiktį mokesčių teisės aktams, informuoti darbuotojus apie jiems taikomas mokesčio lengvatas ir prievoles, ir apsaugoti darbuotojus tuo požiūriu, kad jie nebūtų klaidingai priskiriami savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai.

Paaiškinimas

EESRK neseniai priėmė nuomonę dėl bendro vartojimo ekonomikos apmokestinimo (ECO/500 „Bendro vartojimo ekonomikos apmokestinimas. Pareiga teikti atskaitas“), todėl būtų tikslingiau nurodyti šį jau sutartą tekstą.

Balsavimo rezultatai

| Už | 64 |
| --- | --- |
| Prieš | 97 |
| Susilaikė | 14 |

Už

64

Prieš

97

Susilaikė

14

1.8 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.8 | Komitetas rekomenduoja, kad ES ir valstybės narės siektų suvienodinti koncepcijas, kad platformų ekonomikoje būtų užtikrintas deramas darbas. Šiuo tikslu ir siekdamos užtikrinti sąžiningas darbo sąlygas, ypač tiems darbuotojams, kurių pragyvenimas daugiausia priklauso nuo užmokesčio, kurį jie gauna už šį darbą, Komisija ir valstybės narės, taikydamos bendruosius darbuotojo statuso kriterijus (pavaldumas, darbo pobūdis ir darbo užmokestis), turėtų vadovautis šiais kriterijais: i) ekonominė priklausomybė ir pavaldumo aspektas darbo santykiuose, kadangi darbuotojai, kurių pragyvenimas daugiausia priklauso nuo gaunamo užmokesčio už šį darbą, yra samdomi darbuotojai, o ne savarankiškai dirbantys, ii) reikėtų tinkamai išnagrinėti visus principo, kurio laikantis darbuotojas laikomas samdomu darbuotoju, kai nėra priešingų įrodymų, taikymo aspektus, atsižvelgiant į esminius skirtumus, pagal kuriuos samdomi darbuotojai atskiriami nuo savarankiškai dirbančių asmenų (darbo pobūdis, pavaldumo ryšys ir darbo užmokestis), iii) platformose naudojami algoritmai taip pat turėtų
  gali būti vertinami kaip privalomi, taip kaip žodinės ar rašytinės instrukcijos įprastame darbe. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas rekomenduoja, kad ES ir valstybės narės siektų suvienodinti koncepcijas, kad platformų ekonomikoje būtų užtikrintas deramas darbas. Šiuo tikslu ir siekdamos užtikrinti sąžiningas darbo sąlygas, ypač tiems darbuotojams, kurių pragyvenimas daugiausia priklauso nuo užmokesčio, kurį jie gauna už šį darbą, Komisija ir valstybės narės, taikydamos bendruosius darbuotojo statuso kriterijus (pavaldumas, darbo pobūdis ir darbo užmokestis), turėtų vadovautis šiais kriterijais: i) ekonominė priklausomybė ir pavaldumo aspektas darbo santykiuose, kadangi darbuotojai, kurių pragyvenimas daugiausia priklauso nuo gaunamo užmokesčio už šį darbą, yra samdomi darbuotojai, o ne savarankiškai dirbantys, ii) reikėtų tinkamai išnagrinėti visus principo, kurio laikantis darbuotojas laikomas samdomu darbuotoju, kai nėra priešingų įrodymų, taikymo aspektus, atsižvelgiant į esminius skirtumus, pagal kuriuos samdomi darbuotojai atskiriami nuo savarankiškai dirbančių asmenų (darbo pobūdis, pavaldumo ryšys ir darbo užmokestis), iii) platformose naudojami algoritmai taip pat turėtų
  gali būti vertinami kaip privalomi, taip kaip žodinės ar rašytinės instrukcijos įprastame darbe.

Paaiškinimas

Pagal Europos Komisiją darbuotojo statusas yra prieštaringas klausimas ir vienas aktualiausių politiniu požiūriu, kai pagrindinė prekė, kuria prekiaujama naudojantis platforma, yra darbo jėga. Komisija statuso klausimą aptaria atsižvelgdama į skirtumą tarp samdomojo darbuotojo ir savarankiškai dirbančio asmens, o atskirti galima remiantis trimis kriterijais: pavaldumo ryšio buvimu, darbo pobūdžiu ir darbo užmokesčio mokėjimu. Šie kriterijai apibrėžti siekiant taikyti ES darbuotojo koncepciją, tačiau Komisijos komunikate „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ priduriama, kad valstybės narės teismai, įgyvendindami savo nacionalinę kompetenciją, yra linkę taikyti tą patį kriterijų rinkinį. Taikant šiuos kriterijus, nėra reikalo Europos lygmeniu papildomai reglamentuoti darbuotojų statuso. Nacionaliniu lygmeniu imtasi įvairių iniciatyvų, kai kuriais atvejais įvedant tarpinės kategorijos tarp pavaldaus darbo (samdomasis darbuotojas) ir savarankiškai dirbančio asmens sąvoką.

Kalbant apie darbuotojo statusą, taip pat svarbu pažymėti, kad neseniai Europos socialinių partnerių sudarytame atskirame pagrindų susitarime dėl skaitmeninimo teigiama, kad jis taikomas visiems viešojo ir privačiojo sektorių darbuotojams ir darbdaviams, įskaitant veiklą naudojantis interneto platformomis, kai užmegzti darbo santykiai, kaip apibrėžta nacionaliniu lygmeniu.

Balsavimo rezultatai

| Už | 63 |
| --- | --- |
| Prieš | 99 |
| Susilaikė | 15 |

Už

63

Prieš

99

Susilaikė

15

1.13 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.13 | EESRK prašo nacionalinėse mokesčių sistemose atsižvelgti į bendro vartojimo ekonomikos reiškinį ir į skaitmenines platformas ir siekti, kad šiame sektoriuje būtų laikomasi sąžiningos mokesčių sistemos principų (t. y. nuoseklumo, nuspėjamumo ir neutralumo), taip pat viešojo intereso užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų mokestinių prievolių vykdymą
   (3)
  ; EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į Europos platformos, skirtos nedeklaruojamo darbo problemai spręsti, rekomendacijas dėl platformų ekonomikos apmokestinimo. |
| --- | --- |

1.13

EESRK prašo nacionalinėse mokesčių sistemose atsižvelgti į bendro vartojimo ekonomikos reiškinį ir į skaitmenines platformas ir siekti, kad šiame sektoriuje būtų laikomasi sąžiningos mokesčių sistemos principų (t. y. nuoseklumo, nuspėjamumo ir neutralumo), taip pat viešojo intereso užtikrinant visų suinteresuotųjų subjektų mokestinių prievolių vykdymą
   (3)
  ; EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į Europos platformos, skirtos nedeklaruojamo darbo problemai spręsti, rekomendacijas dėl platformų ekonomikos apmokestinimo.

Paaiškinimas

EESRK neseniai priėmė nuomonę dėl bendro vartojimo ekonomikos apmokestinimo (ECO/500 „Bendro vartojimo ekonomikos apmokestinimas. Pareiga teikti atskaitas“), todėl būtų tikslingiau nurodyti šį jau sutartą tekstą.

Balsavimo rezultatai

| Už | 62 |
| --- | --- |
| Prieš | 99 |
| Susilaikė | 15 |

Už

62

Prieš

99

Susilaikė

15

---

(1)  Žr. 2020 m. liepos mėn. priimtą nuomonę ECO/500 „Bendro vartojimo ekonomikos apmokestinimas. Pareiga teikti atskaitas“ (OL C 364, 2020 10 28 , p. 62).

(2)  OL C 458, 2014 12 19, p. 43.

(3)  Žr. 1 išnašą.

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/187

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninimas ir tvarumas – esama padėtis ir būtinybė imtis veiksmų pilietinės visuomenės požiūriu

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/24)

| Pranešėjas | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Bendrapranašėjis | István KOMORÓCZKI (HU-I) |

Pranešėjas

Peter SCHMIDT (DE-II)

Bendrapranašėjis

István KOMORÓCZKI (HU-I)

| Konsultavimasis | ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 4 7 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 8 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 2 / 3 |

Konsultavimasis

ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 4 7

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 8 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 17

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 2 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK ragina vykdyti politiką, kuria būtų toliau įtvirtinama skaitmeninė ekonomika įtraukiant mūsų visuomenės vertybes, taigi užtikrinant, kad skaitmeninė gerovės ekonomika būtų kuo įtraukesnė ir būtų vienodai naudinga darbuotojams, vartotojams, MVĮ, didelėms įmonėms ir pelno nesiekiantiems ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma kaimo vietovėse. Tokia politika apima:






  — | fiskalinės politikos plėtojimą, siekiant užtikrinti, kad skaitmeninės įmonės sąžiningai mokėtų joms tenkančią mokesčių dalį, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

fiskalinės politikos plėtojimą, siekiant užtikrinti, kad skaitmeninės įmonės sąžiningai mokėtų joms tenkančią mokesčių dalį,

| — | atskiro teisės akto dėl duomenų apsaugos darbo vietoje, socialinės žiniasklaidos ir e. prekybos rengimą remiantis Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu, |
| --- | --- |

—

atskiro teisės akto dėl duomenų apsaugos darbo vietoje, socialinės žiniasklaidos ir e. prekybos rengimą remiantis Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu,

| — | dabartinių konkurencijos ir monopolijos teisės aktų pritaikymą, kad būtų galima reguliuoti skaitmeninių platformų rinkas, |
| --- | --- |

—

dabartinių konkurencijos ir monopolijos teisės aktų pritaikymą, kad būtų galima reguliuoti skaitmeninių platformų rinkas,

| — | atvirojo kodo programinės įrangos ir taikomųjų programų skatinimą, |
| --- | --- |

—

atvirojo kodo programinės įrangos ir taikomųjų programų skatinimą,

| — | požiūrio „viešosios lėšos – viešieji duomenys“ taikymą, kad būtų viešai prieinami viešosiomis lėšomis finansuotų mokslinių tyrimų duomenys, |
| --- | --- |

—

požiūrio „viešosios lėšos – viešieji duomenys“ taikymą, kad būtų viešai prieinami viešosiomis lėšomis finansuotų mokslinių tyrimų duomenys,

| — | strateginės ES duomenų valdymo politikos plėtojimą, įskaitant naujus teisės aktus dėl „viešųjų duomenų patikos fondų“. |
| --- | --- |

—

strateginės ES duomenų valdymo politikos plėtojimą, įskaitant naujus teisės aktus dėl „viešųjų duomenų patikos fondų“.

| 1.2. | EESRK ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas remti bendradarbiavimu grindžiamas dalijimosi platformas. Jis taip pat ragina kurti skaidrias, teisingas ir ekologiškas IRT paremtas gamybos grandines, nustatyti aukštus energijos standartus ir išplėsti ES ekologinio projektavimo direktyvą, ir prašo Europos Komisijos:






  — | pritaikyti ES teisės aktus, kad pirkimas internetu taptų tvaresnis, ir parengti atsakingą siuntų pakuočių, pristatymo ir siuntų grąžinimo politiką, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

pritaikyti ES teisės aktus, kad pirkimas internetu taptų tvaresnis, ir parengti atsakingą siuntų pakuočių, pristatymo ir siuntų grąžinimo politiką,

| — | apsaugoti smulkius rinkos dalyvius nuo monopolistinių platformų, |
| --- | --- |

—

apsaugoti smulkius rinkos dalyvius nuo monopolistinių platformų,

| — | parengti išsamų tvarių programinės įrangos produktų kriterijų ir rodiklių rinkinį ir skaitmeninį produkto pasą, |
| --- | --- |

—

parengti išsamų tvarių programinės įrangos produktų kriterijų ir rodiklių rinkinį ir skaitmeninį produkto pasą,

| — | patobulinti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą duomenų pakankamumo ir susiejimo srityse, |
| --- | --- |

—

patobulinti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą duomenų pakankamumo ir susiejimo srityse,

| — | nustatyti internetinės reklamos apribojimus siekiant sukurti erdves be reklamos. |
| --- | --- |

—

nustatyti internetinės reklamos apribojimus siekiant sukurti erdves be reklamos.

| 1.3. | Dėl COVID-19 pandemijos staiga ir stipriai sumažėjo transporto, gamybos ir vartojimo apimtys. Energijai imlios darbo praktikos ir gyvensenos mastą sumažino išaugęs IRT naudojimas. EESRK ragina imtis tinkamų politinių priemonių, kurios padėtų po pandemijos įtvirtinti šiuos teigiamus aspektus. Žinoma, dėl to kyla platesnio masto klausimų dėl efektyvaus debesijos ir ją palaikančių duomenų centrų energijos naudojimo. Pavyzdžiui dėl:






  — | ES duomenų centrų aprašo (apimančio efektyvų energijos naudojimą, gyvavimo ciklą, statybines medžiagas ir kt.) sudarymo ir pažangiausios sistemos sukūrimo, siekiant užtikrinti, kad efektyviausiai energiją naudojantys duomenų centrai taptų norma, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

ES duomenų centrų aprašo (apimančio efektyvų energijos naudojimą, gyvavimo ciklą, statybines medžiagas ir kt.) sudarymo ir pažangiausios sistemos sukūrimo, siekiant užtikrinti, kad efektyviausiai energiją naudojantys duomenų centrai taptų norma,

| — | reikalavimo, kad nauji duomenų centrai veiktų naudojant vien tik atsinaujinančiųjų išteklių energiją, |
| --- | --- |

—

reikalavimo, kad nauji duomenų centrai veiktų naudojant vien tik atsinaujinančiųjų išteklių energiją,

| — | dirbtinio intelekto (DI) naudojimo su klimato kaita susijusiai ir energetikos pertvarkai remti, |
| --- | --- |

—

dirbtinio intelekto (DI) naudojimo su klimato kaita susijusiai ir energetikos pertvarkai remti,

| — | siūlymo taikyti tvariems dirbtinio intelekto sprendimams skirtas priemones. |
| --- | --- |

—

siūlymo taikyti tvariems dirbtinio intelekto sprendimams skirtas priemones.

| 1.4. | EESRK pripažįsta itin didelę tvaraus pažangių miestų vystymo svarbą, įskaitant novatorišką požiūrį į integruotą judumą, energiją ir turizmą. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Bendroji informacija ir pagrindas

| 2.1. | Šią nuomonę parengti paprašė Tarybai pirmininkaujanti Vokietija ir ja siekiama ištirti dvi didžiąsias pasaulines skaitmeninimo ir tvarumo tendencijas Europos organizuotos pilietinės visuomenės požiūriu. EESRK palankiai vertina šį požiūrį siekiant suderinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, nes toks suderinimas yra labai svarbus Europos klestėjimui ir atsparumui ateityje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES visapusiškai įsipareigojo įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. (1) ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir imasi veiksmų pagal tarptautinius susitarimus dėl klimato kaitos, pavyzdžiui, Paryžiaus susitarimą (2). Kad galėtų juos tinkamai įgyvendinti, ES turi parengti ir užbaigti bendrą darnaus vystymosi strategiją. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK palankiai vertina Europos žaliąjį – ir socialinį – kursą (3) ir jo Teisingos pertvarkos fondą, nes jie turėtų užtikrinti didelio masto investicijas, kurios būtinos teisingam perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. EESRK nuomone, Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platforma (4) yra labai svarbi įgyvendinant naujojo Žiedinės ekonomikos veiksmų plano (5) tikslus ir tikisi šį bendradarbiavimą tęsti. EESRK pabrėžia, kad ES turi užtikrinti, kad skaitmeninimas padėtų įgyvendinti Europos žaliąjį kursą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK palankiai vertina ES ekonomikos atgaivinimo ir atkūrimo priemonę „Next Generation EU“ (6), skirtą didžiausią ekonominę žalą dėl COVID-19 krizės patyrusiems subjektams paremti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 pandemija suteikia galimybę apsvarstyti, kaip galėtume pertvarkyti ir atnaujinti savo ekonomiką, kad ji būtų aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriu tvaresnė; krizė neturėtų atitraukti ES dėmesio nuo jos žaliųjų ir tvarumo tikslų. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK jau anksčiau ragino siekti tvarios ir įtraukios gerovės ekonomikos (7), kuri būtų naudinga ir žmonėms, ir planetai; tai apima tinkamą skaitmeninimo naudojimą šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK nuomone, sisteminis ES požiūris į tvarų vartojimą (8) yra vienas iš EESRK strateginės vizijos dėl tvarios gerovės ekonomikos, kurioje niekas nepaliekamas nuošalyje, pagrindų. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK yra pasisakęs už Europos kelią kuriant skaitmeninę ateitį (9), remiantis Europos socialinėmis vertybėmis ir etikos normomis, siekiant užtikrinti, kad pasinaudosime skaitmeninėmis galimybėmis mūsų ekonomikai, kartu apsaugodami mūsų privatumą ir apsisprendimo laisvę ir paisydami planetos galimybių. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Neseniai Komisijos paskelbtoje baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto (10) siūloma strategija DI diegimui ES užtikrinti ir EESRK remia Komisijos siekius, kad ES taptų tarptautine lydere DI mokslinių tyrimų ir plėtros srityje, taip padidinant Europos konkurencingumą pasaulyje (11). Kartu EESRK palankiai vertintų tai, kad dirbtinio intelekto strategija būtų geriau integruota į dabartines ES tvarumo strategijas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK ragina visus suinteresuotuosius subjektus apsvarstyti skaitmeninimo poveikį įvairiuose sektoriuose ir siekiant DVT, atsižvelgiant į pagrindinę infrastruktūrą, įgalėjimą ir pertvarką. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Siekiant socialiniu, aplinkosauginiu ir ekonominiu požiūriu pagrįsto skaitmeninimo

| 3.1. | Iš svarstymų COVID-19 laikotarpiu tampa aišku, kad tvari skaitmeninė revoliucija apima žmogiškųjų veiksnių paisymą ir neskaitmeninių sprendimų išlaikymą, atidžiai įvertinant susijusią riziką ir ypatingą dėmesį skiriant atsparumui. Ypatingą prioritetą reikės teikti skaitmeninei atskirčiai tarp pasaulio šalių ir jų viduje, daug dėmesio skiriant valstybėms narėms ir atsižvelgiant į plėtrą. Skaitmeninės atskirties problemai spręsti valstybėse narėse reikia viešųjų ir privačių investicijų. Pandemija išryškino tiek skaitmeninės komunikacijos galimybes, tiek ir jos trūkumus, ypač kaimo vietovių gyventojų atveju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio bus skiriama 8-ąjam (deramas darbas), 12-ąjam (vartojimas ir gamyba) ir 13-ąjam (klimato politikos veiksmai) DVT (12) ir todėl bus glaudžiai susiejami aplinkosaugos ir socialinio tvarumo veiksniai. Kad skaitmeninimas būtų naudingas mums visiems, labai svarbu suderinti šiuos aktualius aspektus. Taip pat ypatingą dėmesį reikia skirti skaitmeniniam švietimui (4-as DVT), pažangiems miestams (11-as DVT) ir e. sveikatai (3-ias DVT), todėl rekomenduojame būsimame EESRK darbe išsamiau išanalizuoti šias sritis atsižvelgiant į pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandemija daugelio mūsų kasdienybę pavertė dideliu skaitmeninimo bandymų lauku: vyriausybės laikinai uždarė mokyklas ir paprašė moksleivių, studentų ir mokytojų dirbti internetu, o darbdaviai turėjo skubiai keisti savo požiūrį į nuotolinį darbą. Po truputį atsisakydami izoliavimo priemonių turime apsvarstyti, kokiu mastu skaitmeninimas yra pageidautinas ir tinkamas ir kaip įgyvendinant DVT galime išlaikyti sąžiningą santykį tarp vienos kartos atstovų ir tarp skirtingų kartų.
  EESRK ragina visus suinteresuotuosius subjektus apsvarstyti šio netikėto žingsnio į priekį skaitmeninimo srityje poveikį atsižvelgiant į tris skaitmeninimo aspektus: pagrindinę infrastruktūrą, įgalėjimą ir pertvarką. To pavyzdys gali būti mūsų švietimo ir darbo aplinka, tačiau rekomenduojame jį taikyti euristiškai ir kitose srityse, atsižvelgiant į atitinkamą šių aspektų naudą ir keliamą riziką. |
| --- | --- |

3.3.

EESRK ragina visus suinteresuotuosius subjektus apsvarstyti šio netikėto žingsnio į priekį skaitmeninimo srityje poveikį atsižvelgiant į tris skaitmeninimo aspektus: pagrindinę infrastruktūrą, įgalėjimą ir pertvarką. To pavyzdys gali būti mūsų švietimo ir darbo aplinka, tačiau rekomenduojame jį taikyti euristiškai ir kitose srityse, atsižvelgiant į atitinkamą šių aspektų naudą ir keliamą riziką.

3.3.1.   Pagrindinė skaitmeninė infrastruktūra

Mums jau tapo savaime suprantamu dalyku, kad daugeliui mūsų Europoje internetas suteikia beveik visuotinę prieigą prie žinių, vis dėlto turime ir toliau gerinti internetinių paslaugų kokybę, saugumą, patikimumą, įtraukumą ir prieinamumą. Žengiant į erą, kurioje vis labiau dominuoja DI, labai svarbu išanalizuoti mokslinę, socialinę ir pedagoginę šios netikėtai susidariusios situacijos patirtį ir pasekmes, atkreipiant dėmesį į neseniai UNESCO paskelbtą ataskaitą dėl DI (13). Mums yra žinoma, kad šioje srityje pastebima didelė socialinė nelygybė, pavyzdžiui, trūksta elektroninių prietaisų, mokymų, neužtikrinamas junglumas.

Laikantis atsargumo principo, galimi tokie neigiami veiksniai: ilgesnė prie ekrano praleidžiamo laiko trukmė, apskritai prietaisų poveikis žmonėms, laikysena, radiacija, nuogąstavimai dėl 5G ryšio poveikio mūsų sveikatai, melagingos naujienos, sukčiavimas internete, patyčios kibernetinėje erdvėje ir sekimo klausimai. Visus šiuos klausimus būtina nuodugniai ištirti.

3.3.2.   Skaitmeninimas kaip įgalėjimo priemonė

Teigiamas aspektas yra tai, kad dramatiškas įvykis mums visiems priminė apie skaitmeninimo kaip įgalėjimo priemonės kasdieniame gyvenime potencialą. Pavyzdžiui, informacija yra lengvai prieinama, o tai leidžia savarankiškai mokytis visą gyvenimą ir lanksčiai dirbti. Įvairiapusiška ir turtinga aplinka – tai garso, vaizdo priemonės, tekstai, animacija, virtualaus mokymosi aplinka, tiesioginiai pokalbiai internetu, papildyta realybė ir virtualioji realybė įvairiomis temomis, pritaikytomis prie mūsų tvarkaraščio ir poreikių, nesvarbu, ar mes esame moksleiviai, studentai, darbuotojai, ar tik siekiantys įgyti naujų žinių ar įgūdžių.

Internetas taip pat skatina pilietinės visuomenės judėjimus ir buvo galinga priemonė sutelkiant žmones imtis politinių ar aplinkosaugos veiksmų, pavyzdžiui, „Penktadieniai už ateitį“; tai puikiai iliustruoja ir neseniai Honkonge vykusios demonstracijos.

Taip pat suprantame, kad naudojant aukštųjų technologijų skaitmeninimą nebūtinai užtikrinamas didesnis tvarumas, pavyzdžiui, čiabuvių bendruomenės arba pagyvenusių žmonių grupės, mažai naudojančios technologijas, paprastai taiko tvaresnius neskaitmeninius sprendimus.

3.3.3.   Skaitmeninimas kaip pertvarkos priemonė

Iš šio „pasaulinio bandymų lauko“ įgyta patirtis suteikia puikią galimybę padaryti išvadas, kaip tai paveiks vystymąsi ateityje, pavyzdžiui, koks būtų idealus pritaikyto nuotolinio mokymosi ir mokymosi švietimo įstaigoje derinys. Pasaulinės didžiausio pripažinimo sulaukusios institucijos jau siūlo atvirus masinio nuotolinio mokymo kursus, pavyzdžiui, bendradarbiaudamos su „Coursera“, ir kiekvienam asmeniui suteikia galimybę pasinaudoti savo svajonių universiteto laimėjimais.

Poveikis aplinkosaugos ir socialinėje srityje yra stulbinantis. Vyko daug mažiau verslo kelionių, todėl apskritai sumažėjo oro ir aplinkos tarša, taip pat triukšmo ir streso žmonėms. Panašu, kad kai kurie iš šių naujų modelių išliks net ir atsigavus ekonomikai. Daugelis galėjo daugiau laiko praleisti namuose ar su šeima; nemažai dėmesio sulaukė vietos tiekėjai, pavyzdžiui, ūkininkų parduotuvės, tačiau neabejotinai buvo ir didelių sunkumų.

Kalbant apie infrastruktūrą, tai suteikia puikią galimybę kelti bendruomenės investicijų ir sąnaudų efektyvumo klausimus ir juos išanalizuoti.

3.4.   8-as DVT. Deramas darbas ir gerovės ekonomika

Skaitmeninimas gali suteikti didžiulių galimybių gerovės ekonomikai. Tačiau naudos pasiskirstymas yra nevienodas ir kyla rizika, kad vis didesnė kapitalo ir turto dalis bus sutelkta keleto dalyvių rankose. Dauguma skaitmeninių platformų ir programinės įrangos įmonių yra įsisteigusios JAV ir Azijoje (14). Europos MVĮ yra priklausomos nuo jų paslaugų ir, pavyzdžiui, vykdydamos „siuntimą per Amazon“, praranda savo pardavimų dalį dėl autorinių atlyginimų. Kad pasipriešintume šiai oligopolizavimo tendencijai, turime Europoje kurti įtraukią gerovės ekonomiką. EESRK remia fiskalinės politikos plėtojimą, siekiant užtikrinti, kad skaitmeninės įmonės sąžiningai mokėtų joms tenkančią mokesčių dalį (15).

3.4.1.   Skaitmeninimas ir jo poveikis užimtumui

Darbo aplinkoje skaitmeninimas suteikia daug galimybių vykdyti pageidaujamą darbo racionalizavimą (16), pavyzdžiui, naudojant „kolegą robotą“ (17), tačiau kartu tai kelia tam tikrą riziką, jei jo tvirtai neintegruosime į mūsų Europos socialines vertybes ir etikos normas taikydami požiūrį, kad procesą valdo žmogus. Konkretūs iššūkiai šioje srityje yra šie:

| — | Pasikeitęs darbo vietų ir pajamų santykis naujuose verslo segmentuose, kai skaitmeninės įmonės, turėdamos mažiau darbuotojų, parduoda daugiau. Dauguma mokslinių tyrimų rodo, kad dėl bendro skaitmeninimo poveikio darbo rinkai išaugs nedarbas (18) (19), (20) (21) (22) (23). |
| --- | --- |

—

Pasikeitęs darbo vietų ir pajamų santykis naujuose verslo segmentuose, kai skaitmeninės įmonės, turėdamos mažiau darbuotojų, parduoda daugiau. Dauguma mokslinių tyrimų rodo, kad dėl bendro skaitmeninimo poveikio darbo rinkai išaugs nedarbas (18) (19), (20) (21) (22) (23).

| — | Nesaugios darbo vietos, kai, tikėtina, mažiau žmonių turės pasitenkinimą keliantį ir gerai apmokamą darbą, o kitų darbuotojų darbo sąlygos bus nestabilios vadinamojoje trumpų projektų ekonomikoje, kuriai būdingas darbas ne visą darbo dieną, trumpalaikės ar nenustatytos apimties darbo sutartys (24) (25) (26) (27) (28). |
| --- | --- |

—

Nesaugios darbo vietos, kai, tikėtina, mažiau žmonių turės pasitenkinimą keliantį ir gerai apmokamą darbą, o kitų darbuotojų darbo sąlygos bus nestabilios vadinamojoje trumpų projektų ekonomikoje, kuriai būdingas darbas ne visą darbo dieną, trumpalaikės ar nenustatytos apimties darbo sutartys (24) (25) (26) (27) (28).

| — | Pajamų poliarizacija, nes sumažės darbo užmokesčiui priskiriama bendrojo vidaus produkto (BNP) dalis, o investicinių pajamų (29) dalis išaugs (30) (31) (32). Dėl šios pajamų poliarizacijos gali sumažėti perkamoji galia (33) (34) (35). |
| --- | --- |

—

Pajamų poliarizacija, nes sumažės darbo užmokesčiui priskiriama bendrojo vidaus produkto (BNP) dalis, o investicinių pajamų (29) dalis išaugs (30) (31) (32). Dėl šios pajamų poliarizacijos gali sumažėti perkamoji galia (33) (34) (35).

| — | Darbo ir darbo kontrolės perdavimo išorės paslaugų teikėjams tendencija. Dėl pastebimo didesnio savarankiškumo dirbant namie neturėtų nukentėti darbuotojų interesai (pavyzdžiui, saugi darbo vieta, stabilios darbo sąlygos, teisė atsijungti ir duomenų apsauga darbo vietoje). Todėl EESRK ragina tiksliai išaiškinti ES Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir siūlo priimti atskirą teisės aktą dėl duomenų apsaugos darbo vietoje. |
| --- | --- |

—

Darbo ir darbo kontrolės perdavimo išorės paslaugų teikėjams tendencija. Dėl pastebimo didesnio savarankiškumo dirbant namie neturėtų nukentėti darbuotojų interesai (pavyzdžiui, saugi darbo vieta, stabilios darbo sąlygos, teisė atsijungti ir duomenų apsauga darbo vietoje). Todėl EESRK ragina tiksliai išaiškinti ES Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir siūlo priimti atskirą teisės aktą dėl duomenų apsaugos darbo vietoje.

| — | Tikslingas DI naudojimas darbo rinkos veikimui gerinti, pavyzdžiui, numatant reikiamus įgūdžius arba poveikį darbo laikui ir sąlygoms, taip siekiant gerovės ekonomikos. (Tai gali būti svarstymai nustatyti bazines pajamas, sumažinti visos darbo dienos darbo valandas ar numatyti išmokas dirbantiems menkai apmokamą darbą.) |
| --- | --- |

—

Tikslingas DI naudojimas darbo rinkos veikimui gerinti, pavyzdžiui, numatant reikiamus įgūdžius arba poveikį darbo laikui ir sąlygoms, taip siekiant gerovės ekonomikos. (Tai gali būti svarstymai nustatyti bazines pajamas, sumažinti visos darbo dienos darbo valandas ar numatyti išmokas dirbantiems menkai apmokamą darbą.)

3.4.2.   Galios stiprinimas kaupiant duomenis

Skaitmeninių gigantų, kuriems būdingas monopolizavimas ir oligopolizavimas, iškilimas iškreipė konkurenciją. Be to, informacijos ir žinių koncentracija daro poveikį politiniam suverenumui ir asmeniniam apsisprendimui, nes didelę interneto srauto dalį (pvz., asmeniniai ir su rinka susiję duomenys, naujienos ir viešos diskusijos) valdo keletas pasaulinių (ne ES) IT bendrovių. EESRK ragina Komisiją dabartinę konkurencijos ir monopolijos teisę pritaikyti skaitmeninių platformų rinkoms reguliuoti (36). EESRK taip pat pažymi, kad svarbu apsaugoti piliečių teises atsižvelgiant į Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir kad reikia atvirai svarstyti ir aptarti išnaudotojišką sekimo kapitalizmo aspektą.

Be to, tokios platformos kaip „Amazon“ vis dažniau veikia kaip rinkos dalyvės savo pačių rinkose kartu kontroliuodamos ekonominę infrastruktūrą (pvz., prekybos platformą, platinimo kanalus ir reklamą), kur tūkstančiai konkuruojančių pardavėjų siūlo savo produktus. Bendrovė „Amazon“ šiuos trečiųjų šalių pardavėjų duomenis naudoja savo produktams pasiūlyti ir nuo to nukenčia jos konkurentai (37). Persvarsčius ES konkurencijos teisę pagal Indijos TUI reglamentą (38), būtų galima nustatyti tokią piktnaudžiavimo praktiką ir už ją bausti.

Siekiant užtikrinti naujų skaitmeninių platformų rinkų neutralumą (39), labai svarbu, kad visiems rinkos dalyviams būtų sudarytos vienodos sąlygos. EESRK siūlo nustatyti taisykles dėl natūralių monopolių skaitmeninėje ekonomikoje, kad jas valdytų pilietinė visuomenė arba viešojo sektoriaus institucijos (40). Tai apima konkuruojančių platformų sąveikumą siekiant skaitmeninėje rinkoje užtikrinti konkurenciją, pavyzdžiui, teisės aktai dėl privalomų iš anksto nustatytų sąsajų keitimuisi informacija.

3.4.3.   Duomenų valdymas. Strateginės ES duomenų valdymo politikos kūrimas

EESRK ragina Komisiją ir ES valstybes nares skatinti atvirojo kodo programinę įrangą ir taikomąsias programas kaip priemones remti verslo modelius ir taikomąsias programas, suteikiančias atvirąją prieigą ir užtikrinančias teisingą naudos pasidalijimą.

Be to, EESRK remia požiūrį „viešosios lėšos – viešieji duomenys“, kurio laikantis turėtų būti leidžiama naudotis viešosiomis lėšomis finansuotais mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų duomenimis naudojant „Creative Commons“ arba viešąsias autorių teisių licencijas.

Be to, EESRK siūlo parengti strateginę ES duomenų valdymo politiką, kuria būtų siekiama pusiausvyros tarp siekio, kad duomenys būtų kuo atviresni, ir užtikrinimo, kad pagrindinė viešųjų ekonominės veiklos vykdytojų ir MVĮ veikla neatitektų stambioms interneto ir duomenų įmonėms. Praeityje grynai atvirieji duomenys vienašališkai pateko į stambių interneto įmonių rankas. EESRK ragina sukurti „viešųjų duomenų patikos fondus“, kurie tarpininkautų tarp duomenis kuriančių subjektų ir (arba) duomenis naudoti ketinančių subjektų. Su judumu, miestu ir pan. susijusiems duomenims būtų galima sukurti skirtingus duomenų patiko fondus. Būtina priimti naujus teisės aktus, suteikiančius vyriausybinėms ar pilietinės visuomenės organizacijoms viešuosius įgaliojimus valdyti tokius duomenų patikos fondus, įskaitant sprendimų priėmimą dėl prieigos prie tokių produktų ir paslaugų ir naudos pasidalijimo. Su viešosiomis paslaugomis susijusių duomenų atveju reikėtų suderinti verslo inovacijų, viešojo suverenumo, teisių į visuotinę prieigą ir piliečių gerovės aspektus. Žvelgiant į ateitį labai svarbu toliau plėtoti blokų grandinės technologijas ir užtikrinti algoritmų skaidrumą.

3.5.   12-as DVT. Atsakingas vartojimas ir gamyba

Skaitmeninės taikomosios programos turi potencialo skatinti tvarų vartojimą (41), todėl EESRK ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas remti tvarius produktus siūlančias bendradarbiavimu grindžiamas dalijimosi platformas ir e. prekybos platformas (42). Neseniai EESRK pasiūlyta pažangi tvaraus maisto ženklinimo sistema suteiktų išsamios informacijos apie produktus (43) ir taip skatintų tvarų vartotojų pasirinkimą ir sveikesnę mitybą (44).

Pirkimo internetu tvarumui padidinti, EESRK siūlo priimti ES teisės aktus dėl gerosios praktikos mažinant grąžinamų siuntų skaičių (pvz., uždraudžiant nemokamą grąžinimą) (45), draudimo sunaikinti grąžintas siuntas, jungtinio tiekimo ir geresnio kurjerių transporto priemonių pajėgumų išnaudojimo.

60 proc. viso duomenų srauto sudaro srautinis vaizdo transliavimas. Savanoriškas apribojimas COVID-19 pandemijos metu parodė, kad nedidelės skiriamosios gebos alternatyvos yra priimtinos plačiu mastu ir tvaresnės, todėl jas reikėtų skatinti.

3.5.1.   Tvarios IRT

IRT techninės įrangos gamybai turėtų būti taikomi žiedinės ekonomikos standartai. Kyla tokių problemų kaip retųjų žemių ir kitų medžiagų kasyba, įrangos gamyba, kuri neretai susijusi su prastomis darbo ir aplinkosaugos sąlygomis (pvz., Kinijoje ir kitose globaliųjų Pietų šalyse).

EESRK ragina IRT gamybos grandinėse užtikrinti didesnį skaidrumą. Turime išplėsti ES ekologinio dizaino direktyvą (46) ir į ją įtraukti išsamius gamybos standartus, įskaitant i) tvarias medžiagas (perdirbtus ir atsinaujinančiuosius išteklius), ii) techninės įrangos projektavimą (maksimalią naudojimo trukmę, kad įranga būtų modulinė ir pataisoma), iii) programinės įrangos atnaujinimą, kuris truktų iki produkto fizinio gyvavimo ciklo pabaigos, iv) ilgesnius garantijos laikotarpius, v) funkcinės įrangos pakartotinį naudojimą ir medžiagų perdirbimo apimčių didinimą, vi) aukštus energijos standartus, įskaitant dinamišką lyderių reguliavimą, kai efektyviausiai energiją naudojantis produktas tampa minimaliu standartu, vii) programinės įrangos ir taikomųjų programų tvarumo standartus skatinant kūrėjus programinę įrangą projektuoti taip, kad ją naudojant būtų kuo mažesnis duomenų srautas ir techninės įrangos naudojimas. EESRK palankiai vertina Karlskronos manifestą dėl tvaraus dizaino ir ragina Komisiją sukurti išsamius kriterijus tvariems programinę įrangą naudojantiems produktams (47) (48).

3.5.2.   Skaidrios produktų grandinės

Skaitmeninimu reikia didinti skaidrumą ir atsakomybę produkto grandinėse. EESRK palankiai vertina pasiūlymą pagal Europos žaliąjį kursą, kurį Vokietijos vyriausybė pakartojo neseniai paskelbtoje Aplinkosaugos skaitmeninės politikos darbotvarkėje, sukurti „skaitmeninį produkto pasą“, kuriame būtų pateikta informacija apie gamybos procese naudotas medžiagas ir taikytus standartus, siekiant nustatyti tvarios gamybos trūkumus atsižvelgiant į Europos įmonių socialinės atsakomybės strategiją (49), įskaitant darbo standartus.

3.5.3.   Bendradarbiavimu grindžiamų platformų stiprinimas

EESRK ragina Komisiją ir ES valstybes nares skatinti kurti internetines bendradarbiavimu grindžiamas platformas, kurios veiktų kaip nešališki tarpininkai, siekiant geriau paskirstyti naudą gamintojams ir (arba) paslaugų teikėjams ir įtraukti piliečius ir (arba) vartotojus į valdymą, sprendimų priėmimą ir naudos pasidalijimą.

Pavyzdžiui, bendrai valdoma federacija „CoopCycle“ suteikia platformos programinę įrangą dviračių pristatymo kooperatyvams devyniuose Europos miestuose. Į nuomos platformos „Fairbnb“ veiklą kaip suinteresuotieji subjektai įtraukti miestai ir regionai. 50 proc. savo pajamų skirdama vietos bendruomenės projektams, ši platforma skatina naują Europos turizmo, kuris yra naudingas tiek keliautojams, tiek šeimininkams, suvokimą.

EESRK ragina užtikrinti politinę paramą, kad tokios platformos galėtų plėsti savo veiklą visoje Europoje. Reikėtų pritaikyti viešųjų pirkimų taisykles, kad vietos valdžios institucijos tokioms platformoms galėtų taikyti lengvatinį režimą.

3.5.4.   Internetinė reklama ir vartojimas

EESRK reiškia susirūpinimą dėl stiprėjančios e. prekybos platformų, kurios skatina netvarias vartojimo formas, tendencijos. Su pirkimu susijusių sprendimų sekimas internete ir reklamos personalizavimas skatina netvarų masinį vartojimą. EESRK mano, kad pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą nepakankamai sprendžiamas klausimas dėl duomenų naudojimo trečiųjų šalių reikmėms ir ragina Komisiją sugriežtinti šį teisės aktą atsižvelgiant į duomenų pakankamumo (duomenų kiekio mažinimo) ir duomenų susiejimo principus.

EESRK taip pat ragina riboti internetinę reklamą. Daugelyje valstybių narių reklama viešosiose erdvėse, pavyzdžiui, mokyklose, draudžiama. EESRK pritartų erdvėms internete be reklamos, pavyzdžiui, paieškos sistemose ir socialinėje žiniasklaidoje. EESRK pažymi, kad maždaug pusė visų pasaulyje gaunamų pajamų už reklamą internete (daugiau kaip 300 mlrd. JAV dolerių per metus (50)) atitenka dviem JAV įmonėms: „Google“ ir „Facebook“.

EESRK palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip ECOSIA, kuri yra dirbtiniu intelektu grindžiama „ekologiško vartojimo pagalbininkė“. Ją sukūrė „Einstein Centre Digital Future“ ir „Ecosia.org“, siekiantys tobulinti paieškos sistemas, kad jos padėtų vartotojams įsigyti tvaresnių prekių ir paslaugų.

3.6.   13-as DVT. Klimato politikos veiksmai

3.6.1.   Aplinkos apsaugai ir klimato kaitai skirtas skaitmeninimas

EESRK palankiai vertina skaitmeninius sprendimus, kuriais sudaromos sąlygos aplinkos apsaugai ir transformacijai siekiant transporto, energijos sistemų, pastatų, žemės ūkio ir kitų sektorių tvarumo. Pavyzdžiui, Šveicarijos atliktas tyrimas parodė, kad IRT gali padėti sutaupyti iki 6,99 mln. t. CO2 ekvivalentų (CO2e) per metus, iš kurių joms tenka 2,69 mln. t. CO2e per metus (51). Kiti tyrimai rodo, kad potencialas yra netgi dar didesnis (52). Tačiau EESRK pažymi, kad iš esmės ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas iki šiol neprisidėjo prie energijos paklausos ir išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo (53). Todėl norint išnaudoti galimą IRT potencialą prisidėti prie klimato ir aplinkos apsaugos būtina tam palanki politika, pavyzdžiui, siekiant sušvelninti grįžtamąjį ir indukcinį poveikį.

3.6.2.   Serverių ūkių suvartojama energija

Debesiją sudaro fiziniai duomenų centrai, kuriems statyti reikia daug išteklių, o eksploatuoti – daug energijos. EESRK ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis sudaryti ES duomenų centrų aprašą, kuriame būtų nurodytas energijos vartojimo efektyvumas, gyvavimo ciklas ir statybinės medžiagos. Be to, EESRK palankiai vertintų, jei Komisija priimtų teisės aktus dėl duomenų centrų integravimo į miestų būstų ūkį ar komercines zonas siekiant kuo geriau panaudoti atliekinę šilumą.

EESRK rekomenduoja sukurti pažangiausią sistemą, pagal kurią efektyviausiai energiją naudojantys duomenų centrai taptų norma. EESRK palankiai vertintų bendrą valstybių narių susitarimą dėl naujų duomenų centrų, kurie 100 proc. naudotų atsinaujinančiųjų išteklių energiją, statymo.

EESRK rekomenduoja naudoti DI viešajai klimato apsaugai ir energetikos pertvarkai remti.

| — | Kaip siūloma baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto, Komisija turėtų pasiūlyti priemonių, kaip valstybės narės galėtų skatinti tvarius DI sprendimus. |
| --- | --- |

—

Kaip siūloma baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto, Komisija turėtų pasiūlyti priemonių, kaip valstybės narės galėtų skatinti tvarius DI sprendimus.

| — | Optimizavus eismą arba naudojant ekologiško važiavimo algoritmus ar pakeleivių vežimo paslaugas visiškai elektra varomomis autonominėmis transporto priemonėmis, DI valdomos autonominės transporto priemonės gali sumažinti miesto transporto išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. |
| --- | --- |

—

Optimizavus eismą arba naudojant ekologiško važiavimo algoritmus ar pakeleivių vežimo paslaugas visiškai elektra varomomis autonominėmis transporto priemonėmis, DI valdomos autonominės transporto priemonės gali sumažinti miesto transporto išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

| — | DI gali padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos paklausos ir pasiūlos nuspėjamumą visame skirstomajame tinkle arba pagerinti energijos kaupimą, energijos vartojimo efektyvumą ir apkrovos valdymą. |
| --- | --- |

—

DI gali padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos paklausos ir pasiūlos nuspėjamumą visame skirstomajame tinkle arba pagerinti energijos kaupimą, energijos vartojimo efektyvumą ir apkrovos valdymą.

3.7.   Pažangieji miestai ir kiti pavyzdžiai

EESRK palankiai vertina pažangiojo miesto technologijų debesija grindžiamas taikomąsias programas, pagal kurias valdant duomenis realiuoju laiku galima priimti geresnius sprendimus, pavyzdžiui, modernizuotas atliekų surinkimas, mažesnės eismo spūstys, geresnė oro kokybė ir geresnis energijos skirstymas (100 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemos, tinklo valdymas ir kintantis elektros energijos tiekimas ir paklausa).

| 3.7.1. | Labai svarbi yra judumo sritis, įskaitant paslauginio judumo (MaaS) koncepciją, kuri skatina geriau naudotis viešąja erdve, duomenimis ir infrastruktūra siekiant sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį susiejant viešąjį ir privatų transportą. Daugiarūšis transportas, įskaitant dalijimąsi dviračiais, dalijimąsi automobiliu, viešąjį transportą, taksi ir kitas transporto rūšis, gali gerokai padidinti viešojo ir bendro transporto patrauklumą ir sumažinti priklausomybę nuo automobilių. Trys geriausi valstybių narių pavyzdžiai:






  — | Amsterdamo miestas dalijasi eismo duomenimis su suinteresuotomis šalimis, kad būtų galima sukurti su viešuoju transportu susietas žemėlapių sudarymo taikomąsias programa. |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

Amsterdamo miestas dalijasi eismo duomenimis su suinteresuotomis šalimis, kad būtų galima sukurti su viešuoju transportu susietas žemėlapių sudarymo taikomąsias programa.

| — | Garsiuoju Barselonos 9-uoju maršrutu (47,8 km.) savivaldžiai metro traukiniai važinės į oro uostą ir traukinių stotis. |
| --- | --- |

—

Garsiuoju Barselonos 9-uoju maršrutu (47,8 km.) savivaldžiai metro traukiniai važinės į oro uostą ir traukinių stotis.

| — | Novatoriška Kopenhagos išmanioji dviračių sistema naudojama oro kokybei ir eismo spūstims stebėti ir valdyti. |
| --- | --- |

—

Novatoriška Kopenhagos išmanioji dviračių sistema naudojama oro kokybei ir eismo spūstims stebėti ir valdyti.

| 3.7.2. | EESRK palankiai vertina pažangią ir tvarią Barselonos politiką ir ES pažangiųjų miestų projektus, pavyzdžiui:






  — | Įgyvendinant projektą REMOURBAN (54), kuriame dalyvaus Valjadolidas (Ispanija) ir galbūt Serenas (Belgija) ir Miškolcas (Vengrija), bus išbandomos įvairios miestų atnaujinimo inovacijos ir verslo modeliai. |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

—

Įgyvendinant projektą REMOURBAN (54), kuriame dalyvaus Valjadolidas (Ispanija) ir galbūt Serenas (Belgija) ir Miškolcas (Vengrija), bus išbandomos įvairios miestų atnaujinimo inovacijos ir verslo modeliai.

| — | Tokie turistiniai miestai kaip Valensija (Ispanija), Drezdenas (Vokietija) ir Antalija (Turkija) yra ES pažangiųjų miestų projekto MAtchUP (55) kelrodžiai. |
| --- | --- |

—

Tokie turistiniai miestai kaip Valensija (Ispanija), Drezdenas (Vokietija) ir Antalija (Turkija) yra ES pažangiųjų miestų projekto MAtchUP (55) kelrodžiai.

| 3.7.3. | Tvarus turizmas yra labai svarbus po COVID-19 pandemijos atkuriant ekonomiką. Šiuo klausimu turėtume remtis neseniai priimtomis EESRK nuomonėmis (56). Visų pirma turėtume skatinti naudoti netaršias transporto priemones, pavyzdžiui, dviračius ir visuomeninį transportą, kurti kuo tausiau degalus naudojančius aviacinius variklius ir skatinti apgyvendinimo infrastruktūros renovaciją suteikiant ekologinį ženklą. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EESRK palankiai vertina ūkių skaitmeninimo metodus ir atkreipia dėmesį į šiuo metu svarstomą EESRK nuomonę dėl Komisijos strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ (57). Komitetas siekia užtikrinti, kad smulkūs ir vidutiniai ūkiai taip pat pasinaudotų skaitmeniniais sprendimais siekiant būtino perėjimo prie agroekologijos, jeigu jie to nori, su sąlyga, kad ūkiai būtų finansiškai tvarūs ir juos toliau kontroliuotų patys ūkininkai. Egzistuoja daug novatoriškų technologinių prietaikų, kurios yra neabejotinai naudingos visuomenei žengiant tvaresnės maisto produktų gamybos link (pvz., bepiločiai orlaiviai pasėliams ir gyvuliams stebėti, sėjai, piktžolių ravėjimui, derliaus nuėmimui ar melžimui naudojami robotai ir „vertikalūs ūkiai“ miestuose sunaudojant daug mažiau vandens ir užtikrinant vietinį tiekimą). Šiuo požiūriu skatiname bendrą nuosavybę, dalijimosi duomenimis sistemas (58) ir kitus novatoriškus modelius.
  Skaitmeninė revoliucija žemės ūkyje kelia didelių iššūkių, todėl pabrėžiame tokių iniciatyvų kaip FAIRshare (59) svarbą skatinant skaitmeninių priemonių naudojimą ūkininkavimui optimizuoti. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu ugdyti įgūdžius ir stiprinti pasitikėjimą, kartu šalinant specifinę skaitmeninę atskirtį kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

3.7.4.

Skaitmeninė revoliucija žemės ūkyje kelia didelių iššūkių, todėl pabrėžiame tokių iniciatyvų kaip FAIRshare (59) svarbą skatinant skaitmeninių priemonių naudojimą ūkininkavimui optimizuoti. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu ugdyti įgūdžius ir stiprinti pasitikėjimą, kartu šalinant specifinę skaitmeninę atskirtį kaimo vietovėse.

| 3.7.5. | E. sveikata yra labai svarbi sprendimų priėmimui remiantis informacija ir įrodymais, priežiūros procesų skaidrumui, klaidų mažinimui, tikslesnei diagnostikai ir ekonominiam efektyvumui, taip pat laukimo trukmės ir laiko švaistymo mažinimui. Socialinis atskyrimas ir karantino priemonės pandemijos metu paskatino daug platesnį e. sveikatos potencialo suvokimą. |
| --- | --- |

3.7.5.

2020 m. rugsėjo 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf

3

(4)  ECESP, https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

4

(5)  CEAP, https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf

6

(7)  EESRK nuomonė Tvari ekonomika, kurios mums reikia (OL C 106, 2020 3 31, p. 1).

7

Tvari ekonomika, kurios mums reikia

(8)  EESRK nuomonė ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimas (žr. Oficialiojo leidinio p. 51).

8

ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimas

(9)  EESRK nuomonė Europos skaitmeninės ateities kūrimas (OL C 364, 2020 10 28, p. 101).

9

Europos skaitmeninės ateities kūrimas

(10)  Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“ https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_lt.pdf.

10

(11)  Šiuo požiūriu konkurencingumas turi priklausyti ne tik nuo kiekybės, bet ir nuo kokybės, siekiant suderinti ekonominę gerovę, aplinkosaugos aspektus ir socialinį įtraukumą.

11

(12)  Remiantis Pasaulio verslo darnaus vystymosi tarybos 7-osios metinės įmonių aplinkosaugos, socialinės ir valdymo ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo apžvalga, tai yra dažniausiai minimi DVT, 2019 m.

12

(13)  UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective.

13

UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective

(14)  Pavyzdžiui, „Google“ / „Alphabet“, „Apple“, „Facebook“, „Amazon“ ar „Microsoft“ Jungtinėse Valstijose ir „Alibaba“ ar „Tencent“ Kinijoje.

14

(15)  Pavyzdžiui, Prancūzijoje pradėtas taikyti skaitmeninių paslaugų mokestis; vis dėlto jis buvo laikomas diskriminuojančiu ES nepriklausančių šalių įmones.

15

(16)  Racionalizavimas naudojant robotizavimą, automatizavimą, DI, didinant darbuotojų našumą ir vykdant sektorines permainas.

16

(17)  Kolega robotas yra kartu dirbantis robotas, galintis dirbti su žmonėmis ir perimti pasikartojančias, nepageidaujamas ar pavojingas užduotis ir sukurdamas naujas, didesnį pasitenkinimą teikiančias užduotis.

17

(18)  Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places, 2019.

18

Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places, 2019

(19)  Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?, 2013. Autoriai tiksliai neįvardija, koks bus šio proceso tempas, tik gana aptakiai nurodo, kad tai gali trukti vieną–du dešimtmečius.

19

Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?, 2013

(20)  Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, OECD Social, Employment and Migration, 2016.

20

Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, OECD Social, Employment and Migration, 2016

(21)  International Federation of Robotics: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs, 2017.

21

International Federation of Robotics: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs, 2017.

(22)  Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine?, 2016.

22

Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine?, 2016.

(23)  World Economic Forum: Future of Jobs Report, 2018.

23

World Economic Forum: Future of Jobs Report, 2018.

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class, 2018.

24

Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class, 2018.

(25)  Žr. visuomenės patalkos platformų tipologiją: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms, 2019.

25

Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms, 2019

(26)  Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands, 2016.

26

Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands, 2016

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers, 2015.

27

Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers, 2015.

(28)  Bartmann, The Return of the Servant, 2016.

28

Bartmann, The Return of the Servant, 2016.

(29)  Įskaitant akcininkų gaunamą vertę ir dividendus iš skaitmeninių platformų, DI, robotizavimo ir kitose srityse pirmaujančias įmones.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share, 2017.

30

Stockhammer, Determinants of the Wage Share, 2017.

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism, 2017.

31

Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism, 2017.

(32)  Lange/Santarius, Smart Green World?
  Making Digitalisation Work for Sustainability, 2020.

32

Lange/Santarius, Smart Green World?

Making Digitalisation Work for Sustainability, 2020.

(33)  Cf. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism., 2017.

33

Cf. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism., 2017.

(34)  Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum, 2013.

34

Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum, 2013.

(35)  Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures, 2014.

35

Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures, 2014.

(36)  Pvz., paieškos sistemos ar daiktų internetas, e.prekyba ir socialinės žiniasklaidos platformos.

36

(37)  Laure Feiner, bendrovė „Amazon“ pripažįsta, kad naudoja trečiųjų šalių pardavėjų suvestinius duomenis, siekdama pasiūlyti savo produktus, 2019 m.

37

(38)  Indijos TUI reglamento 5.2.15.2.4. v: „Subjektams, turintiems e.prekybos svetainės akcinio kapitalo dalį, nebus leidžiama parduoti savo produktų tokio subjekto valdomoje platformoje.“

38

(39)  Visų pirma veikiančios viešųjų gėrybių srityje (sveikata, judumas, miestas).

39

(40)  Pvz., viešoji paieškos sistema, GAIA X debesijos serveris ar pilietinės visuomenės valdomos socialinės žiniasklaidos platformos.

40

(41)  Pavyzdžiui, vartotojų dalijimasis įsigytomis prekėmis (ir patirtimi), naudotų daiktų mainai, gamybos savo reikmėms skaitmeninės formos, vietos skaitmeninės platformos vietos įmonėms skatinti ir, kai įmanoma, trumpos tiekimo grandinės.

41

(42)  Pvz., Belgijoje veikianti platfoma „La ruche qui dit oui“, kurioje siūlomi ekologiški ir sezoniniai produktai.

42

(43)  Pvz., informacija apie tam tikro produkto gamybą, poveikį aplinkai, sudėtį, naudojimą, galimybes pataisyti ir tinkamumą naudoti.

43

(44)  EESRK nuomonė Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES (OL C 190, 2019 6 5, p. 9).

44

Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES

(45)  Pažymėtina yra tai, kad kas aštunta internetu įsigyta siunta yra grąžinama. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

46

(47)  C. Becker et al. (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto, in IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering, p. 467–476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

(2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto, in IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering, p. 467–476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

(48)  Taip pat žr. Kern et al. (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency, Future Generation Computer Systems, Bd. 86, S. 199–210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

(2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency, Future Generation Computer Systems, Bd. 86, S. 199–210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

(49)  Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija, COM(2011) 681.

49

(50)  Emarketer.com

50

(51)  Hilty & Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland.

51

Hilty & Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland.

(52)  Pvz., GESI / Accenture (2015): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges.

52

GESI / Accenture (2015): SMARTer2030

ICT Solutions for 21st

(53)  Lange & Santarius (2020) Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability; Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand?

53

(54)  http://www.remourban.eu/

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/

55

(56)  EESRK nuomonės: Tarptautinė prekyba ir turizmas. Pasaulinė darnaus vystymosi darbotvarkė (OL C 14, 2020 1 15, p. 40), Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau, (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 219).

56

Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau

(57)  EESRK nuomonė „Nuo ūkio iki stalo“ – tvari maisto strategija, 2020 m. (žr.šio Oficialiojo leidinio p. 268).

57

(58)  Pavyzdžiui, nepriklausoma duomenų platforma ūkininkams „JoinData“ (join-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/

59

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/197

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/25)

| Pranešėja | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Pranešėja

Tanja BUZEK (DE-II)

| Prašymas pateikti nuomonę | ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 2 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis |
| | Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 24 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 2 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 2 18

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 24

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 2 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Pasaulinės tiekimo grandinės yra labai svarbi pasaulio ekonomikos ir pasaulinės prekybos dalis, nes bendrovės vis aktyviau veikia skirtingose valstybėse. Aktyviausiai pasaulinėse tiekimo grandinėse dalyvauja daugiašalės įmonės, o mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) tenka svarbus vaidmuo atskirose šių grandinių dalyse. Pasaulinės tiekimo grandinės yra sudėtingos, įvairios ir susiskaidžiusios, todėl suteikia galimybių, bet kartu ir kelia riziką. Kai kuriose tiekimo grandinėse ekonomikos augimo, sukurtų naujų darbo vietų ir verslumo teikiama nauda užgožiama akivaizdžiu neigiamu poveikiu darbo sąlygoms ir tvarumui (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | COVID-19 krizė atskleidė nerimą keliantį pažeidžiamumą ir reikšmingą riziką, susijusią su labai suskaidytomis ir nediversifikuotomis tiekimo grandinėmis. Krizė aiškiai parodė pažeidžiamą darbuotojų padėtį, ypač išryškėjo žmogaus teisių pažeidimai ir ūkinės veiklos, vykdomos visą pasaulį apimančiose tiekimo grandinėse, neigiamas poveikis socialinei, sveikatos apsaugos ir saugos sritims. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Per COVID-19 pandemiją tapo aišku, kad reikia didinti pasaulinių tiekimo grandinių atsparumą ir atsakingumą bei labiau jas diversifikuoti. Prekybai teks svarbus vaidmuo skatinant tvarų ekonomikos atsigavimą, sudarant sąlygas įmonėms atkurti ir pertvarkyti savo sutrikdytas vertės grandines. Vis dėlto, siekiant įgyvendinti socialiai atsakingo ir aplinką tausojančio verslo, prekybos bei investicijų darbotvarkę, reikia stipresnių priemonių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina ES rinkti daugiau duomenų apie pažeidžiamas tiekimo grandines, visų pirma apie ekonominės veiklos sutrikdymo riziką ir žmogaus teisių pažeidimų nustatymą. Komitetas taip pat pabrėžia, kad reikia skubiai pasauliniu lygmeniu įvertinti, kaip taikant tarptautinius darbo standartus sprendžiama deramo darbo trūkumo pasaulinėse tiekimo grandinėse problema, ir pašalinti nustatytus valdymo trūkumus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kita pandemijos pamoka – „strategiškos“ ir „sąžiningos“ investicijos į tvarumą. Reikia imtis plataus užmojo veiksmų, kad pasaulinės tiekimo grandinės dalyvautų kuriant sąžiningesnį ekonominį ir socialinį modelį, kuris būtų pagrįstas tvarumu ir deramu darbu. Šie veiksmai turi nuosekliai derėti su tarptautiniais ir Europos principais, ypač su Paryžiaus susitarimu, Darnaus vystymosi tikslais (DVT), Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinėmis konvencijomis, Europos žaliuoju kursu ir Europos socialinių teisių ramsčiu. Jie turi tapti pasaulinio, Europos ir nacionalinio atsako į COVID-19 krizę pagrindiniais elementais. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | JT darbotvarkėje iki 2030 m. pripažįstama, kad prekyba yra ne tik įtraukaus ekonomikos augimo ir skurdo mažinimo varomoji jėga, bet ir skatina tvarų vystymąsi. Tačiau atsižvelgiant į dėl COVID-19 krizės ribotą pasaulinę prekybą ir investicijas į pasaulines tiekimo grandines, taip pat į dar prieš krizę sulėtėjusį kovos su skurdu tempą, siekiant įtraukaus ir tvaraus augimo būtina aktyviau imtis reformų, didinti investicijas, skatinti tvarią prekybą ir pasaulines tiekimo grandines ir toliau integruoti besivystančias šalis į atvirą pasaulinę ekonomiką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Verslo bendruomenei vis svarbesnėmis vertybėmis tampa žmogaus teisės, tvarumas ir įmonių socialinė atsakomybė. Nemažai bendrovių aktyviai įgyvendina JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus bei kitas susijusias priemones, kurias remia vyriausybės, visų pirma Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) parengtas daugiašalėms įmonėms skirtas gaires ir TDO daugiašalių įmonių deklaraciją. Bendrovėms taikant šias savanoriškas priemones, pavyko pasiekti tam tikrų teigiamų pokyčių stiprinant pagarbą žmogaus teisėms verslo veikloje, tačiau būtina toliau gerinti esamą padėtį. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Gyvybiškai svarbu užtikrinti nuoseklius ES ir valstybių narių veiksmus, vykdomus nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis, koordinuojant įgyvendinamas iniciatyvas, nustatant esamus trūkumus ir juos šalinant. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ragina Europos Komisiją (EK) parengti žmogaus teisių, deramo darbo ir tvarumo užtikrinimo pasaulinėse tiekimo grandinėse Europos veiksmų planą, kuriam pritartų Europos Parlamentas (EP) ir Taryba ir kuris būtų pagrįstas socialiniu dialogu ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiu požiūriu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Planas turi būti plataus užmojo, visapusiškas ir universalus, suteikiantis galimybę veiksmingai reaguoti į esamas pasaulinių tiekimo grandinių problemas. Juo turėtų būti siekiama skatinti atsakingą verslo įmonių elgesį, užtikrinti, kad vykdant verslo veiklą ir veikiant tiekimo grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės ir siekiama ES socialinių bei aplinkos tikslų, remti bendroves ir MVĮ, kurios taiko atsakingo verslo metodą, ir sukurti vienodas sąlygas visoms bendrovėms. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Šis planas turėtų tapti bendru pagrindu, kuriuo remiantis būtų pradėtos politikos ir teisėkūros iniciatyvos, todėl jame turėtų būti pripažįstami esminiai skirtingi ir vienas kitą papildantys vaidmenys, kuriuos atlieka įvairūs šioje srityje veikiantys subjektai: Europos institucijos, valstybės narės, tarptautinės institucijos, bendrovės, socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Šiame plane esantys tikslai turėtų būti įgyvendinami vykdant nacionalinius veiksmų planus ir turėtų būti reikalaujama pasiekti minimalius įgyvendinimo standartus pagal JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kartais, pradėjus vykdyti plataus užmojo vienašalius veiksmus, pavyksta pasiekti pažangos tarptautiniu lygmeniu. EESRK mano, kad ES turi išskirtinę galimybę imtis vadovaujančio vaidmens išsamaus patikrinimo srityje, visų pirma atsižvelgiant į pirmaujančią Europos bendrovių poziciją. Komitetas ragina ES ir valstybes nares siekti veiksmingesnių ir privalomų tarptautinių priemonių, taip pat dar kartą išreiškia paramą siekiui sudaryti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių (2) ir ragina parengti TDO konvenciją dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK labai palankiai vertina tai, kad EK atsižvelgė į Komiteto raginimą užtikrinti, kad ES teisės aktai dėl išsamaus patikrinimo (4) būtų viena svarbiausių veiksmų plano dalių. Siekiant sukurti vienodas sąlygas Europos bendrovėms, reikia teisėkūros iniciatyvos dėl privalomo teisės akto dėl žmogaus teisių išsamaus patikrinimo ir atsakingo verslo, kuris būtų taikomas skirtingiems sektoriams ir visoms ES veikiančioms ar įsteigtoms bendrovėms bei viešajam sektoriui ir kuriame būtų atsižvelgta į konkrečius MVĮ poreikius bei suvaržymus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Būtina nustatyti reikalavimą bendrovėms sukurti veiksmingus išsamaus patikrinimo mechanizmus, kurie būtų taikomi kaip prevencinė priemonė, taip pat užtikrinti tinkamas teisių gynimo priemones ir galimybę kreiptis į teismą bei veiksmingą jų vykdymo, pasitelkiant, pavyzdžiui, viešąją stebėseną, kontrolę ir sankcijas. EESRK parengs nuomonę dėl konkrečių šios iniciatyvos aspektų, įskaitant įmonių atsakomybę (5). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Darbuotojų ir profesinių sąjungų klausimas turi būti įtrauktas į būsimą sprendimą. Išsamaus patikrinimo priemonė turi be išlygų apimti profesinių sąjungų ir darbuotojų teises, ypač teisę derėtis dėl kolektyvinių sutarčių ir imtis kolektyvinių veiksmų, teisę gauti informaciją ir konsultacijas, teisę į sąžiningas darbo sąlygas ir darbo užmokestį bei sveikatos apsaugą ir saugą darbo vietoje. Šios pagrindinės žmogaus teisės yra svarbiausia deramo darbo dalis. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Įgyvendinant šį tikslą reikėtų pasitelkti Europos socialinį dialogą tarp sektorių ir tame pačiame sektoriuje, nacionaliniu lygmeniu plėtojamą socialinį dialogą ir imtis bendrų iniciatyvų ir projektų, nustatyti gaires, stiprinti gebėjimus, susitarimus, taip pat padėti bendrovėms vykdant išsamaus patikrinimo prievoles, o profesinėms sąjungoms diskutuojant ir derantis su bendrovių vadovybe. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Kadangi veiksmų planas turi būti visapusiškas ir nuoseklus, jame turėtų būti numatyta išsami Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos peržiūra, siekiant į ją įtraukti visas bendroves, atsižvelgti į konkrečius MVĮ poreikius ir suvaržymus bei numatyti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir tikslus. Taip pat reikėtų ES teisėkūros priemonių, kuriomis būtų numatyta prievolė bendrovės direktorių valdybai veikti atsižvelgiant į visų akcininkų interesus ir siekti, kad įmonės veikla būtų prisidedama prie socialinių ir aplinkos tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Įgyvendinant naująją Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę „Next Generation EU“ ir kitas ES finansavimo priemones EESRK siūlo bendrovių veiklai ir tiekimo grandinėms taikomas konkrečias sąlygas ir paskatas susieti su pagarba žmogaus teisėms, deramo darbo užtikrinimu ir tvarumo tikslais. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinta ir vykdoma viešųjų pirkimų direktyvose nustatyta socialinės apsaugos sąlyga. Teikdama naujus pasiūlymus, EK turėtų užtikrinti, kad vykdant viešųjų pirkimų procedūras būtų veiksmingai remiamas ir skatinamas išsamus patikrinimas, kaip bendrovės, tiek vykdydamos veiklą, tiek tiekimo grandinėse, laikosi žmogaus teisių ir atsakingo verslo principų, įskaitant deramo darbo užtikrinimą. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Veiksmų plane taip pat turėtų būti numatytos su teisėkūros procedūra nesusijusios priemonės, pavyzdžiui, iniciatyvos, kuriomis būtų didinamas vartotojų, investuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų informuotumas, paskatos atsakingoms bendrovėms, kurios būtų susijusios ne tik teisiniais įsipareigojimas, taip pat speciali parama MVĮ pradedant taikyti išsamaus patikrinimo priemones. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Peržiūrint naująją ES prekybos strategiją turi būti atsižvelgta į su prekyba susijusius veiksmų plano tikslų aspektus. Prekybos ir tarptautiniais investicijų susitarimais galima paskatinti investuotojus ir vyriausybes nuosekliau laikytis standartų. Užsienio investuotojų, norinčių pasinaudoti tarptautinio investicijų susitarimo teikiama nauda, pirmiausia turėtų būti reikalaujama atlikti išsamų patikrinimą. Laisvosios prekybos susitarimai (LPS) turėtų skatinti geriausią praktiką, kaip į viešuosius pirkimus įtraukti aplinkos ir socialinius kriterijus, ir jokiu būdu neriboti šių kriterijų taikymo. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Naujasis už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingas vyriausiasis pareigūnas turi turėti veiksmingesnių priemonių, kad galėtų užtikrinti prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimų vykdymą. Atnaujintoms ekspertų grupėms turėtų būti suteikta galimybė aktyvuoti sutartyje numatytą valstybių ginčų sprendimo mechanizmą, pagal kurį numatytos galimybės taikyti finansines baudas arba sankcijas, taip pat nukentėjusiosios šalies teisių gynimo priemones (6). Siekiant užtikrinti, kad būtų geriau vykdomi prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įsipareigojimai, atitinkamą susitarimo dalį reikėtų papildyti nuostatomis dėl nepriklausomo darbo sekretoriato ir kolektyvinių skundų mechanizmo sukūrimo (7). Reikia gerokai sustiprinti vietos patarėjų grupės teikiamų rekomendacijų poveikį tiriant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų pažeidimus. Kuriant naują sistemą darbo ginčams spręsti reikėtų daugiau dėmesio skirti taisomosioms priemonėms, kurios būtų taikomos reikalavimų nesilaikančioms bendrovėms, o kovojant su socialiniu dempingu būtų galima remtis galiojančiomis ES antidempingo priemonėmis. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Daugiausia galimybių pasiekti, kad būtų ratifikuoti TDO dokumentai esama vykstant deryboms dėl susitarimo ir prieš jį sudarant, o konkretūs rezultatai turi atsispindėti pasirašytame susitarime. Nuostata dėl „esminių elementų“ turėtų būti taikoma plačiau, įtraukiant TDO pagrindines ir naujausias konvencijas, kurias yra ratifikavusios visos ES valstybės narės, o TDO reikėtų įtraukti į konvencijų ir LPS įgyvendinimo stebėseną (8). EESRK siūlo susieti sumažintus tarifus su veiksmingai įgyvendinamomis prekybos ir darnaus vystymosi nuostatomis. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija paprašė EESRK šioje tiriamojoje nuomonėje pasiūlyti iniciatyvų, kurias įgyvendinant būtų sustiprintas pasaulinių tiekimo grandinių tvarumas, užtikrinta pagarba žmogaus teisėms ir deramas darbas. Pirmininkaujanti valstybė narė pateikė išsamų susijusių klausimų sąrašą:






  — | Kaip apibrėžti ir įgyvendinti Europos veiksmų planą, kad būtų sukurta visapusiška ir plataus užmojo strategija dėl deramo darbo tvariose tiekimo grandinėse, atkreipiant dėmesį į socialinio dialogo ir pilietinės visuomenės vaidmenį ir pasiūlant galimybes jį skatinti? |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Kaip apibrėžti ir įgyvendinti Europos veiksmų planą, kad būtų sukurta visapusiška ir plataus užmojo strategija dėl deramo darbo tvariose tiekimo grandinėse, atkreipiant dėmesį į socialinio dialogo ir pilietinės visuomenės vaidmenį ir pasiūlant galimybes jį skatinti?

| — | Kokie esminiai elementai turėtų sudaryti Europos išsamaus patikrinimo reglamentą ir kaip sustiprinti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis tais atvejai, kai pasaulinėse tiekimo grandinėse susiduriama su žmogaus teisių pažeidimais? |
| --- | --- |

—

Kokie esminiai elementai turėtų sudaryti Europos išsamaus patikrinimo reglamentą ir kaip sustiprinti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis tais atvejai, kai pasaulinėse tiekimo grandinėse susiduriama su žmogaus teisių pažeidimais?

| — | Kaip užtikrinti vienodas sąlygas Europos bendrovėms, atsižvelgiant į esamas problemas ir galimą naudą, ir kaip sustiprinti pasaulinių tiekimo grandinių atsparumą krizėms, tokioms kaip, pavyzdžiui, COVID-19 pandemija? |
| --- | --- |

—

Kaip užtikrinti vienodas sąlygas Europos bendrovėms, atsižvelgiant į esamas problemas ir galimą naudą, ir kaip sustiprinti pasaulinių tiekimo grandinių atsparumą krizėms, tokioms kaip, pavyzdžiui, COVID-19 pandemija?

| — | Kokiomis priemonėmis pavyktų prisidėti prie visuotinio DVT bei JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo ir kokius minimalius standartus nustatyti valstybių narių nacionaliniuose veiksmų planuose? |
| --- | --- |

—

Kokiomis priemonėmis pavyktų prisidėti prie visuotinio DVT bei JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo ir kokius minimalius standartus nustatyti valstybių narių nacionaliniuose veiksmų planuose?

| — | Kaip pasiekti, kad vykdant prekybos politiką būtų aktyviau skatinamas deramas darbas tvariose tiekimo grandinėse, visų pirma ištiriant, ar geresnis LPS tvarumo skyrių vykdymas padėtų pasiekti šį tikslą? |
| --- | --- |

—

Kaip pasiekti, kad vykdant prekybos politiką būtų aktyviau skatinamas deramas darbas tvariose tiekimo grandinėse, visų pirma ištiriant, ar geresnis LPS tvarumo skyrių vykdymas padėtų pasiekti šį tikslą?

| 2.2. | EESRK jau keletą kartų yra pareiškęs nuomonę šiais klausimais. 2016 m. Komitetas paragino EK patvirtinti „išsamią plataus užmojo strategiją, kad visa vidaus (galimybė dalyvauti ES viešuosiuose pirkimuose, naudotis ženklinimu ir kt.) ir išorės (prekybos, plėtros, kaimynystės ir kt.) politika pasaulinėse tiekimo grandinėse būtų skatinamas deramas darbas“. EESRK rekomendavo „apimti ir teisėkūros, ir ne teisėkūros priemones, geriausią praktiką, finansines paskatas, galimybes mokytis, socialinio dialogo ir profesinių sąjungų gebėjimų stiprinimą (9)“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2018 m. EESRK paragino EK „savo požiūriu siekti platesnio užmojo tikslų, visų pirma atsižvelgiant į veiksmingą PDV skyriuose numatytų įsipareigojimų vykdymo stiprinimą“ (10), ir pabrėžė būtinybę kuo greičiau ir prieš sudarant prekybos susitarimus ratifikuoti pagrindines TDO konvencijas. Siekdamas sustiprinti darbo teisės nuostatas, Komitetas rekomendavo visų pirma apsvarstyti galimybę sukurti nepriklausomą darbo sekretoriatą ir kolektyvinių skundų mechanizmą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019 m. EESRK paragino Europos institucijas paremti privalomą JT sutartį ir pradėti derybas „pritariant būtinam privalomos sutarties turiniui“ (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EP teisės reikalų komitetas neseniai kreipėsi į EESRK ir paprašė parengti nuomonę dėl Išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės (12). EP keliose rezoliucijose paragino išsamaus patikrinimo srityje priimti privalomus teisės aktus ir imtis kitų iniciatyvų, kad vykdant ūkinę veiklą ir pasaulinėse tiekimo grandinėse būtų užtikrinamos žmogaus teisės. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES Taryba pabrėžė, kad įgyvendinant išsamaus patikrinimo principą svarbu žmogaus teisių pažeidimų aukoms užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą ir atkreipė dėmesį į tai, kad „užtikrinti darnų vystymąsi ir pasiekti DVT galima“ tik pasiekus, kad įmonės gerbtų žmogaus teises“ (13). Taryba padarė išvadą, kad „jau vien tai, kad verslas vykdomas atsakingai, galiausiai galėtų užtikrinti konkurencinį pranašumą“ (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Po to, kai 2020 m. balandžio mėn. Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas pristatė tyrimo rezultatus, EK narys Didier Reynders įsipareigojo pasiūlyti iniciatyvą dėl privalomo įvairiems sektoriams taikytino teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo, kuris apimtų bendrovių tiekimo grandines, numatytų teisinę atsakomybę ir sankcijas bei būtų pagrįstas visapusiška žmogaus teisių apibrėžtimi, į kurią patektų ir darbuotojų bei profesinių sąjungų teisės (15). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Pasaulinės tiekimo grandinės: status quo ir COVID-19 krizės poveikis

| 3.1. | Veiksmai pasaulinėse tiekimo grandinėse užtikrina, kad visame pasaulyje būtų galima vykdyti ekonominę veiklą ir nesustotų pasaulinė prekyba. Daugiašalėse įmonėse ir jų sukurtose tiekimo grandinėse dirba šimtai milijonų žmonių ir šie tinklai sudaro 80 proc. pasaulinės prekybos (16). TDO 2013 m. duomenimis, 453 mln. darbuotojų arba daugiau nei penktadalis visų darbo vietų buvo susijusios su pasaulinėmis tiekimo grandinėmis; per praėjusį dešimtmetį šis skaičius išaugo 53 proc. (17). Skaitmeninės technologijos, aplinkos ir socialinis valdymas bei tvarumo tendencijos turės daugialypį poveikį tarptautinei gamybai per ateinantį „pertvarkos dešimtmetį“ (18). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Tarptautinė prekyba yra ne tik įtraukaus ekonomikos augimo ir skurdo mažinimo varomoji jėga, bet ir skatina tvarų vystymąsi“ (19). Atsižvelgiant į dėl COVID-19 krizės ribotą pasaulinę prekybą ir investicijas į pasaulines tiekimo grandines, taip pat į dar prieš krizę sulėtėjusį kovos su skurdu tempą, siekiant tvaraus augimo būtina aktyviau imtis reformų, didinti investicijas ir skatinti prekybą bei pasaulines tiekimo grandines. Tarptautinės organizacijos ir agentūros stiprina informacijos apie pagrindinius veiksnius mažinant skurdą bazę. Plėtros bankai pabrėžė, kad prekyba atliko itin svarbų vaidmenį ir kad tolesnė besivystančių šalių integracija į atvirą pasaulinę ekonomiką bus labai svarbi siekiant iki 2030 m. panaikinti itin didelį skurdą. Pavyzdžiui, kaimo rinkų plėtojimas ir sąžiningas jų integravimas į pasaulio rinkas gali tapti vis svarbesniu neturtingų kaimo gyventojų pajamų šaltiniu. Kiti duomenys rodo deramų ir produktyvių darbo vietų, tvarių įmonių ir ekonominių permainų svarbą mažinant skurdą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pasaulinės tiekimo grandinės – „sudėtingos, įvairios ir susiskaidžiusios“, pavyzdžiui, kai kurios daugiašalės įmonės turi daugiau nei 100 000 tiesioginių tiekėjų. Tokia padėtis teikia galimybių, bet kartu yra rizikinga. Pasaulinės tiekimo grandinės prisidėjo prie ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir verslumo, jos taip pat gali dalyvauti užtikrinant perėjimą iš neoficialios ekonomikos į oficialią (20), o tai naudinga besivystančioms šalims. Vis daugiau pasaulinės prekybos ir investavimo veiklos vyksta per pasaulines tiekimo grandines, pasitelkdamos šias grandines didžiausios bendrovės aktyviai naudojasi užsakomosiomis paslaugomis ir koordinuoja gamybą, vykstančią įvairiose pasaulio vietose, todėl ūkinė veikla turi didelį socialinį poveikį (21). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tiekimo grandinės ilgis ir santykių su tiekėjais trukmė priklauso nuo daugialypių verslo sprendimų, kurie priimami atsižvelgiant į daugiausiai žadančius verslo santykius, atstumą iki vartotojų rinkų, logistinius aspektus, įgūdžius ir pan. Tačiau sistemingas sutarčių sudarymas yra šalutinis konkurencijos ir ekonominių veiksnių rezultatas verslo modelyje, pagal kurį pasaulio tiekimo grandinės pernelyg dažnai organizuojamos mažiausių sąnaudų pagrindu. Be to, šis įmonių siekiamas darbo sąnaudų efektyvumas ne visada reiškia, kad naudą taip pat gaus ekonomika, darbuotojai, suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dabartinę ūkinės veiklos ir žmogaus teisių reguliavimo sistemą daugiausia sudaro teisiškai neprivalomos priemonės. Žmogaus teisės, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, vis dar pažeidinėjamos vykdant įmonių, įskaitant daugiašales, veiklą, taip pat jų tiekimo ar subrangos grandinėse. Be to, daromą neigiamą poveikį sudėtinga atsekti. Konkrečios atsakomybės sistemos subrangos grandinėse jau įtvirtintos ES teisėje ir taikomos, pavyzdžiui, viešuosiuose pirkimuose, komandiruojant darbuotojus ir migracijos srities teisės aktuose. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | COVID-19 krizė atskleidė nerimą keliantį pažeidžiamumą ir reikšmingą riziką, susijusią su labai suskaidytomis ir nediversifikuotomis tiekimo grandinėmis, be to tapo aiškiai matoma, kokia pažeidžiama juose dirbančių žmonių padėtis. Reaguojant į didelius veiklos sutrikimus, būtina stiprinti pasaulinių tiekimo grandinių patikimumą ir atsparumą, ypač svarbiausiuose regionuose ir sektoriuose tiek ES vidaus rinkoje, tiek bendradarbiaujant su trečiųjų šalių vyriausybėmis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK siūlo surinkti ir apdoroti daugiau duomenų, susijusių su pažeidžiamomis grandinėmis, siekiant nustatyti galimą ekonominės veiklos sutrikimo riziką ir aptikti žmogaus teisių pažeidimus. Kasmetinės LPS įgyvendinimo ataskaitos galėtų tapti nuolatiniu tokių duomenų šaltiniu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | JT Generalinis Sekretorius António Guterres COVID-19 pandemiją pavadino ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija, virstančia ekonomine ir socialine bei „žmogiškąja krize ir netrukus tapsiančia žmogaus teisių krize“ (22). „Pilietinė visuomenė atskleidė, kad daugelis vyriausybių nesugeba apginti savo piliečių, o daug bendrovių neužtikrina žmogaus teisių, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų. Darbuotojai nuolat verčiami dirbti nesuteikus tinkamų priemonių, kurios apsaugotų nuo užsikrėtimo, jiems susirgus ar privalant laikytis saviizoliacijos atsisakoma suteikti apmokamas laikinojo nedarbingumo atostogas, jie atleidžiami iš darbo iš anksto nepranešus ar neišmokėjus kompensacijos“ (23). Be to, buvo nustatyta galimo priverčiamojo darbo rizika bendrovėse, dalyvaujančiose tiekimo grandinėse, kuriose gaminamos pirštinės ir kitos asmeninės apsaugos priemonės, parduodamos Europoje ir JAV (24). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | JT įmonių ir žmogaus teisių darbo grupė svarbiame pareiškime pripažino, kad kovojant su COVID-19 reikia rinktis „tvarų kelią, kuris būtų orientuotas į žmones“. Šioje kovoje „negalima mažinti standartų arba pasinaudoti ja kaip pretekstu, suteikiančiu galimybę vyriausybėms ir verslo subjektams išvengti tarptautinių žmogaus teisių įsipareigojimų“. Reali pažanga įgyvendinant JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus „padės mums geriau pasiruošti kitai krizei, ypač kai mūsų bendras dėmesys nukrypsta į klimato krizę ar kitas žmogaus teisių problemas, sukeliamas neteisybės ir augančios nelygybės“ (25). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK paragino atgaivinant prekybos srautus remtis tvirtais įsipareigojimais laikytis socialinių ir darbo standartų ir užtikrinti veiksmingą šių standartų įgyvendinimą. Tiekimo ir gamybos procesų sutrikimas parodė, kaip svarbu turėti ir veiksmingai taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, taip pat užtikrinti, kad darbuotojai būtų saugūs, sveiki ir galėtų tiekti prekes ir teikti paslaugas pasauliui. Pagrindinių TDO konvencijų dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų, taip pat visų pagrindinių ir naujausių TDO konvencijų ratifikavimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas yra pagrindiniai būdai užtikrinti saugias ir deramas darbo sąlygas (26). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Atskaitos taškas: pagrindinės tarptautinės priemonės ir apibrėžtys

| 4.1. | Yra įvairių tarptautinių priemonių reguliuojančių tarpvalstybines tiekimo grandines. Jose apibrėžiamas atsakingas verslas, išsamaus patikrinimo mechanizmas ir bendrovių prievolės, susijusios su jų tiekimo grandinėmis bei valstybėms tenkantis vaidmuo, prievolės ir įsipareigojimai užtikrinti, kad būtų gerbiamos žmogaus teisės, įskaitant veiksmingų prevencijos priemonių, kontrolės, taisomųjų veiksmų ir sankcijų taikymą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) – JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. pagrindas. Pasaulinių tiekimo grandinių organizavimas ir privataus sektoriaus vaidmuo yra labai svarbūs norint skatinti ir pasiekti DVT tikslus ir uždavinius, įskaitant šiuos tikslus: „skatinti tvarų ekonomikos augimą ir produktyvų aprūpinimą darbu (8 tikslas), skatinti įtraukią ir tvarią pramonės plėtrą (9 tikslas), sumažinti nelygybę (10 tikslas), užtikrinti tvarius naudojimo ir gamybos modelius (12 tikslas) ir stiprinti darnaus vystymosi partnerystę (17 tikslas)“. DVT 9 ir 12 tikslai skirti būtent tiekimo grandinėms, o 17 tikslas – bendrovių elgesiui. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | 2011 m. patvirtintuose JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose pabrėžiama „valstybių pareiga savo teritorijoje ir (arba) jurisdikcijoje apginti visus asmenis nuo žmogaus teisių pažeidimų“ bei „aiškiai išdėstyti lūkesčius, kad visos verslo įmonės, kurių buveinė yra jų teritorijoje ir (arba) jurisdikcijoje, visapusiškai laikytųsi žmogaus teisių visoje savo veikloje“. Bendrovių atsakomybė laikytis žmogaus teisių reikalauja, kad jos „savo pačių veikla nedarytų neigiamo poveikio žmogaus teisėms ir prie jo neprisidėtų“ ir „siektų užkirsti kelią neigiamam poveikiui žmogaus teisėms, kuris pagal verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jų veikla, gaminiais arba paslaugomis, arba tokį poveikį sušvelninti“. „Verslo įmonės turėtų būti parengusios politiką ir procesus“, įskaitant „žmogaus teisių išsamų patikrinimą, siekiant nustatyti žmogaus teisių pažeidimus, vykdyti jų prevenciją ir juos mažinti bei informuoti, kaip jos sprendžia pažeidimų poveikio žmogaus teisėms problemą“, ir aktyviai vykdyti „veiksmus, skirtus pašalinti bet kokį dėl jų kaltės ar joms dalyvaujant sukeltą neigiamą poveikį žmogaus teisėms“. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų komentaruose dėl padaryto neigiamo poveikio, kurio verslo įmonė nesukėlė ir prie kurio neprisidėjo, tačiau kuris pagal verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jos veikla, gaminiais ar paslaugomis, teigiama, kad „pareiga laikytis žmogaus teisių nereikalauja, kad pati įmonė numatytų žalos ištaisymą, tačiau ji gali imtis tam tikro vaidmens“ (27). Be to, šių principų komentaruose nurodoma, kad išsamų patikrinimą atliekančios įmonės „neturėtų manyti, kad tai automatiškai ir visiškai jas atleidžia nuo atsakomybės už padarytus žmogaus teisių pažeidimus arba bendrininkavimą juos darant“ (28). JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose pabrėžiama viešųjų pirkimų reikšmė skatinant pagarbą žmogaus teisėms ir galimybė atsakingai nutraukti veiklą, kaip viena kraštutinių priemonių, kuri yra labai svarbi tiekimo grandinių valdymo srityje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Keliose TDO priemonėse ir iniciatyvose yra keliamas tiekimo grandinių ir deramo darbo klausimas, įskaitant valstybėms narėms ir bendrovėms tenkančią atsakomybę. TDO deramo darbo koncepcijoje nustatomi keturi strateginiai tikslai:






  — | skatinti kurti darbo vietas, ugdyti įgūdžius ir užtikrinti tvarius pragyvenimo šaltinius, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

skatinti kurti darbo vietas, ugdyti įgūdžius ir užtikrinti tvarius pragyvenimo šaltinius,

| — | užtikrinti darbuotojų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir neturtingų darbuotojų, teises, |
| --- | --- |

—

užtikrinti darbuotojų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir neturtingų darbuotojų, teises,

| — | užtikrinti vyrų ir moterų socialinę apsaugą, kad netekus pajamų ar joms sumažėjus būtų mokama tinkama kompensacija, ir galimybę gauti tinkamą sveikatos priežiūrą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti vyrų ir moterų socialinę apsaugą, kad netekus pajamų ar joms sumažėjus būtų mokama tinkama kompensacija, ir galimybę gauti tinkamą sveikatos priežiūrą,

| — | skatinti socialinį dialogą įtraukiant stiprias ir nepriklausomas darbuotojų ir darbdavių organizacijas. |
| --- | --- |

—

skatinti socialinį dialogą įtraukiant stiprias ir nepriklausomas darbuotojų ir darbdavių organizacijas.

| 4.5. | 2016 m. TDO rezoliucijoje dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse paminėtas vyriausybių vaidmuo nustatant reikalavimus, kuriais bendrovės yra įpareigojamos taikyti išsamaus patikrinimo procedūrą savo tiekimo grandinėse, užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms ir skatinant atsakingą verslą, pavyzdžiui, vykdant atitinkamą viešųjų pirkimų politiką. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Remiantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais ir juose numatytu išsamaus patikrinimo procesu, buvo paskelbta Trišalė deklaracija dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika; joje patikslinama, kad „šiame procese turi būti atsižvelgiama į pagrindinį vaidmenį, kuris tenka asociacijų laisvei ir teisei į kolektyvines derybas bei darbo santykiams ir nuolat vykstančiam socialiniam dialogui“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms yra privalomos šios organizacijos valstybėms narėms; jose pateikiamos išsamios atsakingo verslo gairės ir rekomenduojama atlikti išsamų patikrinimą atsižvelgiant į kylančią riziką, o valstybėms numatoma prievolė sukurti nacionalinius informacijos centrus (NIC), kurie skatintų laikytis gairių, pavyzdžiui, rengdami informuotumo didinimo programas ir nagrinėdami skundus dėl gairių pažeidimų. EESRK jau anksčiau ragino valstybes nares užtikrinti, kad Nacionaliniai informacijos centrai „būtų nepriklausomi ir jų struktūra būtų tokia, kad apimtų socialinius partnerius, kurie dalyvautų kaip NIC arba NIC priežiūros komiteto nariai. NIC turėtų turėti gerai parengtus ir tinkamus darbuotojus ir atitinkamą finansavimą“ (29). Savo tiekimo grandinėse įmonės turėtų „stengtis užkirsti kelią neigiamam poveikiui arba jį sušvelninti tais atvejais, kai jos prie to poveikio neprisidėjo, tačiau nepaisant to jis per verslo ryšius yra tiesiogiai susijęs su jų veikla, gaminiais ar paslaugomis. Tuo neketinama perkelti atsakomybės nuo neigiamą poveikį darančio ūkio subjekto įmonei, su kuria jį sieja verslo ryšiai (30)“. „Jei savo tiekimo grandinėje įmonė nustato neigiamo poveikio riziką, ji turėtų imtis būtinų veiksmų tam poveikiui nutraukti arba užkirsti jam kelią. Jei įmonė nustato riziką, kad ji gali prisidėti prie neigiamo poveikio, ji turėtų imtis būtinų veiksmų, kad panaikintų savo indėlį arba užkirstų jam kelią, ir panaudoti savo įtaką, siekdama kuo labiau sumažinti likusį poveikį“ (31). Bet kuriuo atveju tai nedaro poveikio ES ar valstybių nustatytai bendrovių atsakomybei, susijusiai su žmogaus teisių pažeidimais ir kitų rūšių neigiamu poveikiu, daromu jų veikloje ir tiekimo bei subrangos grandinėse, įskaitant atsakomybę už išsamaus patikrinimo prievolių pažeidimus. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Užtikrinti vienodas sąlygas Europos bendrovėms

| 5.1. | Nemažai įmonių yra įsipareigojusios įgyvendinti atskiras iniciatyvas ar jose dalyvauja, todėl vykdydamos ūkinę veiklą pakeitė požiūrį į žmogaus teisių laikymąsi. Galima paminėti šias sektorines iniciatyvas: „Amfori“, „Together for Sustainability“, „Chemie3“ ir „Bettercoal“. ES bendrovės turi gerą reputaciją už Europos ribų, nes laikosi prisiimtų įsipareigojimų ir savo veikla vietos lygmeniu prisideda prie tvarios plėtros. Vis dėlto šios savanoriškos priemonės neužtikrino tokių esminių elgesio pokyčių, kokių reikėtų (32). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato neseniai paskelbtame tyrime (33) pateikiami veiksmingos ir visapusiškos status quo analizės rezultatai, iš kurių matoma, kad „vos trečdalis apklausoje dalyvavusių verslo subjektų“ nurodė, jog vykdo išsamų patikrinimą žmogaus teisių ir poveikio aplinkai srityse, o dauguma šių patikrinimų atliekama tik pirmosios grandies tiekėjų įmonėse. Tyrime pabrėžiama, kad ES reikia privalomo įvairiems sektoriams taikomo teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo. Dabartinė krizė dar labiau paskatino remti šiuos veiksmus. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Europos bendrovės yra sukaupusio svarbios patirties įgyvendindamos veiksmingas ir plataus užmojo išsamaus patikrinimo politikos priemones, dažnai patvirtintas sudarant susitarimus su profesinėmis sąjungomis, todėl Europos bendrovėms būtų naudinga, jei būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir sąžininga konkurencija, kurios būtų grindžiamos bendrais minimaliais standartais, taikomais ir bendrovėms, kurios buvo įsteigtos trečiosiose šalyse ir veikia ES. Versle „ES prekės ženklo“ gerą reputaciją sukuria ir tai, kad Europos reglamentavimo aplinkoje taikomi aukšti standartai. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ES galioja įvairūs teisės aktai, susiję su tiekimo grandinių valdymu, pagarba žmogaus teisėms ir deramu darbu, visų pirma Nefinansinės informacijos atskleidimo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES (34), taikoma didesnėms viešojo intereso įmonėms. Ja šioms įmonėms nustatoma prievolė teikti ataskaitas apie jų daromą poveikį ir su tuo susijusią riziką, taip pat jų taikomas politikos priemones (jei jos taikomos) šiai rizikai sumažinti, įskaitant išsamų patikrinimą. Atskiruose sektoriuose taip pat taikomi teisės aktai, kuriais bendrovės įpareigojamos vykdyti išsamų patikrinimą savo tiekimo grandinėse, pavyzdžiui, Medienos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010 (35) ir Konflikto zonų naudingųjų iškasenų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821 (36). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Be to, pastaruoju metu buvo priimti įvairūs nacionaliniai įstatymai, kuriais nustatomas išsamaus patikrinimo reikalavimas, ypač išskirtinas Prancūzijoje priimtas įmonių budrumo pareigos įstatymas (37). Jame nustatyta plataus užmojo nacionalinė teisinė sistema, numatanti didelėms bendrovėms prievolę parengti, paskelbti ir įgyvendinti budrumo planą, kuris leistų nustatyti žmogaus teisių pažeidimus ir neigiamą poveikį aplinkai, kai veiklą vykdo pačios įmonės, jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos bendrovės, rangovai ir tiekėjai, su kuriais šios bendrovės palaiko „verslo santykius“, ir imtis priemonių, kurios užkirstų kelią šiems pažeidimams. Šiuo įstatymu patvirtinta atsakomybės sistema, numatanti bendrovių atsakomybę, jei joms nesilaikant išsamaus patikrinimo prievolės padaroma žala ar pažeidžiamos žmogaus teisės. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Dabartinė suskaidyta teisinė sistema turi neigiamą poveikį įmonėms, nes jos turi laikytis skirtingų taisyklių. Būtina keisti padėtį, nes įmonėms tenka konkuruoti nesąžiningomis sąlygomis, nėra teisinio tikrumo ir patiriamos administracinės išlaidos. Todėl vis daugiau įmonių ir investuotojų ragina patvirtinti privalomas išsamaus patikrinimo priemones (38). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Be to, status quo nėra naudingas bendrovėms, kurios elgiasi atsakingai, nes trūksta bendrų minimalių reikalavimų, palyginamų procesų, tinkamų viešųjų institucijų paskatų ir veiksmingo galiojančių taisyklių vykdymo, o investuotojai, suinteresuotieji subjektai ir vartotojai yra nepakankamai informuoti. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Europos veiksmų planas dėl žmogaus teisių ir deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse

6.1.   Sukurti veiksmingą reglamentavimo sistemą

| 6.1.1. | Deramas darbas, pagarba žmogaus teisėms bei pasaulinių vertės ir tiekimo grandinių tvarumas yra svarbūs klausimai pasaulinių, Europos ir nacionalinių institucijų politinėse darbotvarkėse bei susilaukia vis didesnio verslo bendruomenės dėmesio. Vis dėlto reikia kuo skubiau sukurti veiksmingą ir nuoseklią reglamentavimo sistemą, kad būtų galima spręsti šiuos klausimus ir siekti pasaulinių ir ES socialinių ir aplinkos tikslų, užtikrinti sąžiningą konkurenciją tarp ekonominės veiklos vykdytojų ir remti Europos bendrovių ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Plėtojant iniciatyvas, kurias jau įgyvendina daugelis Europos bendrovių, ir siekiant įtvirtinti jų pasaulinę lyderystę šioje srityje, itin svarbu sukurti plataus užmojo, visapusišką ir universalią strategiją, kuri sujungtų esamas iniciatyvas ir panaikintų nustatytus trūkumus. „Savanoriškos ir privalomos priemonės nėra tarpusavyje nesuderinamos ir turi vienos kitas papildyti“ (39). |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Europos veiksmų planas turėtų tapti bendru pagrindu, kuriuo remiantis būtų įgyvendinamos žmogaus teisių, deramo darbo ir tvarumo teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvos, skirtos įmonių veiklai ir tiekimo grandinėms. Jame turėtų būti pripažįstami esminiai skirtingi ir vienas kitą papildantys vaidmenys, kuriuos atlieka įvairūs šioje srityje veikiantys subjektai: Europos institucijos, valstybės narės, tarptautinės institucijos, bendrovės, socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai. Siekiant sėkmingai įgyvendinti veiksmų plano, kuris turėtų būti parengtas laikantis socialinio dialogo ir daugiašalių suinteresuotųjų subjektų metodo, tikslus, būtina į jo vykdymą visapusiškai įtraukti visus susijusius dalyvius. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Įgyvendinant pagrindinius šio plano tikslus turėtų būti siekiama skatinti atsakingą verslą, užtikrinti, kad vykdant verslo veiklą ir veikiant tiekimo grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės ir ES socialiniai bei aplinkos tikslai, remti bendroves ir MVĮ, kurios siekia taikyti atsakingo verslo modelį, ir sukurti vienodas sąlygas bendrovėms. Prevencine ir privaloma tvarka taikant išsamaus patikrinimo metodą, turėtų pavykti sumažinti žmogaus teisių pažeidimų skaičių. Jei visoms bendrovėms būtų taikomos vienodos pagrindinės taisyklės, tai leistų vartotojams palyginti įmones. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Plati žmogaus teisių apibrėžtis, į kurią turėtų patekti ir darbuotojų bei profesinių sąjungų teisės, turėtų būti parengta remiantis įvairiomis tarptautinėmis priemonėmis (40), pirmiausia TDO konvencijomis. Į šią apibrėžtį visų pirma turėtų patekti asociacijų laisvė bei teisė derėtis dėl kolektyvinių sutarčių ir imtis kolektyvinių veiksmų, teisė gauti informaciją, rengti konsultacijas ir jose dalyvauti, teisė į deramas darbo sąlygas, profesinės sveikatos apsaugos ir saugos užtikrinimą, teisė gauti sąžiningą darbo užmokestį ir teisė į socialinį draudimą. Kovojant su vaikų darbu ir priverčiamuoju darbu, EK požiūris „visiškai netoleruoti vaikų darbo“ turi būti papildytas veiksmingais ir plataus užmojo veiksmais. Veiksmų plane turėtų būti laikomasi platesnio požiūrio į atsakingą verslą, jis turi apimti socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, įmonių valdymą, kovą su korupcija, teisingumą mokesčių srityje ir mokesčių skaidrumo užtikrinimo priemones. Siekiant imtis konkrečių veiksmų kuriant tvarias tiekimo grandines, svarbu konkrečias priemones įgyvendinti vietos lygmeniu, nes bendrovės, vykdydamos veiklą už ES ribų, turi įvertinti vietos teisės aktus ir galiojančius susitarimus. Vyriausybės turi pripažinti, kad būtent jos, vykdydamos patikras, užtikrina, kad būtų laikomasi darbo rinkos taisyklių, ir todėl vyriausybės nacionaliniu ir vietos lygmenimis turi atlikti visapusišką vaidmenį (41). |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Būtina užtikrinti tinkamą veiksmų koordinavimą tarp ES ir nacionalinio lygmenų. Nacionaliniai veiksmų planai turi būti parengti bendradarbiaujant su nacionaliniais socialiniais partneriais ir pilietine visuomene; šie planai turi būti glaudžiai susieti su nacionaliniais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo planais, turi būti atsižvelgiama į EBPO gaires ir vaidmenį, atliekamą Nacionalinių informacijos centrų (NIC), kurie turėtų „būti nepriklausomi ir jų struktūra būtų tokia, kad apimtų socialinius partnerius, kurie dalyvautų kaip NIC arba NIC priežiūros komiteto nariai. NIC turėtų turėti gerai parengtus ir tinkamus darbuotojus ir atitinkamą finansavimą“ (42). Europos veiksmų plane taip pat būtų galima numatyti minimalius standartus, kurie būtų taikomi įvairioms sritims ir užtikrintų, kad susijusios tarptautinės priemonės būtų visiškai ir veiksmingai įgyvendintos nacionaliniu lygmeniu. EK lygmeniu būtina užtikrinti, kad būtų veikiama nuosekliai ir būtų koordinuojamas darbas, vykdomas skirtingose politikos srityse, ir už jas atsakingų generalinių direktoratų, visų pirma Teisingumo, Finansų, Prekybos ir Užimtumo, bei EIVT veikla. |
| --- | --- |

6.1.6.

6.2.   Parengti privalomą Europos išsamaus patikrinimo teisės aktą

| 6.2.1. | EESRK palankiai vertina, kad EK atsižvelgia į Komiteto rekomendaciją (43) pasiūlyti šios srities teisės aktą, ir ragina, kad Europos veiksmų plane pirmiausia būtų numatyta pasiūlyti iniciatyvą dėl privalomo įvairiems sektoriams taikomo teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo, kurią rengiant būtų atsižvelgta į Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakymu atliktą tyrimą ir vadovaujamasi EK nario D. Reynders išsakytais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir užtikrinti vienodas sąlygas, šis teisės aktas turėtų būti taikomas visoms ES veikiančioms ar įsteigtoms bendrovėms, jų vykdomai veiklai ir subrangos grandinėms bei viešajam sektoriui ir jame turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius MVĮ poreikius bei suvaržymus. Taip būtų atsižvelgta į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir užtikrinta, kad nuostatos būtų taikomos „visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių, vykdomą veiklą, savininkus ir struktūrą“ (44). Bendrovės privalėtų laikytis griežtų atsakingo verslo standartų, susijusių su socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai, įmonių valdymu, kova su korupcija ir mokesčių teisingumu. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Remiantis išsamaus patikrinimo pagrindiniais etapais, kurie buvo nustatyti atitinkamose JT, TDO ir EBPO priemonėse, bendrovėms turėtų būti nustatyti šie reikalavimai: nustatyti ir įvertinti esamą ir galimą neigiamą poveikį, nustačius faktus imtis veiksmų (nutraukti veiklą, kuria sukeliamas neigiamas poveikis), parengti ir įgyvendinti išsamaus patikrinimo planą, kad būtų išvengta galimos rizikos ir neigiamo poveikio fakto, sukurti ankstyvojo perspėjimo mechanizmą, tikrinti ir stebėti, kaip įgyvendinami išsamaus patikrinimo planai, užtikrinti šio proceso veiksmingumą ir skaidrumą ir teikti ataskaitas apie plano įgyvendinimą. Išsamaus patikrinimo procesas, kurį taikydamos bendrovės vykdo savo įsipareigojimus, turėtų būti proporcingas galimo poveikio rimtumui ir atitikti veiklos aplinkybes. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Teisės aktas turi būti grindžiamas prevenciniu požiūriu, tačiau kartu užtikrinti nukentėjusiems ir jų atstovams, įskaitant profesines sąjungas ir žmogaus teisių gynėjus, veiksmingas teisių gynimo priemones ir teisę kreiptis į teismą. Be to, būtina vykdyti viešą stebėseną, kaip įmonės laikosi prievolių, ir numatyti teisines pasekmes, jei jų nesilaikoma. EESRK parengs nuomonę dėl konkrečių šios iniciatyvos aspektų, įskaitant įmonių atsakomybę (45). Tačiau ES iniciatyva šioje srityje neturėtų daryti poveikio bendrajai ir individualiajai atsakomybei arba kitoms atsakomybės sistemoms, taikomoms tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmenimis, ar jas apriboti. |
| --- | --- |

6.2.4.

6.3.   Esminis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmuo

| 6.3.1. | Socialiniam dialogui turėtų tekti svarbus vaidmuo vykdant veiksmus, susijusius su išsamiu patikrinimu ir atsakingu verslu, užtikrinant, kad įmonėms vykdant veiklą bei jų tiekimo ir subrangos grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės. Siūlomuose veiksmų planuose ar teisėkūros iniciatyvose turėtų būti remiamasi socialinio dialogo ir teisės derėtis dėl kolektyvinių sutarčių teikiama nauda bei turėtų būti užtikrinta darbuotojų teisė į informaciją ir konsultacijas. Tenka apgailestauti, kad šie elementai nenagrinėjami Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato atliktame tyrime. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Bendrovės ir profesinės sąjungos atitinkamu lygmeniu gali derėtis dėl susitarimų, kuriuose būtų konkrečiai apibrėžta, kaip bus įgyvendinamos direktyvoje nustatytos prievolės. Tai rodo, kad įgyvendinant keletą esamų susitarimų dėl išsamaus patikrinimo procesų buvo sukaupta geroji patirtis ir sulaukta naudingo indėlio. Be to, rengiant išsamaus patikrinimo planus ir juos įgyvendinant, turėtų būti informuojami darbuotojų atstovai ir su jais turėtų būti konsultuojamasi. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Pažangos šiose srityse reikėtų siekti pasitelkiant Europos socialinį dialogą tarp sektorių ir tame pačiame sektoriuje, pavyzdžiui, vykdyti bendras iniciatyvas ir projektus, rengti gaires, stiprinti gebėjimus ir siekti susitarimų. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Yra sukaupta patirties, kaip pasitelkiant socialiniu dialogu grindžiamas iniciatyvas galima pasiekti gerų rezultatų užtikrinant deramą darbą pasaulinėse tiekimo grandinėse. 2013 m. gegužės mėn. Bangladeše pasirašytas teisiškai privalomas Priešgaisrinės ir pastatų saugos susitarimas, kurį sudarė daugiau nei 200 drabužių prekės ženklų įmonių, daugiausia iš Europos, ir dvi pasaulinės profesinės sąjungos – „IndustriALL“ ir „UNI Global Union“ bei keletas vietos profesinių sąjungų ir vietos lygmens stebėtojų. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Veiksmų plane turėtų būti numatyta priemonių, skirtų didinti vartotojų ir investuotojų informuotumą apie bendrovių veiksmų daromą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, ir skatinama kurti priemones, leidžiančias palyginti bendrovių veiklos rezultatus ir lengviau nustatyti bendroves, taikančias veiksmingas atsakingo verslo strategijas. Visose iniciatyvose turėtų dalyvauti suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius ir NVO, nes jie gali veikti kaip informacijos skleidėjai ir padėti didinti informuotumą apie teigiamo ir neigiamo elgesio atvejus. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.4.   Europos veiksmų planą papildančios priemonės

| 6.4.1. | Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos peržiūra. Reikėtų atlikti išsamią šios direktyvos peržiūrą, siekiant į subjektinę taikymo sritį įtraukti visas bendroves ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į konkrečius MVĮ poreikius ir suvaržymus. Taip pat reikėtų geriau apibrėžti materialinę taikymo sritį, kad teikiama nefinansinė informacija būtų visapusiška, palyginama ir veiksminga. Atsižvelgiant į tai, kad svarbiausias išsamaus patikrinimo mechanizmo elementas – ataskaitų teikimas, turėtų būti užtikrinta, kad ataskaitų teikimo nuostatos derėtų su atitinkamomis teisėkūros iniciatyvomis ir apimtų pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir tikslus (pvz., remiantis Paryžiaus susitarimu ir DVT) bei būtų patvirtintos remiantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais ir kitomis tarptautinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Direktorių valdybos prievolės, tvarus įmonių valdymas ir bendrovių teisė. Reikėtų patvirtinti ES teisėkūros priemones, kurios numatytų prievolę bendrovės direktorių valdybai veikti atsižvelgiant į visų bendrovės akcininkų interesus ir siekti, kad įmonės veikla būtų prisidedama įgyvendinant socialinius ir aplinkos tikslus. Be to, reikėtų nustatyti, kokios kitos teisėkūros ir ne teisėkūros priemonės galėtų padėti skatinti tvaresnį, į ateitį ir ilgalaikę perspektyvą orientuotą įmonių valdymą bei tobulinti bendrovių teisę. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Viešasis finansavimas ir viešoji parama. Reikėtų numatyti konkrečias sąlygas ir paskatas, susijusias su pagarba žmogaus teisėms, deramo darbo ir tvarumo tikslais, kurios būtų taikomos bendrovių veiklai ir tiekimo grandinėms, siekiant sudaryti galimybes gauti viešą ir ES finansavimą ir paramą, ypač atsižvelgiant į Europos ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus po COVID-19 krizės. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Viešieji pirkimai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinta ir vykdoma viešųjų pirkimų direktyvose nustatyta socialinės apsaugos sąlyga; taip pat reikėtų teikti pasiūlymus dėl viešųjų pirkimų tvarkos, kad bendrovės, tiek vykdydamos veiklą, tiek tiekimo grandinėse, būtų skatinamos veiksmingai remti ir stiprinti išsamaus patikrinimo veiksmus žmogaus teisių srityje ir laikytis atsakingo verslo principų, įskaitant deramo darbo užtikrinimą. Šį tikslą būtų galima pasiekti, be kita ko, peržiūrėjus viešųjų pirkimų direktyvas, sustiprinus perkančiųjų organizacijų pajėgumus ir keičiantis geriausia patirtimi, įskaitant tokių veiksmų skatinimą laisvosios prekybos susitarimuose. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Paskatos. Reikėtų siūlyti iniciatyvas, kuriomis būtų remiamos bendrovės, įgyvendinančios daugiau atsakingo verslo veiksmų bei siekiančios didesnio teigiamo socialinio poveikio ir poveikio aplinkai, nei numatyta teisės aktuose. Šios iniciatyvos galėtų būti: parama kuriant konkrečias politikos priemones ir mechanizmus, tvarių įmonių tinklų rėmimas, socialinių partnerių iniciatyvų pajėgumų stiprinimas. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Sinergija su tarptautinės prekybos ir investicijų darbotvarke. Užsienio investuotojų, norinčių pasinaudoti tarptautinio investicijų susitarimo teikiama nauda, pirmiausia turėtų būti reikalaujama atlikti išsamų patikrinimą. Atitinkamai LPS pasirašiusios šalys turėtų užtikrinti, kad jų teritorijoje veikiančios įmonės laikosi išsamaus patikrinimo reikalavimų. Pavyzdžiui, Kanada sustiprino savo įmonių socialinės atsakomybės strategiją, sutelkdama dėmesį į Kanados įmonių elgesį užsienyje, ir sukūrė daugiašalį suinteresuotųjų subjektų patariamąjį organą. 2019 m. balandžio mėn. buvo paskirtas pirmasis Kanados atsakingos įmonės ombudsmenas, turintis įgaliojimą peržiūrėti ir viešai pranešti apie įtariamus žmogaus teisių pažeidimus užsienyje veikiančių Kanados kalnakasybos, naftos, dujų ir drabužių įmonių veikloje taip pat teikti rekomendacijas dėl prekybos priemonių įmonėms (46). |
| --- | --- |

6.4.6.

| 6.4.7. | Veiksmų plane turėtų būti skiriama pakankamai dėmesio įvairesniems elementams: mokesčių skaidrumo užtikrinimo priemonėms, ataskaitų pagal šalis teikimui, sąžiningam mokesčių mokėtojų elgesiui, tvariam finansavimui ir investuotojų prievolėms. Reikėtų apsvarstyti, ar nereikia peržiūrėti ir sugriežtinti Konflikto zonų naudingųjų iškasenų ir Medienos reglamentų. |
| --- | --- |

6.4.7.

7.   Prekybos indėlis užtikrinant deramą darbą ir veiksmingą vykdymą

| 7.1. | Prekyba – tai kompleksinis elementas, kuris svarbus įgyvendinant Europos veiksmų plano tikslus, kadangi leidžia užmegzti ryšius su trečiosiomis šalimis ir plėtoti daugiašalę perspektyvą. Tai turi atsispindėti naujojoje ES prekybos strategijos peržiūroje. ES yra sukūrusi didžiausią pasaulio prekybos tinklą ir tai yra labai svarbus veiksnys dvišaliuose prekybos susitarimuose. Juo reikia veiksmingai pasinaudoti tiek prieš sudarant šiuos susitarimus, tiek juos įgyvendinant ir vykdant. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pavyzdžiui, ES ir Vietnamo derybos parodė, kad ES, įtraukdama šalį partnerę, gali pasiekti gerų rezultatų gerinant darbo sąlygas. Tačiau tam tikrose šalyse partnerėse, su kuriomis LPS buvo sudaryti prieš daugelį metų, trūksta matomos pažangos įgyvendinant prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimus; pirmiausia reikėtų paminėti ilgus metus trunkantį ES ir Korėjos ginčą dėl darbuotojų teisių ir dėl to, kad nebuvo ratifikuotos visos pagrindinės ir atnaujintos TDO konvencijos. Tai patvirtina, kad daugiausia galimybių pasiekti, kad būtų ratifikuoti TDO dokumentai esama vykstant deryboms dėl susitarimo ir prieš jį sudarant, o konkretūs rezultatai turi atsispindėti pasirašytame susitarime. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Prekyba netapo pagrindine klimato politikos varomąja jėga, bet gali tapti pagrindine pagalbine priemone. Tai, kad Paryžiaus susitarimas tapo „esminiu elementu“, kuris bus įtrauktas į visus būsimus išsamius prekybos susitarimus (tai reikštų, kad susitarimai gali būti sustabdyti, jei bus nesilaikoma reikalavimų), yra teisingas žingsnis, bet turėtų būti žengiama dar toliau ir tokio požiūrio laikomasi taip pat ir pagrindinių bei atnaujintų TDO konvencijų, kurias ratifikavo visos ES valstybės narės, atvejais. TDO, kaip tarptautiniu lygmeniu pripažinta institucija, turėtų dalyvauti stebint TDO konvencijų įgyvendinimą vykdant laisvosios prekybos susitarimus (47). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESRK anksčiau rekomendavo ateityje į visus įgaliojimus, susijusius su prekybos ir darnaus vystymosi skyriais, įtraukti specialią nuostatą dėl DVT skatinimo, o vykdant Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) reformą sukurti taisykles, kuriomis būtų užtikrinta, kad šalys laikytųsi DVT ir juos įgyvendintų. Šioje srityje ES ir valstybės narės turėtų pasinaudoti savo įtaka ir atstovavimu visose PPO komitetų struktūrose, visų pirma atsakingose už tokias naujas sritis kaip prekyba ir deramas darbas. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Prekybos ir darnaus vystymosi skyriai tampa vis svarbesni visuose naujos kartos ES LPS, tačiau dabar dėmesį reikia susitelkti į veiksmingą vykdymą ir įgyvendinamumą, kad šie įsipareigojimai būtų įgyvendinti ir užsienyje veikiančioms ES įmonėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Reikia gerokai sustiprinti vietos patarėjų grupės teikiamų rekomendacijų poveikį tiriant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų pažeidimus. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EESRK dar kartą ragina EK ieškoti naujų būdų darbo ginčams spręsti, kad ad hoc tarptautinei ginčų sprendimų kolegijai būtų suteikta galimybė taikyti taisomąsias priemones įsipareigojimų nesilaikantiems subjektams. Kovojant su socialiniu dempingu būtų galima remtis galiojančia skubos procedūra, taikoma vykdant ES antidempingo priemones. EESRK, atsižvelgdamas į Prancūzijos ir Nyderlandų neoficialų dokumentą (48), siūlo siekiant užtikrinti prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų vykdymą jas susieti su laipsnišku tarifų mažinimu. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESRK ragina perorganizuoti esamą prekybos ir darnaus vystymosi ekspertų grupių mechanizmą, kad skundus pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrius galėtų nagrinėti ne tik prekybos srities teisininkai, bet ir darbo, klimato ir žmogaus teisių ekspertai. Jei tokios ekspertų grupės nustato pažeidimus, turėtų būti pradėtas taikyti sutartyje numatytas valstybių ginčų sprendimo mechanizmas, pagal kurį būtų numatytos galimos finansinės baudos arba sankcijos, taip pat nukentėjusiosios šalies teisių gynimo priemonės (49). Atsižvelgdamas į tai, EESRK pasiūlė sukurti nepriklausomą darbo sekretoriatą ir kolektyvinių skundų mechanizmą (50). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Nauja prekybos ir darnaus vystymosi ekspertų grupė turėtų imtis vadovaujančio vaidmens užtikrinant įsipareigojimų vykdymą, „ypač [...] tų, kurie susiję su prekybos ir darnaus vystymosi skyriais bei socialinėmis ir aplinkos problemomis, kylančiomis dėl kitų prekybos ir investicijų susitarimų skyrių“, ir „laiku pradėti veiksmingus tyrimus skiriant atitinkamus išteklius. Be to, turi būti aiškiai nustatytas pripažintų suinteresuotųjų subjektų vaidmuo tiek teikiant skundus, tiek dalyvaujant bet kokiame vėlesniame viešajame klausyme“ (51). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Tiek vykdant tiesioginę veiklą, tiek tiekimo grandinėse, įmonėms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi darbo ir socialinių teisių, remiant įstatymus, kuriais ginamos darbuotojų teisės, ir juos įgyvendinant bei laikantis su profesinėmis sąjungomis sutartų deramų standartų. EESRK ragina EK parengti nuostatas, kuriomis būtų reglamentuojama įmonių socialinė atsakomybė ir numatyti svarūs įsipareigojimai, atitinkantys JT ir EBPO priemones (52). Taip būtų užtikrinta, kad prekybos susitarimais būtų skatinamas tinkamas įmonių elgesys, užkertamas kelias socialiniam dempingui ir socialinių standartų mažinimui. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Prekybos ir tarptautiniai investicijų susitarimai gali tapti svarbia priemone paskatinti investuotojus ir vyriausybes nuosekliau laikytis standartų. Neseniai paskelbtoje EBPO ataskaitoje (53) nurodoma daug jau įgyvendinamų ir pradedamų iniciatyvų. Padėtį apsunkina didelė esamo reglamentavimo įvairovė, nes kai kurie metodai taikomi horizontaliai, kiti – sprendžiant konkrečias problemas. Todėl poveikis įmonėms yra nevienodas, nes numatytos skirtingos ribos ir taikymo apimtys. Net EBPO šalyse taikomi skirtingi ataskaitų teikimo standartai. Akivaizdu, kad būtina nustatyti vienodas sąlygas: aukštynkryptė visų taikomų standartų konvergencija užtikrintų teisinį tikrumą ir visų dalyvaujančiųjų subjektų sąžiningą konkurenciją. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Valdymo trūkumų šalinimas: ES pasaulinės lyderystės svarba

| 8.1. | Būtina parengti Europoje taikytinus išsamaus patikrinimo standartus siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės ir būtų vykdomi su šiomis teisėmis ir deramu darbu susiję reikalavimai. Tai padėtų įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, TDO trišalę deklaraciją ir EBPO gaires. Taip būtų papildytos nacionalinės iniciatyvos, kurias įgyvendinant siekiama DVT, ypač tikslo panaikinti vaikų darbą ir priverčiamąjį darbą. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Remiantis Europos standartais būtų skurtos patikimesnės, tvaresnės ir geriau valdomos tiekimo grandinės, taigi krizės metu padidėtų jų atsparumas ir valdymo veiksmingumas. Šis aspektas būtų labai svarbus, pavyzdžiui, darbo vietoje užtikrinant sveikatos apsaugą ir saugą. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Europos lygmens veiksmams būtini tarptautinės teisinės sistemos patobulinimai, kad būtų vykdoma nuosekli pasaulinė politika. Kartais, pradėjus vykdyti plataus užmojo vienašalius veiksmus, pavyksta pasiekti pažangos tarptautiniu lygmeniu. EESRK mano, kad ES turi išskirtinę galimybę imtis vadovaujančio vaidmens išsamaus patikrinimo srityje, visų pirma atsižvelgiant į pirmaujančią Europos bendrovių poziciją. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EESRK ragina ES ir valstybes nares siekti apčiuopiamos pažangos derantis dėl veiksmingesnės ir privalomos priemonės tarptautiniu lygmeniu, kartu pradėti naujas iniciatyvas, skirtas veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ir sistemas. Šiomis iniciatyvomis turėtų būti remiama Jungtinių Tautų privaloma sutartis dėl verslo ir žmogaus teisių (54) ir raginama parengti TDO konvenciją dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse (55), atsižvelgiant į 2016 m. Tarptautinėje darbo konferencijoje vykusias diskusijas bei remiantis pagrindinėmis ir atnaujintomis TDO konvencijomis ir TDO deklaracija dėl darbo principų ir teisių. EESRK mano, kad būtina kuo greičiau surengti visuotinę apklausą ir išanalizuoti, kaip taikant tarptautinius darbo standartus yra šalinami trūkumai užtikrinant deramą darbą bei kitos nustatytos spragos. |
| --- | --- |

8.4.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  TDO, Decent Work in Global Supply Chains (Deramas darbas pasaulinėse tiekimo grandinėse) ataskaita, 2016 m.

1

Decent Work in Global Supply Chains

(2)  OL C 97, 2020 3 24, p. 9.

2

(3)  OL C 303, 2016 8 19, p. 17.

3

(4)  OL C 47, 2020 2 11, p. 38.

4

(5)  EESRK nuomonė Privalomas išsamus patikrinimas (tiriamoji nuomonė Tarybos / EP prašymu), INT/911, 2020 m. rugsėjo mėn. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 136)

5

Privalomas išsamus patikrinimas

(6)  Žr. 3 išnašą.

6

(7)  OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

7

(8)  EESRK nuomonė Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas 2018 m. sausio 1 d. – 2018 m. gruodžio 31 d., REX/525, 2020 m. liepos mėn. (OL C 364, 2020 10 28, p. 160).

8

Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas 2018 m. sausio 1 d. – 2018 m. gruodžio 31 d.

(9)  Žr. 3 išnašą.

9

(10)  Žr. 7 išnašą.

10

(11)  Žr. 2 išnašą.

11

(12)  Žr. 5 išnašą.

12

(13)  2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvados (10254/16) dėl verslo ir žmogaus teisių.

13

(14)  2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados (8833/16) „ES ir atsakingos pasaulinės vertės grandinės“.

14

(15)  2020 m. balandžio 29 d. per internetinį seminarą, kurį surengė EP atsakingo verslo darbo grupė, pasakyta EK nario D. Reynders kalba apie išsamų patikrinimą.

15

EK nario D. Reynders kalba

(16)  UNCTAD, World Investment Report (2013 m.).

16

World Investment Report

(17)  TDO World Employment and Social Outlook (Užimtumas pasaulyje ir socialinė perspektyva 2015 m.).

17

World Employment and Social Outlook (Užimtumas pasaulyje ir socialinė perspektyva 2015 m.)

(18)  UNCTAD, World Investment Report (2020 m.).

18

World Investment Report

(19)  Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m., 68 pt..

19

(20)  Žr. 1 išnašą.

20

(21)  Žr. 3 išnašą.

21

(22)  António Guterres, „COVID-19 and Human Rights We are all in this together“, 2020 m. balandžio mėn.

22

„COVID-19 and Human Rights We are all in this together“

(23)  „What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?“, Įmonių ir žmogaus teisių išteklių centras, 2020 m. birželio 16 d.

23

„What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?“

(24)  „Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns“, Įmonių ir žmogaus teisių išteklių centras.

24

„Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns“

(25)  JT įmonių ir žmogaus teisių darbo grupės pareiškimas „Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights“.

25

„Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights“

(26)  Žr. 8 išnašą.

26

(27)  JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, 22 principas, komentaras.

27

(28)  JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, 17 principas, komentaras.

28

(29)  Žr. 7 išnašą.

29

(30)  EBPO gairių II dalies A.12 punktas.

30

(31)  EBPO gairių II dalies 18 ir 19 komentarai.

31

(32)  Žr. 15 išnašą.

32

(33)  Study on due diligence requirements through the supply chain, 2020 m.

33

Study on due diligence requirements through the supply chain

(34)  OL L 330, 2014 11 15, p. 1.

34

(35)  OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

35

(36)  OL L 130, 2017 5 19, p. 1.

36

(37)  2017 m. kovo 27 d. Prancūzijos įstatymas Nr. 2017-399 dėl patronuojančiųjų bendrovių ir rangos įmonių išsamaus patikrinimo.

37

dėl patronuojančiųjų bendrovių ir rangos įmonių išsamaus patikrinimo.

(38)  Call of investors representing USD 1,3 trillion ir List of public business statements & endorsements, Įmonių ir žmogaus teisių išteklių centras, 2019 m.

38

Call of investors representing USD 1,3 trillion

List of public business statements & endorsements

(39)  Žr. 4 išnašą.

39

(40)  Įskaitant Tarptautinę žmogaus teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos socialinę chartiją. Papildomai reikėtų remtis ES sutartimis ir ES pagrindinių teisių chartija bei nacionalinėmis priemonėmis ir teisės aktais žmogaus teisių srityje.

40

(41)  Žr. 7 išnašą.

41

(42)  Žr. 7 išnašą.

42

(43)  Žr. 4 išnašą.

43

(44)  JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, 14 dalis.

44

(45)  Žr. 5 išnašą.

45

(46)  Žr. 4 išnašą.

46

(47)  Žr. 8 išnašą

47

(48)  Nyderlandų ir Prancūzijos neoficialus dokumentas dėl prekybos socialinio ir ekonominio poveikio bei tvaraus vystymosi, 2020 m. gegužės mėn.

48

(49)  EESRK nuomonė Naujos daugiašalės matricos būtinybė pasibaigus COVID-19 pandemijai (nuomonė savo iniciatyva), REX/529, 2020 m. liepos mėn. (OL C 364, 2020 10 28, p. 53).

49

Naujos daugiašalės matricos būtinybė pasibaigus COVID-19 pandemijai (nuomonė savo iniciatyva)

(50)  Žr. 7 išnašą.

50

(51)  Žr. 7 išnašą.

51

(52)  Žr. 7 išnašą.

52

(53)  EBPO ataskaita, 2020 m.

53

(54)  Žr. 2 išnašą.

54

(55)  Žr. 3 išnašą.

55

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

554-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2020 9 16–2020 9 18

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/210

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“

(COM(2020) 103 final)

(2020/C 429/26)

| Pranešėja | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Panagiotis GKOFAS |

Pranešėja

Milena ANGELOVA

Bendrapranešėjis

Panagiotis GKOFAS

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2020 4 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 22 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 219 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2020 4 22

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 22

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

219 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina nekantriai lauktą ir būtiną MVĮ strategiją. Komitetas teigiamai vertina tai, kad strategijoje laikomasi išsamaus ir sisteminio požiūrio, ir džiaugiasi, kad joje apžvelgiamos esamos priemonės, instrumentai ir įrankiai, kurie pasirodė esą naudingi, ir kad jie toliau tobulinami bei laikomi bendros ir tinkamai koordinuojamos sistemos dalimi. EESRK ragina Europos Komisiją įgyvendinti strategiją laikantis nuoseklaus, integruoto ir visa apimančio požiūrio, kad įgyvendinant visus svarbiausius politinius sprendimus, pvz., žaliąjį kursą ir Pramonės strategiją, taip pat formuojant ES biudžetą ir įgyvendinant Europos ekonomikos gaivinimo planą, būtų iš esmės atsižvelgiama į MVĮ poreikius. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESRK yra įsipareigojęs padėti greitai įgyvendinti MVĮ strategiją ir pasisako už tai, kad būtų taikomas daugiapakopis valdymas; ES lygmeniu įvairių generalinių direktoratų darbo grupė MVĮ klausimais turi užtikrinti, kad:






  — | visose politikos srityse, kurios daro poveikį MVĮ, visų pirma įgyvendinant Europos ekonomikos gaivinimo planą, programą „Invest EU“, Mokumo paramos priemonę ir Europos žaliojo kurso investicijų planą, būtų laikomasi principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“; |
| --- | --- | --- |

1.2

—

visose politikos srityse, kurios daro poveikį MVĮ, visų pirma įgyvendinant Europos ekonomikos gaivinimo planą, programą „Invest EU“, Mokumo paramos priemonę ir Europos žaliojo kurso investicijų planą, būtų laikomasi principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“;

| — | Naujos kartos MVĮ strategija ir Smulkiojo verslo aktas būtų tinkamai įgyvendinami ir vertinami per Europos semestro procesą ir pagal parengtą MVĮ rezultatų suvestinę; |
| --- | --- |

—

Naujos kartos MVĮ strategija ir Smulkiojo verslo aktas būtų tinkamai įgyvendinami ir vertinami per Europos semestro procesą ir pagal parengtą MVĮ rezultatų suvestinę;

| — | valstybės narės tvirtai įsipareigotų įgyvendinti MVĮ strategiją, nes daugelio sričių ES politikos nepavyko įgyvendinti dėl neigiamų reakcijų, neveikimo ar mokesčių slėpimo, įskaitant perteklinį reglamentavimą, nacionaliniu lygmeniu; ypatingą dėmesį reikia skirti moterų padėčiai MVĮ verslo aplinkoje; |
| --- | --- |

—

valstybės narės tvirtai įsipareigotų įgyvendinti MVĮ strategiją, nes daugelio sričių ES politikos nepavyko įgyvendinti dėl neigiamų reakcijų, neveikimo ar mokesčių slėpimo, įskaitant perteklinį reglamentavimą, nacionaliniu lygmeniu; ypatingą dėmesį reikia skirti moterų padėčiai MVĮ verslo aplinkoje;

| — | MVĮ ir socialiniams partneriams atstovaujančios organizacijos atliktų aktyvesnį ir svarbesnį vaidmenį ir galėtų konstruktyviai prisidėti, nes dabartiniame Komisijos pasiūlyme tam skiriama nepakankamai dėmesio; |
| --- | --- |

—

MVĮ ir socialiniams partneriams atstovaujančios organizacijos atliktų aktyvesnį ir svarbesnį vaidmenį ir galėtų konstruktyviai prisidėti, nes dabartiniame Komisijos pasiūlyme tam skiriama nepakankamai dėmesio;

| — | ekosistemų, kaip prioritetinių finansavimo sričių, koncepcija būtų pradėta įgyvendinti tik po išsamių konsultacijų su ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis, siekiant užtikrinti, kad ji tinkamai atspindėtų tikrąją MVĮ padėtį, nes atrodo, kad toks veiksmas pernelyg drąsus. |
| --- | --- |

—

ekosistemų, kaip prioritetinių finansavimo sričių, koncepcija būtų pradėta įgyvendinti tik po išsamių konsultacijų su ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis, siekiant užtikrinti, kad ji tinkamai atspindėtų tikrąją MVĮ padėtį, nes atrodo, kad toks veiksmas pernelyg drąsus.

| 1.3 | Atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlymas buvo paskelbtas prieš prasidedant COVID-19 protrūkiui, EESRK prašo Komisijos parengti Naujos kartos MVĮ strategiją, kurioje būtina įvertinti Europos ekonomikos gaivinimo plane numatytas MVĮ rėmimo priemones, siekiant padėti MVĮ sušvelninti neigiamus izoliavimo, socialinių kontaktų ribojimo ir sveikatos saugumo priemonių taikymo padarinius jų verslui ir greitai atkurti veiklą. EESRK palankiai vertina tai, kad kuriama su ES biudžetu susieta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, tačiau pageidautų realios garantijos, kad šios priemonės lėšos pasieks visas MVĮ, kurioms jų reikia, teikiant konkrečiai joms pritaikytas paramos priemones. Šiam tikslui pasiekti reikia atlikti išsamesnę politikos peržiūrą ir pateikti tikslesnių bei konkretesnių pasiūlymų, kaip paskatinti MVĮ skaitmeninimą, inovacijas ir tvarumą. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Siekiant įgyvendinti Naujos kartos MVĮ strategiją reikės sukurti tvirtą įgyvendinimo sistemą ir užtikrinti politikos nuoseklumą. EESRK siūlo Europos Komisijai, Tarybai, Europos Parlamentui, konsultaciniams organams ir ES agentūroms susitarti dėl daugiamečio įgyvendinimo veiksmų plano, kuriame būtų nustatyti konkretūs tarpiniai rodikliai ir trumpalaikių, vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų įgyvendinimo tvarkaraštis. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK ragina įgyvendinant MVĮ strategiją suteikti daugiau atsakomybės MVĮ organizacijoms, be kita ko, tam parengiant specialią ES programą, pagal kurią būtų stiprinami MVĮ organizacijų ir socialinių partnerių gebėjimai ir teikiama parama bendriems veiksmams, kad jos veiktų kaip vieno langelio informacijos ir techninės pagalbos teikimo tarnyba, aktyviai įtraukiant jas į MVĮ atstovų skyrimo ir stebėjimo procesą ir nustatant jų atstovų veiksmingumo vertinimo sistemą. Siekiant, kad Europos įmonių tinklas atliktų svarbesnį vaidmenį konsultuojant MVĮ, kaip yra numačiusi Komisija, visų pirma tvarios pertvarkos klausimais, Europos ekologinį tinklą reikia iš esmės pertvarkyti, nes jo priemonės nepasiekia daugelio valstybių narių MVĮ, o ypač – amatų įmonių. EESRK mano, kad strategijos įgyvendinimo pažangą ir veiksmingumą turi nuolat stebėti, vertinti ir tikrinti specialiai tuo tikslu paskirta nepriklausoma ES observatorija, kad prireikus būtų galima skubiai parengti ir pasiūlyti taisomąsias priemones. |
| --- | --- |

1.5

2.   Bendrosios pastabos ir į ateitį orientuotas požiūris

| 2.1 | EESRK prašo Komisijos ir valstybių narių išsamiai apsvarstyti galimybę išplėsti MVĮ konkurencingumo ir inovacinių pajėgumų skatinimo priemonių taikymo sritį ir užtikrinti veiksmingą jų įgyvendinimą, taip pat padėti MVĮ didinti savo daugiaveiksnį našumą ir remti jų įprastą verslo veiklą. Pripažindamas inovacijų ir skaitmeninimo svarbą, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad didžiajai daugumai ES veikiančių MVĮ labai reikia paramos savo technologijoms modernizuoti, žmogiškųjų išteklių klausimams spręsti ir verslo veiklos rezultatams gerinti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESRK labai palankiai vertina tai, kad Komisija ketina įgyvendinti priemones, skirtas konkretiems visų MVĮ pogrupių, pvz., vertės kūrimo, labai mažų, mažųjų, viešųjų, šeimų verslo ir tradicinių įmonių, poreikiams, taip pat atokiose vietovėse veikiančių įmonių, savarankiškai dirbančių asmenų, amatų įmonių ir socialinės ekonomikos MVĮ poreikiams patenkinti, nes geresnis jų konkrečių poreikių patenkinimas yra svarbus veiksnys siekiant sėkmingai įgyvendinti strategiją. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Reikia vykdyti sistemingą visų į MVĮ orientuotų Europos ekonomikos gaivinimo fondo komponentų stebėseną siekiant užtikrinti, kad juos pasitelkus būtų galima MVĮ teikti būtiną paramą, pvz., taikant naują Mokumo palaikymo priemonę. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESRK ragina Komisiją parengti realų daugiametį įgyvendinimo planą, kuriame būtų aiškiai nustatyti tinkami ištekliai ir priemonės, konsultacijos ir bendri veiksmai su socialiniais partneriais, nepriklausoma pažangos ataskaita, stebėsenos ir poveikio vertinimo mechanizmai. Siekiant sėkmingai įgyvendinti skaitmeninę pertvarką itin svarbu, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje plataus užmojo pasiūlymai dėl Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos horizontas“ būtų labiau orientuoti į MVĮ ir kad būtų užtikrinta teisingesnė geografinė aprėptis. EESRK pabrėžia, kad svarbu efektyviai nukreipti MVĮ skirtą finansavimą ir paramos priemones labai mažoms įmonėms, įskaitant tradicines įmones. |
| --- | --- |

2.4

3.   Pirmasis ramstis

| 3.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad pripažįstama, jog reikia parengti MVĮ pritaikytas paramos priemones, kad jos galėtų klestėti vykdydamos neutralaus poveikio klimatui veiklą, efektyviai naudodamos išteklius, gebėdamos naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir dirbdamos dinamiškai. Patarėjai tvarumo klausimais ir „skaitmeniniai savanoriai“ gali padėti MVĮ įvaldyti skaitmenines technologijas, atnaujinti savo technologijas, pasirengti sėkmingam perėjimui prie darnesnio vystymosi ir rasti efektyvaus išteklių naudojimo ir neutralaus poveikio klimatui sprendimus. ES, nacionalinės ir regioninės MVĮ organizacijos turi jiems sudaryti palankesnes sąlygas atlikti savo vaidmenį ir įsipareigojimus bei juos sustiprinti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESRK palankiai vertina ypatingą socialinių partnerių vaidmenį ir tikisi, kad partnerystės principas bus toliau stiprinamas ir valstybės narės jį taikys veiksmingiau. ES, nacionalinėms ir vietos MVĮ organizacijoms tenka svarbus vaidmuo padedant MVĮ susipažinti su MVĮ politikos rėmimo priemonėmis ir jas suprasti. Tai visų pirma pasakytina apie tradicines ir (arba) labai mažas įmones (o jų yra didžioji dauguma) ir (arba) įmones, vykdančias veiklą atokiose ar kaimo vietovėse, kurioms reikia pasivyti spartų skaitmeninės revoliucijos tempą. EESRK yra pasirengęs padėti įtraukti šias organizacijas ir socialinius partnerius į tinklą, kuriame būtų kaupiami geriausios patirties pavyzdžiai ir idėjos dėl paramos priemonių ir konkrečių socialinio taikinimo veiksmų ir jais dalijamasi, palaikant socialinį dialogą. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESRK palankiai vertina tai, kad yra daug mechanizmų, skirtų palengvinti MVĮ perėjimą prie darnesnio vystymosi ir (arba) žiediškumo ir padėti joms laikytis teisės aktų. Komitetas pabrėžia, kad svarbu skubiai įgyvendinti Žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir nustatyti plataus užmojo žemiausią anglies dioksido kainos ribą, taip pat pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą. EESRK pabrėžia, kad teisingos pertvarkos mechanizmu galima remti naujosios ekonomikos augimą, ir rekomenduoja prireikus imtis socialinių ir paramos priemonių, kad krizė ir perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų žiedinės ekonomikos nepakenktų silpniausiems subjektams, be kita ko, skiriant paramą privačiajam sektoriui, kai juntami neigiami padariniai, ypač MVĮ. Siekiant paskatinti MVĮ tapti žalesnėmis, būtina skatinti jų radikalių ir perversminių inovacijų potencialą, kad perėjimas prie žaliosios ekonomikos būtų spartesnis. Gaudamos tinkamą paramą natūra ir teisėkūros srityje, MVĮ galės pasinaudoti novatoriška ir tvaria praktika greičiau nei didesnės įmonės. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Veiksminga intelektinės nuosavybės teisių (INT) politika yra itin svarbus novatoriškų įmonių, visų pirma MVĮ ir startuolių sėkmės veiksnys. INT, įskaitant patentus, prekių ženklus, autorių teises ir kitą žiniomis pagrįstą turtą, turi tapti neatsiejama daugelio MVĮ verslo strategijų dalis. Įmonėms reikia tvirtos ir patikimos intelektinės nuosavybės teisių sistemos, kuri atitiktų skaitmeninio amžiaus reikalavimus. Būtina kuo skubiau pradėti įgyvendinti ES patentų sistemą, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir sudarytos sąlygos MVĮ plėtoti ir saugoti savo išradimus priimtinomis sąnaudomis ir patiriant mažesnę administracinę naštą. Siekiant toliau stiprinti MVĮ praktinės patirties kūrimą ir apsaugą labai svarbu, kad Komisija, valstybės narės ir Europos patentų tarnyba (EPT) bendradarbiautų plėsdamos paraiškų dėl patentų teikimo paslaugas, įskaitant finansinės paramos paslaugas ir taip suteikti MVĮ geresnes galimybes kreiptis į teismą patentų pažeidimo atveju, visų pirma taikant draudimo prieš įvykį sistemą, ir pertvarkyti EPT apeliacinių skundų teikimo procesą. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Verslumas yra MVĮ varomoji jėga. EESRK prašo Komisijos daugiau dėmesio skirti verslumo iniciatyvos, verslumu grindžiamo mąstymo ir sąmoningo požiūrio į rizikos prisiėmimą skatinimui, stiprinimui ir puoselėjimui, taip pat palankesnio finansinių sunkumų patiriančių verslininkų įvaizdžio formavimui. Neužtenka sutelkti dėmesį tik į verslumo ugdymą ir mokymą visais mokymosi lygmenimis, nors šis aspektas yra labai svarbus. Reikia dėmesio skirti ir tam, kad visuomenė geriau suvoktų verslininkų vaidmenį, be kita ko, populiarinant gerus pavyzdžius ir pateikiant sektinus pavyzdžius. Reikėtų skatinti verslininkų kvalifikacijos kėlimą ir mokymus. Strategijoje būtų galima nustatyti tolesnio darbo jėgos judumo ES viduje ir trečiosiose šalyse didinimo priemones ir išnagrinėti priemones, kurios papildytų supaprastintą ES vizų sistemą. Komisija drauge su valstybėmis narėmis turi suteikti MVĮ inovacijų infrastruktūrą, t. y. laboratorijas, informacinių ir ryšių technologijų įrangą, biurų pastatus ir teikti teisinę paramą bei paramą intelektinės nuosavybės klausimais. Tinkamu lygiu teikiant tokią paramą labai sumažėtų startuoliams taikoma riba ir atsivertų galimybės nepilną darbo dieną verslu užsiimantiems asmenims. Komisija taip pat galėtų paskatinti vyriausybines agentūras sukurti aplinką, kurioje MVĮ galėtų išbandyti savo prototipus, taip sudarydama palankesnes sąlygas novatoriškų MVĮ finansavimui, nes sumažėtų techninė rizika investuotojams. Labai svarbu atlikti veiksmingas kompetencijų poreikių analizes ir jomis remiantis keisti mokymo programas. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Žmogiškieji ištekliai yra pagrindinis konkurencingumo veiksnys, ypač kalbant apie MVĮ, kurios paprastai turi mažiau organizacinių, valdymo ir finansinių priemonių, skirtų pritraukti, motyvuoti ir išlaikyti kvalifikuotus darbuotojus. Todėl EESRK pabrėžia, kad svarbu padėti MVĮ įdarbinti patyrusius ir kvalifikuotus darbuotojus, be kita ko, pasitelkiant finansines priemones, ir tikisi, kad tai bus pagrindinė būsimo Įgūdžių pakto MVĮ skirto komponento dalis. EESRK pritaria tam, kad su vyriausybėmis, darbdaviais, regionais ir pavieniais asmenimis reikia dalytis atsakomybe už darbuotojų įgūdžių tobulinimą ir (arba) perkvalifikavimą. Profesinis rengimas ir mokymas turi tapti labai patrauklia galimybe, taip pat reikia skatinti tretinį išsilavinimą siekiant remti pertvarką darbo rinkoje. Svarbu, kad mokymo programos būtų orientuotos į mokymosi rezultatus, nes taip bus lengviau skatinti savalaikę ir veiksmingą pertvarką. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Nepaprastai svarbu stiprinti MVĮ skaitmeninius pajėgumus. Visų pirma reikėtų pradėti juos didinti mažiausiai pasirengusiose MVĮ grupėse, pvz., labai mažose įmonėse ir tradicinėse įmonėse, kurios turi mažai skaitmeninimo patirties arba visai jos neturi. Į jas reikia orientuoti MVĮ verslininkams ir darbuotojams skirtus intensyvius skaitmeninių įgūdžių kursus ir į jų poreikius būtina toliau atsižvelgti formuojant skaitmeninių inovacijų centrus, kad MVĮ darbuotojai galėtų atnaujinti ir tobulinti savo profesinius įgūdžius ir taptų kompetentingais technologijų naudotojais. Skaitmeninių inovacijų centrus reikėtų aprūpinti tinkama įranga, kad jie galėtų padėti MVĮ atlikti rizikos vertinimus, be to, šie centrai turėtų veiksmingai apsaugoti duomenis. EESRK pritaria paskelbtai Europos duomenų strategijai, kuria siekiama sukurti daugiau galimybių susipažinti su duomenimis ir sudaryti sąlygas įmonėms ir vyriausybėms keistis duomenų srautais. Būtina užtikrinti laisvą duomenų judėjimą. Reikėtų skatinti įmones keistis duomenimis tarpusavyje siekiant gerinti bendradarbiavimą vertės grandinėse ir suteikti galimybių didinti mūsų ekonomikos ekonominę galią gerinant prieigą prie informacijos apie keitimąsi duomenimis ir jų perkeliamumą (iš vyriausybės ar vertės grandinės), ir galimybes su ja susipažinti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Reikia visapusiškai išplėsti ES plačiajuosčio ryšio tinklą (jis yra būtina skaitmeninimo sąlyga), kad įmonės labiau naudotųsi skaitmeninėmis technologijomis ir kad nė viena iš jų nebūtų palikta nuošalyje. Kadangi ES pažanga šioje srityje vis dar pernelyg ribota, ypač kalbant apie kaimo vietoves, kuriose veikia daug MVĮ, į šį klausimą reikėtų atsižvelgti rengiant visas kitas ES masto iniciatyvas ir imtis veiksmų jas įgyvendinant. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESRK ragina imtis tikslinių paramos priemonių, kuriomis daugiausia dėmesio būtų skiriama sektorių – sveikatos apsaugos, švietimo, viešojo administravimo, maisto ir žemės ūkio, gamybos ir transporto – skaitmeninimui ir didesniam sujungiamumui. Siekiant kurti naujus verslo modelius, procesus, programinę įrangą ir sistemas, skaitmeninę transformaciją reikėtų grįsti atvirumo (t. y. nepriklausomumo), paprastumo, išmanumo, automatizavimo, patikimumo ir saugumo principais. Toks požiūris yra ES lyderystės klimato kaitos srityje ir ekonomikos gaivinimo pagrindas. ES turėtų paspartinti investicijas energijos vartojimo efektyvumo, transporto, mažo anglies dioksido kiekio pastatų ir pramoninių procesų srityse, kuriose skaitmeninimas atlieka pagrindinį vaidmenį. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESRK rekomenduoja sparčiau diegti universalius didelio pralaidumo ir saugius tinklus, skatinti privačias investicijas ir didinti kaimo ir retai apgyvendintų vietovių finansavimą. Vėl grįžus prie įprastos veiklos, reikėtų nedelsiant paspartinti suplanuotą spektro paskirstymą, kuris turėjo būti atidėtas dėl COVID-19 krizės. Vyriausybės taip pat turėtų teikti pirmenybę tolesniam naujam spektro paskirstymui – tiek nelicencijuotam, tiek licencijuotam, kad belaidis ryšys taptų stabilesnis. |
| --- | --- |

3.10

4.   Antrasis ramstis

| 4.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ ir griežtam vienkartinio duomenų pateikimo bei standartinio skaitmeninimo principų taikymui. EESRK taip pat prašo Komisijos įgyvendinti naująją strategiją remiantis ir MVĮ skirtų veiksmų principu bei įspėja, kad bet koks delsimas įgyvendinti MVĮ skirtas paramos priemones duotų priešingų rezultatų. Juk šiuo metu MVĮ iškyla daugiau iššūkių nei bet kada anksčiau: neigiamas COVID-19 protrūkio poveikis, nuožmi konkurencija, kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas, naujoms darbo ir vartojimo formos, vis sudėtingesnis ir didesnis informacijos srautas, riboti inovacijų ištekliai, nuolat mažėjantis verslininkų vaidmuo, nepastovios finansų rinkos, sunkumai gauti finansavimą, didelė priklausomybė nuo išorės aplinkos ir ribota derybinė galia. Perteklinio reglamentavimo priemonių poveikio MVĮ vertinimo klausimu, EESRK pakartoja savo nuomonę, kad reglamentavimo naštos mažinimo tikslai turėtų būti grindžiami išsamiu MVĮ tyrimu, patikimais poveikio vertinimais ir išsamiu vertinimu, įskaitant pilietinės visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų dialogą. Tačiau įgyvendinant ES teisės aktus neturi būti kvestionuojamas dabartinis valstybės narės piliečių, vartotojų, darbuotojų, investuotojų ir aplinkos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Toliau būtina išsamiai svarstyti pavėluotų mokėjimų klausimą, tad planuojama Pavėluotų mokėjimų direktyvos peržiūra yra svarbus žingsnis, kurį įgyvendinant reikėtų konsultuotis su MVĮ suinteresuotaisiais subjektais. Galėtų būti naudinga imtis veiksmų kultūriniu lygmeniu, siekiant skatinti tinkamą elgesį. Todėl siekiant sudaryti palankesnes sąlygas šiam procesui įgyvendinti, būtų galima sukurti priemonę, pvz., interneto svetainę, kurioje bendrovių būtų prašoma įsipareigoti laikytis tam tikrų principų, susijusių su laiku atliekamais mokėjimais. Siekiant apsaugoti MVĮ nuo įtakingesnės didesnių įmonių derybinės galios, EESRK siūlo Komisijai išplėsti ir sugriežtinti savo nuostatas dėl nesąžiningos įmonių tarpusavio prekybos ir prekybos tarp platformų ir įmonių ir jas taikyti visuose sektoriuose, pvz., kaip ES konkurencijos teisės dalį, suteikiant MVĮ galimybę pateikti konfidencialius skundus centrinei institucijai, kuri ES atveju galėtų būti Konkurencijos GD. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Laikydamasis ankstesnėse nuomonės pateiktos pozicijos, EESRK reiškia abejones dėl MVĮ atstovų tinklo, kuris ne visose valstybėse narėse veikia visu pajėgumu, realaus naudingumo ir dėl to, ar jis gali sukurti realios pridėtinės vertės. Komitetas rekomenduoja ne kurti naują ES MVĮ atstovo pareigybę, kuri neužtikrintų, kad būtų priimami MVĮ palankūs reglamentai, o veikiau sustiprinti MVĮ organizacijų vaidmenį. EESRK siūlo paskirti nacionalinius MVĮ atstovus susitarus su nacionalinėmis MVĮ organizacijomis, kurios turėtų nuolat palaikyti ryšius su atstovu ir užtikrinti, kad jis reguliariai teiktų ataskaitas. Naujos kartos MVĮ strategijos ir Smulkiojo verslo akto įgyvendinimą reikia įtraukti į Europos semestro procesą ir į parengtą MVĮ rezultatų suvestinę. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Paaiškėjo, kad bandomoji reglamentavimo aplinka yra naudinga priemonė, todėl EESRK ragina ją plačiau taikyti priimant su MVĮ susijusius reglamentus ir populiarinti ją tarp nacionalinių teisės aktų leidėjų. Komisija turėtų paaiškinti, kaip, kur ir kodėl bus taikoma bandomoji reglamentavimo aplinka. Vis dar akivaizdu, kad atliekant poveikio vertinimą reikia tobulinti poveikio MVĮ tyrimą, siekiant užtikrinti, kad visi siūlomi teisės aktai būtų palankūs MVĮ. Naujoji Komisija Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformoje daugiausia dėmesio turėtų skirti tikrinimui, ar nesusidaro našta, kuri galėtų kelti kliūčių socialiniam ir ekonominiam gaivinimui. ES taip pat turėtų sukurti bandomąją reglamentavimo aplinką ES lygmeniu, siekiant sustiprinti bendrąją rinką, užtikrinti, kad ji skatintų suderinimą, ir greitai suteikti novatoriškoms įmonėms teisinio saugumo priimant novatoriškus sprendimus visoje Europoje. ES veikia daugiau startuolių ir novatoriškų MVĮ nei JAV ar Kinijoje, tačiau remiantis įvairių tyrimų rezultatais matyti, kad šios įmonės labiau linkusios diegti savo novatoriškus sprendimus už Europos ribų. Yra daug tokio apsisprendimo priežasčių, įskaitant finansinių paskatų trūkumą Europoje ir suskaidytą bendrąją rinką. Todėl svarbu sukurti bandomąją reglamentavimo aplinką. Taip įmonės būtų paskatintos likti Europoje ir, tikėtina, kad ilgainiui būtų prisidedama prie pirmaujančių Europos įmonių kūrimo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Sukuriant prieinamesnes ir MVĮ palankesnes viešųjų pirkimų sąlygas užkertamas kelias tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir piktnaudžiavimui rinka. Skatinant MVĮ solidarumą ir aktyvų dalyvavimą strateginiuose bei svarbiausiuose sektoriuose, pvz., sveikatos ir saugos prekių ir (arba) paslaugų, orlaivių ir erdvėlaivių bei gynybos sektoriuose, galima veiksmingai jas integruoti į vertės grandines ir, žinoma, tokie veiksmai būtų palankiai vertinami atviros prekybos sistemoje, kuri kovoja su didėjančiu protekcionizmu. Be to, per COVID-19 protrūkį paaiškėjo, kaip svarbu ne tik įvairinti tiekimo grandines, bet ir užtikrinti, kad jos veiktų Europoje ir (arba) netoli jos ir kad labai svarbu padėti MVĮ rasti savo vietą šiame procese. Per krizę taip pat paaiškėjo, kad bendroji rinka tebėra silpna; reikia parengti veiksmų planą siekiant užtikrinti, kad kiekvienas sektorius veiktų sklandžiai (o tai labai svarbu MVĮ) ir paskatinti MVĮ aktyviai plėstis į išorės rinkas. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komisija turi imtis daugiau veiksmų siekdama, kad MVĮ galėtų dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, ir, bendradarbiaudama su viešųjų paslaugų teikėjais, dėti pastangas, kad viešieji pirkimai taptų skaidresni ir kad būtų užtikrinta viešųjų sutarčių atitiktis ES bendrosios rinkos taisyklėms. EESRK siūlo siekti šio tikslo, ypač:






  — | didinant MVĮ dalyvavimo lygį ir nuolat jį stebint; |
| --- | --- | --- |

4.6

—

didinant MVĮ dalyvavimo lygį ir nuolat jį stebint;

| — | supaprastinant administracines procedūras ir teikiant geresnes viešąsias bei skaitmenines paslaugas; |
| --- | --- |

—

supaprastinant administracines procedūras ir teikiant geresnes viešąsias bei skaitmenines paslaugas;

| — | kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiant vieno langelio principu veikiančius centrus, kuriuose būtų galima registruoti skundus ir klausimus, susijusius su viešaisiais pirkimais ir juos stebėti; |
| --- | --- |

—

kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiant vieno langelio principu veikiančius centrus, kuriuose būtų galima registruoti skundus ir klausimus, susijusius su viešaisiais pirkimais ir juos stebėti;

| — | sudarant geresnes sąlygas naudotis skundų dėl viešųjų pirkimų procedūrų rezultatų pateikimo procesais. |
| --- | --- |

—

sudarant geresnes sąlygas naudotis skundų dėl viešųjų pirkimų procedūrų rezultatų pateikimo procesais.

| 4.7 | Be to, ES turi toliau dėti pastangas siekti didesnio skaidrumo ir glaudesnio bendradarbiavimo su visa ES pramone atliekant prekybos apsaugos priemonių tyrimus ir toliau sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ naudotis šiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESRK yra susirūpinęs dėl mažmeninės prekybos sektoriaus patiriamų sunkumų, ypač izoliacijos per COVID-19 pandemiją laikotarpiu, ir ragina imtis konkrečių paramos ir skatinimo priemonių. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Naudojantis bendraisiais skaitmeniniais vartais, susietais su valstybių narių vieno langelio principu veikiančiais centrais, bus teikiama informacija ir parama MVĮ, o nacionalinės ir regioninės MVĮ organizacijos padės nustatyti ir atpažinti MVĮ tinkamiausius sprendimus. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Nepaprastai svarbu sudaryti palankesnes verslo perdavimo sąlygas, nes tai bus papildoma paskata visai kartai tęsti šeimos verslą ir bus lengviau perduoti nuosavybę tais atvejais, kai savininkas (-ai) stokoja įgūdžių, išteklių ir idėjų, kurių reikia siekiant tęsti įmonės veiklą. Tokiais atvejais taip pat gali būti tiriama galimybė darbuotojams išpirkti įmones įsteigiant kooperatyvą ir kitos darbuotojų nuosavybės formos. Taip pat labai svarbu nustatyti du skirtingus verslo perdavimo tipus siekiant suprasti, kokį poveikį konkretūs teisės aktai daro kiekvienam iš šių tipų. Reikia atskirti „verslo perdavimo šeimos nariams“ ir „verslo perdavimo išorės subjektams“ sąvokas, jas abi apibrėžiant atskirai. Tam, kad būtų galima lengviau nupirkti esamą įmonę tais atvejais, kai susiduriama su didele rizika, patiriama didelių išlaidų ir taikomos sudėtingos procedūros, reikia lankstesnės reguliavimo sistemos. Reikėtų skirti ypatingą dėmesį tarpvalstybiniam MVĮ perdavimui siekiant spręsti tokias problemas kaip didelės išlaidos, susijusios su šiais sandoriais, ir iš esmės skirtingos valstybių narių taikomos taisyklės. Be perdavimo klausimo, EESRK rekomenduoja pertvarkant Europos privačiąją bendrovę ((Societas Privata Europaea (SPE)) įsteigti MVĮ skirtą Europos bendrovę 2.0, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ vykdyti tarpvalstybinę plėtrą ir didinti veiklos apimtis. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Siekiant, kad MVĮ galėtų visapusiškai pasinaudoti prekybos susitarimų teikiama nauda, EESRK ragina būsimose ES dvišalėse prekybos derybose su trečiosiomis šalimis kaip standartinį etapą įtraukti MVĮ skirtus skyrius ir įsteigti MVĮ komitetus, kurie pradėtų įgyvendinti iniciatyvas, skirtas su MVĮ dalintis informacija apie laisvosios prekybos susitarimus ir techninius standartus ir stebėti, kaip ES ir kitos (-ų) susitarimo šalies (-ių) MVĮ naudojasi laisvosios prekybos susitarimais. Reikėtų tobulinti Europos įmonių tinklą kaip priemonę MVĮ tarptautinimui remti, taip pat gerinti bendradarbiavimą ir sąveiką su nacionaliniais paslaugų teikėjais, sektorių ir nacionalinėmis MVĮ federacijomis. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Komisija turėtų toliau nagrinėti galimybę sukurti MVĮ skirtą Europos bendrovių teisės formą, remdamasi darbu, atliktu rengiant pasiūlymą dėl Europos privačiosios bendrovės. Savo MVĮ strategijoje Komisija planuoja įvertinti, ar reikia papildomų bendrovių teisės priemonių, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ tarpvalstybinei plėtrai ir veiklos plėtrai. Konkretus pasiūlymas šiems tikslams pasiekti – sukurti MVĮ skirtą Europos bendrovių teisės formą, kaip minėta anksčiau. Kadangi dėl valstybių narių kalbinių, administracinių ir teisinių skirtumų nelengva steigti patronuojamąsias įmones užsienyje, tik 2 proc. Europos MVĮ investuoja užsienio šalyse ten steigdamos filialus, todėl reikėtų apsvarstyti teisinio mechanizmo, kuris leistų bendrovėms geriau valdyti savo plėtrą ES, poreikį. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Atsižvelgiant į tai, kad prekybos skatinimas iš esmės priklauso nacionalinių vyriausybių kompetencijai, sėkmingas laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas galiausiai priklauso nuo atskirų valstybių narių pajėgumų, gebėjimo ir noro propaguoti konkretų ES prekybos susitarimą savo nacionalinėje verslo bendruomenėje. EESRK ragina 27 valstybes nares ir Komisiją savanoriškai ir pagal savo atitinkamas kompetencijas įsipareigoti įgyvendinti konkrečias priemones ir vykdyti veiklą savo šalyje, pasitelkiant Europos įgyvendinimo veiksmų planus, kurie ES vidaus lygmeniu papildytų „išorės“ įgyvendinimo veiksmų planus, parengtus sudarant ES laisvosios prekybos susitarimus. Tokie veiksmų planai taip pat turėtų padėti veiksmingai stebėti, kaip atitinkamoje trečiojoje šalyje į nacionalinę teisę perkeliami laisvuosiuose prekybos susitarimuose numatyti įsipareigojimai, dėl kurių vyko derybos, kartu sudaryti sąlygas stebėti konkrečias priemones, kurių nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis imasi vyriausybės ir verslo bendruomenė, taip pat atlikti jų lyginamąją analizę. |
| --- | --- |

4.13

5.   Trečiasis ramstis

| 5.1 | EESRK pakartoja savo pasiūlymą skatinti valstybes nares kurti ir plėtoti ES koordinuojamą finansinių reikalų ombudsmenų tinklą. Padedant siūlomai sukurti MVĮ likvidumo darbo grupei, šiame tinkle turėtų būti naudojamasi tinkamais metodais siekiant stebėti, kaip įgyvendinamos ES ir valstybių narių lygmeniu Komisijos pasiūlytos naujos priemonės, skirtos labai mažų MVĮ likvidumui trumpuoju laikotarpiu užtikrinti. Sukūrus tinklą ne tik būtų sudarytos palankesnės sąlygos MVĮ kasdien gauti lėšų, bet ir Komisija, vadovaudamasi principais, kuriais reglamentuojama bankų grįžtamoji informacija, taip pat galėtų lengviau rinkti ir analizuoti kokybinius duomenis siekdama sužinoti, kaip tarpininkaujantys bankai naudoja finansines priemones, kad jos pasiektų tas MVĮ, kurioms labiausiai reikia finansinių išteklių, ir kodėl joms nesuteikiamas kreditas. Tinkle taip pat turėtų būti sprendžiami bendresni MVĮ ir bankų bei kitų finansinių paslaugų teikėjų ir likvidumą užtikrinančių subjektų ginčai. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESRK palankiai vertina pastangas įvairinti MVĮ finansavimo šaltinius skatinant nuosavo kapitalo finansavimą ir naudojant MVĮ augimo rinkas bei ieškant alternatyvių įtraukimo į sąrašus būdų. EESRK prašo Komisijos, aktyviai padedant MVĮ organizacijoms, apsvarstyti galimybę nustatyti konkrečias priemones, skirtas informuoti vadovus apie įvairių finansavimo galimybių teikiamą naudą bei galimybes ir padėti jiems pasirinkti geriausiai jų poreikius atitinkantį variantą, taip pat skatinti ekspertų teikiamus tolesnius konkretiems poreikiams pritaikytus sprendimus. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Remdamasis anksčiau ne kartą priimta pozicija dėl moterų verslumo skatinimo ir rėmimo, EESRK ypač palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pradėti lyčių lygybės atžvilgiu pažangaus finansavimo iniciatyvą, siekdama skatinti moterų vadovaujamų įmonių ir fondų finansavimą ir suteikti daugiau galių verslininkėms moterims. Aktyvesnis ir tvirtesnis moterų dalyvavimas, taip pat ir verslo aplinkoje, yra absoliuti būtinybė kuriant ateities Europą. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESRK palankiai vertina tai, kad pradinio viešo akcijų platinimo tikslais įkurtas privatusis ir viešasis fondas, ir visiškai pritaria tam, kad būtų sukurtos papildomos MVĮ skirtos nuosavo kapitalo, kvazinuosavo kapitalo, rizikos kapitalo ir rizikos pasidalijimo finansinės priemonės. EESRK mano, kad šių priemonių skatinimas ir galimybių jomis pasinaudoti užtikrinimas yra ypač svarbūs veiksniai novatoriškoms mažosioms ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Nors EESRK pripažįsta, kad MVĮ įtraukimas į prekybos sąrašus suteikia galimybių įmonėms, jis taip pat pažymi, kad dėl susijusios administracinės naštos ir sąnaudų pobūdžio ne visos įmonės gali pasinaudoti tokiomis galimybėmis. Akcijų, kurių turėtojams nesuteikiama balsavimo teisė, naudojimas galėtų būti geras būdas paskatinti MVĮ, ypač šeimos verslo įmones, gauti kapitalo neprarandant savo verslo kontrolės. Iššūkį kelia ir tai, kad nuosavo kapitalo finansavimas ir skolos finansavimas vertinami vienodai. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Nors savaime suprantama, kad kitame ES biudžete dėmesys bus sutelktas į lėšų sverto poveikį investicijoms pritraukti, nereikėtų nuvertinti visos ES MVĮ gebėjimų stiprinimo veiklos ir bendrų veiksmų finansavimo naudos – ji yra ypač aktuali dabartinėmis aplinkybėmis. ES biudžetas atlieka labai svarbų vaidmenį ugdymo priemonių, tarptautinimo, žiedinės ekonomikos skatinimo, verslumo, paramos sunkumų patiriančioms įmonėms ir galimybių naudotis viešosiomis paslaugomis srityse. Įgyvendinant tokias iniciatyvas galima tikėtis didžiulės investicijų grąžos tiesioginę naudą gaunantiems ES piliečiams ir atskiroms MVĮ, todėl šias iniciatyvas taip pat reikėtų įtraukti į peržiūrėtą DFP. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kalbant apie MVĮ naudojimąsi kriptoturtu ir skaitmeniniais žetonais, Komitetas ragina Europos Komisiją, bendradarbiaujant su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis, atidžiai stebėti jų naudojimą, nes kriptoturtas pasižymi unikaliomis savybėmis, kurios skiriasi nuo tradicinio finansinio turto, o tai kelia naujų iššūkių įmonėms (įskaitant MVĮ), ypač saugumo ir vidaus kontrolės srityse. Todėl MVĮ pirmiausia turėtų suprasti su kriptoturtu susijusią riziką ir naudą ir sukurti veiksmingą kontrolės aplinką, kuri gali užtikrinti saugumą. Be to, kadangi kriptoturtas yra beveik nereglamentuojamas, MVĮ atžvilgiu gali būti pradėti tyrimai dėl sukčiavimo, jei jų investuotojai pateiktų skundus prieš jas. |
| --- | --- |

5.7

6.   Įgyvendinimas ir valstybių narių įsipareigojimai

| 6.1 | Visapusiška valstybių narių parama ir įsipareigojimas yra pagrindinis veiksnys siekiant sėkmingai įgyvendinti strategijos priemones. EESRK mano, kad visapusiškas partnerystės principo taikymas, glaudus bendradarbiavimas su strateginio verslumo ambasadoriais, kurių darbas turėtų suteikti pridėtinės vertės, įgyvendinant šias priemones duos apčiuopiamų rezultatų. EESRK dar kartą pabrėžia, kad svarbu į šį procesą aktyviai įtraukti ir ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis MVĮ atstovaujančias organizacijas, nes jos tiesiogiai palaiko ryšius su verslo bendruomene. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESRK supranta, kodėl Komisija nekeičia MVĮ apibrėžties, nors yra įvairių nuomonių dėl to, kiek ši apibrėžtis atitinka savo paskirtį, ir palankiai vertina įsipareigojimą įvertinti vykdant konsultacijų procesą iškeltus klausimus ir apie juos pateikti ataskaitas. Atsižvelgdamas į savo ankstesnes nuomones, EESRK taip pat prašo Komisijos padėti valstybėms narėms lanksčiai pasirinkti įgyvendinimo metodą. |
| --- | --- |

6.2

7.   MVĮ veikla ir išlikimas per COVID-19 pandemiją

| 7.1 | Tragiškus ir nuolat blogėjančius COVID-19 padarinius ekonomikos sistemoms labiausiai junta MVĮ, o ypač labai mažos įmonės. Dėl šio didžiulio neigiamo poveikio iš esmės kyla grėsmė sisteminiam MVĮ vaidmeniui ekonomikoje ir tampa akivaizdu, kad visais sprendimų priėmimo etapais bei kuriant pagal dabartinį ES civilinės saugos mechanizmą numatytą „rescEU“ žinių ir mokymo tinklą svarbu visapusiškai ir sistemingai įtraukti socialinius partnerius ir atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas, kaip jau siūlė EESRK. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EESRK yra pasirengęs toliau svarstyti Europos Komisijos siūlomą naują požiūrį, pagal kurį pirmenybė teikiama ekosistemoms, o ne įmonėms, atsižvelgiant į jų dydį. Komitetas pažymi, kad šiuo metu Komisija pripažįsta 14 ekosistemų, ir norėtų pabrėžti, kad būtina užtikrinti veiksmingą komunikaciją ir valdymą, siekiant įsiklausyti į visų šių ekosistemų suinteresuotųjų subjektų nuomonę, taip pat aktyvų MVĮ atstovaujančių organizacijų dalyvavimą ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Pasitelkiant prioritetines trumpalaikes neatidėliotinas priemones, kurios yra labai svarbios MVĮ, ypač labai mažoms įmonėms, reikėtų siekti skaidriai ir laiku užtikrinti likvidumą taikant sąžiningą palūkanų normą, pasitelkiant finansų tarpininkus ir nekuriant nepagrįstų kliūčių bei nereikalingos administracinės bankų paslaugų naštos. Be to, MVĮ, kurios pripažįsta, kad jų verslo modelis yra pasenęs, reikėtų padėti tvarkingai likviduoti įmonę ir pradėti naują verslą. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Būtina MVĮ kuo greičiau skirti ES lygmens paramos priemonių, o jų įgyvendinimą reikia atidžiai vertinti ir stebėti ES ir valstybių narių lygmenimis, remiantis tinkamu bendru grįžtamosios informacijos teikimo mechanizmu, kurį pasitelkdamos MVĮ organizacijos, finansų tarpininkai ir bankų bei kredito garantijų sektoriai galėtų keistis duomenimis. Taip siekiama užkirsti kelią nepagrįstam vėlavimui ir savavališkiems, savo nuožiūra priimamiems sprendimams reaguojant į neatidėliotinus amatų sektoriaus ir MVĮ likvidumo poreikius, kurie gali atsirasti dėl to, kad nacionalinės kredito sistemos ir finansų tarpininkai šias priemones įgyvendina skirtingai. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Labai svarbu sukurti suderintą ir greitą ES reagavimo likvidumo srityje sistemą ir užtikrinti, kad ji visapusiškai veiktų, daugiausia dėmesio skiriant labai mažoms ir mažosioms įmonėms. EESRK siūlo Komisijai įsteigti nuolatinę ES aukšto lygio ekspertų mažųjų ir labai mažų įmonių likvidumo darbo grupę, kurios tikslas būtų remiantis periodiškai teikiamų nepriklausomų duomenų analize sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ likvidumo srautams ir geriau suprasti, kaip galima įveikti esamas MVĮ likvidumo kliūtis. Nepriklausoma MVĮ observatorija galėtų periodiškai vertinti ekonominius ir finansinius duomenis ir taikomą praktiką. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESRK prašo Komisijos apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti PVM direktyvos III priedą, kad nuo PVM būtų laikinai atleisti kai kurie labiausiai nukentėję sektoriai, pvz., turizmo bei susijęs apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektorius (viešbučiai, restoranai ir kavinės), savarankiškai dirbantys asmenys, amatų pramonė ir kt. EESRK pritaria tokiems veiksmams su sąlyga, kad jie nesukurs nesąžiningos konkurencijos, ir mano, kad tai bus pasiekta dėl laikino priemonės pobūdžio. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Siekiant padėti darbuotojams, ypač dirbantiems MVĮ, grįžti į darbą, būtina sukurti specialias paramos priemones. Šios priemonės apima „geltonąją kortelę“, paramą smulkiems vietos lygmens viešiesiems darbams nedelsiant pradėti, informaciją ir patarimus žmonėms, kaip elgtis ir laikytis higienos, sveikatos ir saugos priemonių, siekiant toliau mažinti užsikrėtimo COVID-19 riziką, ir COVID-19 rizikos vertinimą, kurį turi atlikti nacionalinės ir išorės darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) įstaigos, siekiant užtikrinti, kad tokios priemonės būtų tinkamai įgyvendinamos ir sumažinti su tuo susijusią naštą bei išlaidas. Labai svarbu suteikti būtinas asmenines apsaugos priemones, kad darbuotojai galėtų grįžti į darbą, ir padidinti juos gaminančių MVĮ gamybos pajėgumus, skiriant tiesioginių investicijų ir teikiant techninę pagalbą, taip pat priimant atitinkamus darniuosius standartus. Keisdamosi protokolais ir praktika su savo nariais MVĮ organizacijos atlieka svarbų vaidmenį siekdamos, kad greičiau atsigautų ekonomika ir būtų galima greičiau grįžti į darbą. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Dar vienas ES socialinių partnerių prašymas buvo patenkintas neseniai iš dalies pakeitus laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą MVĮ. Nors ir atsižvelgta į konkrečią naudą, kuri buvo suteikta įmonėms per COVID-19 krizę, pvz., mokesčių atidėjimą ir paskolas, bendroji de minimis taisyklė nebuvo pakeista. Atokiems ir kaimo regionams bei saloms tradiciškai teikiamos transporto subsidijos, kurios gali lengvai sudaryti didžiąją de minimis sumos dalį. Po COVID-19 krizės šiuose regionuose apsilankys nedaug turistų (arba jie visai neatvyks) ir jų ekonomikai atsigauti teks naudotis atnaujinta prekyba prekėmis. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Siekiant veiksmingai atgaivinti ekonomiką reikės skirti didžiulių viešųjų ir privačiųjų investicijų, kad būtų galima finansuoti dvejopą pertvarką, suteikti galimybių įmonėms išlikti konkurencingoms ir sudaryti sąlygas naujoms įmonėms pradėti veiklą. Tačiau pereinamuoju laikotarpiu MVĮ susiduria su sunkumais prisitaikydamos prie pokyčių ir sudėtingų taisyklių. Kad būtų galima skirti tokias ypatingas investicijas, ES turės išplėsti esamas finansavimo priemones (DFP, „InvestEU“, Sanglaudos ir struktūrinių fondų, programų „Europos horizontas“ ir „Skaitmeninė Europa“ ir kt., EIB grupės finansinės paramos ir ESM panaudojimo), užtikrinti ilgalaikį jų lankstumą ir įsteigti nuolatinį ekonomikos atkūrimo fondą, kuris padėtų valstybėms narėms spręsti kilsiančias problemas. Siekiant paremti visos Europos finansinių sunkumų patiriančias MVĮ, labai svarbu, kad valstybės narės visapusiškai įgyvendintų Nemokumo direktyvą, susijusią su prevencinio restruktūrizavimo sistemomis, ir teiktų profesionalią paramą MVĮ, kad jos galėtų pasiekti perspektyvią apyvartą arba pasinaudoti dar viena galimybe. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | EESRK ragina parengti ES programą, kurią įgyvendinant būtų stiprinami MVĮ organizacijų gebėjimai ir remiami bendri veiksmai, ir kad ji būtų įgyvendinama kaip vieno langelio principu veikianti informacijos ir techninės pagalbos teikimo sistema, kurią, įveikus krizę, reikės taikyti nedelsiant. Taip pat svarbu, kad ES skirtų finansavimą laisvai prieinamoms daugiakalbėms produktų grupių gyvavimo ciklo analizės duomenų bazėms, siekdama, kad MVĮ, kurios negali tiesiogiai generuoti šių duomenų, galėtų ekologiškiau vykdyti gamybą. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Dar prieš krizę MVĮ organizacijos dalyvavo kuriant ir teikiant įvairias paslaugas, skirtas padėti finansinių sunkumų patiriančioms MVĮ, įskaitant Europos ankstyvojo perspėjimo iniciatyvą. Ateinančiais mėnesiais ir metais tokia parama bus dar reikalingesnė. Būtina sparčiau įgyvendinti Nemokumo direktyvoje nustatytas ankstyvojo perspėjimo priemones siekiant užtikrinti, kad sunkumų patiriančios įmonės galėtų pasinaudoti veiksminga parama. |
| --- | --- |

7.11

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/219

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau“

(COM(2020) 550 final)

(2020/C 429/27)

| Pranešėjas | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Panagiotis GKOFAS

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 6 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 217 / 2 / 0 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 6 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

217 / 2 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad Europos Komisijos komunikatas COM(2020) 550 final turėtų būti strateginė politikos priemonė persvarstyti ES tvaraus turizmo ir transporto modelį. EESRK ragina parengti išsamų priemonių paketą su gairėmis ir rekomendacijomis, kuriomis siekiama:






  1) | atkurti saugų nevaržomą laisvą judėjimą, koordinuotai atverti vidaus sienas ir panaikinti vidaus sienų kontrolę; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1)

atkurti saugų nevaržomą laisvą judėjimą, koordinuotai atverti vidaus sienas ir panaikinti vidaus sienų kontrolę;

| 2) | atkurti saugų transportą ir susisiekimą visoms ES valstybėms narėms priėmus bendrą politinį pagrindų susitarimą;






  — | tęsti saugų paslaugų teikimą gastronominio turizmo ir apgyvendinimo srityje, |
| --- | --- | --- |

2)

atkurti saugų transportą ir susisiekimą visoms ES valstybėms narėms priėmus bendrą politinį pagrindų susitarimą;

—

tęsti saugų paslaugų teikimą gastronominio turizmo ir apgyvendinimo srityje,

| — | ES valstybių narių susitarimu rasti pusiausvyrą dėl saugaus ir bendro sienų bei transporto sprendimų ir politikos valdymo. Kol atliekami COVID-19 patikrinimai, bus pakankamai darbuotojų, kad būtų galima valdyti tiesioginį ir greitą žmonių tranzitą, |
| --- | --- |

—

ES valstybių narių susitarimu rasti pusiausvyrą dėl saugaus ir bendro sienų bei transporto sprendimų ir politikos valdymo. Kol atliekami COVID-19 patikrinimai, bus pakankamai darbuotojų, kad būtų galima valdyti tiesioginį ir greitą žmonių tranzitą,

| — | užtikrinti finansavimą darbuotojų mokymui viešbučiuose, restoranuose, viešojo maitinimo įstaigose, muziejuose, laivybos turizmo sektoriuje ir kt., kad jie galėtų tinkamai įgyvendinti COVID-19 prevencijos priemones; |
| --- | --- |

—

užtikrinti finansavimą darbuotojų mokymui viešbučiuose, restoranuose, viešojo maitinimo įstaigose, muziejuose, laivybos turizmo sektoriuje ir kt., kad jie galėtų tinkamai įgyvendinti COVID-19 prevencijos priemones;

| 3) | užtikrinti, kad sveikata ir saugumas būtų prioritetai visose situacijose, keliaujant ir kitur, nes tai vienintelė galimybė atkurti pasitikėjimą asmenų judėjimu; |
| --- | --- |

3)

užtikrinti, kad sveikata ir saugumas būtų prioritetai visose situacijose, keliaujant ir kitur, nes tai vienintelė galimybė atkurti pasitikėjimą asmenų judėjimu;

| 4) | įvesti naują keleivio buvimo vietos anketą ES lygmeniu, nes tokia sistema galėtų duoti daugiau papildomos naudos ES lygmeniu įvairiose srityse:






  — | ES lygmens stebėsena. Jei visos valstybės narės sutiktų dalytis pagal naująją keleivio buvimo vietos anketą surinkta informacija ir duomenimis apie keliautojų laboratorinius rezultatus, galėtume pasiekti masto ekonomiją testavimo išteklių požiūriu (1). Jei visos ES šalys (kaip jau padarė Belgija ir Vokietija) sutiktų naudoti šią technologiją ir tą pačią naują standartinę keleivio buvimo vietos anketos formą, miestų lygmeniu būtų galima parengti patikimus įverčius ir prognozes, kuriais remiantis būtų galima formuoti tiek šalies, tiek ES lygmens politiką. Tokios pastangos puikiai atitiktų ES vaidmenį: diegdami inovacijas ir bendradarbiaudami galime pasiekti savo bendrus tikslus – užtikrinti visuomenės sveikatą ir ekonominę veiklą krizės metu, |
| --- | --- | --- |

4)

įvesti naują keleivio buvimo vietos anketą ES lygmeniu, nes tokia sistema galėtų duoti daugiau papildomos naudos ES lygmeniu įvairiose srityse:

—

ES lygmens stebėsena. Jei visos valstybės narės sutiktų dalytis pagal naująją keleivio buvimo vietos anketą surinkta informacija ir duomenimis apie keliautojų laboratorinius rezultatus, galėtume pasiekti masto ekonomiją testavimo išteklių požiūriu (1). Jei visos ES šalys (kaip jau padarė Belgija ir Vokietija) sutiktų naudoti šią technologiją ir tą pačią naują standartinę keleivio buvimo vietos anketos formą, miestų lygmeniu būtų galima parengti patikimus įverčius ir prognozes, kuriais remiantis būtų galima formuoti tiek šalies, tiek ES lygmens politiką. Tokios pastangos puikiai atitiktų ES vaidmenį: diegdami inovacijas ir bendradarbiaudami galime pasiekti savo bendrus tikslus – užtikrinti visuomenės sveikatą ir ekonominę veiklą krizės metu,

| — | COVID-19 pasas. Viena iš sudėtingiausių mūsų turistinio sezono užduočių buvo patvirtinti PGR testų patikimumą. Jei visos valstybės narės nuspręstų įdiegti tą pačią keleivio buvimo vietos anketos platformą, visos akredituotos laboratorijos galėtų pranešti rezultatus per pačią platformą, taip visiems keliautojams sukurdamos COVID-19 pasą, kuriuo būtų galima pasitikėti ir užtikrinti minimalią su keliavimu susijusią riziką; |
| --- | --- |

—

COVID-19 pasas. Viena iš sudėtingiausių mūsų turistinio sezono užduočių buvo patvirtinti PGR testų patikimumą. Jei visos valstybės narės nuspręstų įdiegti tą pačią keleivio buvimo vietos anketos platformą, visos akredituotos laboratorijos galėtų pranešti rezultatus per pačią platformą, taip visiems keliautojams sukurdamos COVID-19 pasą, kuriuo būtų galima pasitikėti ir užtikrinti minimalią su keliavimu susijusią riziką;

| 5) | sudaryti bendrą ES strateginį planą, siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti ekonomines ir paramos priemones turizmo MVĮ, restoranams, viešbučiams, kelionių agentūroms, kelionių gidams ir kt.;






  — | spręsti likvidumo trūkumo problemą, pirmiausia tiesiogiai finansuojant labai mažas įmones, taip pat atkurti verslo pasitikėjimą bei įforminti kelionių kuponus, |
| --- | --- | --- |

5)

sudaryti bendrą ES strateginį planą, siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti ekonomines ir paramos priemones turizmo MVĮ, restoranams, viešbučiams, kelionių agentūroms, kelionių gidams ir kt.;

—

spręsti likvidumo trūkumo problemą, pirmiausia tiesiogiai finansuojant labai mažas įmones, taip pat atkurti verslo pasitikėjimą bei įforminti kelionių kuponus,

| — | prižiūrint ECB ir ES, nedelsiant visoms valstybėms narėms sudaryti galimybes gauti paskolas ir jas patvirtinti, suteikiant ES ir valstybių narių garantijas, |
| --- | --- |

—

prižiūrint ECB ir ES, nedelsiant visoms valstybėms narėms sudaryti galimybes gauti paskolas ir jas patvirtinti, suteikiant ES ir valstybių narių garantijas,

| — | nedelsiant sukurti Europos mechanizmą, skirtą stebėti, kaip įgyvendinamos paramos priemonės MVĮ ir darbuotojams, pirmiausia kaip užtikrinamas likvidumas, skolinimas ir paramos priemonių skaidrumas; |
| --- | --- |

—

nedelsiant sukurti Europos mechanizmą, skirtą stebėti, kaip įgyvendinamos paramos priemonės MVĮ ir darbuotojams, pirmiausia kaip užtikrinamas likvidumas, skolinimas ir paramos priemonių skaidrumas;

| 6) | stiprinti ir išplėsti Europos laikinos paramos priemonių nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) programą, skirtą remti darbo netekusius darbuotojus ir kompensuoti darbo užmokestį MVĮ; MVĮ turėtų būti atleistos nuo dalies darbo užmokesčio mokėjimo prievolės ir turėtų būti reikalaujama, kad jos integruotų darbuotojus pagal nacionalines programas remiant programai SURE; |
| --- | --- |

6)

stiprinti ir išplėsti Europos laikinos paramos priemonių nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) programą, skirtą remti darbo netekusius darbuotojus ir kompensuoti darbo užmokestį MVĮ; MVĮ turėtų būti atleistos nuo dalies darbo užmokesčio mokėjimo prievolės ir turėtų būti reikalaujama, kad jos integruotų darbuotojus pagal nacionalines programas remiant programai SURE;

| 7) | už programos SURE įgyvendinimą atsakingos Europos ir nacionalinės institucijos turėtų tinkamai konsultuoti MVĮ organizacijas; |
| --- | --- |

7)

už programos SURE įgyvendinimą atsakingos Europos ir nacionalinės institucijos turėtų tinkamai konsultuoti MVĮ organizacijas;

| 8) | pagal programą SURE bent iki 2021 m. birželio 30 d. visiškai padengti turizmo ir transporto sektorių, pavyzdžiui, maitinimo įstaigų, viešbučių, oro transporto bendrovių, kruizinių laivų, turistinių autobusų, oro uostų, uostų terminalų, laivybos turizmo darbuotojų ir kelionių gidų darbo užmokestį ir socialinio draudimo įmokas; |
| --- | --- |

8)

pagal programą SURE bent iki 2021 m. birželio 30 d. visiškai padengti turizmo ir transporto sektorių, pavyzdžiui, maitinimo įstaigų, viešbučių, oro transporto bendrovių, kruizinių laivų, turistinių autobusų, oro uostų, uostų terminalų, laivybos turizmo darbuotojų ir kelionių gidų darbo užmokestį ir socialinio draudimo įmokas;

| 9) | nustatyti mokesčių lengvatas su mokestinių prievolių atidėjimu, ad hoc turizmo ir transporto fiskalinių paskatų paketą visoms turizmo sektoriaus MVĮ 2020–2024 m. laikotarpiu. EESRK mano, kad pagal suderintą ES PVM sistemą viešbučiams, restoranams, kelionių paslaugoms, laivybos turizmui (laivų frachtavimui, prieplaukoms), autobusams, kelionių gidams ir kt. turėtų būti taikomas sumažintas PVM tarifas. Tačiau tokios priemonės turėtų būti taikomos tik tuo atveju, jei bus išsaugotos darbuotojų teisės ir garantuojama, kad nebus panaikinamos darbo vietos. Be to, bet kokia finansinė parama, pavyzdžiui, valstybės pagalba, paskolos ar atleidimas nuo mokesčių, turėtų būti teikiama tik toms įmonėms, kurios:






  — | užtikrina užimtumą ir (arba) kuria deramas darbo vietas, taip pat laikosi darbuotojų teisių, |
| --- | --- | --- |

9)

nustatyti mokesčių lengvatas su mokestinių prievolių atidėjimu, ad hoc turizmo ir transporto fiskalinių paskatų paketą visoms turizmo sektoriaus MVĮ 2020–2024 m. laikotarpiu. EESRK mano, kad pagal suderintą ES PVM sistemą viešbučiams, restoranams, kelionių paslaugoms, laivybos turizmui (laivų frachtavimui, prieplaukoms), autobusams, kelionių gidams ir kt. turėtų būti taikomas sumažintas PVM tarifas. Tačiau tokios priemonės turėtų būti taikomos tik tuo atveju, jei bus išsaugotos darbuotojų teisės ir garantuojama, kad nebus panaikinamos darbo vietos. Be to, bet kokia finansinė parama, pavyzdžiui, valstybės pagalba, paskolos ar atleidimas nuo mokesčių, turėtų būti teikiama tik toms įmonėms, kurios:

—

užtikrina užimtumą ir (arba) kuria deramas darbo vietas, taip pat laikosi darbuotojų teisių,

| — | nėra registruotos mokesčių rojuose ir visada mokėjo teisingą mokesčių ir socialinių įmokų dalį, |
| --- | --- |

—

nėra registruotos mokesčių rojuose ir visada mokėjo teisingą mokesčių ir socialinių įmokų dalį,

| 10) | reglamentuoti bendradarbiaujamąją ekonomiką turizmo ir ypač kelionių gidų sektoriuose; kviesti valstybių narių vyriausybes reglamentuoti bendradarbiaujamąją ekonomiką kelionių gidų sektoriuje ir taikyti įstatymines bei administracines priemones, skirtas užtikrinti vienodas veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

10)

reglamentuoti bendradarbiaujamąją ekonomiką turizmo ir ypač kelionių gidų sektoriuose; kviesti valstybių narių vyriausybes reglamentuoti bendradarbiaujamąją ekonomiką kelionių gidų sektoriuje ir taikyti įstatymines bei administracines priemones, skirtas užtikrinti vienodas veiklos sąlygas;

| 11) | visos likvidumo, piniginės ir fiskalinės politikos paramos programos viešbučiams, restoranams, kelionių gidams, autobusų vairuotojams, kelionių organizatoriams, laivybos turizmui ir kt. bei savarankiškai dirbantiems asmenims turėtų būti tęsiamos mažiausiai 10 mėnesių po to, kai, Pasaulio kelionių ir turizmo tarybos (PKTT) nuomone, gyvenimas normalizuosis. |
| --- | --- |

11)

visos likvidumo, piniginės ir fiskalinės politikos paramos programos viešbučiams, restoranams, kelionių gidams, autobusų vairuotojams, kelionių organizatoriams, laivybos turizmui ir kt. bei savarankiškai dirbantiems asmenims turėtų būti tęsiamos mažiausiai 10 mėnesių po to, kai, Pasaulio kelionių ir turizmo tarybos (PKTT) nuomone, gyvenimas normalizuosis.

| 1.2. | Kadangi Euro grupės / EUCO / ECB piniginė ir fiskalinė politika nėra simetriškai perkeliama visoms valstybėms narėms, ypač pažeidžiamiausioms ir labiausiai nukentėjusioms, Komisija turi sustiprinti savo, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmenį ir užtikrinti simetrišką bendrosios rinkos atsigavimą valstybėse narėse šiais būdais:






  a) | išleisdama gaires vyriausybėms ir bankams, kaip paremti turizmo ir apgyvendinimo sektorius, ir suteikdama tinkamą pagalbą (pvz., pasitelkdama bendrą kiekvienos valstybės darbo grupę, kurią sudaro Komisijos ir EESRK pareigūnai); |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

išleisdama gaires vyriausybėms ir bankams, kaip paremti turizmo ir apgyvendinimo sektorius, ir suteikdama tinkamą pagalbą (pvz., pasitelkdama bendrą kiekvienos valstybės darbo grupę, kurią sudaro Komisijos ir EESRK pareigūnai);

| b) | priversdama tinkamai įgyvendinti EUCO patvirtintą politiką, naudodamasi „įvardijimo ir sugėdijimo“ politika. Komisija turi pabrėžti ir tiksliai nustatyti abejotiną bankų praktiką ar probleminius vyriausybių pasirinkimus prieš teikiant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas tiek procikliškai Europos semestro procese, tiek už jo ribų; |
| --- | --- |

b)

priversdama tinkamai įgyvendinti EUCO patvirtintą politiką, naudodamasi „įvardijimo ir sugėdijimo“ politika. Komisija turi pabrėžti ir tiksliai nustatyti abejotiną bankų praktiką ar probleminius vyriausybių pasirinkimus prieš teikiant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas tiek procikliškai Europos semestro procese, tiek už jo ribų;

| c) | siekiant išvengti grobuoniško elgesio, kuo skubiau reikia sudaryti savanorišką susitarimą dėl oro transporto bendrovių, tarpininkaujant ir stebint Europos Komisijai, kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms, atstovaujantiesiems ekonominiams ir socialiniams partneriams ir vartotojams bei keleiviams atstovaujančioms organizacijoms; |
| --- | --- |

c)

siekiant išvengti grobuoniško elgesio, kuo skubiau reikia sudaryti savanorišką susitarimą dėl oro transporto bendrovių, tarpininkaujant ir stebint Europos Komisijai, kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms, atstovaujantiesiems ekonominiams ir socialiniams partneriams ir vartotojams bei keleiviams atstovaujančioms organizacijoms;

| d) | turizmo sektoriaus MVĮ nustatant mokesčių lengvatų priemones su mokestinių prievolių moratoriumu ir laikinu neįvykdytų mokestinių įsipareigojimų atidėjimu iki 2020 m. gruodžio 31 d., taip pat nustatant pakankamos trukmės grąžinimą dalimis nuo 2021 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

d)

turizmo sektoriaus MVĮ nustatant mokesčių lengvatų priemones su mokestinių prievolių moratoriumu ir laikinu neįvykdytų mokestinių įsipareigojimų atidėjimu iki 2020 m. gruodžio 31 d., taip pat nustatant pakankamos trukmės grąžinimą dalimis nuo 2021 m. balandžio 1 d.

| 1.3. | Kadangi trūksta duomenų apie turizmo įmonių plėtrą ir padėtį, EESRK parengė internetinį klausimyną, kad būtų galima geriau įvertinti šioje nuomonėje pateiktus pasiūlymus. Į klausimyną atsakė daugiau kaip 170 organizacijų iš visos ES, atstovaujančių maždaug 3 500 000 narių, veikiančių turizmo sektoriuje, įskaitant restoranus ir maitinimo paslaugų sektorių, viešbučius ir apgyvendinimo paslaugų tiekėjus, turizmo agentūras, laisvalaikio pramonę, laivybos turizmą, kelionių gidus, transporto paslaugų teikėjus ir kt. Pagrindiniai iš klausimyno paaiškėję duomenys yra šie:






  — | 88 proc. respondentų nurodė, kad pandemijos krizė jiems padarė labai neigiamą poveikį, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

88 proc. respondentų nurodė, kad pandemijos krizė jiems padarė labai neigiamą poveikį,

| — | 81 proc. respondentų nuomone, krizė turės ilgalaikių pasekmių jų atstovaujamam sektoriui, |
| --- | --- |

—

81 proc. respondentų nuomone, krizė turės ilgalaikių pasekmių jų atstovaujamam sektoriui,

| — | beveik 55 proc. respondentų teigė, jog mažai tikėtina, kad jų atstovaujamas sektorius išgyvens 2021 m. (45 proc. nurodė „mažai tikėtina“, o 10 proc. – „labai mažai tikėtina“), |
| --- | --- |

—

beveik 55 proc. respondentų teigė, jog mažai tikėtina, kad jų atstovaujamas sektorius išgyvens 2021 m. (45 proc. nurodė „mažai tikėtina“, o 10 proc. – „labai mažai tikėtina“),

| — | 77 proc. respondentų atveju užimtumo lygis jų atstovaujamame sektoriuje 2020 m. sumažėjo, |
| --- | --- |

—

77 proc. respondentų atveju užimtumo lygis jų atstovaujamame sektoriuje 2020 m. sumažėjo,

| — | 2020 m. įmonių apyvarta sumažėjo 90 proc. respondentų (49 proc. respondentų ji sumažėjo daugiau kaip 70 proc.), |
| --- | --- |

—

2020 m. įmonių apyvarta sumažėjo 90 proc. respondentų (49 proc. respondentų ji sumažėjo daugiau kaip 70 proc.),

| — | 51 proc. respondentų mano, kad krizė baigsis po 2021 m., |
| --- | --- |

—

51 proc. respondentų mano, kad krizė baigsis po 2021 m.,

| — | 73 proc. respondentų nurodė, kad jų atstovaujamam sektoriui reikės daugiau nei vienerių metų, kad būtų atkurti jo ekonominės veiklos rezultatai ir pasitikėjimas vidaus rinka ir tarptautiniais turizmo srautais, |
| --- | --- |

—

73 proc. respondentų nurodė, kad jų atstovaujamam sektoriui reikės daugiau nei vienerių metų, kad būtų atkurti jo ekonominės veiklos rezultatai ir pasitikėjimas vidaus rinka ir tarptautiniais turizmo srautais,

| — | pasak respondentų, nacionaliniai ir Europos turizmo sektoriaus politikos prioritetai yra šie: vakcina nuo COVID-19 (66 proc. respondentų), tiesioginio finansavimo ir (arba) finansinės paramos schemos (63 proc.), sveikatos protokolai (56 proc.) ir mokesčių atidėjimai (45 proc.). |
| --- | --- |

—

pasak respondentų, nacionaliniai ir Europos turizmo sektoriaus politikos prioritetai yra šie: vakcina nuo COVID-19 (66 proc. respondentų), tiesioginio finansavimo ir (arba) finansinės paramos schemos (63 proc.), sveikatos protokolai (56 proc.) ir mokesčių atidėjimai (45 proc.).

| 1.4. | Norint derėtis dėl atnaujintų sektorinių kolektyvinių sutarčių turizmo ir transporto sektoriams, įskaitant MVĮ ir joms atstovaujančias organizacijas, labiausiai nukentėjusias nuo COVID-19, skubiai reikalingas intensyvus socialinis dialogas ir išsami politikos darbotvarkė. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | COVID-19 protrūkis paralyžiavo turizmo pramonę, todėl bandantys sugrįžti namo keliautojai to padaryti negalėjo, o tų šalių, kurios yra labai priklausomos nuo turizmo, ekonomikos buvo nuniokotos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES turizmo sektoriuje dirba apie 22,6 milijonų žmonių (2). Tai sudaro 11,2 proc. viso ES užimtumo, 2019 m. sudarė 9,5 proc. ES BVP, 2018 m. 27 ES valstybėse narėse buvo 600 154 turizmo įstaigos, o nakvynių paklausa turistų apgyvendinimo įstaigose yra apie 1 326 049 994 naktys. Daugeliui valstybių narių Europos regionų ir miestų turizmas yra svarbus ekonominės ir socialinės struktūros dėmuo. Be to, juo sukuriama labai reikalingų darbo vietų ir pajamų, dažnai regionuose, kur nėra užimtumo alternatyvų, ir srityse, kuriose dirba žemos kvalifikacijos darbuotojai (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Apskaičiuota, kad dėl COVID-19 protrūkio ES turizmo pramonė, kurioje dirba apie 13 mln. žmonių (4), per mėnesį praranda apie 1 mlrd. EUR pajamų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Daugelyje kitų populiarių turistinių vietų ištuštėjo viešbučiai, o restoranai, barai, lankytinos vietos, prieplaukos, muziejai ir centrai buvo uždaryti. Padėtis ypač sudėtinga keliose ES šalyse, kurios yra pagrindinės turistinės kryptys, tokios kaip Italija, Graikija, Portugalija, Malta, Kipras, Ispanija ir Prancūzija. Šiemet Italija gali prarasti apie 60 proc. savo turistų. PKTT prognozuoja, kad 2020 m. kelionių ir turizmo rinka gali prarasti 75 mln. darbo vietų visame pasaulyje ir 6,4 mln. darbo vietų ES (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tarptautinė oro transporto asociacija (IATA) teigia, kad 2020 m. pasaulinių oro kelionių sektorius gali prarasti daugiau nei 252 mlrd. JAV dolerių (228 mlrd. eurų). Du milijonai keleivinių skrydžių iki birželio 30 d. buvo atšaukti. Prancūzijoje viešbučių užimtumas kovo 17 d. buvo 3,3 proc. (palyginti su 65,3 proc. vasario 26 d.). Iki gegužės 30 d. restoranai ir barai buvo uždaryti beveik visose ES valstybėse narėse, išskyrus Švediją. Viešbučiai, restoranai barai ir prieplaukos visam laikui arba laikinai atleido tūkstančius darbuotojų. Krizės piko metu Europos geležinkelis prarado 90 proc. keleivių ir dar dabar dirba mažu pajėgumu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Reikėtų pripažinti poveikį su turizmu susijusiems pagalbiniams sektoriams, pavyzdžiui, laisvalaikio pramonei skirtos įrangos gamybai (pvz., laivų statybai). Šie pramonės sektoriai turėtų būti remiami skatinant turizmą ir plėtojant tarptautinės prekybos galimybes. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europos turizmo ekosistema apima įvairias veiklas, tokias kaip kelionės, transportas, apgyvendinimas, maistas, poilsis sausumoje ir vandenyje, kultūra bei gamta. Tiesiogiai ir netiesiogiai joje sukuriama beveik 10 proc. ES BVP, todėl ES tapo pirmaujančia pasaulyje turizmo kryptimi – 2018 m. į ES iš užsienio atvyko 563 mln. turistų ir gauta 30 proc. šios srities pasaulinių pajamų (šaltinis: Europos Komisija). 2018 m. 30 proc. turistų atvyko iš užsienio, taigi ES yra pagrindinė turizmo kryptis pasaulyje (šaltinis: Europos Komisija). Šių tarptautinių turistų srautų sudėtis galėtų būti naudojama rengiant tinkamas ES trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes strategijos kryptis ir darbotvarkę. |
| --- | --- |

2.7.

3.   I RAMSTIS. Turizmo ir transporto tvarumas

| 3.1. | EESRK mano, kad šis komunikatas turėtų būti pirmasis naujos kartos ES tvaraus turizmo politikos ir programų žingsnis. Jis turėtų suderinti MVĮ ir darbuotojų poreikius ir jų padėtį siekiant atkurti visuomenės, kaip turistų ir vartotojų, pasitikėjimą. Jis turėtų ginti sveikatos ir saugos teises ir standartus ir užtikrinti įmonių tvarumą bei likvidumą, atsižvelgiant į atnaujintą Europos MVĮ strategiją 2030 m., parengtą pagal Europos iniciatyvos „Small Business Act“ principus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK nemano, kad yra realistiška paprasčiausiai laikytis grįžimo į įprastą kasdienybę požiūrio tam, kad būtų galima spręsti rimčiausią visų laikų krizę, kuri ištiko ES turizmo ir transporto sektorius. EESRK ragina visiškai pertvarkyti šią politiką siekiant atkurti verslo ir darbuotojų pasitikėjimą ir stabilumą, priimant naujos kartos ES solidarumo paktą dėl tvaraus turizmo iki 2030 m. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK laikosi nuomonės, kad dabar turime galimybę užtikrinti sąžiningą atsigavimą ir greitai atkurti savo ekonomikas, kad jos būtų žalesnės, sąžiningesnės ir atsparesnės būsimiems sukrėtimams. Reikia persvarstyti ES integracijos plano indėlį į Europos darnaus turizmo ir transporto plėtros modelį, vengiant bet kokių priemonių, keliančių tolesnio susiskaidymo ir nesąžiningų sąlygų arba praktikos riziką vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sąžiningam ir tvariam atkūrimui turizmo sektoriuje reikia:






  1) | atsižvelgti į Europos 2050 m. tikslus pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą, suderintus su Paryžiaus susitarimo tikslais (2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvados). |
| --- | --- | --- |

3.4.

1)

atsižvelgti į Europos 2050 m. tikslus pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą, suderintus su Paryžiaus susitarimo tikslais (2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvados).

| 2) | Siekdamas padėti pasiekti šiuos tikslus, EESRK mano, kad pirmiausia reikia spręsti transporto rūšių problemą, skatinant lėtą ir neteršiantį judumą, pavyzdžiui, dviračių ir geležinkelių transportą. |
| --- | --- |

2)

Siekdamas padėti pasiekti šiuos tikslus, EESRK mano, kad pirmiausia reikia spręsti transporto rūšių problemą, skatinant lėtą ir neteršiantį judumą, pavyzdžiui, dviračių ir geležinkelių transportą.

| 3) | Turistų apgyvendinimo srityje EESRK rekomenduoja skatinti renovaciją ir tokioms apgyvendinimo vietoms naudoti ES ekologinį ženklą. Tokios apgyvendinimo vietos privalo būti skatinamos rodyti savo energijos suvartojimą ir anglies dioksido poveikį. |
| --- | --- |

3)

Turistų apgyvendinimo srityje EESRK rekomenduoja skatinti renovaciją ir tokioms apgyvendinimo vietoms naudoti ES ekologinį ženklą. Tokios apgyvendinimo vietos privalo būti skatinamos rodyti savo energijos suvartojimą ir anglies dioksido poveikį.

| 4) | Siekiant sumažinti turizmo išmetamą CO2 kiekį, EESRK primygtinai ragina naudoti vietinius maisto produktus ir kitus vartojimo reikmenis, kuriuos galima perdirbti. |
| --- | --- |

4)

Siekiant sumažinti turizmo išmetamą CO2 kiekį, EESRK primygtinai ragina naudoti vietinius maisto produktus ir kitus vartojimo reikmenis, kuriuos galima perdirbti.

| 5) | Siekiant užpildyti esamas informacijos ir duomenų apie tarptautinio turizmo srautus į ES, kaip turistų lankomą vietą, spragas, EESRK siūlo įsteigti nepriklausomą tvaraus turizmo observatoriją. |
| --- | --- |

5)

Siekiant užpildyti esamas informacijos ir duomenų apie tarptautinio turizmo srautus į ES, kaip turistų lankomą vietą, spragas, EESRK siūlo įsteigti nepriklausomą tvaraus turizmo observatoriją.

| 3.5. | Atsakingos turizmo įstaigos privalo įsipareigoti atskleisti atostogų laikotarpio ir jų siūlomos veiklos anglies pėdsaką. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES ekonomikos gaivinimo plane ir nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo planuose turėtų būti numatyta pakankamai lėšų turizmo pramonės ir jos infrastruktūros ekologinei ir skaitmeninei pertvarkai, investuojant taip, kad turizmas taptų patrauklesnis vartotojams ir suteiktų realios naudos turizmo įmonėms. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad sąžiningas turizmas grindžiamas socialiai atsakingu verslu, suteikiančiu geros kokybės darbo vietas. Tam reikia plėtoti nesezoninį turizmą, galintį garantuoti tvarias darbo vietas. Šiuo tikslu Europos Komisija turi remti iniciatyvas ir projektus, kurie atitinka šiuos kriterijus. Turėtų būti atlikti Europos netvariojo turizmo socialinių ir aplinkos apsaugos sąnaudų tyrimai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Dėl saugaus atstumo laikymosi taisyklių vartotojai vis labiau domisi nemasinio turizmo sritimis (pvz., turizmas gryname ore, vandens turizmas). Šios vartotojų tendencijos suteikia galimybę paspartinti platesnio masto Europos turizmo pramonės ir užimtumo atsigavimą. Šiuos sektorius reikėtų remti, ypač kai tokia veikla gali vykti regionų, šalies ar Europos aplinkoje. Vandens turizmo atveju atsiveria įvairių galimybių veiklai Europos salose, upėse, kanaluose, ežeruose ir pakrančių zonose. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK mano, kad pagal suderintą ES PVM sistemą sumažintas PVM turėtų būti taikomas viešbučiams, restoranams, kelionių paslaugoms, vandens turizmui (laivų nuoma, prieplaukos) autobusams, kelionių gidams ir kt. Kai būtina, reikėtų skubiai atlikti PVM direktyvos pakeitimus siekiant užtikrinti lygias galimybes visiems turizmo pramonės sektoriams. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kelionių tolimojo susisiekimo autobusais verslas, kurį sudaro daug MVĮ įmonių, labai nukentėjo nuo pandemijos. Daugelio tolimojo susisiekimo autobusų bendrovių apyvarta dabar tesudaro 0–10 proc. to paties praėjusių metų laikotarpio apyvartos. Dabar ES turi galimybę padėti šiam sektoriui imdamasi veiksmų pagal jos pateiktus pasiūlymus, įskaitant suderintus teisės aktus dėl mažataršių zonų ES ir vieno langelio principo taikymą PVM grąžinimui. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Todėl reikia imtis veiksmų siekiant padėti atnaujinti tarptautinį, žemyninį ir nacionalinį turizmą svarbių ES ekonomikos sektorių labui. Geležinkeliai gali padėti pažinti turistines vietoves, kurios nėra lengvai pasiekiamos lėktuvais, atverti naujus maršrutus ir skatinti naujas vertės grandines. Europos geležinkeliams tai suteikia galimybę patenkinti augančius dėl klimato susirūpinusių turistų poreikius rinkoje. Geležinkelių metai turėtų suteikti galimybę didinti visuomenės informuotumą apie tvarų turizmą ir naujus turistinius maršrutus, kuriuos Europos piliečiai gali atrasti naudodamiesi geležinkelių jungtimis. Šiomis aplinkybėmis Europos geležinkelių metai taip pat turėtų tapti proga atkreipti dėmesį į istorinius ir kraštovaizdinius traukinių maršrutus visoje Europoje (6). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Daug jaunų europiečių dėl įvairių priežasčių niekada nekeliavo arba retai keliavo po Europą. Nors esama švietimo mainų programų, ES ką tik pradėjo taikyti priemonę, kuri leis visiems europiečiams įgyti kelionių patirties. Tai turėtų geriau susieti jaunimą su europine tapatybe, didinti jo informuotumą apie pagrindines Europos Sąjungos vertybes ir supažindinti su tvaria ir švaria transporto rūšimi. „DiscoverEU“ – tai Europos Sąjungos iniciatyva, suteikianti žmonėms galimybę per mokymosi patirtį pažinti Europą. Keliaudami daugiausia geležinkeliais (yra išimčių, kad galėtų dalyvauti salose arba atokiose vietovėse gyvenantys asmenys), jauni europiečiai gali susipažinti su Europa, jos miestais ir miesteliais (7). |
| --- | --- |

3.12.

4.   II RAMSTIS. Likvidumas, užimtumo atsigavimas ir verslo pasitikėjimo atkūrimas

| 4.1. | Svarbu remti Europos turizmo įmonių, ypač labai mažų ir mažųjų įmonių, atsigavimą ir trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį likvidumą. Tai turėtų būti daroma, be kita ko, nedelsiant įsteigiant ES likvidumo darbo grupę, kuri turėtų vertinti atitinkamų priemonių veiksmingumą, viena vertus, užtikrindama skaidrumą dėl nepagrįstų atsisakymų suteikti kreditą, vėlavimų ir nereikalingos biurokratinės naštos ir, antra vertus, imdamasi atitinkamų taisomųjų priemonių, susijusių su Europos investicijų fondais, naujomis nemokumo procedūromis ir nacionaliniais ombudsmenais. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kalbant apie kelionių gidus, ES turi užtikrinti vienodas sąlygas ir sąžiningą konkurenciją turizmo rinkoje tarp profesionalių kelionių gidų ir nelegaliai veikiančių kelionių organizatorių bei „gidų“. EESRK ragina Europos Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, užtikrinti subalansuotą ES bendradarbiaujamosios ekonomikos (8)
  plėtrą valstybėse narėse, kaip nurodyta 2016 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento informaciniame pranešime, kuriame pristatoma Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė kelionių gidų paslaugų srityje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Netinkamai elgiamasi su bankininkyste, likvidumu ir finansų politika. Kai kurie bankai (pavyzdžiui, Graikijoje) renkasi kiekybinį skatinimą (ECB vykdomus specialiosios pandeminės pirkimo programos (SPPP) sandorius), kad sustiprintų savo padėtį, bet nepalaiko tikrosios rinkos. Šie bankai teikia paskolas gyvybingoms ir nepaveiktoms įmonėms (pavyzdžiui, prekybos centrams) ir nerizikuoja teikti paskolų pažeidžiamiems sektoriams, tokiems kaip turizmo ir paslaugų sektoriai. Bankų paskolų gavėjų sąrašuose nebeliko restoranų, kavinių, viešbučių, autobusų ir kt.; bankai prašo garantijų savo paskoloms, tačiau įmonės negali jų suteikti, netgi tos įmonės, kurioms bankai skolintų lėšų. Neatsižvelgiant į visas ECB garantijas ir subsidijas, palūkanų norma yra didesnė kaip 4,5 proc. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Užimtumui ES turizmo sektoriuje reikalingas suderintas ir pažangus požiūris, grįstas nacionaliniais socialiniais partneriais ir konsoliduota praktika. Siekiant išvengti nedarbo ir neprarasti kvalifikuotų darbuotojų, atsakingos vyriausybės ir socialiniai partneriai nacionaliniu lygmeniu privalo susitarti dėl trumpalaikių darbo priemonių. Taip pat turėtume atsižvelgti į tai, kad didžiuosiuose miestuose, kuriuose valstybinės ir privačios įstaigos šiuo metu skatina dirbti nuotoliniu būdu, kyla pavojus, kad dauguma restoranų, barų ir kavinių gali užsidaryti. Norint išvengti galutinio uždarymo miesto centruose ir aplinkinėse teritorijose, reikalingos politikos ir užimtumo priemonės. Be to, darbas namuose (arba nuotolis darbas) ilgalaikėje perspektyvoje neturi pakeisti tvirto Europos darbuotojų judumo. Dėl sumažėjusio konferencijų, mugių, kongresų ir verslo kelionių skaičiaus Europoje gali būti prarasta labai daug darbo vietų, MVĮ, praktinės patirties, kūrybiškumo ir inovacijų partnerysčių ir paskatinta labiau nacionalinė mąstysena. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Reikėtų teikti paramą organizuojant prekybos muges, kurios yra labai svarbios turizmo pramonei ir susijusiems sektoriams ir kurios pačios savaime yra svarbus turizmo, kelionių ir užimtumo šaltinis. Turėtų būti parengtos gairės, kaip saugiai rengti prekybos muges ir gauti finansavimą iš ES ir valstybių narių. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Turizmo sektorius, lūkesčių valdymas. Visi turimi duomenys rodo, kad šis sezonas yra prarastas. Atvykę turistai nepadengs sektoriaus veiklos sąnaudų. Visos įmonės patirs didžiulių nuostolių, kurie kels pavojų jų gyvybingumui. Euro grupės trigubo paketo (SURE 100 milijardų, Europos investicijų banko (EIB) 200 milijardų ir Europos stabilumo mechanizmo (ESM) 250 milijardų) nepakanka ir (arba) vyriausybės neteisingai sprendžia politikos perdavimo klausimus. Pavyzdžiui, Graikijoje vyriausybė pasirinko nesinaudoti ESM priemone, o kitų dviejų priemonių taikymas atsilieka: jos nepakankamai tikslingos, joms nepakanka pinigų ir paskatų. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Išsami rinkodaros ir informavimo kampanija turėtų propaguoti Europos turizmo pramonę tiek ES, tiek už jos ribų, kad būtų remiamas sektoriaus atsigavimas. Paskelbus Europos tvaraus turizmo metus (2021 m. arba 2022 m.) būtų sukurta ES masto sistema ir sudarytos sąlygos pradėti veiklą visoje ES. |
| --- | --- |

4.7.

5.   III RAMSTIS. Duomenų tinklai ir pasirengimas, sveikata ir sauga, rizikos švelninimas ir pasirengimas

| 5.1. | EESRK mano, kad po COVID-19 pandemijos ir po to, kai valstybės narės, kurios susiduria su sunkumais koordinuodamos tarpvalstybinę ir bendrą politiką, bus įgijusios patirties, turizmo ir transporto sektoriuose reikalingas veiksmingesnis suderintas požiūris. Tai būtų galima padaryti kasmet ir iki 2024 m. rengiant bandomąsias mokymo programas, skirtas veiksmingam bendram pasirengimo atsakui, diegiant Europos žinių tinklus, atvirus socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK mano, kad būtina užtikrinti, jog nacionalinės rizikos mažinimo platformos pagal ES civilinės saugos mechanizmą JT Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje greičiau taptų veiksmingesnėmis. Todėl EESRK prašo Europos Komisijos ir valstybių narių (Nacionalinis pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju koordinavimo planas), ekonominių ir socialinių partnerių bei mokslo įstaigų įtraukti turizmo ir mobilumo sektorius į bendrus bandomuosius projektus COVID-19 krizės metu ir po jos, taip pat į Europos mokymo tinklą, kad būtų parengtas ES atsakas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Siekiant turėti europietiškus, suderintus ir naujausius duomenis apie turizmą, transporto mobilumą, rinkos trūkumus ir geriausią praktiką, EESRK prašo Europos Komisijos, bendradarbiaujant su ES ir nacionaliniais socialiniais partneriais bei akademiniais ir nepriklausomais tyrimų tinklais, sukurti konkrečias programas ir bandomuosius regioninius projektus, tokiu būdu telkiant tyrimo ir mokymo išteklius. Be to, norint geriau koordinuoti ES, kaip tarptautinės turizmo krypties, atnaujinimą pasauliniu mastu ir pritraukti tiesiogines užsienio investicijas, EESRK prašo Europos Komisijos paraginti valstybes nares skatinti konkrečias programas ir bendras bandomąsias iniciatyvas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tarpvalstybiniai turizmo ir laisvalaikio maršrutai gali svariai prisidėti atkuriant ryšius tarp regionų ir valstybių narių, kartu suteikiant galimybių plėtoti turizmą mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Sekant tinklo „EuroVelo“ pavyzdžiu, šie maršrutai, parėmus juos ES lėšomis, turėtų būti išplėtoti ir kituose sektoriuose ir plačiai reklamuojami tarp vartotojų (pvz., vandens turizmo maršrutai). |
| --- | --- |

5.4.

6.   IV RAMSTIS. Valdymas ir ištekliai. Naujos kartos tvaraus turizmo ir transporto politika

| 6.1. | EESRK palankiai vertina skubų ir būtiną komunikatą dėl Europos turizmo ir transporto 2020 m. ir vėliau (9). Įgyta patirtis turėtų paskatinti ES institucijas ir valstybes nares permąstyti dabartinę turizmo ir transporto politiką, remiantis naujomis savanoriškomis ES bendromis kompetencijomis, stiprinant suinteresuotų vyriausybių ir daugiapakopių valdžios institucijų bendradarbiavimą. Tai būtų galima pasiekti aktyviai dalyvaujant ES ir nacionaliniams socialiniams partneriams bei patariamiesiems organams ir paskelbiant Europos tvaraus turizmo metus. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK pabrėžia, kad mums skubiai reikalinga veiksminga vidutinės trukmės ir ilgalaikė ES politika, siekiant atkurti asmenų ir visos visuomenės pasitikėjimą galimybėmis saugiai
  keliauti
  po Europos Sąjungą. Ši politika turi apimti kitas ES turizmo ekosistemas, tokias kaip apgyvendinimas, maistas, sveikata ir sauga, prekyba, telekomunikacijos ir žemės ūkis. Turizmas ir transportas ES yra viena iš ekosistemų, kurias labiausiai paveikė COVID-19. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK pritaria tam, kad siekiant susigrąžinti pasitikėjimą ir atgaivinti bei sustiprinti turizmą, būtų naudojamas vidinis „ES sveikatos pasas“ (keleivio buvimo vietos anketa ir QR kodai) ir „ES lygmeniu sąveiki daugiakalbė medicininės pagalbos platforma“. Lankydamiesi kitoje šalyje žmonės galėtų naudotis QR kodais norėdami gauti informacijos ir medicinines paslaugas ir, prireikus skubios pagalbos, naudotis sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemomis. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Siekiant priimti lankytojus iš Europos Sąjungos ir kelių kitų šalių, Graikijoje buvo įvesta keleivio buvimo vietos anketa, skirta testavimui ir keitimuisi duomenimis ES lygmeniu – kaip strategija, kuria siekiama subalansuoti kompromisus, daromus visuomenės sveikatos, epidemiologinės priežiūros ir socialinės bei ekonominės naudos, susijusios su keliautojų srautu, srityse. Keleivio buvimo vietos anketa grindžiama šiais dviem ramsčiais:






  1. | veiksmingas, duomenimis grindžiamas stebėjimas: testavimas yra svarbiausias komponentas įvedant poveikio švelninimo strategijas pasaulinės pandemijos sąlygomis. Testai yra vertingi ištekliai ir labai svarbu juos veiksmingai naudoti duomenims rinkti, protrūkiams prognozuoti ir visuotinės svarbos suderintai politikai rengti; |
| --- | --- | --- |

6.4.

1.

veiksmingas, duomenimis grindžiamas stebėjimas: testavimas yra svarbiausias komponentas įvedant poveikio švelninimo strategijas pasaulinės pandemijos sąlygomis. Testai yra vertingi ištekliai ir labai svarbu juos veiksmingai naudoti duomenims rinkti, protrūkiams prognozuoti ir visuotinės svarbos suderintai politikai rengti;

| 2. | sąlyčio atvejų atsekimas: skubus patvirtintų teigiamų atvejų paskelbimas ir sąlyčio atvejų atsekimas yra viena iš nedaugelio veiksmingų alternatyvų izoliavimo priemonėms. |
| --- | --- |

2.

sąlyčio atvejų atsekimas: skubus patvirtintų teigiamų atvejų paskelbimas ir sąlyčio atvejų atsekimas yra viena iš nedaugelio veiksmingų alternatyvų izoliavimo priemonėms.

| 6.5. | EESRK ragina visas atitinkamas Europos ir nacionalines institucijas iš karto po ekstremalios situacijos etapo parengti daugiametį ES veiksmų planą. Šiame veiksmų plane reikia visiškai permąstyti ES turizmo ir transporto politikos formavimą ir palengvinti turizmo vidaus rinkoje, taip pat tarptautinio turizmo srautų iš viso pasaulio koordinavimą. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Atsižvelgiant į šiuos du ramsčius, buvo sukurta internetinė keleivio buvimo vietos anketa, kuri kartu su dirbtinio intelekto priemone EVA sudaro sąlygas:






  a) | tiksliniam testavimui, grindžiamam keliautojo duomenimis (gyvenamosios vietos šalimi ir rezidavimo statusu, aplankytomis šalimis, amžiumi ir lytimi), kuriuo užtikrinamas kuo didesnis testavimo išteklių veiksmingumas, ir |
| --- | --- | --- |

6.6.

a)

tiksliniam testavimui, grindžiamam keliautojo duomenimis (gyvenamosios vietos šalimi ir rezidavimo statusu, aplankytomis šalimis, amžiumi ir lytimi), kuriuo užtikrinamas kuo didesnis testavimo išteklių veiksmingumas, ir

| b) | greitam atsekimui remiantis paties asmens pateiktais kontaktiniais duomenimis, informacija apie paskirties vietą ir t. t. |
| --- | --- |

b)

greitam atsekimui remiantis paties asmens pateiktais kontaktiniais duomenimis, informacija apie paskirties vietą ir t. t.

| 6.7. | EESRK palankiai vertina ir visiškai remia komunikate pateiktus pasiūlymus ir vidutinės trukmės bei ilgalaikį požiūrį, kurį pasirinko Europos Komisija pagal naujos kartos ES planą, taip pat bendrą ES biudžetą 2021–2027 metams, kuriam reikės atitinkamų biudžetinių priemonių. Visų pirma, šios priemonės turėtų būti nukreiptos į naujos kartos tvaraus turizmo politikos ir programų įgyvendinimą, įskaitant nacionalinius turizmo sektoriaus verslo planus, skirtus stiprinti MVĮ, atstovaujamųjų organizacijų ir socialinių partnerių gebėjimus, kartu tinkamai atsižvelgiant į kitus ES prioritetus, kurie nebūtinai yra susiję su pandemija. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Grobuoniška avialinijų praktika: keliaujantys tiek laisvalaikio, tiek verslo tikslais praranda pinigus, kai avialinijos užsako skrydžius, kurie atšaukiami netrukus po apmokėjimo. Avialinijos pačios nusprendžia, palikti ar atšaukti maršrutus, skrydžius ir laiko tarpsnius, iš anksto neįspėdamos savo klientų. Klientai yra įpainiojami į kuponų ir nukreipimų kitu maršrutu praktiką. Mokėjimų grąžinimai užtrunka per ilgai ir sudaro mažiau nei 20 proc. visų atšauktų rezervuotų skrydžių, taip eikvojamas vartotojų ir įmonių brangus likvidumas. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EESRK susirūpinimą kelia tai, kad sunku rasti pusiausvyrą tarp vartotojų teisių ir dėl COVID-19 pandemijos atšaukus skrydžius oro transporto bendrovėms kylančių likvidumo problemų. EESRK ragina oro transporto bendroves, keleivius, ES ir nacionalines valdžios institucijas pereinamuoju COVID-19 laikotarpiu ieškoti sprendimų dėl alternatyvių galimybių ar kompensavimo terminų. EESRK atmeta neteisėtą oro transporto bendrovių praktiką, kai tam tikrais atvejais siūlomi tik kuponai arba naujas skrydžio užsakymas. EESRK primygtinai ragina oro transporto bendroves laikytis Europos keleivių teisių teisės aktų (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004 (10)), įskaitant teisę oro transporto bendrovei atšaukus skrydį gauti visą kompensaciją. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Suderintas požiūris į čekių išdavimą ir išlaidų grąžinimą reikalingas visame turizmo sektoriuje, įskaitant individualią turizmo veiklą, kuri šiuo metu nėra įtraukta ir kuriai taikomos skirtingos sąlygos įvairiuose sektoriuose ir valstybėse narėse. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Turizmo sektoriui, ypač COVID metu ir laikotarpiu pasibaigus COVID protrūkiui, yra būtinas intensyvus socialinis dialogas, po kurio būtų sudaromos tvirtos sektorinės kolektyvinės sutartys, apimančios visus darbuotojus; tokia pati nuostata taikytina ir transporto sektoriui. Tai geriausias būdas veiksmingai apsaugoti sektorių darbuotojus ir užtikrinti socialinę taiką, taip padedant riziką patiriančioms įmonėms. Visi susiję subjektai turi dėti visas pastangas paspartinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas visais sektoriaus lygmenims. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Pridėtinės vertės politika turi būti suderinta su nacionalinėmis turizmo gaivinimo programomis ES Komisijos lygmeniu, kad būtų atkurtas Europos turizmo sektorius. Žinoma, tai turėtų būti susieta su nacionalinių kovos su krize programų koordinavimu ir oro, jūrų ir tolimojo susisiekimo transporto, kuris labai kenčia daugelyje ES šalių (Lenkijoje, Italijoje, Ispanijoje ir kitur), atkūrimu. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Būtinas intensyvus socialinis dialogas, įskaitant MVĮ organizacijas, norint derėtis dėl atnaujintų sektorinių kolektyvinių sutarčių turizmo ir transporto sektoriui, nes jos užtikrins socialinę taiką ir, dėl sutartų sprendimų, bus veiksmingiausias būdas apsaugoti darbuotojus ir tokiu būdu padės įmonėms, kurios patiria riziką, bei visam sektoriui. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Kad turizmo pramonė atsigautų ir augtų, būtinas visapusiškas požiūris į įgūdžius ir kvalifikaciją, kurie ne visada yra suderinti tarp šalių, būtent tais atvejais, kai nėra abipusio pripažinimo (pvz., nedidelių komercinių laivų kapitonų licencijos). |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Europos socialiniai partneriai turizmo paslaugų ir transporto sektoriuose turėtų derinti savo pastangas, kad susitartų dėl šių sektorių socialinių standartų. |
| --- | --- |

6.15.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Graikija per dieną atlieka 7 000 testų ir galime labai patikimai ir tiksliai nustatyti paplitimą didžiausią susirūpinimą keliančiose šalyse.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_LT.html

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

final

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 – Europos geležinkelių metai (2021 m.) (OL C 364, 2020 10 28, p. 149).

6

(7)  Žr. 6 išnašą.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=LT.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

final

(10)  OL L 46, 2004 2 17, p. 1.

10

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/227

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos valdymo peržiūra. Reglamentų (ES) Nr. 1173/2011, (ES) Nr. 11174/2011, (ES) Nr. 11175/2011, (ES) Nr. 11176/2011, (ES) Nr. 11177/2011, (ES) Nr. 1472/2013 ir(ES) Nr. 1 473/2013 taikymo ir Tarybos direktyvos 2011/85/ES tinkamumo ataskaita“

(COM(2020) 55 final)

(2020/C 429/28)

| Pranešėja | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Tommaso DI FAZIO |

Pranešėja

Judith VORBACH

Bendrapranešėjis

Tommaso DI FAZIO

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2020 3 9 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 0 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2020 3 9

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK teigiamai vertina šią peržiūrą, kadangi ji ekonomikos valdymo sistemai būtina. Mes gyvename istoriniu etapu, kai skubiai reikia įpūsti naujos gyvybės į pamatines Europos Sąjungos vertybes ir sukurti tikrą ekonominę ir socialinę sąjungą, kuri taptų demokratija ir sanglauda paremtos politinės sąjungos pagrindu. ES privalo parodyti, kad ji yra solidarumu paremta bendruomenė, propaguojanti žmonių gerovę, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje (1) (2). COVID-19 krizė yra didžiulis sukrėtimas, kuriam atlaikyti prireiks viso finansinio pajėgumo. Reikia suderinti tikslus, kad būtų neutralizuotos šios pandemijos ekonominės ir socialinės pasekmės ir teisingai valstybėse narėse ir tarp jų pasidalyta našta, kuri atsiras dėl padarytos žalos. Jau nustatytos svarbios trumpalaikės priemonės, kaip antai fiskalinės sistemos bendroji nukrypti leidžianti išlyga. Užuot pernelyg greitai grįžus prie įprastos padėties, EESRK rekomenduoja pereiti prie persvarstytos ekonomikos valdymo sistemos, kaip siūloma šioje nuomonėje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pažymi, kad ši antroji kas penkerius metus atliekama konkrečių priemonių, kurios buvo įvestos po finansų krizės ir vadinamų šešių dokumentų rinkiniu ir dviejų dokumentų rinkiniu, peržiūra išsami bus tik tada, jeigu apims visas nuo 2010 m. nustatytas taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti įgyvendinimą, glaudesnį koordinavimą ir didesnę valstybių narių ekonominės ir finansų politikos konvergenciją. EESRK taip pat ragina būsimoje konferencijoje dėl Europos ateities aptarti esminį klausimą, kaip formuoti ekonomikos valdymą. Tokiomis aplinkybėmis nereikėtų bijoti pritaikyti SESV ekonomikos valdymo nuostatų prie dabartinių ES ekonominių aplinkybių. Pavyzdžiui, nepaisant itin stiprios skatinamosios pinigų politikos, mums yra iškilusi defliacijos grėsmė. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad norint tinkamai peržiūrėti ekonomikos valdymą reikia išsamiai peržiūrėti ekonominės politikos tikslus. EESRK teigia, kad ekonomikos valdymas turi būti orientuotas į klestėjimą, pirmenybę teikiant žmonių socialinei ir ekonominei gerovei, kai nė vienas nepaliekamas nuošalyje. Todėl Komitetas ragina vykdyti subalansuotą ekonominę politiką, kuri suteiktų vienodą svorį keletui pagrindinių ekonominės politikos tikslų ir akcentuotų jų svarbą: tvariam ir integraciniam augimui, visiškam užimtumui ir deramam darbui, teisingam materialinio turto paskirstymui, visuomenės sveikatai ir gyvenimo kokybei, aplinkos tvarumui, finansų rinkos stabilumui, kainų stabilumui, gerai subalansuotiems prekybos santykiams, konkurencingai socialinei rinkos ekonomikai ir stabiliems viešiesiems finansams. Ekonomikos cikle klestinčios viešosios ir privačiosios investicijos yra stabilios ekonominės aplinkos pagrindas ir rezultatas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Stabilūs viešieji finansai sukuria ekonominį atsparumą ir pasitikėjimą ir atitinka kiekvienos valstybės narės interesus. Tačiau jie priklauso nuo daugelio parametrų ir daugeliu atvejų negali būti valdomi nacionaliniu lygmeniu. Pastangos mažinti viešąsias išlaidas, ypač jeigu jos blogai suplanuotos, gali padaryti žalingą trumpalaikį ir vidutinės trukmės poveikį kitiems svarbiems politikos tikslams ir paveikti (galimai neigiamai) kitas valstybes nares. Dėl dabartinių fiskalinių taisyklių ir konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų atsirado apribojimų valdžios sektoriaus išlaidoms ir viešosioms investicijoms, visų pirma sveikatos priežiūros sistemose, todėl užsitęsė ekonomikos krizė ir daugelis piliečių susidūrė su didžiuliais sunkumais. Paaiškėjo, kad toks šių taisyklių vykdymo užtikrinimas iš dalies yra procikliškas. Nuosmukio laikotarpiu jos dar labiau prislėgdavo ekonomiką, vėlgi suvaržydamos viešuosius finansus. Solidarumu paremtas ekonomikos valdymas turėtų būti vykdomas taip, kad netaptų bausme valstybėms narėms, o veikiau padėtų joms padidinti savo atsparumą krizėms ir pasiekti tvarų ir įtraukų augimą ir viešuosius finansus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Komisiją pradėti darbą, skirtą Europos ekonomikos valdymo reformai, kad, ypač krizių metu, būtų išvengta asimetrinio poveikio valstybėse narėse ir būtų užtikrinta, kad niekas neliktų nuošalyje. Reikia imtis ryžtingų veiksmų ekonomikos atsigavimui skatinti įgyvendinant subalansuoto biudžeto taisyklę ir aktyvuojant ir koordinuojant plačios apimties investavimo planus. Reaguojant į COVID-19 krizę ES ir nacionaliniu lygmenimis turi būti nustatyta neeilinė anticiklinė politika. Kaip ir savo 2020 m. birželio mėn. rezoliucijoje EESRK primygtinai rekomenduoja į krizę reaguoti solidariai (3). ES turi investuoti į pagrindinius ir prioritetinius sektorius, pavyzdžiui, materialią ir nematerialią infrastruktūrą (daugiausia dėmesio skiriant sveikatos infrastruktūrai), mokymą visais lygmenimis (ypač profesinį rengimą ir profesinį mokymąsi visą gyvenimą), ekologinį atsigavimą ir energetiką, mokslinius tyrimus (visų pirma siekiant išspręsti klimato ir sveikatos krizes ir sukurti teisingą tarptautinės konkurencijos sistemą). Geriausias būdas judėti į priekį būtų persvarstyti ir naujai subalansuoti ekonomikos valdymo sistemą žengiant šiuos žingsnius: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Užtikrinti, kad viešieji finansai būtų tvarūs ilguoju laikotarpiu, ir pašalinti makroekonominį disbalansą:






  — | pripažįstant, kad dėl ekonominių sunkumų nepaprastai sunku konsoliduoti biudžetą ir vykdyti anticiklinę fiskalinę politiką, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

pripažįstant, kad dėl ekonominių sunkumų nepaprastai sunku konsoliduoti biudžetą ir vykdyti anticiklinę fiskalinę politiką,

| — | remiant tvarų augimą ir taip sudarant sąlygas stiprinti viešuosius finansus, |
| --- | --- |

—

remiant tvarų augimą ir taip sudarant sąlygas stiprinti viešuosius finansus,

| — | pirmenybę teikiant tvariam ir integraciniam augimui, kartu suprantant, kad egzistuoja fiskaliniai daugikliai, |
| --- | --- |

—

pirmenybę teikiant tvariam ir integraciniam augimui, kartu suprantant, kad egzistuoja fiskaliniai daugikliai,

| — | užtikrinant pakankamas pajamas ir teisingą mokesčių naštos paskirstymą, kartu kovojant su agresyviu mokesčiu planavimu ir mokestiniu sukčiavimu, |
| --- | --- |

—

užtikrinant pakankamas pajamas ir teisingą mokesčių naštos paskirstymą, kartu kovojant su agresyviu mokesčiu planavimu ir mokestiniu sukčiavimu,

| — | naudojant simetrinius rodiklius, kurie rodo ne tik perteklių, bet ir deficitą, |
| --- | --- |

—

naudojant simetrinius rodiklius, kurie rodo ne tik perteklių, bet ir deficitą,

| — | skiriant daugiau svarbos užimtumui ir socialinei plėtrai per Makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP) ar Europos semestrą, o šiuo atveju reikėtų pagalvoti apie integruotos, svarbiausius ekonominius tikslus atspindinčių rodiklių suvestinės galimybę. |
| --- | --- |

—

skiriant daugiau svarbos užimtumui ir socialinei plėtrai per Makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP) ar Europos semestrą, o šiuo atveju reikėtų pagalvoti apie integruotos, svarbiausius ekonominius tikslus atspindinčių rodiklių suvestinės galimybę.

| 1.7. | Užtikrinti, kad fiskaline politika būtų garantuojamas tvarumas, kartu sudarant sąlygas trumpalaikiam stabilizavimui:






  — | pastebimai sušvelninant ekonominiu ir techniniu požiūriu abejotinų rodiklių poveikį; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

pastebimai sušvelninant ekonominiu ir techniniu požiūriu abejotinų rodiklių poveikį;

| — | daugiau svarbos teikiant pajamų didinimui, |
| --- | --- |

—

daugiau svarbos teikiant pajamų didinimui,

| — | atliekant gilesnę analizę didelių nukrypimų atveju, užuot grasinus atitinkamoms valstybėms narėms finansinėmis sankcijomis. |
| --- | --- |

—

atliekant gilesnę analizę didelių nukrypimų atveju, užuot grasinus atitinkamoms valstybėms narėms finansinėmis sankcijomis.

| 1.8. | Vykdyti svarbias reformas ir skatinti tvarias investicijas:






  — | taikant subalansuoto biudžeto taisyklę ir apsaugant viešojo turto, kurio reikia būsimam našumui ir klestėjimui užtikrinti, kiekį, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

taikant subalansuoto biudžeto taisyklę ir apsaugant viešojo turto, kurio reikia būsimam našumui ir klestėjimui užtikrinti, kiekį,

| — | įgyvendinant strateginių investicijų planą, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant strateginių investicijų planą,

| — | užtikrinant, kad viešoji parama priklausytų nuo tvarių ir socialinių kriterijų. |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad viešoji parama priklausytų nuo tvarių ir socialinių kriterijų.

| 1.9. | Parengti ekonomikos valdymo sistemą, grindžiamą solidarumu ir atsakomybe:






  — | kartu su susijusiomis šalimis lygiaverčiai ieškant sprendimų didelių nukrypimų atveju, orientuojantis į tvarų ir integracinį augimą, |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

kartu su susijusiomis šalimis lygiaverčiai ieškant sprendimų didelių nukrypimų atveju, orientuojantis į tvarų ir integracinį augimą,

| — | ekonomikos valdymą grindžiant subalansuotu techniniu vertinimu ir demokratiškesniu sprendimų priėmimo procesu, sustiprinant Europos Parlamento vaidmenį, |
| --- | --- |

—

ekonomikos valdymą grindžiant subalansuotu techniniu vertinimu ir demokratiškesniu sprendimų priėmimo procesu, sustiprinant Europos Parlamento vaidmenį,

| — | labiau įtraukiant socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, kad būtų suderinti visi interesai, |
| --- | --- |

—

labiau įtraukiant socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, kad būtų suderinti visi interesai,

| — | užtikrinant, kad konsultacijos su EESRK būtų privalomos, nes tai kompetentinga ES institucija, galinti perduoti pilietinės visuomenės nuomonę ES sprendimus priimantiems asmenims. |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad konsultacijos su EESRK būtų privalomos, nes tai kompetentinga ES institucija, galinti perduoti pilietinės visuomenės nuomonę ES sprendimus priimantiems asmenims.

| 1.10. | Užtikrinti subalansuotą ekonomikos valdymą stiprinant ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) šiose srityse:






  — | subalansuotai stiprinant jos finansinį, ekonominį, socialinį ir politinį ramstį, |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

subalansuotai stiprinant jos finansinį, ekonominį, socialinį ir politinį ramstį,

| — | įgyvendinant stabilizavimo funkciją, kad būtų vykdoma bendra anticiklinė politika, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant stabilizavimo funkciją, kad būtų vykdoma bendra anticiklinė politika,

| — | solidariai kovojant su pražūtingomis COVID-19 krizės pasekmėmis, |
| --- | --- |

—

solidariai kovojant su pražūtingomis COVID-19 krizės pasekmėmis,

| — | išleidžiant ilgalaikę bendrą skolos priemonę, papildytą teisingo mokesčių naštos paskirstymo priemonėmis, |
| --- | --- |

—

išleidžiant ilgalaikę bendrą skolos priemonę, papildytą teisingo mokesčių naštos paskirstymo priemonėmis,

| — | gilinant bankų ir kapitalo rinkų sąjungas siekiant dar labiau konsoliduoti bendrąją rinką, nustatant veiksmingą reglamentavimą. |
| --- | --- |

—

gilinant bankų ir kapitalo rinkų sąjungas siekiant dar labiau konsoliduoti bendrąją rinką, nustatant veiksmingą reglamentavimą.

2.   Bendroji informacija

| 2.1. | Po 2008 m. finansų krizės Stabilumo ir augimo paktas buvo sugriežtintas 2011 m. priimtu šešių dokumentų rinkiniu. Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį reikalaujama, kad šalys, kurios nukrypsta nuo savo vidutinės trukmės biudžeto tikslo, pagerintų savo struktūrinę biudžeto būklę bent 0,5 proc. BVP per metus. Taip pat buvo nustatytas išlaidų kriterijus. Šalims, kurių skolos lygis viršija 60 proc. BVP, taip pat reikia sumažinti skolą maždaug viena dvidešimtąja per metus, numatant perviršinio deficito procedūrą pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį reikalavimų nesilaikymo atveju. Taip pat nustatyta makroekonominio disbalanso šalinimo procedūra (MDP). Paprastai Stabilumo ir augimo pakto ir šešių dokumentų rinkinio taisyklių nesilaikymas buvo siejamas su skaudžių nuobaudų perspektyva (4). Atidesnė biudžeto politikos ir makroekonominių rodiklių stebėsena buvo įdiegta Europos semestre, taigi jai buvo taikomas tam tikras grafikas. 2013 m. dviejų dokumentų rinkinio taisyklėmis buvo sukurta sistema, skirta finansinius sunkumus patiriančioms arba patyrusioms šalims. Jame taip pat buvo numatyta, kad ES atliks euro zonai priklausančių valstybių narių biudžeto projektų peržiūrą prieš juos priimant nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos Komisija šiuo metu peržiūri ekonomikos valdymo sistemą, visų pirma šešių dokumentų rinkinį ir dviejų dokumentų rinkinį. Dar prieš COVID-19 krizę ji pastebėjo, kad aplinka pasikeitė, ir kalbėjo apie mažesnį potencialų augimą, mažesnes palūkanų normas ir infliaciją, taip pat uždavinį sumažinti poveikį klimatui ir prisitaikyti prie skaitmeninimo ir visuomenės senėjimo. Komisija padarė pozityvias išvadas apie perviršinio deficito procedūrą, nes visos valstybės narės laikėsi 3 proc. BVP deficito kriterijaus, kartu pažymėdama, kad prevenciniam Stabilumo ir augimo pakto komponentui trūko svorio, nes kai kurios šalys tebeturi deficitus, kurie neužtikrina pakankamai rezervo deficito kriterijaus požiūriu. Skolos santykis su BVP euro zonoje apskritai sumažėjo, tačiau skirtumai tarp šalių padidėjo. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK teigiamai vertina šį numatytą ekonomikos valdymo sistemos penkerių metų peržiūros procesą. Taip jau atsitiko, kad jis sutapo su didžiausia šimtmečio krize taikos laikmečiu. Ši peržiūra privalo atspindėti šio sukrėtimo poveikį ir pateikti visų valstybių narių augimą ir klestėjimą atgaivinsiančių teisingų sprendimų dėl valdymo sistemos. Tai pasiekti galima tik tuo atveju, jei visi tvirtai rems tikrą ekonominę ir socialinę sąjungą, kuri yra demokratija, sanglauda, savitarpio parama, solidarumu ir atsakomybe paremtos politinės sąjungos pagrindas. Tačiau Komisijos komunikatas yra nepakankamas, kadangi jame daugiausia dėmesio skiriama šešių dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio taisyklių rezultatų įvertinimui, neskiriant tiek pat dėmesio kitoms patvirtintoms ekonominės politikos koordinavimo skatinimo priemonėms. EESRK ragina konferencijoje dėl Europos ateities aptarti esminį klausimą, kaip modernizuoti ekonomikos valdymą. Nereikėtų bijoti pritaikyti SESV ekonomikos valdymo nuostatų. Kadangi viešajai diskusijai pateikiami klausimai (žr. 4 skyrių) formuluojami taip, kad galimybės pasiekti visapusišką peržiūrą yra ribotos, EESRK šiame skyriuje pateikia savo bendro pobūdžio svarstymus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK pasisako už tokį ekonomikos valdymą, kuris orientuotas į klestėjimą, kai pirmenybė teikiama žmonių socialinei ir ekonominei gerovei, kai nė vienas nepaliekamas nuošalyje. Todėl Komitetas ragina vykdyti subalansuotą ekonominę politiką, kuri suteiktų vienodą svorį keletui pagrindinių nepaprastai glaudžiai tarpusavyje susijusių ekonominės ir visuomenės politikos tikslų ir akcentuotų jų svarbą: tvariam ir integraciniam augimui, visiškam užimtumui ir deramam darbui, teisingam materialinio turto paskirstymui, visuomenės sveikatai ir gyvenimo kokybei, aplinkos tvarumui, finansų rinkos stabilumui, kainų stabilumui, gerai subalansuotiems prekybos santykiams, konkurencingai socialinei rinkos ekonomikai (5) ir stabiliems viešiesiems finansams. Šie tikslai atitinka ES sutarties 3 straipsnio tikslus ir dabartinius JT Darnaus vystymosi tikslus (DVT). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Politikos priemonių požiūriu, tai pirmiausia reiškia, kad tvarus ir integracinis augimas pasiekiamas didinant paklausą (taigi ir našumą) tvariu vartojimu ir produktyviu investavimu; antra, socialinės nelygybės problema sprendžiama naudojant aukšto lygio socialinę apsaugą, aukštos kokybės darbo vietas ir pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį valstybėse narėse ir visoje ES; trečia, klimato ir sveikatos krizės sprendžiamos skatinant viešąsias ir privačias investicijas į skaitmenines technologijas, sveikatos priežiūrą, energijos taupymą, infrastruktūrą, mokymą, mokslinius tyrimus ir plėtrą. Stabilūs viešieji finansai ir gebėjimas didinti paklausą ekonominio nuosmukio laikotarpiais yra naudingas kiekvienai valstybei narei. Tačiau ekonominės politikos tikslai yra labai tarpusavyje susiję ir daugelis parametrų negali būti valdomi nacionaliniu lygmeniu. Solidarumu grindžiamas ekonomikos valdymas turėtų padėti valstybėms narėms pasiekti tvarų ir integracinį augimą bei finansus ir tapti atsparioms krizėms. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK apgailestauja, kad iki šiol taikytas ekonomikos valdymas pirmiausia buvo orientuojamas į tai, kad mažinant valstybės deficitą ir skolą būtų pasiekti stabilus viešieji finansai. EESRK pripažįsta, kad makroekonominio disbalanso procedūra (MDP) ir Europos semestras galbūt suvaidino tam tikrą vaidmenį rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kuriomis siekta skatinti struktūrines reformas. Norint įgyvendinti subalansuotą ekonomikos politiką bus svarbu, kad šios priemonės būtų orientuojamos į svarbius ekonominės ir socialinės politikos tikslus (žr. 3.2 punktą) ir atliktų didesnį ir veiksmingesnį vaidmenį bet kokioje valdymo reformoje. Tvaraus augimo apžvalgoje vertinami aplinkos, našumo, stabilumo ir teisingumo aspektai. Vis dėlto išlieka procedūrinis disbalansas: Tvaraus augimo apžvalga yra neprivalomas procesas, paremtas „viešo sugėdinimo“ principu, o Stabilumo ir augimo paktas numato procedūrą su aiškiai nustatytais terminais ir konkrečiomis sankcijomis (žr. 4.7.1 punktą). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šalių, kurių nacionaline fiskaline politika pripažįstama, kad augimo laikotarpiu reikia sukaupti pajamų rezervą, kartu užtikrinant būsimam klestėjimui reikalingas investicijas, ekonomika bus atsparesnė kovojant su neigiamu ekonomikos nuosmukio poveikiu. Blogai suplanuotas ir įgyvendinamas biudžeto balansavimas, ypač tokiu metu, kai šalys dar yra ankstyvajame atsigavimo etape, yra pavojingas, nes jis riboja fiskalinės politikos manevro laisvę ir, jeigu vykdomas nekoordinuotai euro zonoje, taip pat paskatina ženklų paklausos sumažėjimą kitose valstybėse narėse. Koregavimas taikant nacionalinę fiskalinę politiką yra ypač svarbus euro zonoje, atsižvelgiant į tai, kad nacionalinės pinigų, palūkanų normos ir valiutos kurso politikos negalima vykdyti valstybės narės lygmeniu. Dėl kai kurių vienu metu vykusio fiskalinio konsolidavimo priemonių visoje ES iki 2014 m. užsitęsė ekonomikos ir finansų krizė, o griežtas taupymas nuosmukio laikotarpiu atnešė didžiulių sunkumų paprastiems žmonėms. Nors socialiniai rodikliai euro zonoje apskritai nuo 2014 m. iki 2020 m. pagerėjo, daugelyje šalių jie išliko mažesni nei buvo iki krizės. Viešosios investicijos taip pat susitraukė nuo 3,7 proc. BVP 2009 m. iki 2,7 proc. BVP 2017 m. Be to, tai neigiamai paveikė BVP augimą ir tokiu būdu skolos ir BVP santykį. Komisija privalo labiau atsižvelgti į vis sunkesnes augimo lėtėjimo pasekmes. EESRK atkreipia dėmesį į savo ankstesnes rekomendacijas (6) (į kurias dar nebuvo atsižvelgta) dėl taisyklių persvarstymo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kainų stabilumo išsaugojimas šiandien ir labai tikėtina artimiausioje ateityje reikš, kad reikia vengti defliacijos, o ne infliacijos. Pinigų politika yra gyvybiškai svarbi viešiesiems biudžetams ir visai ekonomikai. Akivaizdus ECB kaip paskutinio skolintojo vaidmuo turi būti stiprinamas, kad šalims nereikėtų kliautis vien skolos refinansavimu finansų rinkose. Dėl COVID-19 krizės EESRK teigiamai vertina ECB priemones kontroliuoti obligacijų rinkų pajamingumo skirtumus. Susidarius kritinei ekonominei situacijai ECB turi būti pasirengęs plačiau taikyti kiekybinį skatinimą. Tačiau subalansuotai ekonominei politikai būtų naudingas tiek tikslinis infliacijos rodiklis, tiek tvaraus ir integracinio augimo tikslas pinigų politikai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Reaguojant į COVID-19 krizę reikia imtis ryžtingos ir ypatingos bendros anticiklinės politikos, kuria būtų stengiamasi užkirsti kelią masiniam nedarbui ir prireikus visuotinės svarbos ir viešosios infrastruktūros paslaugas aprūpinti ištekliais ir darbuotojais, ypač socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemose. Kadangi 2008 m. finansų krizės ir 2020 m. pandeminės krizės patirtis verčia manyti, kad ne mažiau kritinės situacijos galimos ir ateityje, būtina stiprinti EPS (žr. 4.6 punktą). EESRK dar kartą patvirtina, kad bet kokios krizės akivaizdoje ES privalo pademonstruoti esanti ne vien ekonominių interesų bendrija, bet – visų svarbiausia – solidarumu paremta bendruomenė (7). Šiuo principu, o taip pat principu, kad kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje (8) reikia didinti Europos žmonių gerovę, turi remtis visų sričių ES politika. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK teigiamai vertina fiskalinės sistemos bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos aktyvavimą – laimei, šešių dokumentų rinkinyje ji buvo nustatyta kaip pasirenkama galimybė visoms ES valstybėms narėms. Kyla klausimas, kaip sparčiai bus pareikalauta sugrįžti prie „normalių“ fiskalinių taisyklių. EESRK perspėja, kad pernelyg greitas „grįžimas į įprastą padėtį“ sukeltų naują recesiją. Vietoj „grįžimo“ EESRK rekomenduoja rinktis persvarstytos ekonomikos valdymo sistemos, kuri apibūdinama toliau, kelią. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos dėl Europos Komisijos viešų konsultacijų metu nustatytų klausimų

Kaip pastebėta 3.1 punkte, EESRK pažymi, kad viešajai diskusijai skirti klausimai formuluojami taip, kad tampa sudėtinga susidaryti išsamų vaizdą. Toliau pateikti konkretūs atsakymai turėtų būti vertinami kartu su bendromis 3 skyriuje EESRK pateiktomis nuostatomis dėl ekonomikos valdymo sistemos.

4.1.   Sistemos tobulinimas siekiant užtikrinti ilgalaikius tvarius viešuosius finansus ir panaikinti makroekonominį disbalansą

| 4.1.1. | Komisija ir toliau pasisako už veiksmingą prevencinę dalį ir už spartų fiskalinės politikos rekomendacijų įgyvendinimą, nepasiūlydama, kaip atitinkamoms valstybėms narėms šalinti joms iškilusius sunkumus ir nenagrinėdama poveikio kitiems svarbiems ekonomikos tikslams. Yra aišku, kad skolos kriterijų pasiekti yra nepaprastai sunku, ypač labai įsiskolinusioms šalims, kuriose yra mažas augimas, maža infliacija ir didelės skolos finansavimo išlaidos. Einamųjų išlaidų ir viešųjų investicijų mažinimas, kad būtų įgyvendintas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, neatsiejamas nuo apčiuopiamų pasekmių, kurios atsiranda mažesnių išlaidų socialinei apsaugai, mažesnio užimtumo ir mažesnio ekonomikos augimo pavidalu. Tačiau dabartinė ekonomikos krizė yra įspėjimas sukurti fiskalinio manevravimo galimybę anticiklinei fiskalinei politikai. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK pažymi, kad tvarių finansų užtikrinimas įmanomas ne griežtinant procedūras, bet keičiant ekonominės politikos perspektyvas. ES valdymo sistemai tenka labai svarbus vaidmuo sudarant sąlygas valstybėms narėms daryti pažangą stiprinant viešuosius finansus ir padedant joms ilgajam laikotarpiui subalansuoti viešąsias išlaidas ir pajamas. Pirma, reikia sutelkti dėmesį į tvarų ir integracinį augimą ir atsižvelgti į fiskalinius daugiklius. Sulėtėjus BVP augimui fiskalinės paskatos gali padidinti pajamas ir sumažinti skolos ir BVP santykį. Dėl didesnio augimo atsiranda galimybių daugiau investuoti ir pakankamai finansuoti socialinį ramstį, todėl skatinama paklausa. Šiuo atžvilgiu taip pat būtų naudinga atlikti tolesnę analizę siekiant nustatyti, kokiu mastu fiskaliniai rodikliai pagerėjo dėl ekonomikos valdymo sistemos arba palankių ekonomikos pokyčių. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Antra, reikia daugiau akcentuoti pajamų didinimą, o ne išlaidų mažinimą. Spaudimas mažinti mokesčius mobiliesiems gamybos veiksniams kartu su agresyviu mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu riboja įplaukų struktūrą ir iškraipo konkurenciją. Be to, daromas spaudimas mažinti socialinio, švietimo ir sveikatos sektorių išlaidas, o tai dažnai laikoma lengviausiu būdu sumažinti skolą trumpuoju laikotarpiu. Norint teisingai apsaugoti tvarų viešąjį biudžetą, šį trūkumą turi kompensuoti koordinuojama mokesčių politika. Jau dabar priemonės prieš mokestinį sukčiavimą padaro daug, kad sumažintų spaudimą viešiesiems biudžetams. Tačiau manoma, kad vien kasmetiniai nuostoliai dėl PVM slėpimo ir vengimo sudaro 147 mlrd. EUR (9), kai visų ES valstybių narių deficitų suma 2018 m. buvo 114 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Trečia, ekonomikos valdymo tikslais perteklius ir deficitas turėtų būti vertinami vienodai rimtai. Tai vienintelis būdas ištaisyti disbalansą tarp šalių. Komisija palankiai vertina argumentą, kad einamosios sąskaitos balansų (tiek deficito, tiek pertekliaus) suderinimas euro zonoje padėtų skatinti aukštynkryptę konvergenciją ir turėtų teigiamo poveikio nominaliajam augimui. Tiesą sakant, kai kurios šalys turėjo sumažinti einamosios sąskaitos perteklių vykdydamos labiau skaninamojo pobūdžio politiką, kuria būtų buvę siekiama skatinti vidaus paklausą, tačiau to nepadarė. Tačiau kitos šalys, dėl mažo našumo ir konkurencingumo turinčios struktūrinį disbalansą, turėjo padidinti investicijas į mokymą, didinti išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai ir atnaujinti produktyvią veiklą. Tačiau dėl ribotų finansinių išteklių to padaryti nepavyko. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Sveikintinas žingsnis – MDP išplėtimas įtraukiant koregavimą, susijusį su užimtumo ir socialiniais pokyčiais. Nepaisant MDP taikymo srities, priežiūra ir toliau buvo grindžiama aspektais, kuriuos Komisija laiko svarbiais makroekonominiam stabilumui, pavyzdžiui, našumu ir konkurencingumu. Ši perspektyva yra per siaura, nes disbalansas socialinėje srityje taip pat kelia pavojų makroekonominiam stabilumui. Pavyzdžiui, didelis nedarbas daro neigiamą poveikį ekonominei paklausai, finansų sistemai (blogos skolos) ir valdžios sektoriaus biudžetams. Daugiau dėmesio visų pirma reikėtų skirti darbo užmokesčio augimui, kuris nuo 2010 m. atsilieka nuo darbo našumo 15 valstybių narių. Į aplinkos veiksnius neatsižvelgiama, nors klimato krizė gali turėti didžiulio neigiamo poveikio makroekonominiam tvarumui. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Atsakinga fiskalinė politika siekiant užtikrinti ilgalaikį tvarumą, kartu sudarant sąlygas trumpalaikiam stabilizavimui

| 4.2.1. | Perkuriant Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį buvo siekiama užtikrinti, kad automatinės stabilizavimo priemonės galėtų galioti sunkiais laikotarpiais. Ši intencija yra sveikintina, tačiau vis tiek vyrauja prociklinė politika. Taip pirmiausia atsitiko dėl ilgalaikių ekonominių sunkumų daugelyje valstybių narių – dėl jų buvo sudėtinga vykdyti anticiklinę fiskalinę politiką. Kita priežastis buvo didelės su rodikliais susijusios problemos, pavyzdžiui, aiškumo, kaip apibrėžti gamybos apimties atotrūkį, trūkumas ir nevienodi BVP skaičiavimo metodai, taikomi skirtingose šalyse. Dėl sudėtingų procedūrų, skirtų struktūriniam biudžeto balansui nustatyti, rezultatai turi būti ne kartą iš esmės koreguojami (10). Tačiau pats BVP taip pat yra statistinių įverčių rezultatas, o šie įverčiai gali būti klaidingi arba retrospektyviai iš esmės tikslinami. Be to, nėra būdų daryti tiesioginę įtaką šių rodiklių vertei taikant politikos priemones. EESRK rekomenduoja iš esmės mažinti jų stiprią įtaką dabartinės ekonominės politikos formavimui ir visų pirma siūlo atsisakyti struktūrinių biudžeto balansų koncepcijos. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Taigi kaip alternatyva rodiklis, kuris atspindi vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų ir pajamų tendencijų santykį, galėtų tapti dar aktualesnis. Pavyzdžiui, nominaliųjų išlaidų augimą galima pritaikyti prie galimo našumo augimo rodiklio vidutinės trukmės laikotarpiu, pridedant ECB infliacijos tikslinį rodiklį, koreguojamą diskrecinių, su pajamomis susijusių priemonių požiūriu. Tačiau nepriklausomai nuo to, kaip sukurtos fiskalinės taisyklės, dėl jų visada gali susiklostyti nepalankūs scenarijai. Todėl nukrypimai neturėtų reikšti, jog automatiškai iškils pasekmės, o turėtų paskatinti detalesnę techninę analizę, kurios metu atsižvelgiama į visus pagrindinius ekonominės politikos tikslus, ir tokį sprendimų priėmimo procesą, kuriame dalyvautų reikiami suinteresuotieji subjektai (žr. 4.4 punktą). Vis dėlto biudžeto deficitą lemia daugybė veiksnių. Reikia atsižvelgti į konkrečių šalių aplinkybes, bendrą ekonominę padėtį ir sudėtingą ekonominės politikos tikslų sąveiką. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Paskatos vykdyti pagrindines reformas ir investuoti, kad būtų sprendžiamos ekonominės, socialinės ir aplinkos problemos, kartu išsaugant apsaugos nuo rizikos tvarumui priemones

| 4.3.1. | Nors į Stabilumo ir augimo paktą ir įtrauktos nuostatos dėl investicijų ir struktūrinių reformų, buvo neįmanoma apsaugoti viešųjų investicijų nuo mažėjimo konsolidavimo etapuose. Nors protinga lanksčiau įgyvendinti fiskalines taisykles, pasirodė, kad to gali nepakakti. Todėl EESRK rekomenduoja viešosioms investicijoms taikyti subalansuoto biudžeto taisyklę, siekiant išsaugoti produktyvumą ir socialinį bei ekologinį pagrindą ateities kartų gerovei. Tai reiškia, kad apskaičiuojant atitinkamus deficito rodiklius ateityje reikia neįtraukti grynųjų investicijų. Nesuprantama, kodėl, kitaip nei privačių investicijų atveju, netaikomas viešųjų investicijų nuvertėjimas per tam tikrą laiką, kurį apibrėžia turto naudojimo laikotarpis. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Viešosios gėrybės reikalingos siekiant kurti gerovę ir užtikrinti pajamas bei konkurencingumą ilguoju laikotarpiu. Tai ypač pasakytina apie žaliojo kurso įgyvendinimą ir modernios sveikatos, švietimo ir technologinės infrastruktūros užtikrinimą. Kadangi tai taip pat užtikrina ekonominį, socialinį ir ekologinį tvarumą būsimoms kartoms, kurios taip pat gaus naudos iš galimos grąžos, reikėtų tikėtis, kad šios kartos padės finansuoti tokias investicijas. Makroekonominis disbalansas taip pat gali būti sumažintas pagrindinėmis investicijomis į ateitį. Be to, viešosios investicijos yra svarbus būdas skatinti anticiklinę, tačiau augimui palankią politiką, o paklausos didinimas skatina trumpalaikį tvarų augimą. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESRK taip pat rekomenduoja bendrą strateginį investicinį planą, kuris turėtų apimti įvairias priemones, pradedant klimato krizės sureguliavimu, baigiant technologinių sektorių vystymu, ir kuris remtų struktūrines permainas tradiciniuose pramonės sektoriuose bei socialinių paslaugų modernizavimą. Komitetas palankiai vertina paskelbtą programos „InvestEU“ stiprinimą, strateginių investicijų priemonės ir mokumo priemonės sukūrimą, taip pat planuojamą ekonomikos gaivinimo priemonę ir EIB finansavimą, dėl kurio susitarta 2020 m. balandžio mėn. Kaip visada, viešoji pagalba ir garantijos turi būti skaidrios ir vertinamos kartu su socialiniais, aplinkosaugos ir fiskaliniais klausimais. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   
  Paprastesnė ir skaidresnė ES sistema, kuri daugiau dėmesio skiria valstybių narių, susiduriančių su neatidėliotinais iššūkiais, stebėjimui ir kokybiško dialogo užtikrinimui

| 4.4.1. | Sudėtinga reguliavimo sistema rodo, kad sunku atsižvelgti į labai įvairius suderintų taisyklių pokyčius. Kaip alternatyvą EESRK rekomenduoja nustatyti aiškius rodiklius ir atlikti išsamią analizę didelių nukrypimų nuo jų atveju, apimant visas valstybes nares tiek pertekliaus, tiek deficito požiūriu. Piniginės sankcijos, ypač taikant perviršinio deficito procedūras, neturi prasmės. Žala reputacijai gali dar labiau pakenkti kreditingumui ir konkurencingumui. Sankcijos taip pat stiprina išcentrines jėgas, o be solidarumo bus neįmanoma sustiprinti ekonominės ir pinigų sąjungos. Ekonominis valdymas turėtų būti vykdomas taip, kad valstybė narė nebūtų baudžiama, o jai būtų sudarytos sąlygos pasiekti finansų tvarumą. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Užuot aptarinėjus skirtingas paskatas, ekonomikos valdymas turi remtis subalansuotu techniniu vertinimu, kai atsižvelgiama į visus pagrindinius ekonominės politikos tikslus, ir plačiu demokratišku ir skaidriu sprendimų priėmimo procesu. Ekonomikos valdymo sistemoje priimant sprendimus Europos Parlamentui turi būti suteiktas kur kas svarbesnis vaidmuo. Kadangi daugelis Stabilumo ir augimo pakto aspektų susiję tik su euro zona, Europos Parlamente už tai galėtų būti atsakinga speciali EPS grupė. Euro grupės sprendimai turėtų tapti skaidresni. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę labiau įtraukti pilietinę visuomenę į ekonominių sprendimų priėmimo procesą ES lygmeniu, todėl pabrėžia socialinio dialogo svarbą. Tokiu būdu galima sukurti subalansuotą ekonominę politiką, kurioje būtų suderinti visi interesai ir geriau atsižvelgiama į pagrindinius poreikius. Atsižvelgdamas į savo ekonominę ir socialinę poziciją, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas save laiko kompetentingu ES organu, kuris prisideda prie tokio principu „iš apačios į viršų“ grindžiamo požiūrio. Tačiau EESRK visiškai nepaminėtas nei SESV VIII antraštinėje dalyje, skirtoje ekonominei ir pinigų politikai, nei šešių dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio taisyklių nuostatose dėl ekonominio dialogo. Šį praleidimą reikėtų ištaisyti, kai ateityje bus keičiamos SESV, šešių dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio ekonominio valdymo nuostatos. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Jei labai nukrypstama nuo ekonominės politikos tikslus žyminčių rodiklių, turėtų būti atlikta išsamesnė analizė, taip pat su atitinkama valstybe nare lygiaverčiai aptartos disbalanso priežastys ir įvestos teigiamos paskatos. Pagrindinis rekomendacijų kriterijus turi būti integracinio ir tvaraus augimo skatinimas. Nukrypimų nuo, pavyzdžiui, deficito kriterijų, šalinimas siūlant, pavyzdžiui, žaliąją pramonės politiką, atitinka pačios šalies interesus, todėl sankcijų taikymas tampa nebeaktualus. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   
  Nacionalinės fiskalinės sistemos ir jų sąveika su ES fiskaline sistema

| 4.5.1. | Fiskalinio susitarimo biudžeto taisyklės ir kai kurių šalių konstitucijose įtvirtinti „skolos stabdžiai“ yra ne tokie lankstūs kaip ES lygmens ekonomikos valdymas. Tai gali lemti ne tik sudėtingumą ir neatitikimus, bet ir priešingų rezultatų duodantį fiskalinės politikos taisyklių laikymąsi. Valstybių narių lygmeniu biudžeto subalansavimas turėtų būti į klestėjimą orientuotos ekonominės politikos dalis. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Atsižvelgimas į euro zonos dimensiją ir EPS stiprinimo darbotvarkę

| 4.6.1. | EESRK visiškai pritaria Komisijos nuomonei, kad stiprinant EPS būtų padidintas ekonomikos valdymo veiksmingumas. EESRK rekomenduoja subalansuotai stiprinti pinigų politiką ir (arba) finansinį, ekonominį, socialinį ir politinį ramsčius (11). Apskritai reikia parengti euro zonos gilinimo planą, kuris būtų platesnis nei Mastrichto sutartyje nustatytos ribos. Pastangos turi būti nedelsiant nukreiptos į pagrindinius ekonominės politikos tikslus, t. y. į gerovę orientuotą ekonominę politiką. Prie euro zonos dar neprisijungusios valstybės narės turės prie jos prisijungti ir turėtų tai padaryti kuo greičiau. Atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius, didžiausias prioritetas turi būti teikiamas būtent ekonomikos atgaivinimo tikslui. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ne kartą paminėjo, jog nesant centrinio fiskalinio pajėgumo su stabilizavimo priemonėmis, galimybės laikytis fiskalinės krypties tebėra ribotos. Anksčiau EESRK pabrėžė, kad didesnis fiskalinis pajėgumas yra labai svarbus tinkamam EPS valdymui. Reikia bendros anticiklinės ekonominės politikos, kuri paremtų anticiklinę politiką nacionaliniu lygmeniu. Reikia įvesti stabilizavimo funkciją, tačiau jos parama turi būti susieta su sąlygomis, atitinkančiomis DVT ir Europos socialinių teisių ramstį. Jei šiuo tikslu naudojamas Europos stabilumo mechanizmas (ESM), jo intervencija neturi būti susieta su sąlygomis, darančiomis žalą tvariam ir integraciniam augimui. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EESRK tvirtai remia solidarumu paremto atsigavimo išjudinimo idėją, kurią iškėlė savo 2020 m. birželio mėn. rezoliucijoje (12). Ilgainiui priemonė, pagrįsta bendromis euro zonos šalių garantijomis, padėtų sumažinti biudžeto disbalansą. Tačiau ši priemonė taps saugiu turtu ir atsispirs didelėms krizėms, kurios daro poveikį visai euro zonai, tik tuo atveju, jei mokesčių slėpimas nekels dar didesnio pavojaus valstybių pajamoms. Todėl EESRK rekomenduoja įgyvendinti papildomas kovos su agresyviu mokesčių planavimu ir mokestiniu sukčiavimu priemones. Saugus turtas turėtų būti išleidžiamas naudojant demokratiškai kontroliuojamą priemonę ir daugiausia orientuojamas į socialinės pažangos ir tvarumo rėmimą. Bendros vyriausybės obligacijos taip pat sumažintų finansų sektoriaus pažeidžiamumą. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Finansų rinkos ir viešieji finansai yra labai tarpusavyje susiję. Finansų krizės parodė, kad rinkos dalyviai gali padidinti nestabilumą pakeldami sunkumų patiriančių vyriausybių skolinimosi išlaidas. Atsidūrusios vadinamajame „užburtame rate“ vyriausybės būna priverstos didinti skolą, kad būtų galima rekapitalizuoti bankus, todėl mažėja pasitikėjimas viešaisiais finansais ir obligacijų vertė ir atitinkamai vėl didėja spaudimas bankams. Bandant išvengti šios rizikos daugiausia taikant ribojamąsias fiskalines taisykles, daromas dar žalingesnis spaudimas valstybių biudžetams. Siekiant veiksmingai sumažinti finansų rinkos riziką, taip pat turi būti stiprinamos bankų ir kapitalo sąjungos, pirmenybę teikiant veiksmingam reguliavimui. Juk jeigu nebus suvaldyta sisteminė finansų rinkų rizika, pavojus iškils fiskaliniam stabilumui. Galiausiai reikia stiprinti tarptautinį euro vaidmenį remiantis stabilia, ekonomiškai stipria ir socialiniu požiūriu subalansuota Europos pinigų sąjunga. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   SAP ir MDP sąveika Europos semestre

| 4.7.1. | Apskritai siekiama, kad Europos semestras, kartu su tvaraus augimo apžvalga ir ekonomikos valdymu, būtų grindžiami į ateitį orientuotos ekonominės politikos tikslais. Atsižvelgiant į tai, kartu taikant demokratiškesnį požiūrį, Europos semestras turėtų tapti labiau privalomo pobūdžio. Integruota rezultatų suvestinė su visais socialiniais, aplinkos, ekonominiais ir fiskaliniais tikslais padėtų įvesti subalansuotą požiūrį. |
| --- | --- |

4.7.1.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė „Europos Sąjungos solidarumo fondo ateitis“ (OL C 181, 2012 6 21, p. 52).

1

(2)  Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 1 dalis.

2

(3)  Rezoliucija EESRK pasiūlymai dėl ekonomikos atstatymo ir atgaivinimo priemonių po COVID-19 krizės (OL C 311, 2020 9 18, p. 1).

3

EESRK pasiūlymai dėl ekonomikos atstatymo ir atgaivinimo priemonių po COVID-19 krizės

(4)  Iki šiol ši procedūra nebuvo niekada naudojama todėl, kad Komisija būdavo patenkinta valstybės narės pasiūlytomis reformomis, arba todėl, kad procedūros taikymas buvo laikomas politiškai netikslingu. (Žr. The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper, European Parliament, 2019 m. spalio mėn., PE 624.440).

4

The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper

(5)  Žr. EESRK nuomonėje „Nacionalinės konkurencingumo valdybos“ (OL C 177, 2016 5 18, p. 35) pateiktą konkurencingumo sampratą.

5

(6)  Žr. EESRK nuomones „Ekonomikos valdymo peržiūra“ (OL C 268, 2015 8 14, p. 33) „Ekonominės ir pinigų sąjungos dokumentų rinkinys“ (OL C 262, 2018 7 25, p. 28).

6

(7)  Žr. 1 išnašą.

7

(8)  Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 1 dalis.

8

(9)  COM(2019) 8 final, p. 4.

9

(10)  Neaiškus numatomų struktūrinių balansų pobūdis gali būti įžvelgiamas Vokietijos atveju. 2017 m. gegužės mėn. Komisija apskaičiavo, kad 2016–2017 m. balansas sumažėjo 0,25 proc. 2018 m. gegužės mėn. šie įverčiai buvo patikslinti siekiant parodyti, kad per šį laikotarpį jie padidėjo 0,35 proc., todėl struktūrinis balansas buvo pakoreguotas 0,6 proc. galimų ekonominės veiklos rezultatų. Tai labai stiprus koregavimas, kadangi Vokietijos ekonomika yra palyginti stabili ir 2017 m. didelių sukrėtimų neįvyko.

10

(11)  EESRK nuomonė „Nauja ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo vizija“ (OL C 353, 2019 10 18, p. 32).

11

(12)  Žr. 3 išnašą.

12

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/236

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės

(COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)])

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

(COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD))

(2020/C 429/29)

| Pranešėjas | Mihai IVAȘCU |
| --- | --- |

Pranešėjas

Mihai IVAȘCU

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2020 6 8, 2020 6 10
  Europos Parlamentas, 2020 6 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177, 178 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 217 / 0 / 2 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2020 6 8, 2020 6 10

Europos Parlamentas, 2020 6 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177, 178 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

217 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Atsižvelgiant į beprecedentį COVID-19 pandemijos sukeltą simetrinį sukrėtimą, prognozuojama, kad smarkiai išaugs nedarbas bei skurdas ir bankrutuos daug įmonių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK visiškai pritaria Komisijos iniciatyvai panaudoti ES biudžetą investicijoms sutelkti ir finansinei paramai teikti ekonomikos gaivinimui po COVID-19 laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsakas į COVID-19 krizę valstybėse narėse buvo nekoordinuotas ir priklausė nuo nacionalinių ir regioninių pajėgumų. EESRK mano, kad absoliučiai būtini tam tikri BNR pasiūlymo pakeitimai, ir palankiai vertina ketinimą supaprastinti ir lanksčiau taikyti septynis pasidalijamojo valdymo fondus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad siūlomas lankstumas yra tinkamas metodas esant sudėtingai ekonominei ir socialinei padėčiai ir leidžia valstybėms narėms naudoti turimas lėšas ten, kur jų labiausiai reikia. Ekonomikos gaivinimas po COVID-19 turėtų būti vykdomas laikantis tvarumo principų ir susiejant pagal ERPF, sanglaudos fondus ir kitas Europos programas vykdomus veiksmus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kita vertus, EESRK reiškia nepasitenkinimą dėl to, kad valstybėse narėse labai skiriasi socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimo ir dalyvavimo partnerystės sutarčių rengimo ir programų kūrimo bei įgyvendinimo procese, taip pat stebėsenos komitetų veikloje būdas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad ypatingą dėmesį privaloma skirti regionams, kurie labai smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 krizės ir kurie susiduria su didžiausiais sunkumais siekdami tvariai atgaivinti ekonomiką. Socialinė įtrauktis ir skirtumų – tiek tarp valstybių narių, tiek tarp skirtingų regionų – mažinimas yra ir turėtų būti svarbiausias sanglaudos fondų prioritetas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK sutinka, kad ypač būtinas lankstesnis tvarkaraštis, ir pritaria pasiūlymui dėl galimybės atlikti lėšų perkėlimus programavimo laikotarpio pradžioje arba bet kuriuo įgyvendinimo etapo metu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to, užtikrinus laikinas priemones, kuriomis būtų sudarytos sąlygos pasinaudoti fondais reaguojant į išskirtines aplinkybes, padidės pasitikėjimas ir bus pašalinti ekonomikos disbalansai. Numatoma didelė valstybės skola turės didelio poveikio ekonomikai, jei nebus veiksmingai suteikta parama visomis būtinomis priemonėmis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitetas mano, kad būtina sudaryti sąlygas ES biudžetui lanksčiau reaguoti į neigiamus sukrėtimus, ypač tuos, kurie nėra ekonominės kilmės. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja ES vykdyti politiką, kuria būtų gerinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas krizės metu. Geresni protokolai ir glaudesnis bendradarbiavimas leistų Europos lygmeniu racionaliai ir greitai reaguoti į bet kokias nelaimes. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Įžanga ir pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| 2.1. | Daugiau nei prieš dvejus metus Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) (1), kuriame numatytos 2021–2027 m. laikotarpio sanglaudos politikos fondų naudojimo teisės normos. Siūloma teisės aktų sistema padidino supaprastinimą, lankstumą reaguojant į atsirandančius poreikius ir finansinių priemonių naudojimo veiksmingumą. Tekstas buvo apsvarstytas su valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siūlomuose reglamentuose išdėstytos tam tikros nuostatos, kuriomis būtų suteikta tam tikra veiksmų laisvė naudotis Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšomis. Taip pat iš dalies keičiamos pirmiau minėtų fondų, Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės. EESRK palankiai vertina ketinimą supaprastinti ir lanksčiau taikyti septynis pasidalijamojo valdymo fondus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Po beprecedenčio COVID-19 pandemijos sukelto simetrinio sukrėtimo, padidėjus spaudimui Europos sveikatos priežiūros sistemoms iš karto kilo didelių socialinių ir ekonominių sunkumų. Prognozuojama, kad smarkiai išaugs nedarbas bei skurdas ir bankrutuos daug įmonių. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgiant į likusią finansinę sistemą (metų pabaigą) buvo nedelsiant priimti du pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kaip tiesioginis atsakas į galimą pandemijos poveikį: du Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (2) pakeitimai, priimti 2020 m. kovo 30 d. ir 2020 m. balandžio 23 d., bandant suteikti lankstumo valstybėms narėms, mėginančioms valdyti programas, skirtas reaguoti į COVID-19 krizę. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vykstančiose diskusijose dėl tvarios išeities iš krizės strategijos dėmesys sutelkiamas į du ramsčius: Europos ekonomikos gaivinimo fondą ir solidžią sustiprintą daugiametę finansinę programą. Siūlomu reglamentu siekiama remti sanglaudos politikos investicijas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK visiškai pritaria Komisijos iniciatyvai panaudoti ES biudžetą investicijoms sutelkti ir finansinei paramai teikti ekonomikos gaivinimui po COVID-19 laikotarpiu. Tai turėtų būti daroma remiant platesnio masto planus didinti Europos ekonomikos konkurencingumą bei tvarumą ir įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dabartinė COVID-19 krizė parodė, kaip svarbu užtikrinti lankstumą ir greitai koordinuoti valstybių narių ir ES atsaką. Ši patirtis turėtų atsispindėti naujojoje teisinėje ir finansinėje sistemoje, kuri turi įrodyti, kad yra lanksti ir gebanti ateityje reaguoti į ypatingas aplinkybes. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Atsakas į COVID-19 krizę valstybėse narėse buvo nekoordinuotas ir priklausė nuo nacionalinių ir regioninių pajėgumų. Tai gali lemti asimetrinį atsigavimą ir kartu prisidėti prie regionų skirtumų ir nelygybės didėjimo, o tai ilgainiui gali pakenkti bendrajai rinkai ir Europos Sąjungos finansiniam stabilumui. EESRK mano, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią tolesniam bendrosios rinkos susiskaidymui ir laikytis Sutarties tikslo skatinti konvergenciją ir mažinti skirtumus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ekonomikos gaivinimui reikia daug viešųjų investicijų, tačiau tam gali trukdyti didelis spaudimas viešiesiems finansams, todėl nuosmukis truks ilgiau. Dėl šios priežasties kitoje daugiametėje finansinėje programoje būtini tam tikri BNR pasiūlymo pakeitimai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europos semestras yra glaudžiai susijęs su sanglaudos politikos investicijomis, kurios, savo ruožtu, puikiai tinka Europos semestro procese nustatytiems poreikiams patenkinti ir aktyviai prisideda prie ekonomikos atgaivinimo. EESRK ne kartą pabrėžė, kad „būtina sukurti bendrą Europos Sąjungos sistemą, panašią į ES struktūrinių fondų partnerystės susitarimą, užtikrinant, kad socialiniai partneriai ir plačioji pilietinė visuomenė galėtų aktyviai ir prasmingai dalyvauti visuose ES semestro rengimo ir įgyvendinimo etapuose“ (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Reglamento, kuriame išdėstytos bendros nuostatos dėl septynių fondų, 6 straipsnyje nustatyta, kaip kiekviena valstybė narė turėtų užmegzti partnerystės ryšius su kompetentingomis regionų ir vietos valdžios institucijomis, įtraukiant bent miestų ir kitas viešojo sektoriaus institucijas, ekonominius ir socialinius partnerius, taip pat atitinkamas pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas, aplinkos apsaugos srities partnerius, subjektus, atsakingus už pagrindines teises, ir pan. Visos valstybės narės turėtų įtraukti šiuos suinteresuotuosius subjektus rengiant partnerystės sutartis bei rengiant ir įgyvendinant programas, įskaitant jų dalyvavimą stebėsenos komitetuose. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Nors šios nuostatos yra aiškios, EESRK reiškia nepasitenkinimą dėl to, kad valstybėse narėse labai skiriasi socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimo ir dalyvavimo būdas. EESRK jau atkreipė dėmesį į tai, kad „šių metų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose daugeliui valstybių narių buvo pateikta rekomendacijų dėl socialinio dialogo stiprinimo. Siekiant paskatinti socialinių partnerių dalyvavimą, reikėtų nustatyti minimalius nacionalinių vyriausybių konsultavimosi su nacionaliniais socialiniais partneriais standartus įvairiais Europos semestro etapais“ (4). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Kalbant apie dabartinį įgyvendinimo laikotarpį, EESRK pripažįsta, kad paramos gavėjams kyla tam tikrų sunkumų laiku užbaigti patvirtintas programas. Siekiant užtikrinti sėkmingą poveikį ir galimą įgyvendinimo laikotarpio pratęsimą, kartu užtikrinant tinkamą veiksmų vykdymą laipsniškai, labai svarbus lankstumas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK mano, kad siūlomas lankstumas yra tinkamas metodas esant sudėtingai ekonominei ir socialinei padėčiai, kai numatoma, kad kitu įgyvendinimo laikotarpiu susiklostys išskirtinės aplinkybės. Tampa vis aiškiau, kad COVID-19 pandemijos ekonominis poveikis turės ilgalaikių padarinių valstybėms narėms ir vienintelis būdas užtikrinti tvarią išeitį iš krizės – įsiskolinimas. Todėl labai naudinga nedelsiant sukurti sistemą, kad visos šalys galėtų savo išeities iš krizės strategijai suteikti lankstumo ir panaudoti turimas lėšas ten, kur jų labiausiai reikia. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti regionams, kurie labai smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 krizės ir kurie susiduria su didžiausiais sunkumais siekdami tvariai atgaivinti ekonomiką. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Socialinė įtrauktis ir skirtumų – tiek tarp valstybių narių, tiek tarp skirtingų regionų – mažinimas yra ir turėtų būti svarbiausias sanglaudos fondų prioritetas. Kadangi COVID-19 krizė padarė didelį poveikį turizmo ir kultūros sektoriams, jiems būtina speciali parama. Be to, socialinė įtrauktis neapsiriboja šiais sektoriais, o Europos socialinių teisių ramsčio principai turėtų būti bet kokio požiūrio pagrindas. Todėl EESRK pritaria tam, kad pagal ERPF 4 politikos tikslą būtų nustatytas atskiras tikslas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK palankiai vertina ketinimą suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms perkeliant tam tikras sumas iš vieno ES fondo į kitą bet kuriuo metu, kai jos mano esant reikalinga. Sanglaudos politikos teisinė sistema turėtų būti greitai pritaikyta prie naujų realijų, kad būtų galima lengvai pritaikyti ir įgyvendinti specialiai sukurtus mechanizmus. Esant tokiai sudėtingai ekonominei ir socialinei padėčiai, lankstumo priemonės ir nukrypti nuo galiojančių taisyklių leidžiančios nuostatos gali pasitvirtinti kaip ypač svarbios. Todėl EESRK pritaria tam, kad Europos Komisijai būtų suteikti įgaliojimai priimti būtinus įgyvendinimo aktus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Siūlomais pakeitimais valstybėms narėms suteikiama šiek tiek lankstumo prašyti perkelti lėšas iš vieno fondo į kitą arba iš fondų į bet kurią priemonę, taikant tiesioginį arba netiesioginį valdymą. EESRK sutinka, kad neišvengiamai būtinas lankstesnis tvarkaraštis, ir pritaria pasiūlymui dėl galimybės atlikti lėšų perkėlimus programavimo laikotarpio pradžioje arba bet kuriuo įgyvendinimo etapo metu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Stabilumo ir augimo paktu remiamas fiskalinės politikos ir patikimų viešųjų finansų, labai reikalingų tvariam ekonomikos atgaivinimui ir augimui, naudojimo koordinavimas. EESRK nuomone, užtikrinus laikinas priemones, kuriomis būtų sudarytos sąlygos pasinaudoti fondais reaguojant į išskirtines aplinkybes, padidėtų pasitikėjimas ir būtų pašalinti ekonomikos disbalansai. Numatoma didelė valstybės skola turės didelio poveikio ekonomikai, jei ji nebus veiksmingai remiama visomis būtinomis priemonėmis. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK mano, kad turėtų būti nustatyti aiškūs įvairių Europos finansavimo srautų papildomumo mechanizmai. Nepaisant to, ekonomikos gaivinimas po COVID-19 turėtų būti vykdomas laikantis tvarumo principų ir susiejant pagal ERPF, sanglaudos fondus ir kitas Europos programas vykdomus veiksmus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad kalbant apie priemones, susijusias su patikimu ekonomikos valdymu, numatomos išskirtinės ir neįprastos aplinkybės. Atsižvelgdamas į būtinybę lanksčiau reaguoti į išskirtines aplinkybes, pavyzdžiui, COVID-19 krizę, EESRK mano, kad reikia pakeisti 2 antraštinės dalies III skyriaus pavadinimą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK visiškai pritaria pasiūlymui įtraukti 15a straipsnį. Komitetas mano, kad privaloma sudaryti sąlygas ES biudžetui lanksčiau reaguoti į neigiamus sukrėtimus, ypač tuos, kurie nėra ekonominės kilmės. Be to, taikant lankstumo principą laikomasi teisingo požiūrio, kad tarpinius mokėjimus išimties tvarka būtų galima padidinti iki 10 procentinių punktų virš taikomos bendro finansavimo normos, tačiau neviršijant 100 proc. kvotos. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK mano, kad tikslinga į 8 straipsnio d punktą įtraukti perkėlimo pagrindimą, nes tai sudarytų sąlygas geresnei priežiūrai ir skaidrumui. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Be to, iš dalies pakeitus 71 konstatuojamąją dalį užtikrinama, kad įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su laikinomis fondų lėšų naudojimo priemonėmis, Europos Komisijai būtų suteikti netaikant komiteto procedūrų. Siūlomas papildomas lankstumas atliekant bet kokį perkėlimą, kurio bet kuri valstybė gali parašyti iki 5 proc. visų asignavimų iš vieno fondo į kitą. Pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą taip pat galima prašyti papildomai perkelti iki 5 proc. tarp ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK pritaria MVĮ svarbai ekonomikoje ir palankiai vertina tai, kad joms skiriama daugiau dėmesio. Be to, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ, kurios skatina augimą ir kuria kokybiškas darbo vietas, būtinas nelygybei ir skirtumams mažinti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | COVID-19 pandemija parodė, kad skaitmeninio švietimo srityje kyla daug iššūkių. Nepakanka palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims vien užtikrinti galimybes naudotis IRT ir skaitmenine įranga. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms išnagrinėti, kaip būtų galima užtikrinti galimybes naudotis skaitmeninėmis platformomis. Be to, palankių sąlygų neturintys besimokantys asmenys ir kai kurie vyresnio amžiaus mokytojai neturi reikiamų įgūdžių tinkamai dirbti su skaitmeninėmis priemonėmis ir turiniu. Todėl EESRK ragina nedelsiant papildomai investuoti į kvalifikacijos kėlimą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK pritaria pasiūlymui sumažinti 10 mln. EUR išlaidų ribą iki 5 mln. EUR veiksmams, kurie vykdomi palaipsniui, jeigu bus įvykdytos visos kitos 111 straipsnyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK rekomenduoja ES ne tik didinti medicinos įrangos ir tiekimo pajėgumus, bet ir vykdyti politiką, kuria būtų gerinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas krizės metu. Nelaimės ir gaivalinės krizės nepaiso sienų. Pandemijos metu valstybės narės veiksmus koordinavo ir bendro atsako ėmėsi labai ribotai, neorganizuotai ir vadovaudamosi nacionaliniais interesais. Geresni protokolai ir glaudesnis bendradarbiavimas pašalintų daugelį pradinių trukdžių ir leistų Europos lygmeniu racionaliai ir greitai reaguoti į bet kokias nelaimes. |
| --- | --- |

4.14.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final, 2018/0196 (COD).

1

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

2

(3)  Žr. EESRK nuomonę savo iniciatyva „Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas“, OL C 353, 2019 10 18, p. 39 .

3

(4)  OL C 47, 2020 2 11, p. 113.

4

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/240

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(2020/C 429/30)

| Pranešėjas | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Petr ZAHRADNÍK

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2020 6 8, 2020 6 10
  Europos Parlamentas, 2020 6 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 219 / 0 / 1 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2020 6 8, 2020 6 10

Europos Parlamentas, 2020 6 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

219 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK tvirtai remia ir teigiamai vertina tai, kad smarkiai padidinti Teisingam pertvarkos fondui skiriami finansiniai asignavimai, kad būtų lengviau pereiti nuo daug anglies dioksido išskiriančios prie modernesnės, tvaresnės ir įvairesnės ekonomikos ir visuomenės. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK tvirtai įsitikinęs, kad tam, kad vykdant Teisingos pertvarkos procesą būtų pasiektas optimalus rezultatas, labai svarbu ne tik skirti pakankamai modernių finansinių išteklių, skirtų tiksliai nurodytoms paramos sritims, bet ir lanksčiai aiškinti valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK itin palankiai vertina pasiūlymą dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės, ir mano, kad ši priemonė yra novatoriška, originali ir labai reikalinga viešojo sektoriaus subjektams, kurie rengiasi vykdyti su klimato kaita susijusią pertvarką. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pabrėžia, kad po to, kai buvo pateikti su ekonomikos gaivinimo planu ir priemone „Next Generation EU“ susiję nauji pasiūlymai, Teisingos pertvarkos mechanizmas iš tiesų turi galimybę tapti labai svarbia būsimos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) priemone, kuri būtų naudinga ne tik ES žaliajam kursui, bet ir ekonomikos atgaivinimui ir atstatymui po COVID-19. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina visas susijusias ES institucijas kuo sparčiau vykdyti parengiamuosius, patvirtinimo ir įgyvendinimo veiksmus, susijusius su pakoreguotu Teisingos pertvarkos mechanizmu, kad jis netrukus pradėtų praktiškai veikti. Šioje srityje laikas – lemiamas rodiklis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad taikant viešojo sektoriaus paskolų priemonę teisingos pertvarkos srityje ypatingas dėmesys skiriamas mažiau išsivysčiusiems regionams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK įsitikinęs, kad novatoriška idėja, kuria pagrįsta viešojo sektoriaus paskolų priemonė, taip pat galėtų įkvėpti valstybių narių lygmeniu sukurti panašaus tipo finansinius produktus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad tinkamumo atrankos kriterijai, kaip ir siūlomos investavimo sritys, atitinka teisingos pertvarkos tikslą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK taip pat palankiai vertina ir remia papildomą finansavimą, skirtą programai „InvestEU“ ir jos specialiai teisingos pertvarkos sistemai; šis finansavimas, vykdant teisingos pertvarkos procesą, suteikia daugiau galimybių naudoti finansines priemones. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Svarstomas klausimas ir aplinkybės

| 2.1. | 2020 m. birželio mėn. vykusiame savo plenariniame posėdyje EESRK priėmė nuomonę dėl Teisingos pertvarkos fondo (1), kurioje išsamiai išaiškinta EESRK pozicija dėl teisingos pertvarkos proceso ir kuri taip pat atitinka svarstymus apie laikotarpį po COVID-19. Žinoma, esminiai jos rezultatai, išvados ir rekomendacijos vis dar galioja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vis dėlto šiuo neramiu laikotarpiu, gegužės mėn. pabaigoje, Europos Komisija paskelbė savo Ekonomikos gaivinimo planą ir visi trys Teisingos pertvarkos mechanizmo ramsčiai sudaro didelę programos „Next Generation EU“ dalį; palyginti su pradiniu 2020 m. sausio mėn. pasiūlymu, Teisingos pertvarkos mechanizmo veiklai turėtų būti skiriama gerokai daugiau finansinių asignavimų ir užtikrintas tvirtas pagrindas. Siūlomame naujame dokumentų rinkinyje atsispindi ES žaliojo kurso tikslų ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo plano po COVID-19 simbiozė ir galimas sambūvis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jis taip pat suderinamas su Teisingos pertvarkos platforma, kurioje turi būti teikiama techninė ir konsultacinė pagalba viešiesiems ir privatiesiems subjektams iš daug anglies naudojančių ir kitų daug anglies dioksido išskiriančių regionų, kad jie turėtų pakankamai informacijos apie finansavimo galimybes. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pakoreguotas Teisingos pertvarkos mechanizmas toliau būtų vykdomas remiantis trimis jo ramsčiais:






  — | Teisingos pertvarkos fondu, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Teisingos pertvarkos fondu,

| — | teisingos pertvarkos sistema pagal programą „InvestEU“, |
| --- | --- |

—

teisingos pertvarkos sistema pagal programą „InvestEU“,

| — | viešojo sektoriaus paskolų priemone. |
| --- | --- |

—

viešojo sektoriaus paskolų priemone.

Kita vertus, COVID-19 pandemija atskleidė, kad verta toliau siekti pagrįstų Žaliojo kurso tikslų ir remti ekonominės pertvarkos procesą, visų pirma pažeidžiamuose regionuose ir teritorijose. Todėl buvo pasiūlyta smarkiai padidinti Teisingos pertvarkos mechanizmo finansinius asignavimus ir pagrindą.

| 2.5. | Pagrindiniai pasikeitimai, palyginti su 2020 m. sausio mėn. pasiūlymais, yra tokie:






  — | smarkiai padidinti finansiniai asignavimai, daugiausia Teisingos pertvarkos mechanizmo atveju, pradinį finansinių asignavimų pagrindą siūloma padidinti nuo 7,5 mlrd. EUR iki 40 mlrd. EUR (papildomi 2,5 mlrd. EUR įprastai DFP ir nauja 30 mlrd. EUR suma pagal programą „Next Generation EU“; nurodymas padidinti (1,5–3 kartais) Teisingos pertvarkos fondo finansinį pagrindą ERPF arba ESF+ lėšomis susijęs tik su 2021–2027 m. DFP šaltiniais, o ne su priemonės „Next Generation EU“ šaltiniais, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

smarkiai padidinti finansiniai asignavimai, daugiausia Teisingos pertvarkos mechanizmo atveju, pradinį finansinių asignavimų pagrindą siūloma padidinti nuo 7,5 mlrd. EUR iki 40 mlrd. EUR (papildomi 2,5 mlrd. EUR įprastai DFP ir nauja 30 mlrd. EUR suma pagal programą „Next Generation EU“; nurodymas padidinti (1,5–3 kartais) Teisingos pertvarkos fondo finansinį pagrindą ERPF arba ESF+ lėšomis susijęs tik su 2021–2027 m. DFP šaltiniais, o ne su priemonės „Next Generation EU“ šaltiniais,

| — | padidinti programos „InvestEU“ šaltiniai – garantijos suma bus dvigubai didesnė; tvarios infrastruktūros linijai skiriama 20 mlrd. EUR, mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai – 10 mlrd. EUR, tokia pati suma skiriama MVĮ linijai, socialinių investicijų ir kvalifikacijos linijai skiriama 3,6 mlrd. EUR, o naujai pasiūlytai strateginių Europos investicijų linijai – 31 mlrd. EUR dydžio finansinių asignavimų, |
| --- | --- |

—

padidinti programos „InvestEU“ šaltiniai – garantijos suma bus dvigubai didesnė; tvarios infrastruktūros linijai skiriama 20 mlrd. EUR, mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai – 10 mlrd. EUR, tokia pati suma skiriama MVĮ linijai, socialinių investicijų ir kvalifikacijos linijai skiriama 3,6 mlrd. EUR, o naujai pasiūlytai strateginių Europos investicijų linijai – 31 mlrd. EUR dydžio finansinių asignavimų,

| — | šiuo dokumentų rinkiniu viešojo sektoriaus paskolų priemonei suteikiamas teisinis pagrindas, skirtas šio pasiūlymo reikmėms, ir ją taikant išskirtinai ir novatoriškai suderinamas praktinis finansinių priemonių ir subsidijų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

šiuo dokumentų rinkiniu viešojo sektoriaus paskolų priemonei suteikiamas teisinis pagrindas, skirtas šio pasiūlymo reikmėms, ir ją taikant išskirtinai ir novatoriškai suderinamas praktinis finansinių priemonių ir subsidijų įgyvendinimas.

| 2.6. | Kiti 2020 m. sausio mėn. Europos Komisijos dokumentų rinkinyje pasiūlyti elementai nepakito ir visapusiškai galioja; jie susiję su remiama veikla ir sritimis (taip pat veikla ir sritimis, kurioms neteikiama parama), įgyvendinimo procesais (keletas alternatyvų, skirtų veiksmų programoms), teritorinių teisingos pertvarkos planų, kaip pagrindinių aiškinamųjų dokumentų, kurie yra labai svarbūs skiriant paramą ir nustatant naudos gavėjų tipą, vaidmeniu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pasiūlymus, susijusius su pakoreguotu Teisingos pertvarkos mechanizmu, reikėtų laikyti vienu bendru visapusiškos ir tarpusavyje susijusios dėlionės elementu; ją sudaro programos „Next Generation EU“ dokumentų rinkinys ir pakoreguotas 2021–2027 m. DFP pasiūlymas padidinti ES fiskalinį (biudžeto) pagrindą ir pritaikyti jį dabartiniams neatidėliotiniems poreikiams. Siūlomos fiskalinės priemonės taip pat papildo jau priimtas skubias pinigų ir struktūrinės politikos bei reguliavimo sistemų priemones. Jas taip pat reikia remti vykdant lygiagrečias priemones, kad būtų pagerintos bankų sąjungos ir kapitalo rinkų sąjungos sritys. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dokumentų rinkinys, kuriuo siekiama sukurti Ekonomikos gaivinimo priemonę ir pritaikyti 2021–2027 m. DFP po COVID-19 susiklosčiusių aplinkybių poreikiams, laikomas išskirtine ES finansavimo priemone, kuri taip pat yra reikalinga ir neatidėliotina. Dabartinėmis aplinkybėmis ir galiojant dabartinėms taisyklėms ES biudžeto politika būtų nepakankamai lanksti ir ją taikant nebūtų įmanoma imtis veiksmų, kurie akivaizdžiai padėtų išspręsti šią krizės padėtį. Kita vertus, dabartinėmis politinėmis aplinkybėmis šis pasiūlymas gali pasirodyti labai tikėtinas. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina šį pasiūlymą, nes jame pripažįstama, kad struktūrinės reformos ir parama ekonomikos įvairinimui – itin svarbus ilgalaikis ES prioritetas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK Teisingos pertvarkos mechanizmo koregavimą vertina atsižvelgdamas į visos Ekonomikos gaivinimo priemonės perspektyvą ir mano, kad tai – teisinga, novatoriška, įtrauki ir veiksminga priemonė, kuria bus teikiama parama regionams ir teritorijoms, pereinantiems prie žaliosios ekonomikos ir daug anglies naudojančių bei daug anglies dioksido išskiriančių sektorių veiklą keičiančius modernia, tvaria ir įvairia ekonomine veikla. Kartu su kuo lankstesniu valstybės pagalbos taisyklių aiškinimu šia priemone suteikiama reali galimybė paprasčiau vykdyti Teisingą pertvarką šiose srityse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pritaria idėjai papildomą Teisingos pertvarkos fondo finansavimą pagal programą „Next Generation EU“ (30 mlrd. EUR) panaudoti skubos tvarka, kad būtų padedama gerokai sparčiau (ne vėliau kaip iki 2024 m.) teikti patikimas investicijas į perėjimą prie žaliosios ekonomikos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK ragina Europos Komisiją sukurti atitinkamą sistemą, kad finansiškai sustiprinta Teisingos pertvarkos fondo priemonė būtų parengta naudoti jau 2021 m. pradžioje, kai krizės padariniai jau gali būti smarkiai paveikę tam tikrų regionų ekonominės veiklos rezultatus ir socialines ir aplinkos sąlygas. Kartu EESRK ragina valstybes nares sparčiau rengti teritorinius teisingos pertvarkos planus – sine qua non strateginio planavimo dokumentą, kuris būtinas norint gauti finansavimą pagal visus tris Teisingos pertvarkos mechanizmo ramsčius. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK taip pat palankiai vertina programos „InvestEU“ papildomus asignavimus, kurie padeda tam tikriems regionams patenkinti jų perėjimo prie žaliosios ekonomikos poreikius. Komisija palankiai vertina tai, kad, vadovaujantis teisingos pertvarkos sistema, bus galima pagal bet kurias programos „InvestEU“ politikos linijas remti investicijas į teisingos pertvarkos regionus, atsižvelgiant į konkrečius investicijų poreikius, kuriuos valstybės narės nustatė savo teritoriniuose teisingos pertvarkos planuose. EESRK taip pat remia naujai pasiūlytos strateginių Europos investicijų linijos dalyvavimą veikloje, kuri įtraukta į Teisingos pertvarkos mechanizmą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad programos „InvestEU“ projektus įtraukus į antrąjį Teisingos pertvarkos mechanizmo ramstį, atkreipiamas dėmesys į ekonominiu požiūriu perspektyvias privačiojo ir viešojo sektoriaus subjektų investicijas, kurių rinkos tyrimai atlikti ir kurios teikiamos novatoriškais finansavimo būdais. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK tvirtai remia ir palankiai vertina idėją dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės – labai novatoriško viešojo sektoriaus sprendimo, apimančio bendrą Europos Komisijos ir EIB parengtą produktą, kuriuo paskolų komponentą ketinama suderinti su dotacijomis. Šiam deriniui bus sutelkta 30 mlrd. EUR, skirtų viešosioms investicijoms į energetiką ir transporto infrastruktūrą, centralizuoto šilumos tiekimo tinklus, visuomeninį transportą, energijos vartojimo efektyvumo priemones, socialinę infrastruktūrą ir kitus projektus, kuriais remiamos paveiktos bendruomenės ir regionai ir didinama jų gerovė ir konkurencingumas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK atkreipia dėmesį į novatoriško ir originalaus pobūdžio viešojo sektoriaus paskolų priemonę, kuria, teikiant papildomas dotacijas, projektų lygmeniu remiamas finansinių priemonių įgyvendinimas. EESRK pritaria pasiūlytai minčiai, kad šia priemone papildomas Teisingos pertvarkos fondas ir programos „InvestEU“ bendroji finansinė sistema. Atsižvelgiant į tai, reikalavimas, kad šia viešojo sektoriaus paskolų priemone remiami projektai negali naudotis kitais ES finansavimo šaltiniais, regis, yra pagrįstas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK atsižvelgia į tai, kad Europos Komisija tiesiogiai valdys dotacijas ir iki 2024 m. jas perskirstys naudodamasi nacionalinių paketų sistema. Remdamasis tuo, EESRK ragina Komisiją nedelsiant paskelbti kvietimus teikti paraiškas, kai tik bus priimti įvairūs teritoriniai teisingos pertvarkos planai, ir ragina valstybes nares nuo dabar pradėti rengti projektus. Taip būtų galima užtikrinti, kad valstybėms narėms skirti ištekliai būtų išnaudoti pagal kvietimus teikti pasiūlymus, kurie bus paskelbti iki 2024 m. pabaigos. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK puikiai supranta, kokia išskirtinė ir originali yra novatoriška viešojo sektoriaus paskolų priemonė, kuria remiamos viešųjų subjektų investicijos, atitinkančios su klimato kaita susijusios pertvarkos reikalavimus ir kuriomis neužtikrinamos pakankamos pajamos. Dėl to dotacijų elementas yra lemiamas skiriant praktinę paramą ekonominiams, socialiniams ir aplinkos projektams, kurie nepakankamai finansiškai perspektyvūs, todėl negali būti finansuojami tik finansinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pabrėžia, kad teritoriniai teisingos pertvarkos planai, kurie vienodai svarbūs visiems Teisingos pertvarkos mechanizmo ramsčiams, yra itin svarbūs. EESRK pritaria tam, kad tik teritorinius teisingos pertvarkos planus jau patvirtinusios valstybės narės gali gauti finansavimą. Šie planai – iš tiesų svarbi priemonė, kuria valstybės narės skatinamos įsipareigoti siekti neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK palankiai vertina tai, kad projektai, vykdomi mažiau išsivysčiusiuose regionuose (pvz., kurių BVP vienam gyventojui neviršija 75 proc. ES vidurkio), gautų 5 procentiniais punktais didesnes dotacijas nei paskolas, palyginti su kitose teritorijose vykdomais projektais (iki 20 proc. palyginti su 15 proc.). Vis dėlto EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad tikroji dotacijų norma gali siekti vos 5–7 proc., palyginti su visomis projekto išlaidomis. Tai projektams, kurie gauna finansavimą, gali būti nepakankama paskata. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK taip pat mano, kad, be EIB, kitų finansavimą teikiančių partnerių dalyvavimas būtų naudingas pagal šią priemonę siūlomiems ištekliams įgyvendinti. Valstybėse narėse veikiančioms finansų įstaigoms galėtų būti sudaryta galimybė parengti šią originalią ir novatorišką priemonę ir teikti ją atitinkamiems klientams. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK mano, kad Teisingos pertvarkos mechanizmas yra svarbus, nes visų pirma juo naudos gavėjams teikiama tinkama ir vienoda informacija bei techninės paslaugos, kuriomis prisidedama prie skiriamo finansavimo veiksmingumo. Atsižvelgdamas į tai, EESRK taip pat pabrėžia, kokia svarbi pagalba valstybėms narėms, kad būtų parengti jų teritoriniai teisingos pertvarkos planai, naudojantis atitinkamais kvietimais teikti paraiškas ir Komisijos teikiama parama. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK prašo Europos Komisijos tiksliau nurodyti teisingos pertvarkos sistemos mastą vykdant pakoreguotą programą „InvestEU“, taip pat Žaliuoju kursu pagrįstų projektų tinkamumą strateginių Europos investicijų linijoje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kalbant apie viešojo sektoriaus paskolų priemonę, EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl paramos viešosioms investicijoms skolinant lengvatinėmis sąlygomis; ši parama būtų skirta teritorijoms, kurios būtų labiausiai neigiamai paveiktos su klimato kaita susijusios pertvarkos ir atitiktų teritorinius teisingos pertvarkos planus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pritaria projektų atrankos kriterijų reikalavimams ir jų pirmenybės nustatymui, o kartu ir išsamaus jų aprašymo koncepcijai nacionaliniuose kvietimuose teikti paraiškas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija nustatytų ir tiksliau nurodytų sąveikos su kitomis programos „Next Generation EU“ priemonėmis sritis, kad būtų remiamas integruotas požiūris ir kartu panaikintas dubliavimasis. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK itin palankiai vertina tai, kad reikalavimus atitinkantys naudos gavėjai yra suinteresuotieji subjektai iš visų susijusių sričių, būtent viešojo sektoriaus institucijos (šalies, regionų, miestų ir savivaldybių), įmonės, mokslinių tyrimų įmonės ir universitetai, mokyklos, švietimo įstaigos, darbo rinkos konsultantai ir NVO. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK ragina Tarybą ir ES valstybes nares kuo greičiau užbaigti visą reikiamą parengiamąjį darbą, kad būtų įgyvendintas Teisingos pertvarkos mechanizmas. Prašoma, kad Europos Komisija kuo greičiau skubos tvarka patvirtintų Teisingos pertvarkos mechanizmo programas. Tik tokiu būdu bus įmanoma kuo labiau sumažinti vėlavimą skirstant finansavimą ir pasiekti norimą teigiamą poveikį ES ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK pabrėžia, kad numatomas lėšų perkėlimas iš ESF+ į Teisingos pertvarkos fondą nekenkia įprastų ESF+ projektų įgyvendinimui; ketinama Teisingos pertvarkos fonde sukurti pakankamą finansinį pagrindą socialiai orientuotiems projektams (perkvalifikavimo, švietimo, mokymo ir pan.). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kalbant apie viešojo sektoriaus paskolų priemonę, EESRK daugybę sričių laiko tinkamomis paramai gauti ir palankiai vertina jos suderinamumą su kitais Teisingos pertvarkos mechanizmo ramsčiais, taip pat tam tikromis kitomis DFP finansinėmis priemonėmis ir būdais. |
| --- | --- |

4.8.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 311, 2020 9 18, p. 55.

1

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/245

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(2020/C 429/31)

| Pagrindinis pranešėjas | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Pagrindinis bendrapranešėjis | Carlos Manuel TRINDADE |

Pagrindinis pranešėjas

Krzysztof BALON

Pagrindinis bendrapranešėjis

Carlos Manuel TRINDADE

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2020 6 17
  Taryba, 2020 6 9 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2020 6 9 |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215 / 0 / 6 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2020 6 17

Taryba, 2020 6 9

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2020 6 9

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215 / 0 / 6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Dėl COVID-19 pandemijos Europos Sąjungos ekonomika, darbo rinka, socialinės gerovės ir sveikatos priežiūros sistemos patyrė beprecedentį didelį sukrėtimą. Pandemija kelia daug milžiniškų socialinių iššūkių, kaip antai nelygybės didėjimas ir spartus skurdo augimas dėl prarastų darbo vietų bei numatomas pažeidžiamų grupių socialinės atskirties ir atskirties darbo rinkoje didėjimas. Norėdama išlikti konkurencinga pasaulio ekonomikoje ir apsaugoti, gerbti ir įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio principus, Europa turi tinkamai suderinti savo ekonominę ir socialinę politiką, ypač krizės laikotarpiu. Siekdama išspręsti šiuos uždavinius, ES turėtų imtis tinkamų veiksmų, ypač susijusių su daugiamete finansine programa (DFP), įskaitant „Europos socialinį fondą +“ (ESF+). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ekonomikos gaivinimo etape svarbu užtikrinti įvairių Europos fondų naudojimo nuoseklumą, kad būtų išvengta intervencinių priemonių susiskaidymo nacionaliniu lygmeniu. Todėl EESRK tvirtai pritaria tam, kad ESF+ veikla būtų bendrai finansuojama naudojant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšas. Be to, ESF+ lėšų naudojimas veiksmams, kuriais remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, finansuoti turėtų būti orientuota į kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą ir papildyti kitus vykdant DFP įgyvendinamus fondus ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ESF+ reglamento įgyvendinimui skiriamo finansavimo nepakanka, kad būtų patenkinti socialinės sanglaudos politikos poreikiai. Todėl EESRK griežtai nepritaria tam, kad 2021–2027 m. laikotarpiu būtų sumažintas bendras ESF+ finansinis paketas. Privalomas ERPF ir (arba) ESF+ išteklių perkėlimas Teisingos pertvarkos fondui turėtų būti panaikintas. Reikėtų išlaikyti dabartinį DFP bendro finansavimo dydį. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESRK pakartoja savo ankstesnėje nuomonėje pateiktą prašymą 30 proc. visų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai skirtų išteklių skirti ESF+, be to, 30 proc. esamų ESF+ išteklių skirti socialinės įtraukties priemonėms. Kadangi iš dalies pakeistame pasiūlyme numatyta 5 proc. išteklių skirti kovai su vaikų skurdu, šiame prašyme nurodomas visiškas būtino finansavimo minimumas. Be to, EESRK pritaria tam, kad nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo įtraukčiai skirtas minimalus finansinis paketas būtų padidintas iki 15 proc.; reikėtų atsižvelgti į kai kuriuose ES regionuose esantį didesnį NEET moterų skaičių, skiriant specialų finansavimą. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Atsižvelgdamas į ESF+ vaidmenį įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, EESRK primygtinai ragina Europos Komisiją (EK) ir valstybes nares apsvarstyti galimybę įgyvendinant Europos semestrą tinkamiau stebėti socialinę padėtį, įtraukiant suderintų rodiklių sąrašą, kuriuo remiantis būtų galima teikti patikimą ir tinkamą informaciją apie socialinius pokyčius ES. Artimiausiu metu EESRK parengs savo pasiūlymą dėl tokio sąrašo. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pripažindamas didelę socialinės ekonomikos, įskaitant socialinių paslaugų teikėjų, svarbą ES socialiniam aspektui, ir į tai, kad ji atlieka esminį vaidmenį krizės ir ekonomikos atsigavimo laikotarpiu, EESRK pakartoja savo ankstesnėje nuomonėje (1) pateiktą prašymą, kad parama socialinės ekonomikos veiksmams, įskaitant paramą ir paslaugas žmonėms teikiančias ne pelno organizacijas, taptų konkrečiu atskiru ESF+ tikslu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tuo atveju, kai ESF+ lėšomis bendrai finansuojamos visuotinės svarbos socialinės paslaugos, reglamente turėtų būti nustatyta, kad tokios paslaugos turi atitikti visuotinio prieinamumo, aukštos kokybės ir įperkamumo kriterijus. Kalbant apie sveikatos dalies pašalinimą iš ESF+, būtina geriau apibrėžti tikslinę grupę, kuriai būtų skiriami ne tik sveikatos priežiūros, bet ir pažeidžiamų asmenų ilgalaikės priežiūros ištekliai. Be to, slaugančius artimuosius ir neformaliuosius slaugytojus reikia laikyti aiškia tiksline ESF+ grupe, siekiant užtikrinti, kad jiems būtų skiriama visapusiška parama siekiant įveikti būsimus sukrėtimus. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Siekiant skatinti Europos solidarumą, kurį labai paveikė dabartinė krizė, reikia gerokai padidinti tarptautiniams ar tarpvalstybiniams projektams, tinklams ar komponentams skirtą finansinį paketą. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Nors į ESF+ įtrauktas konkretus tikslas dėl trečiųjų šalių piliečių integracijos, EESRK rekomenduoja įtraukti konstatuojamąją dalį, kurioje būtų paaiškinta, kad remiantis ES reglamentais pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir migrantams iš trečiųjų šalių nesudaroma jokių apribojimų naudotis taikomomis priemonėmis ar gauti socialinę paramą, kai tokios priemonės taikomos. EESRK taip pat primygtinai ragina valstybes nares netaikyti apribojimų, dėl kurių didėja migrantų socialinė atskirtis. Tai taikoma ir kitoms pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, etninėms mažumoms. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Be to, kaip niekad svarbu visapusiškai įgyvendinti partnerystės principą, įtraukiant socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas. Tinkamas socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų, ypač jų tinklų ir federacijų, gebėjimų stiprinimo finansavimas, yra būtina sąlyga šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Įžanga

| 2.1 | 2018 m. gegužės 30 d. EK priėmė pasiūlymą dėl reglamento dėl ESF+ (2), kuriame atsižvelgiama į papildomas problemas, su kuriomis susiduria ES: nepakankamus įgūdžius, nepakankamai veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką ir švietimo sistemas, naujų technologijų ir naujų darbo formų keliamas problemas, nedidelį darbo jėgos judumą ir socialinę atskirtį. 2018 m. spalio 17 d. EESRK priėmė nuomonę dėl šio pasiūlymo, kurios pagrindinis turinys vis dar aktualus (3). Reaguodama į socialines ir ekonomines COVID-19 pandemijos pasekmes, 2020 m. gegužės 28 d. EK priėmė pakeistą pasiūlymą dėl ESF+ (4), dėl kurio pateikiama ši nuomonė, parengta atsižvelgiant į prašymą, kurį gegužės 28 d. pateikė EK, ir į 2020 m. birželio 9 d. Europos Parlamento pateiktą prašymą. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Dėl COVID-19 pandemijos ES ekonomika, darbo rinka, socialinės gerovės ir sveikatos priežiūros sistemos patyrė precedento neturintį didžiulį sukrėtimą. Dėl tiesioginio ir netiesioginio COVID-19 pandemijos poveikio visos valstybės narės patiria ir toliau patirs didelių ir žalingų padarinių, dėl kurių trumpuoju laikotarpiu ne tik labai sumažės BVP, bet ir didės socialinė nelygybė ir skurdas bei nedarbas, įskaitant jaunimo nedarbą, ypač vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Daugiausia iššūkių kels sparčiai didėjantis skurdas, kurį, be kita ko, lemia prarandamos darbo vietos ir „nauja“ socialinė ir darbo atskirtis, kurią patiria pažeidžiamos grupės, įskaitant neįgaliuosius, romus ir migrantus. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kita vertus, atsižvelgiant į tragišką kai kurių valstybių narių slaugos įstaigose nuo COVID-19 mirštančių vyresnio amžiaus žmonių skaičių, galima teigti, kad ES susiduria su sunkumais spręsdama ilgaamžiškumo problemą. Esama ne tik problemų, su kuriomis susiduria vyresnio amžiaus žmonės, bet ir Europos kartų solidarumo pažeidžiamumo problemų, kurioms spręsti būtina imtis ryžtingų ES ir nacionalinio lygmens intervencinių priemonių. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dėl kitų pastaruoju metu įvykusių ir tebevykstančių pokyčių padidėjo struktūrinės problemos, kylančios dėl ekonomikos globalizacijos, migracijos srautų valdymo ir padidėjusios grėsmės saugumui, perėjimo prie švarios energijos, technologinių pokyčių, senėjančios darbo jėgos ir didėjančio įgūdžių ir darbo jėgos paklausos ir pasiūlos neatitikimo tuose pačiuose sektoriuose ir regionuose, ypač kalbant apie MVĮ. ES turi būti pasirengusi spręsti dabartines ir būsimas problemas investuodama į atitinkamus įgūdžius taip palaikant skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas, siekdama tvaresnio ekonomikos augimo. Tai reikia daryti tobulinant užimtumo ir socialinę politiką, kartu atsižvelgiant į ekonomikos ir pramonės tvarumą. EESRK palankiai vertina ESF + paramą priemonėms, kurios būtinos šiems tikslams pasiekti, kaip aprašyta naujoje pasiūlymo 14 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Siekdama išspręsti šiuos uždavinius, ES turėtų imtis tinkamų veiksmų, be kita ko, prie naujų ribinių sąlygų pritaikydama DFP, įskaitant „Europos socialinį fondą +“ (ESF+). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Net vykstant krizei visi Europos, nacionalinio ir regionų lygmens suinteresuotieji subjektai, planuodami, įgyvendindami ir vertindami ESF+ veiksmus, turėtų laikytis gero valdymo taisyklių ir teisinės valstybės principo. EK turėtų užtikrinti, kad socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pateiktos paraiškos ESF+ finansavimui gauti būtų teisingai vertinamos vadovaujantis skaidriais kriterijais. Be to, kaip niekad svarbu ginti ir tinkamai įgyvendinti partnerystės principą, pagal elgesio kodeksą, įtraukiant socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas. Tinkamas socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų, taip pat jų tinklų ir federacijų, gebėjimų stiprinimo finansavimas, yra būtina sąlyga šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESRK labai apgailestauja dėl to, kad pasirinkta nesikonsultuoti su išorės suinteresuotaisiais subjektais dėl šios iš dalies pakeistos reglamento redakcijos. Argumentas dėl skubos nėra pakankamai svarus siekiant pateisinti tai, kad pakeičiant tokį svarbų reglamentą buvo nesilaikyta pagrindinio konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais principo. Vis dėlto EESRK palankiai vertina informaciją, kad vykdomos konsultacijos su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu, dėl kurių, tikimasi, labai pagerės kai kurie pasiūlymo aspektai. |
| --- | --- |

2.7

3.   Pagrindiniai Europos Komisijos pakeisto pasiūlymo aspektai

| 3.1 | Griežtinti paramos telkimo pagal temas reikalavimus jaunimo užimtumo srityje, atsižvelgiant į pavojų, kurį kelia itin aukštas jaunimo nedarbo lygis ir didėjanti NEET (nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio) jaunimo dalis. Valstybės narės, kurių NEET jaunimo (15–29 metų amžiaus grupės) lygis viršija ES vidurkį, bent 15 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, turėtų skirti jaunimo rėmimo tiksliniams veiksmams ir struktūrinėms reformoms (pirminiame Komisijos pasiūlyme buvo numatyta skirti 10 proc.). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Spręsti vaikų skurdo problemą. EK siūlo įtraukti konstatuojamąją dalį ir straipsnį, kuriuose būtų reikalaujama, kad vaikų skurdo problemai spręsti valstybės narės skirtų bent 5 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Skatinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas vadovaujantis ES pramonės strategija (5). Remiantis prielaida, kad pasibaigus COVID-19 pandemijai įsivyraus nauja realybė, Europos pramonės ekosistemose atsiras naujų verslo modelių, įskaitant naujas vietos lygmens vertės grandines, todėl siekiant dirbti naujose darbo vietose reikės naujų įgūdžių. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Visose valstybėse narėse griežtai laikytis horizontalaus lyčių lygybės principo. Atsižvelgiama į tai, kad dėl COVID-19 pandemijos moterys patyrė neproporcingai didelių socialinių ir ekonominių padarinių. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Iš ESF+ pašalinti Sveikatos dalį, kartu išlaikant nuostatas, kuriomis raginama užtikrinti ESF+ ir naujosios ES sveikatos programos sinergiją ir veiksmų papildomumą, atsižvelgiant į poreikį glaudžiai koordinuoti šias dvi programas. Šis aspektas susijęs su EK pasiūlymu sukurti daug tvirtesnę ir savarankišką sveikatos programą (6). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Užtikrinti, kad sanglaudos politikos teisinėje sistemoje būtų numatyti mechanizmai, kuriais būtų galima greitai pasinaudoti, jei per ateinantį dešimtmetį susiklostytų išskirtinės aplinkybės. EK siūlo reaguojant į išskirtines ir neįprastas aplinkybes taikyti laikinas ESF+ naudojimo priemones, kurios apima nuo tam tikrų taisyklių leidžiančias nukrypti nuostatas, siekiant supaprastinti reagavimo galimybes. Jos taikytinos kalbant apie, pvz., ESF+ taikymo srities išplėtimą, įtraukiant trumpalaikio darbo programų, kurios nėra derinamos su aktyviomis priemonėmis, rėmimą ir galimybę asmenims, kurie nėra tiesiogiai socialiai ir ekonomiškai pažeidžiami, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat galimybę sušvelninti paramos telkimo pagal temas reikalavimus. |
| --- | --- |

3.6

4.   EESRK pasiūlymai dėl pakeisto reglamento projekto

| 4.1 | Jei Europa siekia išlikti konkurencinga pasaulio ekonomikoje ir apsaugoti, gerbti ir įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstyje įtvirtintas teises, visų pirma kokybiškas darbo vietas, kokybišką švietimą ir mokymą, plačiai prieinamas ir vienodas galimybes naudotis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, neįgaliųjų ir kitų pažeidžiamų grupių socialinę įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime, ji turi tinkamai suderinti savo ekonominę ir socialinę politiką, ypač krizės laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Todėl reikia tinkamai paskirstyti ES socialinio aspekto finansavimą tarp ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir 2021–2027 m. finansinės perspektyvos ES biudžeto, įskaitant ESF+. Todėl EESRK tvirtai pritaria tam, kad ESF+ būtų bendrai finansuojamas naudojant Europos ekonomikos gaivinimo fondo lėšas. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Be to, ESF+ lėšų naudojimas veiksmams, kuriais remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, finansuoti turėtų būti orientuota į kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą ir papildyti kitus vykdant DFP įgyvendinamus fondus ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Ekonomikos gaivinimo etape svarbu užtikrinti įvairių Europos fondų naudojimo nuoseklumą, kad būtų išvengta intervencinių priemonių susiskaidymo nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESRK griežtai prieštarauja tam, kad bendras ESF+ finansinis paketas 2021–2027 m. laikotarpiu būtų sumažintas nuo anksčiau planuotos maždaug 101 mlrd. EUR sumos (dabartinėmis kainomis) iki šiuo metu planuojamos maždaug 97 mlrd. EUR sumos; šio sumažinimo negalima pateisinti tuo, kad panaikinama Sveikatos dalis (kuriai anksčiau buvo skirta apie 413 mln. EUR). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ESF + ištekliai gali labai sumažėti dėl Bendrųjų nuostatų reglamento 21a straipsnio, kuriuo valstybės narės įpareigojamos iš ERPF ir (arba) ESF+ perkelti nuo 1,5 iki 3 EUR už 1 EUR, gautą iš Teisingos pertvarkos fondui skirtų lėšų (iki 20 proc. atitinkamo fondo). Todėl šis privalomas išteklių perkėlimas turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Siūlomi ES bendro finansavimo normų sumažinimai yra nepriimtini ir esamomis finansavimo struktūroms sunku su jais susidoroti. Didelę bendro finansavimo dalį valstybės narės perduoda projektų vykdytojams. Užuot sutelkusios papildomas nacionalines lėšas, projektus įgyvendinančioms organizacijoms kyla finansinių sunkumų dėl mažesnių ES bendro finansavimo rodiklių. Todėl reikėtų išlaikyti dabartinį finansavimo periodo bendro finansavimo dydį. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Atsižvelgdamas į tai, kad ESF+ yra pagrindinė Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo finansinė priemonė, EESRK jau ankstesnėje nuomonėje (7) ragino 30 proc. visų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai skirtų išteklių skirti ESF+, be to, 30 proc. esamų ESF+ išteklių skirti socialinės įtraukties priemonėms. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Be to, EESRK mano, kad dėl ekonominių ir socialinių problemų, su kuriomis bus susiduriama pasibaigus COVID-19 krizei, masto reikia užtikrinti, kad visoje Europoje ESF+ būtų naudojamasi subalansuotai. Todėl EESRK pakartoja, kad nepritaria tam, jog būtų panaikinta minimali sanglaudos politikos finansavimo dalis (šiuo metu ji sudaro 23,1 proc.). Papildoma parama atokiausiems ir retai apgyvendintiems regionams, taip pat parama darbo jėgos judumui yra vienas iš ESF + tikslų ir jis glaudžiai susijęs su sanglaudos politika. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Nors iš dalies pakeistame pasiūlyme numatyta 25 proc. lėšų skirti socialinei įtraukčiai ir 5 proc. – vaikų skurdo problemai spręsti, prašymas 30 proc. lėšų skirti socialinei įtraukčiai yra visiškai būtinas minimumas. Be to, atsižvelgiant į realią padėtį konkrečioje teritorijoje, reikėtų sudaryti galimybę kovai su vaikų skurdu skiri daugiau kaip 5 proc. lėšų (iš 30 proc. lėšų, skirtų socialinei įtraukčiai). Atsižvelgiant į tai, kovos su vaikų skurdu priemones reikėtų įgyvendinti laikantis 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendacijos 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (8), taip pat atsižvelgiant į ataskaitą „Vaikų garantijų iniciatyva pažeidžiamiems vaikams (galutinė ataskaita)“ (9). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESRK pritaria tam, kad minimalus finansinis paketas, skirtas NEET jaunimo įtraukčiai, būtų padidintas iki 15 proc. EESRK remia Komisijos veiksmus, kuriais skatinamos tikslinės priemonės, kuriomis siekiama didinti jaunimo, įskaitant migrantų kilmės jaunimą, dalyvavimą darbo rinkoje. Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama remti jaunimo įsidarbinamumą suteikiant tinkamų įgūdžių, užtikrinant socialinę apsaugą ir kolektyvinių derybų aprėptį. Šiomis aplinkybėmis Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriuose ES regionuose yra daug didesnis NEET moterų lygis, į kurį reikėtų atsižvelgti skiriant atitinkamai didesnį finansavimą būtent moterims, remiant novatoriškas priemones, dėl kurių deramasi įmonės lygmeniu, kuriomis siekiama pagerinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESRK pritaria paramos telkimui pagal temas, nes taip užtikrinama, kad valstybės narės įgyvendintų ES lygmens politikos prioritetus. Vis dėlto EESRK ragina paramos telkimą pagal temas derinti su tam tikru lankstumu ir autonomija valstybėms narėms tikslinant programavimo lėšas siekiant, kad programų valdymo neužgultų administracinė našta. Tačiau jei dėl to būtų sumažinti paramos telkimo pagal temas reikalavimai socialinei įtraukčiai užtikrinti, EESRK ragina imtis papildomų priemonių, pvz., leisti taikyti iki 100 proc. bendro finansavimo dydį veiksmams, susijusiems su šiais konkrečiais tikslais. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Atsižvelgiant į tai, kad ESF+ yra orientuotas į Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą, ESF+ reglamente turėtų būti atsižvelgiama į Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo ES ir nacionaliniu lygmenimis planus, kaip į pagrindinius rekomendacinius dokumentus, su kuriais reikėtų suderinti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas, ir reikėtų stebėti šiuos planus įgyvendinant Europos semestrą. Todėl EESRK primygtinai ragina EK ir valstybes nares apsvarstyti galimybę geriau stebėti socialinę padėtį įgyvendinant Europos semestrą ir įtraukti bendrų rodiklių, kuriais remiantis būtų galima teikti patikimą ir tinkamą informaciją apie socialinius pokyčius ES, sąrašą. EESRK jau pateikė savo nuomonę šiuo klausimu (10), prašydamas Europos semestro procese nustatyti naujus socialinius rodiklius, kad būtų galima stebėti, kaip įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis, ir parengti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, ir artimiausiu metu parengs savo pasiūlymą dėl tokio sąrašo. Šiuo tikslu EK turėtų parengti taisykles ir procedūras, skirtas patikrinti nacionalinių dokumentų, kuriais programuojamos ESF+ išlaidos 2021–2027 m. laikotarpiui, projektus ir Europos socialinių teisių ramsčio principų (darbo rinkos, švietimo ir mokymo politikos sistemos, kuri visų pirma nustatyta I ir II skyriuose, o kovos su skurdu ir socialine atskirtimi sistema turėtų būti nustatyta III skyriuje) koreliaciją. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Įgyvendinant ESF+ netinkamai sprendžiami pereinamojo laikotarpio, kuriame gyvename, klausimai, pvz., pasitelkiant socialinį dialogą ir kolektyvinių derybų metu, būtinybė apsvarstyti galimybę priimti strategijas dėl darbo laiko sutrumpinimo nemažinant darbo užmokesčio, geresnio profesinio ir šeimos gyvenimo suderinamumo, savanoriško darbo ne visą darbo dieną skatinimo, naujų užimtumo formų, ypač kalbant apie sidabrinę, žiedinę ir socialinę ekonomiką, ir apskritai darbo perskirstymo, kuris leistų visiems asmenims dirbti ir gyventi prasmingą ir sveiką gyvenimą. Pagal ESF + turėtų būti remiami socialiniai partneriai ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos rengiant šias strategijas, taip pat skleidžiant gerąją patirtį, kartu skatinant veiksmus, kuriais siekiama, kad valstybės narės jas įgyvendintų. Parama visuomenei naudingam darbui yra kita sritis, kurioje ESF+ galėtų būti iniciatyvi ir novatoriška priemonė. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Tuo atveju, kai ESF+ lėšomis bendrai finansuojamos visuotinės svarbos socialinės paslaugos, reglamente turėtų būti nustatyta, kad tokios paslaugos turi atitikti solidarumo ir skaidrumo principus bei visuotinio prieinamumo, aukštos kokybės ir įperkamumo kriterijus pagal Europos savanoriškos socialinių paslaugų kokybės užtikrinimo sistemos standartus (11). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Kalbant apie sveikatos dalies pašalinimą iš ESF+, būtina geriau apibrėžti tikslinę grupę, kurią turėtų pasiekti ištekliai, skirti pažeidžiamų asmenų galimybėms naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis remti, konkrečiai nurodant, kad šių išteklių skyrimas yra susijęs su benamiais, neteisėtais imigrantais ir kitais sveikatos draudimo neturinčiais asmenimis, taip pat neįgaliaisiais ir pažeidžiamais vyresnio amžiaus asmenimis. Be to, būtina paaiškinti, kad į ESF+ taikymo sritį taip pat patenka ilgalaikė pažeidžiamų grupių priežiūra, atsižvelgiant į tai, kad po pandemijos kelios valstybės narės tikriausiai turės persvarstyti, pertvarkyti ir (arba) patobulinti savo ilgalaikės priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Slaugantys artimieji (daugiausia moterys) jau teikia 80 proc. ilgalaikės priežiūros paslaugų Europoje, o dėl COVID-19 poveikio jie staiga tapo vieninteliais savo šeimos narių rėmėjais. Tapo visiškai neįmanoma derinti profesinį ir šeimos gyvenimą – jie turėjo teikti priežiūros ir reabilitacijos paslaugas (daugelis jų nebuvo mokęsi to daryti) ir per visą izoliavimo laikotarpį neturėjo jokios galimybės atsipalaiduoti. Todėl slaugančius artimuosius ir neformaliuosius slaugytojus reikia laikyti aiškia tiksline ESF+ grupe. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Pripažindamas didelę socialinės ekonomikos, įskaitant socialinių paslaugų teikėjų, svarbą ES socialiniam aspektui, ir į tai, kad ji atlieka esminį vaidmenį krizės ir ekonomikos atsigavimo laikotarpiu, EESRK pakartoja savo prašymą, kad parama socialinės ekonomikos veiksmams taptų konkrečiu atskiru ESF+ tikslu. Socialinė ekonomika kuria aukštos kokybės darbo vietas ir skatina socialinę įtrauktį, be kita ko, teikdama visuotinės svarbos socialines, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugas ir kartu prisidėdama prie dalyvaujamosios demokratijos ir pilietinės visuomenės plėtros. Be to, paaiškėjo, kad socialinės ekonomikos sektorius ir ne pelno organizacijos, teikiančios paramą ir paslaugas žmonėms, yra labai atsparios ir svariai prisideda švelninant COVID-19 krizės padarinius. Dėl to turėtų sustiprėti esami ne pelno socialiniai subjektai ir padaugėti investicijų į naujus projektus taip siekiant užtikrinti ne tik ekonomikos augimą, bet bendrąjį gėrį ir gerovę. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Dėl plataus masto duomenų, ypač asmens duomenų, rinkimo kilo didelių problemų įgyvendinant projektus. ESF projektų dalyviai dažnai nėra atrenkami finansuoti, jei jie nepateikia išsamių duomenų. Nepaisant pastangų supaprastinti ESF, Europos Komisija nepakeitė savo pasiūlymo dėl rodiklių ESF + reglamento I ir II prieduose. Todėl EESRK rekomenduoja atsisakyti nereikšmingų duomenų rinkimo ir pritaikyti reikalaujamus rodiklius prie konkrečios programos. Rodiklių skaičius turėtų būti dar labiau sumažintas. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Kelios šalys pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir kitiems migrantams iš trečiųjų šalių nustatė tam tikrų apribojimų naudotis taikomomis priemonėmis arba socialine parama. Todėl, nors į ESF+ ir įtrauktas konkretus tikslas dėl trečiųjų šalių piliečių integracijos, EESRK ragina Europos Komisiją įtraukti konstatuojamąją dalį, kurioje būtų paaiškinta, kad ES reglamentais nesudaroma jokių apribojimų naudotis taikomomis priemonėmis ar gauti socialinę paramą, kai tokios priemonės taikomos, nors valstybės narės savo nacionaliniais teisės aktais ir taikytų tokius apribojimus. EESRK taip pat primygtinai ragina valstybes nares netaikyti apribojimų, dėl kurių didėja migrantų socialinė atskirtis. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Atsižvelgdamas į būtinybę skatinti Europos solidarumą, kurį labai paveikė dabartinė krizė, EESRK taip pat ragina gerokai padidinti tarptautiniams projektams, tinklams ir komponentams skirtą finansinį paketą. Šių veiksmų reikia imtis siekiant ne tik kurti tarpvalstybinius savitarpio paramos tinklus, bet ir puoselėti skirtingų valstybių narių piliečių europinės tapatybės jausmą ir didinti ES piliečiams teikiamos finansinės paramos matomumą. Atsižvelgiant į neigiamą COVID-19 poveikį tarpvalstybiniam darbui ir finansiniam tvarumui, reikia nustatyti lankstesnius šiems tarpvalstybiniams tinklams ir projektams taikomus bendro finansavimo reikalavimus. |
| --- | --- |

4.20

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 165.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Žr. 1 išnašą.

7

(8)  OL L 59, 2013, p. 5.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=lt.

9

(10)  OL C 14, 2020 1 15, p. 1.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en

11

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/251

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014

(COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD))

(2020/C 429/32)

| Pagrindinis pranešėjas | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Pagrindinis bendrapranešėjis | Alain COHEUR (BE-III) |

Pagrindinis pranešėjas

Antonello PEZZINI (IT-I)

Pagrindinis bendrapranešėjis

Alain COHEUR (BE-III)

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2020 6 17
  Taryba, 2020 6 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 6 9 |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 218 / 0 / 2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2020 6 17

Taryba, 2020 6 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 6 9

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

218 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pabrėžia, kad per koronaviruso pandemiją labiau nei bet kada išryškėjo poreikis stiprinti Europos Sąjungos vaidmenį sveikatos srityje, jos pajėgumą reaguoti, valdyti ir koordinuoti savo įgaliojimus pasitelkiant Europos sveikatos sąjungą, kad būtų reaguojama į sunkią piliečių ir sveikatos srities suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pirmosiose gretose kovojančius medicinos ir su medicina susijusius darbuotojus, padėtį ir patenkinti jų lūkesčius dėl veiksmingos Europos visuomenės sveikatos politikos, kuri, taikant daugiapakopį valdymą, užtikrintų Europos, nacionalinio ir regionų lygmens sąveiką (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina 2020 m. gegužės mėn. Europos Komisijos pasiūlymą dėl programos „ES – sveikatos labui“, pasiūlymą dėl Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės ir 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, tačiau apgailestauja, kad 2020 m. liepos mėn. Europos Vadovų Taryba sumažino lėšas tokiu metu, kai trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu visuomenės sveikatos srityje kyla sudėtingų politinių, socialinių, ekonominių, skaitmeninių ir aplinkos apsaugos uždavinių, kuriems spręsti reikia novatoriškų, kompleksinių ir integruotų priemonių ir didelių strateginių investicijų (į socialinę ir sveikatos sritį). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | EESRK nuomone, „skirtingų greičių Europa“ (2) negali būti būdas reaguoti į dabartinius nacionalines sienas peržengiančius iššūkius, toks požiūris neleidžia siekti plataus užmojo ir solidarumu grindžiamo Europos integracijos projekto, grindžiamo „vienybės įvairovėje“ principu ir bendrais bendradarbiavimo tikslais. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | EESRK ragina Europos institucijas ir valstybes nares parodyti politinę valią įgyvendinti „Sveikatos paktą Europos ateičiai“, atsižvelgiant į pagrindines Europos Sąjungos vertybes, įskaitant Europos solidarumą, ir į tarptautiniu lygmeniu prisiimtus įsipareigojimus (darnaus vystymosi tikslai, žmogaus teisių skatinimas ir tarptautinių konvencijų taikymas) bei į Europos lygmens įsipareigojimus (Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos prioritetai, Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina Europos Parlamentą, kaip vieną iš teisės aktų leidėjų, vesti derybas su Taryba dėl finansinių išteklių, skirtų sveikatos programai ir kitoms sinergiją sveikatos srityje skatinančioms priemonėms (moksliniams tyrimams, sanglaudai ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui), padidinimo, taip pat dėl konkretaus Europos stabilumo mechanizmo lėšų panaudojimo siekiant atsisakyti griežtų taupymo priemonių. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK primygtinai reikalauja, kad įgyvendinant programą ypatingas dėmesys būtų skiriamas kovai su socialine nelygybe sveikatos srityje, galimybei naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, sveikatos priežiūros (įskaitant tarpvalstybinę) tęstinumui visomis aplinkybėmis, visuotinės sveikatos priežiūros aprėpties sistemų rėmimui ir konsolidavimui ir daugialypių Europos veiksmų visuomenės sveikatos srityje plėtojimui, atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramsčio principus, įskaitant sveikatos priežiūros, neįgaliųjų įtraukties ir ilgalaikės priežiūros principus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Konkrečiau kalbant, EESRK ragina priimti Europos gaires, kuriomis siekiama patenkinti pažeidžiamiausių mūsų gyventojų poreikius, t. y. patiriančių nepriteklių, pagyvenusių žmonių ir neįgaliųjų, ypač tų, kurie priversti gyventi gausiai apgyvendintose įstaigose, kurie labai nukentėjo nuo pandemijos ir jos padarinių, poreikius visoje Europoje. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų teisių stiprinimui, visų pirma nustatyti bendro vertinimo sistemą, apimančią planavimą pagal poreikius, pasirinkimą tarp slaugymo paslaugų namuose ar gyvenimą nedideliuose slaugos namuose, stacionarinės priežiūros ir ilgalaikės priežiūros, kurios jiems reikia, kokybės ir prieinamumo kriterijus. Atsižvelgiant į labai didelį vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų mirtingumą daugelyje globos įstaigų reikia dėti pastangas pagerinti jų valdymą, paskatinusių daug abejonių daugelyje ES šalių. Be to, apskritai reikėtų peržiūrėti visą paramos vyresnio amžiaus žmonėms politiką, be kita ko, atsižvelgiant į Europos Komisijos darbą, susijusį su demografinių pokyčių pasekmėmis Europoje. Panašiai kaip ir konkrečių sveikatą lemiančių veiksnių atveju, EESRK ragina parengti aiškias ir novatoriškas gaires, kuriose pirmenybė būtų teikiama žmogui ir žmogaus teisėms, vyresnio amžiaus žmonėms ir pažeidžiamiausiems asmenims. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | EESRK mano, kad koordinuotas Europos valdymas sveikatos srityje yra vienas iš prioritetų, kuris turi apimti sveikatos srities programos įgyvendinimo nuostatas ir kuriam turi būti skirtas reikiamas finansavimas bei numatytos iniciatyvos, leidžiančios įgyvendinti „Sveikatos Europą“, ir ragina laikytis praktinio požiūrio, pagal kurį sveikatos aspektai integruojami į visų sričių politiką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo, atsižvelgiant į dabartinę ekstremaliąją situaciją, naujo pandemijos proveržio pavojų ir panašią patirtį, susijusią su „Energetikos Europa“ ir gynybos bei civilinės saugos sistemomis, kuo skubiau įdiegti koordinavimo ir greitojo reagavimo Europos lygmeniu mechanizmą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Reikia nedelsiant sukurti ekspertų darbo grupę, kuri koordinuotų žinias ir išteklius, kad būtų galima į tinklą sujungti geriausius virusologijos ir epidemiologijos centrus ir geriausias žinias diagnostikos srityje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK siūlo, kad ši darbo grupė, bendradarbiaudama su kariuomenių reagavimo į ekstremaliąsias situacijas padaliniais, nurodytų turimus ir lengvai paskirstomus išteklius, įskaitant skubios pagalbos tarnybas, ir numatytų mobiliųjų padalinių išsiuntimą. Ji turi sujungti į tinklą geriausius turimus išteklius dirbtinio intelekto ir IT pagalbos srityje, kad būtų galima plėtoti modeliavimą ir strategijas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Ši darbo grupė taip pat turėtų išsamiau išanalizuoti aspektus, susijusius su visų sveikatos priežiūros darbuotojų sveikatos būkle, nes tai yra ypač svarbu ne tik teisės į sveikatą požiūriu, bet ir siekiant veiksmingai reaguoti į bet kokią naują galimą krizę. Be to, ši darbo grupė galėtų padėti pagrindus Europos „krizių ir skubios medicinos pagalbos“ specializacijai, kaip siūloma Komisijos dokumente. |
| --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Šiai labai svarbiai operacijai skiriamos išlaidos galėtų būti labai nedidelės, nes dauguma jos narių jau dirba universitetuose, mokslinių tyrimų įstaigose ar karinėse sveikatos tarnybose. |
| --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | EESRK mano, kad labai svarbu, kad ši darbo grupė pradėtų veikti nedelsiant. |
| --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | EESRK apgailestauja, kad vis dar besitęsiančios pandemijos laikotarpiu Europos Komisijos nesilaikė ryžtingesnė pozicijos; pasitelkdama aukščiausio lygio Europos ekspertus, Komisija būtų galėjusi užtikrinti daugiau aiškumo žmonių judėjimo apribojimų ir viruso poveikio gyventojams klausimais ir užkirsti kelią dažnai priešingoms nuomonėms dėl ligos aspektų ir raidos. Reaguodamos į ankstesnes epidemijas, Europos institucijos ėmėsi konkrečių veiksmų, pavyzdžiui, įsteigė Sveikatos ir maisto saugos generalinį direktoratą (SANTE GD) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (ECDC). EESRK nuomone, tokie veiksmai turi būti tęsiami. |
| --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | EESRK mano, kad programa sveikatos srityje apčiuopiamų rezultatų galima pasiekti tik laikantis įtraukaus požiūrio, įtraukiant tarptautines organizacijas (įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, su kuria turi būti stiprinamas bendradarbiavimas ir sinergija), Neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK) ir piliečių poreikius geriausiai išmanančius sveikatos srities suinteresuotuosius subjektus, ir reguliariai vertinant tikslus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pabrėžia sveikatos priežiūros personalo, dirbančio ypač jautriame ir sudėtingame sektoriuje, vertę ir ragina nuolat skirti jam dėmesį, kad būtų galima numatyti šių darbuotojų poreikius mokymo, struktūrų, apsaugos priemonių ir ekonominės bei socialinės gerovės srityse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK tvirtai remia Europos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes sveikatos srityje, remdamasis 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės pavyzdžiu, ir pritaria bendroms pastangoms, kuriomis siekiama atnaujinti Europos technologinį ir gamybos aspektą, Europos mokslo ir sveikatos bendruomenėms prisiimant didesnius įsipareigojimus sukurti visavertę Europos sveikatos erdvę. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Koronaviruso pandemijos sukeltos daugialypės krizės pamokos

| 2.1. | Per koronaviruso pandemiją išryškėjo daugelio pasaulio šalių sveikatos sistemų pažeidžiamumas; tai palietė ir Europos Sąjungos valstybes nares, kurių sistemoms skirta mažai valstybės investicijų ir kurioms neigiamo poveikio turėjo tiesioginis Europos ekonomikos valdymo taikymo reikalavimas taikyti biudžeto suvaržymo priemones. Todėl sveikatos priežiūros sistemų finansavimo sumos valstybėse narėse labai skiriasi, kaip ir sumos, kurias kiekviena valstybė narė skiria kovai su koronaviruso pandemija. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europa susiduria su triguba grėsme – nekontroliuojamomis pandemijomis ir didėjančia socialine nelygybe sveikatos srityje, ekonominės politikos priemonių spragomis ir geopolitinėmis „juodosiomis gulbėmis“ – kuri gali sukelti didelį pavojų piliečių sveikatai ir gerovei, pastūmėti pasaulio ekonomiką į nuolatinę depresiją ir sukelti finansų rinkos griūtį ir kapitalo perkėlimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Koronavirusas aiškiai parodė, kad svarbu atkurti žmogaus veiklos ir gamtos pusiausvyrą. Aplinkos poveikis (klimato kaita, oro kokybė, biologinė įvairovė, maisto sistemos ir pan.) sveikatai – akivaizdus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Būtų labai tikslinga, kad Komisija ir Europos Parlamentas, turintys didelius įsipareigojimus spręsti darnaus vystymosi, aplinkos ir biologinės įvairovės klausimus, ryžtingiau išsakytų savo nuomonę ir, visų svarbiausia, padedami pagrindinių Europos ekspertų, šiuo sudėtingu laikotarpiu pateiktų Europos piliečiams nurodymus ir galimus mokslinius sprendimus, kaip įveikti sunkią nerimą ir skausmą keliančią sveikatos padėtį. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Neužkrečiamųjų ligų skaičius Europoje nuolat auga ir yra pagrindinė negalios ir mirties priežastis Europoje: širdies ir kraujagyslių ligoms, diabetui, vėžiui ir kvėpavimo takų ligoms tenka 77 proc. ligų naštos ir 86 proc. priešlaikinių mirčių. Daugelis neužkrečiamųjų ligų yra susiję su keletu veiksnių, tarp kurių – aplinkos veiksnys. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Europos Komisijos pristatytas žaliasis kursas yra pagrindas įgyvendinti naują tvaraus ir integracinio augimo strategiją, kuria siekiama gerinti žmonių sveikatą ir gyvenimo kokybę, apsaugoti gamtą ir užtikrinti, kad niekas neliktų nuošalyje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pasienio zonos yra ypač tinkamos Europos veiksmams sveikatos srityje. Paprastai tai yra geografiniai regionai, kuriems būdingas didelis judumas. Jie pirmieji galėjo pasinaudoti susitarimais ar konvencijomis tarp besiribojančių šalių, kad pagerintų galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tačiau tarpvalstybinis bendradarbiavimas sveikatos srityje, pradėtas daugiau nei prieš 20 metų pagal INTERREG programas ir pagrįstas konsultacijomis, konstruktyviais veiksmais, organizavimu ir kartais sudėtingais suinteresuotųjų subjektų sprendimais, prasidėjus COVID-19 buvo sužlugdytas vos per keletą valandų vienašaliu sprendimu uždarant sienas, visiškai neatsižvelgus į situaciją pasienio regionuose ir neparodžius jokio noro išlaikyti šią bendradarbiavimo dvasią. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Sveikatos sistemų ir Europos Sąjungos (ES) gebėjimo veikti stiprinimas

| 3.1. | COVID-19 pandemija padarė ir vis tebedaro didelį poveikį pasaulio, Europos ir tarpvalstybiniu lygmeniu, ypač piliečiams ir visuomenei, taip pat ekonominei, socialinei ir sveikatos priežiūros infrastruktūrai, ir išryškino poreikį stiprinti sveikatos ir krizių valdymo sistemas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ES sveikatos politika siekiama puoselėti sveikatą, apsaugoti nuo grėsmių sveikatai ir koordinuoti Europos Sąjungos valstybių narių strategijas. COVID-19 pandemija parodė, kad siekdamos įveikti krizes ES šalys privalo bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Siekiant veiksmingai reaguoti į bet kokią kitą galinčią kilti tarpvalstybinę grėsmę sveikatai, reikia stiprinti ES pajėgumą reaguoti į ekstremaliąsias situacijas; apskritai tai turėtų būti siejama su Europos socialinių teisių ramsčio (ypač jo 16 principo) įgyvendinimu ir ES kompetencijos sveikatos srityje išplėtimu, be kita ko, persvarstant Europos sutartis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nors šiuo metu visuomenės sveikatos srityje ES turi tik papildomąją kompetenciją, taigi ir ribotas galimybes veikti, ji šioje srityje imasi veiksmų įgyvendindama kitų sričių politiką, ypač vykdydama ekonomikos ir vidaus rinkos politikos koordinavimo ciklą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sveikatos Europa turi būti Europos ateities prioritetas: programa „ES – sveikatos labui“ yra pirmas žingsnis šia linkme. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES įgyvendino keletą iniciatyvų, kurias reikia tęsti ir konsoliduoti; verta paminėti dvi iš jų: Europos referencijos centrų tinklai (ERCT) ir Europos planai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nuo 2017 m. ERCT buvo siekiama užmegzti ryšius tarp Europos retųjų ligų ekspertų. Tinklai užtikrina, kad informacija būtų perduodama greičiau nei atvyksta pacientas, kad jam būtų suteikta kuo geresnė priežiūra nepatiriant nepatogumų, susijusių su vykimu iš vienos gydymo įstaigos į kitą. Šiuo metu jie apima daugiau nei 900 labai specializuotų sveikatos priežiūros įstaigų daugiau nei 300 ligoninių. Šis modelis galėtų būti pritaikytas kitoms patologijoms. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kalbant apie valdymą ir darbo metodus, ES turi penkias agentūras kartu su kitomis priemonėmis, tokiomis kaip Europos medicinos korpusas ir „Baltieji šalmai“, leidžiančias greičiau reaguoti į ekstremaliąsias situacijas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sveikatos klausimais nacionalines vyriausybes remia dvi agentūros. Pirmoji – Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (3) (ECDC), kuris vertina ir stebi naujus pavojus sveikatai siekdamas koordinuoti reagavimą į jas, antroji – Europos vaistų agentūra (4), kuri valdo visų ES vaistų kokybės, saugumo ir veiksmingumo mokslinį vertinimą. Svarbias papildomas užduotis vykdo ir kitos agentūros. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dabartinė COVID-19 krizė parodė, kad šiuo metu labiau nei bet kada svarbu sveikatai skirti lėšų daugiametėje finansinėje programoje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Per krizę įgyta patirtis parodė, kad reikia dėti daugiau pastangų, kad sveikatos sistemos būtų pasirengusios, pirma, teikti moderniausias paslaugas, vaistus, medicinos reikmenis ir technologijas ir, antra, susidoroti su epidemijomis ir kitomis nenumatytomis krizėmis ar iššūkiais. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Būtina turėti ateities reikalavimus atitinkančią ir krizei atsparią sistemą, kad bet kokiomis aplinkybėmis būtų galima užtikrinti galimybę laiku įsigyti saugių, kokybiškų ir veiksmingų vaistų, taip pat spręsti vaistų bei veikliųjų vaistinių medžiagų trūkumo ir priklausomybės nuo jų importo problemas, kylančias dėl to, kad jie gaminami ne ES, ir ypač siekiant stiprinti reguliavimo institucijų bendradarbiavimą ir koordinavimą kilus naujoms grėsmėms sveikatai. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Reikia teritorinių investicijų siekiant stiprinti priežiūrą vietos lygmeniu ir priežiūrą namuose, kad būtų užtikrintas jos prieinamumas piliečiams, šiuo tikslu pasinaudojant nuotolinio stebėjimo technologijomis, telemedicina, taikomosiomis programomis arba medicinos priemonėmis, susijusiomis su taip vadinama „DPPP medicina“ (dalyvaujamoji, prognozuojamoji, prevencinė ir pritaikytoji), taip pat reikia investicijų, kuriomis būtų stiprinamas privalomas sveikatos draudimas, visų pirma nacionaliniu lygmeniu, o vėliau koordinuojant veiksmus ir visoje ES (5). |
| --- | --- |

3.13.

4.   Suteikti Europai jos užmojus atitinkančius išteklius

| 4.1. | Investicijos į sveikatą ir įvairios finansinės programos turi būti suderintos laikantis kompleksinio požiūrio. Reikia atsižvelgti tiek į gydymo, tiek į prevencijos ir sveikatingumo skatinimo aspektus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Programoje „Europos horizontas“, be kita ko, numatyta keletas naujų uždavinių, t. y. mokslinių tyrimų partnerystės, kuriomis siekiama plataus užmojo tikslų – spręsti skubias problemas, turinčias įtakos kasdieniam žmonių gyvenimui. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sveikatos sektoriaus skaitmeninimas yra vienas iš svarbių Europos finansavimo politikos klausimų. Šiuo požiūriu „Europos horizonto“ veiksmų grupė „Sveikata“ numato 1 mlrd. EUR paketą vien tik informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sprendimų plėtojimui prevencijos, diagnostikos, gydymo ir priežiūros srityse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) skirta 80 mln. EUR e. sveikatos sistemų plėtojimui ir sąveikai. Būsimoje Skaitmeninės Europos programoje taip pat planuojama remti bendros Europos sveikatos duomenų erdvės kūrimą ir stiprinimą, įskaitant bendrų duomenų tipų standartizavimą, susitarimą dėl bendrų rodiklių ir aktyvų Eurostato dalyvavimą. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ES sveikatos sektoriuje sustiprinta skubios paramos priemonė. „RescEU“ rezervas, kuris yra ES civilinės saugos mechanizmo (6) dalis, yra sutelktas duoti skubų ir tiesioginį atsaką į sveikatos krizę. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose INTERREG, kurios valdomos delegavimo pagrindu, sveikata turi būti prioritetinis klausimas. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Ekonomikos gaivinimo procese užtikrinti plataus užmojo bendrą Europos atsaką

| 5.1. | Savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliucijoje (7) Europos Parlamentas paragino skirti specialų biudžetą, skirtą remti nacionalines sveikatos priežiūros sistemas per krizę, numatant didesnes investicijas, kad Europos sveikatos priežiūros sistemos būtų atsparesnės ir siekiant padėti sunkumų patiriančioms šalims; be to, jis ragino parengti naują Europos programą sveikatos srityje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitetas daug kartų yra pateikęs savo nuomonę dėl Europos sveikatos politikos (8). Nuo 2020 m. kovo 17 d. EESRK ir jo nariai ragino stiprinti solidarumą ir imtis bendrų veiksmų Europos lygmeniu, kad būtų galima veiksmingai kovoti su pandemijos padariniais. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kaip ir ekonomikos gaivinimas, įvairios priemonės, kurias Europos institucijos priėmė pagal programą „ES – sveikatos labui“, turi būti įtraukios ir užtikrinti visų sveikatos srities suinteresuotųjų subjektų (sveikatos draudimo organizacijų, savidraudos draugijų ir kt.) dalyvavimą. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Integruotos tarpsektorinės sveikatos programos įgyvendinimas

| 6.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą užtikrinti koordinuotą, integruotą ir Europos lygmeniu valdomą atsaką į pandemijų sukeltas sveikatos krizes, suteikiant visiškai europinį matmenį sveikatos politikai, prevencijos ir ankstyvos nuotolinės diagnostikos tinklams, inovacijų ir sveikatos srityje vykdomų tyrimų stiprinimui ir skaitmeninių sveikatos technologijų diegimui. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitetas visų pirma pabrėžia poreikį Europos lygmeniu geriau koordinuoti tikslus, susijusius su neužkrečiamosiomis ligomis ir nedarbingumą sukeliančiomis lėtinėmis ligomis, ir atkreipia dėmesį į pažeidžiamų visuomenės grupių apsaugą, psichinės sveikatos problemas ir kovą su pagyvenusių žmonių savarankiškumo praradimu. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK pabrėžia koncepcijos „Viena sveikata“, kuri priimta suprantant, kad apskritai atsakas negali būti susijęs tik su vienu sektoriumi ir kad gerinti gydymą yra vienintelis sprendimas; akivaizdu, kad visuomenės sveikatos problemas reikia spręsti laikantis visapusiško ir integruoto požiūrio. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitetas mano, kad koordinavimas yra esminis aspektas ir jis turėtų būti vienas iš daugiau nei 70 tinkamų finansuoti veiksmų, kaip ir „tarpsektorinio bendros sveikatos koncepcija grindžiamo koordinavimo mechanizmo“ sukūrimas ir naudojimas. EESRK laikosi nuomonės, kad šiam aspektui turi būti teikiama pirmenybė, nes tarpsektorinio koordinavimo mechanizmo valdymas yra ypač svarbus veiksnys kovojant su krizėmis. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komiteto manymu, svarbu, kad siūlomas požiūris sudarytų galimybę atsižvelgti į žmonių ir gyvūnų sveikatos pusiausvyrą (ar galimą gyvūnų vaidmenį užkrečiamųjų ligų atsiradime) ir ekosistemas (pvz., sutelkiant dėmesį į jautrių atliekų šalinimo poveikį krizės metu) ir užtikrinti, kad atsparumo krizėms strategijose daugiausia dėmesio būtų skiriama pažeidžiamų grupių apsaugai. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vis dėlto EESRK kelia nerimą tai, kad šį Europos apsaugos nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai bei pandemijų ir jų prevencijos požiūrį pavesta koordinuoti daugybei agentūrų (9), kurios turi savo kontekstą, misijas ir kompetencijas ir kurios gali būti nepajėgios automatiškai ir efektyviai koordinuoti savo veiklą prireikus susitelkti ir skubiai bei integruotai reaguoti. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESRK pabrėžia, kad šios agentūros turėtų bendradarbiauti pasitelkdamos tarpsektorinį koordinavimo mechanizmą ir sutelkti savo pastangas ES pasiūlymams rengti. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Agentūrų valdymo ir vaidmens srityje reikia stiprinti Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato (SANTE) veiklos pajėgumus, jos ryšius su Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniu direktoratu (EMPL) ir jų kompleksinius tolesnius veiksmus, susijusius su visų Europos politikos sričių sveikatos ir socialiniais aspektais. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EESRK yra įsitikinęs, kad reikia deramai atsižvelgti į tai, kad tiek visame pasaulyje, tiek pastaruoju metu Europoje trys viena po kitos kilusios koronaviruso epidemijos akivaizdžiai parodė, kad skubaus ir integruoto reagavimo nebuvimas, informacijos valdymo spragos, taip pat valios trūkumas ir nesugebėjimas koordinuoti atsaką į krizę, nesugebėjimas sutelkti ir strategiškai valdyti potencialiai turimus išteklius sudarė sąlygas plisti epidemijoms, nors jų poveikis galėjo būti mažesnis. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Komitetas pabrėžia, kad veiksnys, labiausiai trukdęs reaguoti į COVID-19 daugelyje pasaulio šalių ir bent iš dalies Europoje yra nesugebėjimas perspėti ir integruotai reaguoti. Kadangi reikėjo imtis skubių veiksmų, padėtį dar labiau pablogino tai, kad trūko teisinio veiksnumo greitai įgyvendinti pereinamojo laikotarpio nepaprastosios padėties reglamentus. Todėl tikslinga išnagrinėti galimybę parengti Europos ankstyvojo perspėjimo mechanizmą. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | EESRK primygtinai reikalauja sveikatos apsaugai netaikyti jokių su sienų uždarymu susijusių priemonių. Sveikatai negali būti sienų – šis principas turi būti įtvirtintas Europos sutartyse. Šiuo požiūriu EESRK ragina pripažinti sveikatos priežiūros darbuotojų ir pacientų judumą. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Audito Rūmai keletą kartų nurodė būtinybę stiprinti Europos dalyvavimą ir veiksmus sveikatos sistemose, kad jos taptų artimesnės Europos piliečiams ir veiktų nepaisant sienų, kad pagerėtų sveikatos paslaugos, ypač labiausiai pažeidžiamiems ir ekonomiškai nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms. EESRK taip pat ragina Komisiją pabrėžti socialines vertybes, kurios aiškiai išdėstytos sutartyse ir kuriomis turi būti konkrečiai grindžiami Europos sveikatos sąjungos kultūra ir veiksmai. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | EESRK pritaria Audito Rūmams, kurie ne kartą pareiškė, kad reikia gerinti ES veiksmus sveikatos srityje, siekti sveikatos priežiūros sistemų konvergencijos tarpvalstybiniu mastu užtikrinant jų naudą Europos piliečiams ir didinti sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą, ypač pažeidžiamiausiems ir ekonomiškai silpniausiems asmenims. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Operatyvinių, funkcinių ir strateginių priemonių pritaikymas

| 7.1. | Žinoma, naudinga didinti žmogiškuosius ir finansinius išteklius, tačiau jei būtų laikytasi integruoto požiūrio ir glaudžiau bendradarbiauta, su tuometiniais turimais ištekliais būtų buvę galima turėti pakankamai įrangos ir įgūdžių epidemijoms sustabdyti. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Todėl koordinavimas ir bendradarbiavimas yra labai svarbūs siekiant patenkinti ekstremaliųjų sveikatos situacijų metu kylančius poreikius, paremti ekonominę veiklą ir sudaryti sąlygas atsigavimui. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESRK mano, kad būtina numatyti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centre (ECDC) įsteigti analizės, prevencijos ir reagavimo modeliavimo struktūrą, kuri galėtų pateikti duomenų, reikalingų strategijoms planuoti ir ypač greitai sutelkti geriausius turimus išteklius. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Taikant Europos referencijos centrams taikomą požiūrį (10) kituose sektoriuose, būtų galima sukurti grupes, galinčias įdarbinti geriausius specialistus krizės klausimais Europoje ir sudaryti pagrindą sinergijai. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Tačiau EESRK mano, kad šio požiūrio nepakanka, nes tikroji problema yra susijusi su šių tinklų atliekamo darbo koordinavimu ir užbaigimu (kitaip tariant tinklų tinklų kūrimu ir valdymu). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Reikia plėtoti Europos lygmens kampanijas ir planus, daugiau dėmesio skiriant pažeidžiamiausiems asmenims. Šiomis iniciatyvomis, be kita ko, turi būti skatinama sveika gyvensena, prevencija ir testavimas, kuriami integruotos priežiūros ir gerovės metodai, kovojama su socialine nelygybe ir t. t. |
| --- | --- |

7.6.

8.   Tikslų įgyvendinimo stebėsena užtikrinant reguliarią stebėseną ir įtraukų požiūrį

| 8.1. | EESRK pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį rodikliams, leidžiantiems kontroliuoti ir patikrinti programos tikslų kokybę. Bendrieji arba makro programos rodikliai yra nepaprastai svarbūs, tačiau norint skatinti ir panaudoti Europos išteklius krizei (-ėms) įveikti reikalinga lanksti sistema, kuri, atsižvelgiant į nenumatytus ir besikeičiančius poreikius, būtų pajėgi nuolat pateikti ad hoc mikro rodiklius, kad būtų galima atliepti nuolatinius poreikius, kuriems ji buvo sukurta. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Komitetas mano, kad reikėtų sukurti valstybių narių sveikatos priežiūros specialistų ir įvairių sričių ekspertų grupę. Bent kai kurie iš jų turėtų turėti specifinių žinių apie tai, kaip įveikti ekstremalias sveikatos situacijas, o kiti – patirties, susijusios su integruotais darbo metodais, kokie naudojami Europos mokslinių tyrimų, civilinės saugos ir Europos lygmens karinės sveikatos sistemose. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EESRK palankiai vertina Komisijos programą, kurioje pabrėžiamas krizių stebėsenos mechanizmo poreikis. Šiomis aplinkybėmis, be siūlomų priemonių, skirtų įrangos ir technologijų gamybai, EESRK primena, kad svarbu sukurti koordinavimo, planavimo, stebėsenos ir strateginio valdymo sistemą prevencijos ir ankstyvosios intervencijos tikslais. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Jeigu Sąjungos vaidmuo sveikatos srityje yra remti valstybes nares, mokymo srityje ji atlieka esminį vaidmenį. Todėl reikia stiprinti ES vaidmenį tikrinant įvairias struktūras, kuriose mokoma sveikatos priežiūros srities profesijų (ES turi atlikti pagrindinį vaidmenį universitetinių klinikų su mokymu susijusioje veikloje, įskaitant sveikatos srityje). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EESRK remia lygiateisį vyrų ir moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese: be tinkamų reguliavimo sistemų, lyčių pusiausvyrą sprendimų priėmimo procese galima pasiekti visų pirma laikantis požiūrio, pagal kurį lyčių klausimai integruojami į socialinį ir šeimos lygmenį. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Komitetas mano, kad ES turėtų nuolat stebėti šių sveikatos sektorių kokybę. Šia stebėsena visų pirma turėtų būti siekiama, kad valstybės narės užtikrintų Europos reikalavimus atitinkančias tinkamas sveikatos priežiūros ir mokymo įstaigas. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | EESRK primena, kad skaitmeninimo teikiami privalumai galėtų padėti užtikrinti lygias galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, jeigu bus įvykdyta keletas sąlygų:






  — | vienoda teritorinė aprėptis, |
| --- | --- | --- |

8.7.

—

vienoda teritorinė aprėptis,

| — | sumažinta skaitmeninės atskirtis, |
| --- | --- |

—

sumažinta skaitmeninės atskirtis,

| — | visos skaitmeninės struktūros tarpusavio sąveika, |
| --- | --- |

—

visos skaitmeninės struktūros tarpusavio sąveika,

| — | Bendrojo duomenų apsaugos reglamento laikymasis (11). |
| --- | --- |

—

Bendrojo duomenų apsaugos reglamento laikymasis (11).

9.   Parama sveikatos priežiūros darbuotojams

| 9.1. | EESRK yra įsitikinęs, kad turėtų būti padidintas tiesioginis ES dalyvavimas sveikatos priežiūros darbuotojų mokyme, atsižvelgiant į tai, kad toliau stiprinant civilinės saugos sistemas būtina nauja, t. y. krizių koordinavimo ir stebėjimo eksperto, profesija. Tokio profilio specialistas turėtų būti visuose regioniniuose ir vietos civilinės saugos skyriuose. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Galima numatyti bandomąjį projektą kartu su Europos universitetais įsteigti Europos mokyklą, kurioje būtų siūlomos universitetinės studijos. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Be mokymo, EESRK pripažįsta, kad ES turi dėti pastangas, kad būtų sudarytos tinkamos darbo sąlygos sveikatos priežiūros darbuotojams, tikriems krizės didvyriams. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Siekti ES lyderystės mokslinių tyrimų srityje

| 10.1. | Kalbant apie vaistų, kurie gali būti naudingi krizės metu, tyrimų rėmimo politiką, reikia pažymėti, kad dalis šių vaistų (ypač tyrimai, susiję su panašiomis sąlygomis jau naudojamais vaistais) mažai domina rinką, nes nėra patentuoti. Todėl siekiant užtikrinti Europos suverenitetą technologijų ir gamybos srityje, reikėtų skatinti ir nepriklausomus mokslinius tyrimus, įskaitant tokiais svarbiais klausimais kaip vakcina. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Neseniai atliktas tyrimas parodė, kad pagal mokslinės veiklos rezultatus pagrindiniai universitetai nebeužima aukštų vietų reitinguose (2015–2019 m.); tokia tendencija labiau būdinga Europai (tik vienas Europos universitetas patenka tarp 30 pirmųjų). Tuo pat metu įmonės, besispecializuojančios interneto paslaugų, technologijų ir duomenų analizės srityje, mokslinių tyrimų srityje tampa vis reikšmingesnės. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EESRK mano, kad reikia užtikrinti sąveiką tarp programos „ES – sveikatos labui“ 2021–2027 m. laikotarpiu ir visų kitų programų ir fondų, skirtų moksliniams tyrimams ir technologinėms inovacijoms sveikatos srityje. Ši sinergija paskatintų inovacijas ir patentų kūrimą, tai pat padėtų remti aukšto lygio biomedicinos gamybą. |
| --- | --- |

10.3.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Regionų komitetas, „Daugiapakopio valdymo Europoje chartija“.

1

(2)  EUR-Lex.

2

EUR-Lex

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en

3

(4)  https://www.ema.europa.eu/en

4

(5)  OL C 434, 2017 12 15, p. 1.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/lt/portal/2/X07_26001

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0049_LT.html

7

(8)  Reglamentas dėl Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, šiuo metu rengiama nuomonė); OL C 227, 2018 6 28, p. 11; OL C 240, 2019 7 16, p. 10; OL C 271, 2013 9 19, p. 122; OL C 14, 2020 1 15, p. 52; OL C 434, 2017 12 15, p. 1; OL C 242, 2015 7 23, p. 48; OL C 116, 2001 4 20, p. 75; OL C 255, 2010 9 22, p. 76; OL C 143, 2012 5 22, p. 102; OL C 234, 2003 9 30, p. 36; OL C 18, 2011 1 19, p. 74; OL C 120, 2005 5 20, p. 54; OL C 44, 2013 2 15, p. 36; OL C 218, 2009 9 11, p. 91; OL C 242, 2015 7 23, p. 48; OL C 44, 2011 2 11, p. 10; OL C 13, 2016 1 15, p. 14; OL C 440, 2018 12 6, p. 150; OL C 283, 2018 8 10, p. 28; OL C 440, 2018 12 6, p. 57.

8

(9)  Žr. 2.6 punktą.

9

(10)  OL L 88, 2011 4 4 p. 45.

10

(11)  Žr. 5 išnašą.

11

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/259

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“

(COM(2020) 380 final)

(2020/C 429/33)

| Pranešėjas | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Lutz RIBBE (DE-III) |

Pranešėjas

Antonello PEZZINI (IT-I)

Bendrapranešėjis

Lutz RIBBE (DE-III)

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 6 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2020 1 21 |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 8 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 209 / 5 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 6 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2020 1 21

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 8 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

209 / 5 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pastangas parengti 2030 m. biologinės įvairovės strategiją, nes tai yra vienas iš būdų įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir Biologinės įvairovės konvencijoje (BĮK) pasiūlytą pasaulinę biologinės įvairovės programą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Tačiau Komitetas apgailestauja, kad nebuvo atsižvelgta į nuolatines Europos Audito Rūmų rekomendacijas nedelsiant įgyvendinti biologinės įvairovės politiką. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | EESRK nuomone, biologinės įvairovės strategija – tai kelias pasiekti, kad Europos biologinė įvairovė taptų svarbiausiu prioritetu atsigaunant po COVID-19 ir būtų naudinga žmonėms, klimatui ir planetai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ES turi gerokai padidinti pastangas apsaugoti vis dar esamus gamtos išteklius, prisiimdama įsipareigojimus nuolat informuoti visuomenę, visų pirma jaunimą, ir vykdyti komunikacijos politiką, pabrėžiant teigiamus gamtos apsaugos veiksmų aspektus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Todėl EESRK mano, kad šiam tikslui pasiekti būtina – pritarus Europos Komisijai – išplėsti saugomų teritorijų, ypač griežtai saugomų teritorijų, dydį, kiek įmanoma apribojant poveikį žemės ūkio ir miškininkystės veiklai, net jei šių veiksmų jokiu būdu nepakaks biologinės įvairovės nykimui sustabdyti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dėl šios priežasties, EESRK nuomone, reikėtų gerokai padidinti pastangas atkurti buveines ir kovoti su rūšių nykimu, kurį visų pirma lemia netinkamas teisinės sistemos įgyvendinimas ir nepakankamas būtinų priemonių finansavimas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad būtina pabrėžti ekologinių ryšių svarbą, todėl šiuo tikslu reikėtų sukurti transeuropinį gamtos apsaugos tinklą ir pašalinti metodinius Buveinių direktyvos trūkumus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pripažįsta, kad ekonomikos gaivinimo tikslams įgyvendinti reikia naujų, teisiškai privalomų tikslų ir tinkamo bei atskiro finansavimo. Tačiau taip pat turi būti skatinamos priemonės, kurių imamasi savanoriškai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK apgailestauja, kad į naująją 2021–2027 m. finansinę programą nėra visapusiškai, veiksmingai ir nuosekliai integruotas biologinės įvairovės klausimas, ir mano, kad tai kelia nerimą, nes vis dar esama didelių neatitikimų tarp žodžių ir veiksmų. Tai patvirtina ir įvairios, per pastaruosius dvejus metus paskelbtos Europos Audito Rūmų ataskaitos žemės ūkio, klimato ir biologinės įvairovės politikos suderinamumo klausimu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad biologinės įvairovės apsaugos finansinė našta neturi tekti ūkininkams ir miškų savininkams. Veikiau šios „viešosios gėrybės ir vertybės“ užtikrinimas jiems patiems turėtų tapti įdomia galimybe gauti pajamų. Komitetas mano, kad naujajame ekonomikos gaivinimo plane šiam klausimui galėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys, investuojant į darbuotojus ir išteklius, kad būtų apsaugotas strategijos turinys. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad tam tikrai daliai saugomų teritorijų turėtų būti taikoma griežta apsauga, pasitelkiant neintervencinį valdymą. Tik tada gali vykti tikri (o ne „valdomi“) gamtiniai procesai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pažymi, kad tikslas 10 proc. žemės ūkio plotų paskelbti prioritetiniais neįtrauktas į šiuo metu svarstomą pasiūlymą dėl BŽŪP reformos, kuriame minima tik „minimali procentinė dalis“ ir nenurodomas konkretus skaičius. Komitetas rekomenduoja, kad bet koks nustatytas tikslas turėtų būti realistiškas ir bendras. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK labai palankiai vertina žaliosios infrastruktūros stiprinimą ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir įgyvendinti nuoseklią jai skirtą strategiją. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Žalieji europiniai tinklai (TEN-G) turėtų tapti ES investicijų prioritetu ir jiems reikia skirti tinkamą ir specialų finansavimą. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK ragina Komisiją parengti tvirtą ir išsamią miškų ir miškų sektoriaus strategiją. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Biologinės įvairovės strategija apima gyvybės įvairovę Žemėje, įskaitant ekosistemas, populiacijas, rūšis ir genetinius išteklius – ji yra būtina tvariai gerovei ir žmonių gerovei. Ji savaime yra išteklius, teikiantis visuomenei daug įvairių esminių ekosisteminių paslaugų, kurios apima maisto ir vandens tiekimą, apdulkinimą ir potvynių prevenciją. Priežastys, kodėl biologinė įvairovė turi būti apsaugota, yra ne tik faktinės, bet ir etinės bei moralinės. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES veiksmai biologinės įvairovės srityje grindžiami keletu SESV straipsnių:






  — | 4 straipsnio 2 dalies e punktas, kuriuo ES suteikiama pasidalijamoji kompetencija aplinkosaugos srityje, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

4 straipsnio 2 dalies e punktas, kuriuo ES suteikiama pasidalijamoji kompetencija aplinkosaugos srityje,

| — | 11 straipsnis, kuriuo įtraukiami aplinkos apsaugos reikalavimai, |
| --- | --- |

—

11 straipsnis, kuriuo įtraukiami aplinkos apsaugos reikalavimai,

| — | 191 straipsnis, kuriuo reglamentuojama ES aplinkos politika. |
| --- | --- |

—

191 straipsnis, kuriuo reglamentuojama ES aplinkos politika.

Be to, ES yra 1992 m. Rio de Žaneire pasirašytos Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos šalis (1).

| 2.3. | Antrinėje ES teisėje yra keletas teisės aktų, kuriais siekiama apsaugoti ir tvariai valdyti natūralias buveines ir nykstančias rūšis, taip pat prisidėti prie biologinės įvairovės klausimo integravimo į ES politiką ir veiksmus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ypač svarbus yra tinklas Natura 2000 – ES saugomų teritorijų sistema, nustatyta Buveinių direktyva (2), įskaitant specialias apsaugos teritorijas, nustatytas Paukščių direktyva (3) – taip pat Jūrų strategijos pagrindų direktyva (4) ir Reglamentas dėl invazinių svetimų rūšių (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tačiau biologinei įvairovei tebekyla didelė grėsmė, nepaisant galiojančių teisinių priemonių ir daugybės politinių įsipareigojimų sustabdyti jos mažėjimą:






  — | dar 1998 m. buvo pristatyta ES biologinės įvairovės strategija, o 2001 m. ES valstybių ir vyriausybių vadovai pagal Geteborgo strategiją įsipareigojo iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą (šis procesas jau to metu Europoje vyko labai sparčiai) ir per tą patį laikotarpį atkurti buveines ir gamtines sistemas, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

dar 1998 m. buvo pristatyta ES biologinės įvairovės strategija, o 2001 m. ES valstybių ir vyriausybių vadovai pagal Geteborgo strategiją įsipareigojo iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą (šis procesas jau to metu Europoje vyko labai sparčiai) ir per tą patį laikotarpį atkurti buveines ir gamtines sistemas,

| — | 2006 m. Komisija pateikė biologinės įvairovės veiksmų planą (6), kurį sudaro 160 priemonių, skirtų pasiekti 2010 m. nustatytą tikslą. Tačiau šis tikslas nebuvo pasiektas ir tai lėmė akivaizdus atotrūkis tarp užmojų ir realių veiksmų, kurį EESRK ne kartą kritikavo daugelyje nuomonių, |
| --- | --- |

—

2006 m. Komisija pateikė biologinės įvairovės veiksmų planą (6), kurį sudaro 160 priemonių, skirtų pasiekti 2010 m. nustatytą tikslą. Tačiau šis tikslas nebuvo pasiektas ir tai lėmė akivaizdus atotrūkis tarp užmojų ir realių veiksmų, kurį EESRK ne kartą kritikavo daugelyje nuomonių,

| — | 2011 m. gegužės mėn., priėmus Biologinės įvairovės konvenciją, kurioje pabrėžiama būtinybė dar geriau informuoti visuomenę apie biologinės įvairovės išsaugojimo privalumus (13 straipsnis), ES pristatė kitą biologinės įvairovės strategiją, kurioje numatytos priemonės buvo labai panašios į ankstesnėse strategijose ir iki to laiko priimtose klimato veiksmų programose pasiūlytas priemones. Ši strategija turėjo padėti sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosisteminių paslaugų blogėjimą Europos Sąjungoje iki naujo nustatyto termino – 2020 m., |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės mėn., priėmus Biologinės įvairovės konvenciją, kurioje pabrėžiama būtinybė dar geriau informuoti visuomenę apie biologinės įvairovės išsaugojimo privalumus (13 straipsnis), ES pristatė kitą biologinės įvairovės strategiją, kurioje numatytos priemonės buvo labai panašios į ankstesnėse strategijose ir iki to laiko priimtose klimato veiksmų programose pasiūlytas priemones. Ši strategija turėjo padėti sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosisteminių paslaugų blogėjimą Europos Sąjungoje iki naujo nustatyto termino – 2020 m.,

| — | 2017 m. Komisija priėmė veiksmų planą, skirtą paremti valstybių narių pastangas išsaugoti rūšis ir buveines, kuriame buvo nustatyta 15 veiksmų, įgyvendintinų iki 2019 m. siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomos gamtos apsaugos direktyvos. |
| --- | --- |

—

2017 m. Komisija priėmė veiksmų planą, skirtą paremti valstybių narių pastangas išsaugoti rūšis ir buveines, kuriame buvo nustatyta 15 veiksmų, įgyvendintinų iki 2019 m. siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomos gamtos apsaugos direktyvos.

| 2.6. | Visose ES biologinės įvairovės programose visada buvo nustatyti labai plataus užmojo tikslai, kuriems EESRK visada pritarė. Tačiau pasiekta per mažai rezultatų. Todėl šiuo metu beveik ketvirtadaliui laukinių gyvūnų ir augalų rūšių Europoje gresia išnykimas, sparčiai mažėja vabzdžių ir apdulkintojų, o ekosistemų būklė pablogėjo taip, kad jos nebegali visapusiškai teikti vertingų savo paslaugų. Dėl tokios blogėjančios padėties ES šalys patiria didelių socialinių ir ekonominių nuostolių. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Penkios pagrindinės biologinės įvairovės nykimo priežastys – sausumos ir jūrų naudojimo pokyčiai, išteklių pereikvojimas, tarša, klimato kaita ir invazinių svetimų rūšių įsigalėjimas bei plitimas – dar labiau sustiprėjo, todėl iš esmės sumažėjo dalinis teigiamas priemonių, kurių buvo imtasi šiai problemai spręsti, poveikis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ES tenka didelė atsakomybė, visų pirma vykdant žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, pagal kurias ji nustato strateginę programą ir kurioms skiria milijardus eurų. Nors jau daugiau kaip 20 metų nuolat pabrėžiama ir pripažįstama, kad šiuos sektorius reikia reformuoti, iki šiol beveik nieko nepadaryta. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į įvairias naujausias Europos Audito Rūmų ataskaitas (7) ir pažymi, kad atitinkamuose Komisijos, Tarybos ir Parlamento dokumentuose į jas, deja, beveik visiškai neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | 2019 m. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos ataskaitoje pranešta apie spartesnį rūšių nykimą ir blogėjančią pasaulio ekosistemų būklę. Ataskaitoje taip pat aiškiai nurodoma, kad biologinės įvairovės nykimo nepavyks sumažinti arba sustabdyti, jei visuomenėje neįvyks esminių struktūrinių pokyčių. Ataskaitos autoriai mano, kad būtiniems pokyčiams labai prieštaraus tie, kuriems naudingas status quo. Tačiau dėl viešojo intereso tokia padėtį būtina ir įmanoma ištaisyti (8). 2018 m. gruodžio mėn. ES valstybėse narėse atlikta Eurobarometro apklausa (joje dalyvavo daugiau kaip 27 000 respondentų) parodė, kad ES piliečiai vis geriau suvokia biologinės įvairovės reikšmę ir svarbą. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Būtų tikslinga į Europos teritorinę darbotvarkę, kuri, be kita ko, nurodyta ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos programoje, įtraukti aiškią nuorodą į biologinės įvairovės apsaugą (9). |
| --- | --- |

2.10.

3.   2030 m. ES biologinės įvairovės strategija

| 3.1. | 2030 m. Europos biologinės įvairovės strategija iš esmės siekiama ankstesnių strategijų tikslų. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ši strategija grindžiama Tarybos rekomendacijomis, kuriomis ES ir jos valstybės narės raginamos rodyti pavyzdį ir dėti daugiau pastangų biologinės įvairovės nykimo problemai spręsti ir ekosistemoms atkurti. 2019 m. gruodžio mėn. Taryba pateikė biologinės įvairovės strategines gaires iki 2030 m., atitinkančias žaliąjį kursą. Taryba pabrėžė, kad reikia skubiai imtis priemonių visais lygmenimis pasauliniu mastu siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir įsipareigojo:






  — | integruoti biologinės įvairovės aspektą į visas atitinkamas ES politikos sritis, visų pirma į naują bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

integruoti biologinės įvairovės aspektą į visas atitinkamas ES politikos sritis, visų pirma į naują bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP),

| — | panaikinti biologinei įvairovei žalingas subsidijas, |
| --- | --- |

—

panaikinti biologinei įvairovei žalingas subsidijas,

| — | veiksmingiau peržiūrėti gamtos apsaugos ir biologinės įvairovės politikos, priemonių ir įsipareigojimų įgyvendinimą ir ataskaitų teikimą, |
| --- | --- |

—

veiksmingiau peržiūrėti gamtos apsaugos ir biologinės įvairovės politikos, priemonių ir įsipareigojimų įgyvendinimą ir ataskaitų teikimą,

| — | visiškai, veiksmingai ir nuosekliai integruoti biologinės įvairovės klausimą rengiant ir įgyvendinant 2021–2027 m. ES daugiametę finansinę programą, |
| --- | --- |

—

visiškai, veiksmingai ir nuosekliai integruoti biologinės įvairovės klausimą rengiant ir įgyvendinant 2021–2027 m. ES daugiametę finansinę programą,

| — | spartinti perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios, saugios, žiedinės ir neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, kurioje apsaugoma ir atkuriama biologinė įvairovė ir ekosisteminės paslaugos, |
| --- | --- |

—

spartinti perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios, saugios, žiedinės ir neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, kurioje apsaugoma ir atkuriama biologinė įvairovė ir ekosisteminės paslaugos,

| — | užtikrinti, kad nacionaliniai ir tarptautiniai finansiniai srautai, ypač susiję su viešaisiais pirkimais, atitiktų pasaulinę biologinės įvairovės programą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad nacionaliniai ir tarptautiniai finansiniai srautai, ypač susiję su viešaisiais pirkimais, atitiktų pasaulinę biologinės įvairovės programą.

| 3.3. | EESRK ne kartą išdėstė savo nuomonę dėl biologinės įvairovės politikos (10) ir dar kartą pažymi, kad trūksta politinės valios, o ne teisinio pagrindo. Pažymėtina, kad 2019 m. gruodžio mėn. Tarybos priimtame sprendime, kurį iš dalies atsispindi strategija, nėra nieko naujo, todėl vis dar yra pavojus, kad jis nebus įgyvendintas praktikoje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Naująja ES biologinės įvairovės strategija siekiama ne tik apsaugoti ir atkurti gamtą Europoje, bet ir ryžtingiau nei ankstesnėmis strategijomis spręsti ekosisteminių paslaugų klausimus. Joje taip pat daug aiškiau išdėstomi prarastų buveinių atkūrimo tikslai ir nustatomos gairės ES biologinės įvairovės tikslams pasiekti rengiantis COP 15 – svarbiai šalių konferencijai biologinės įvairovės klausimais, kuri turi įvykti 2021 m. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | 2030 m. biologinės įvairovės strategijoje nustatyti trys vientiso saugomų teritorijų tinklo tikslai:






  — | taikyti teisinę apsaugą ne mažiau kaip 30 proc. ES sausumos ir 30 proc. ES jūrų ploto ir integruoti ekologinius koridorius kaip realaus transeuropinio gamtinio tinklo dalį, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

taikyti teisinę apsaugą ne mažiau kaip 30 proc. ES sausumos ir 30 proc. ES jūrų ploto ir integruoti ekologinius koridorius kaip realaus transeuropinio gamtinio tinklo dalį,

| — | užtikrinti, kad trečdaliui saugomų teritorijų, t. y. 10 proc. ES sausumos ir 10 proc. ES jūrų, turėtų būti taikoma griežta apsauga, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad trečdaliui saugomų teritorijų, t. y. 10 proc. ES sausumos ir 10 proc. ES jūrų, turėtų būti taikoma griežta apsauga,

| — | veiksmingai valdyti visas saugomas teritorijas: nustatyti aiškius išsaugojimo tikslus ir priemones, taip pat tinkamai jas stebėti. |
| --- | --- |

—

veiksmingai valdyti visas saugomas teritorijas: nustatyti aiškius išsaugojimo tikslus ir priemones, taip pat tinkamai jas stebėti.

| 3.6. | Siekiant atkurti nualintas ir pažeidžiamas ekosistemas (šioje srityje dar nesukurta veiksminga teisinė sistema) ir sumažinti biologinei įvairovei daromą spaudimą, numatoma imtis įvairių veiksmų, kuriais, be kita ko, siekiama:






  — | parengti pasiūlymą dėl naujos gamtos atkūrimo teisinės sistemos, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

parengti pasiūlymą dėl naujos gamtos atkūrimo teisinės sistemos,

| — | iki 2030 m. atkurti didelius plotus nualintų daug anglies turinčių ekosistemų, užtikrinti, kad neblogėtų buveinių ir rūšių apsaugos tendencijos bei būklė ir kad bent 30 proc. šių buveinių ir rūšių apsaugos būklė būtų gera arba bent jau būtų pastebima teigiama tendencija, |
| --- | --- |

—

iki 2030 m. atkurti didelius plotus nualintų daug anglies turinčių ekosistemų, užtikrinti, kad neblogėtų buveinių ir rūšių apsaugos tendencijos bei būklė ir kad bent 30 proc. šių buveinių ir rūšių apsaugos būklė būtų gera arba bent jau būtų pastebima teigiama tendencija,

| — | sustabdyti paukščių ir vabzdžių, ypač apdulkintojų, nykimą žemės ūkio plotuose ir pakeisti jų mažėjimo tendenciją, |
| --- | --- |

—

sustabdyti paukščių ir vabzdžių, ypač apdulkintojų, nykimą žemės ūkio plotuose ir pakeisti jų mažėjimo tendenciją,

| — | cheminių pesticidų riziką ir naudojimą sumažinti 50 proc., pavojingesnių pesticidų naudojimą taip pat sumažinti 50 proc., |
| --- | --- |

—

cheminių pesticidų riziką ir naudojimą sumažinti 50 proc., pavojingesnių pesticidų naudojimą taip pat sumažinti 50 proc.,

| — | bent 10 proc. žemės ūkio paskirties žemės priskirti ekologiniu požiūriu svarbioms vietovėms, kurias sudarytų biologine įvairove turtingi kraštovaizdžio elementai, |
| --- | --- |

—

bent 10 proc. žemės ūkio paskirties žemės priskirti ekologiniu požiūriu svarbioms vietovėms, kurias sudarytų biologine įvairove turtingi kraštovaizdžio elementai,

| — | bent 25 proc. žemės ūkio paskirties žemės valdyti pagal ekologinio ūkininkavimo principus ir gerokai dažniau taikyti agroekologinę praktiką, |
| --- | --- |

—

bent 25 proc. žemės ūkio paskirties žemės valdyti pagal ekologinio ūkininkavimo principus ir gerokai dažniau taikyti agroekologinę praktiką,

| — | pasodinti bent 3 mlrd. medžių visapusiškai laikantis ekologinių principų ir apsaugoti vis dar esančius pirmykščius miškus ir sengires, |
| --- | --- |

—

pasodinti bent 3 mlrd. medžių visapusiškai laikantis ekologinių principų ir apsaugoti vis dar esančius pirmykščius miškus ir sengires,

| — | padaryti didelę pažangą atkuriant užterštą dirvožemį, |
| --- | --- |

—

padaryti didelę pažangą atkuriant užterštą dirvožemį,

| — | atkurti sąlygas laisvai tekėti 25 000 km ES upių, |
| --- | --- |

—

atkurti sąlygas laisvai tekėti 25 000 km ES upių,

| — | 50 proc. sumažinti į Raudonąją knygą įtrauktų rūšių, kurioms kelia grėsmę invazinės svetimos rūšys, skaičių; bent 50 proc. sumažinti maisto medžiagų išplovimą, kurį lemia trąšų naudojimas, ir naudoti bent 20 proc. mažiau trąšų, |
| --- | --- |

—

50 proc. sumažinti į Raudonąją knygą įtrauktų rūšių, kurioms kelia grėsmę invazinės svetimos rūšys, skaičių; bent 50 proc. sumažinti maisto medžiagų išplovimą, kurį lemia trąšų naudojimas, ir naudoti bent 20 proc. mažiau trąšų,

| — | miestuose, kuriuose gyvena bent 20 000 gyventojų, turėti plataus užmojo miesto žalinimo planą, |
| --- | --- |

—

miestuose, kuriuose gyvena bent 20 000 gyventojų, turėti plataus užmojo miesto žalinimo planą,

| — | jautriose teritorijose, pvz., ES miestų žaliosiose zonose, nenaudoti jokių cheminių pesticidų, |
| --- | --- |

—

jautriose teritorijose, pvz., ES miestų žaliosiose zonose, nenaudoti jokių cheminių pesticidų,

| — | smarkiai sumažinti neigiamą poveikį pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms, įskaitant poveikį jūros dugnui dėl žvejybos ir gavybos veiklos, kad būtų pasiekta gera aplinkos būklė, |
| --- | --- |

—

smarkiai sumažinti neigiamą poveikį pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms, įskaitant poveikį jūros dugnui dėl žvejybos ir gavybos veiklos, kad būtų pasiekta gera aplinkos būklė,

| — | vengti saugomų rūšių priegaudos arba sumažinti saugomų rūšių priegaudą iki tokio lygio, kad rūšys galėtų atsikurti ir jas būtų galima išsaugoti. |
| --- | --- |

—

vengti saugomų rūšių priegaudos arba sumažinti saugomų rūšių priegaudą iki tokio lygio, kad rūšys galėtų atsikurti ir jas būtų galima išsaugoti.

| 3.7. | Šie tikslai bus pasiekti, be kita ko, įgyvendinant šias priemones:






  — | sudaryti sąlygas transformaciniams pokyčiams pradedant naują procesą, kuris leistų pagerinti biologinės įvairovės valdymą, ir užtikrinti, kad valstybės narės į savo nacionalinę politiką įtrauktų strategijoje išdėstytus įpareigojimus, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

sudaryti sąlygas transformaciniams pokyčiams pradedant naują procesą, kuris leistų pagerinti biologinės įvairovės valdymą, ir užtikrinti, kad valstybės narės į savo nacionalinę politiką įtrauktų strategijoje išdėstytus įpareigojimus,

| — | dėti daugiau pastangų ES aplinkos teisės aktams įgyvendinti ir jų vykdymui užtikrinti, |
| --- | --- |

—

dėti daugiau pastangų ES aplinkos teisės aktams įgyvendinti ir jų vykdymui užtikrinti,

| — | skirti 20 mlrd. EUR per metus biologinei įvairovei iš įvairių šaltinių, įskaitant ES fondus ir nacionalinį bei privatųjį finansavimą, įtraukiant gamtinio kapitalo ir biologinės įvairovės aspektus į prekybos praktiką, |
| --- | --- |

—

skirti 20 mlrd. EUR per metus biologinei įvairovei iš įvairių šaltinių, įskaitant ES fondus ir nacionalinį bei privatųjį finansavimą, įtraukiant gamtinio kapitalo ir biologinės įvairovės aspektus į prekybos praktiką,

| — | siekti, kad ES užimtų svarbią vietą pasaulyje sprendžiant pasaulinės biologinės įvairovės krizės problemą, sutelkti visas išorės veiksmų priemones ir tarptautines partnerystes, kad būtų sukurta nauja plataus užmojo JT pasaulinė biologinės įvairovės sistema, |
| --- | --- |

—

siekti, kad ES užimtų svarbią vietą pasaulyje sprendžiant pasaulinės biologinės įvairovės krizės problemą, sutelkti visas išorės veiksmų priemones ir tarptautines partnerystes, kad būtų sukurta nauja plataus užmojo JT pasaulinė biologinės įvairovės sistema,

| — | stiprinti civilinę saugą nustatant ES politiką, kuria būtų siekiama pagerinti galimybes nedelsiant reaguoti kilus miškų gaisrams visoje Europoje, |
| --- | --- |

—

stiprinti civilinę saugą nustatant ES politiką, kuria būtų siekiama pagerinti galimybes nedelsiant reaguoti kilus miškų gaisrams visoje Europoje,

| — | įsteigti regionines ugniagesių komandas atskirose valstybėse narėse – tai padidintų veiksmų lankstumą miškų gaisrų atveju, |
| --- | --- |

—

įsteigti regionines ugniagesių komandas atskirose valstybėse narėse – tai padidintų veiksmų lankstumą miškų gaisrų atveju,

| — | sudaryti palankesnes sąlygas pilietinės visuomenės mokymui visose valstybėse narėse, naudojantis regioninėmis bazėmis ir kuriant nedideles grupes, kurios galėtų greitai reaguoti. |
| --- | --- |

—

sudaryti palankesnes sąlygas pilietinės visuomenės mokymui visose valstybėse narėse, naudojantis regioninėmis bazėmis ir kuriant nedideles grupes, kurios galėtų greitai reaguoti.

| 3.8. | Siekdama šių būtinų ir esminių pokyčių, Europos Komisija ketina nustatyti naują Europos biologinės įvairovės valdymo sistemą. Šiuo tikslu bus sukurtas stebėsenos ir peržiūros mechanizmas, pagrįstas aiškiais suderintais rodikliais. 2023 m. bus įvertinta, ar reikia nustatyti teisiškai privalomą valdymo sistemą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Europos Komisija savo strategijoje daugiausia dėmesio skiria ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimui ir vykdymui. Tikimasi, kad, pirma, bus intensyviau bendradarbiaujama su valstybėmis narėmis ir Europos tinklais, inspektoriais, policija ir prokurorais ir, antra, bus stiprinamas pilietinės visuomenės vaidmuo. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Siūloma strategija yra ES strategija, tačiau Europos Komisija pabrėžia, kad ir dvišaliu, ir daugiašaliu lygmenimis daugiau dėmesio bus skiriama biologinės įvairovės apsaugai, ir priduria, kad 15-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje ES yra pasirengusi imtis vadovaujančio vaidmens plataus užmojo koalicijoje biologinės įvairovės klausimais. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Naujosios 2030 m. strategijos veiksmų plane numatyta apie keturiasdešimt priemonių, kurių reikia imtis per ateinančius ketverius metus, kaip nurodyta prie naujosios strategijos pasiūlymo pridėtame orientaciniame tvarkaraštyje. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pastangas parengti 2030 m. biologinės įvairovės strategiją, nes tai yra vienas iš būdų įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir Biologinės įvairovės konvencijoje (BĮK) pasiūlytą pasaulinę biologinės įvairovės programą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Beprecedentis biologinės įvairovės nykimas ir pražūtingų pandemijų plitimas aiškiai rodo, kad atėjo laikas persvarstyti mūsų ryšį su gamta. EESRK nuomone, biologinės įvairovės strategija – tai kelias pasiekti, kad Europos biologinė įvairovė taptų svarbiausiu prioritetu atsigaunant po COVID-19 ir būtų naudinga žmonėms, klimatui ir planetai. Biologinės įvairovės nykimas ir klimato krizė yra tarpusavyje susiję ir daro vienas kitam įtaką. Nuosekli miškų, dirvožemio ir šlapžemių apsauga ir atkūrimas bei žaliųjų erdvių miestuose kūrimas yra svarbūs veiksmai siekiant iki 2030 m. sušvelninti klimato kaitą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Biologinės įvairovės strategijoje pripažįstama: ES turi gerokai padidinti pastangas apsaugoti dar esamus gamtos išteklius, todėl šiam tikslui būtina a) išplėsti saugomas teritorijas, visų pirma griežtai saugomas. Tačiau to jokiu būdu nepakanka, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas (kalbant ne tik apie rūšių skaičių, bet visų pirma apie jų populiacijas, kuriose užfiksuotas didelis sumažėjimas, kurį patvirtina masiškai gaištantys vabzdžiai didelėse teritorijose). Todėl taip pat reikia b) labai daug pastangų buveinėms atkurti. EESRK ryžtingai remia abu tikslus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pritaria Europos Komisijai, kad saugomos rūšys ir buveinės dažniausia nyksta dėl netinkamo teisinės sistemos įgyvendinimo ir nepakankamo finansavimo. Galiojančioje teisinėje sistemoje (kurią visų pirma sudaro Paukščių ir Buveinių direktyvos) daugiausia dėmesio skiriama nykstančioms rūšims ir buveinėms, tačiau biologinės įvairovės apsauga yra gerokai platesnė sritis – šios direktyvos neapima vabzdžių ar apdulkintojų, taip pat netaikomos ekosisteminėms paslaugoms ar žaliajai infrastruktūrai. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymams apsvarstyti galimybę nustatyti papildomas teisines priemones, jei valstybės narės artimiausiais metais nepradės sparčiai įgyvendinti naujų tikslų. EESRK taip pat pabrėžia, kad turėtų būti pripažinta ir skatinama valstybių narių lygmens apsaugos kokybė ir geroji patirtis, pavyzdžiui, savanoriškos apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Be jau minėtų veiksnių, EESRK pažymi, kad yra ir kitų šį nykimą lemiančių veiksnių, pavyzdžiui, be kita ko, žmogaus elgesys. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK sutinka su Europos Komisijos analize, kad dėl toliau dramatiškai nykstančios biologinės įvairovės reikia gerokai išplėsti saugomų teritorijų tinklą. Visų pirma reikia pabrėžti, kad iki šiol dar nebuvo skirtas tinkamas dėmesys natūralių procesų apsaugai. Ši padėtis pasikeis dėl naujo 10 proc. griežtai saugomų teritorijų tikslo. Šios priemonės turėtų teigiamo poveikio klimatui, apdulkintojų ir vabzdžių apsaugai, taip pat vandens sulaikymo gerinimui. Nustatydama reikalavimą sukurti transeuropinį gamtos apsaugos tinklą, Europos Komisija siekia ištaisyti Buveinių direktyvos metodinį trūkumą ir teisingai pabrėžia ekologinių ryšių svarbą. Tokiu būdu ji taip pat sugrįžta prie žaliosios infrastruktūros klausimo, kuris po Europos Komisijos komunikato COM(2013) 249 final priėmimo, deja, nebuvo pakankamai ryžtingai sprendžiamas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pripažįsta, kad ekonomikos gaivinimo tikslams įgyvendinti reikia naujų teisiškai privalomų tikslų. 2020 m. biologinės įvairovės strategijoje nustatytas tikslas atkurti 15 proc. nualintų ekosistemų. Šio tikslo visiškai nepavyko pasiekti, visų pirma dėl to, kad jis nebuvo teisiškai privalomas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje aiškiau sprendžiamas finansinių poreikių klausimas. Jau seniai pripažįstama, kad finansavimas nėra pakankamas, nes juo iki šiol patenkinama tik 20 proc. saugomų teritorijų poreikių, įskaitant Natura 200 tinklo teritorijas (11), o EESRK siūlomas finansavimas visada buvo daug didesnis nei numatydavo Europos Komisija. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Europos Audito Rūmai nurodė ir Komitetas aiškiai tam pritarė, kad turi būti numatyta atskira finansavimo eilutė, nepriklausoma nuo žemės ūkio biudžeto. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Savo nuomonėje Audito Rūmai pažymėjo, kad nėra aišku, kokia BŽŪP išlaidų dalis skiriama biologinei įvairovei. Pasak Komisijos, biologinės įvairovės apsaugai skiriama apie 8 proc. ES biudžeto (t. y. 86 mlrd. EUR 2014–2020 m.). Audito Rūmai tai vertina kritiškai, nes, nepaisant šio finansavimo, nebuvo pastebėta teigiamo poveikio. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Taip yra ir dėl to, kad 2-ojo ramsčio programos, kurios yra ypač veiksmingos biologinės įvairovės požiūriu, yra nepakankamai finansuojamos ir apskritai daugelyje valstybių narių jos dažniausia yra nepatrauklios ūkininkams.
  Jau daug metų EESRK taip pat remia sprendimus, kuriais, pavyzdžiui, ūkininkams sudaromos palankesnės sąlygos taikyti biologinės įvairovės didinimo priemones, įskaitant tinkamus skatinamuosius aspektus. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad biologinės įvairovės apsaugos, kurios turi būti reikalaujama ir iš ūkininkų bei miškų savininkų, finansinė našta neturi jiems tekti. Šios „viešosios gėrybės“ teikimas turėtų tapti įdomia galimybe gauti pajamų jiems patiems. |
| --- | --- |

4.12.

Jau daug metų EESRK taip pat remia sprendimus, kuriais, pavyzdžiui, ūkininkams sudaromos palankesnės sąlygos taikyti biologinės įvairovės didinimo priemones, įskaitant tinkamus skatinamuosius aspektus. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad biologinės įvairovės apsaugos, kurios turi būti reikalaujama ir iš ūkininkų bei miškų savininkų, finansinė našta neturi jiems tekti. Šios „viešosios gėrybės“ teikimas turėtų tapti įdomia galimybe gauti pajamų jiems patiems.

| 4.13. | Europos Komisija nurodo, kad reikia 20 mlrd. EUR per metus. Tai, kad nenurodyta nei, kaip a) buvo apskaičiuota ši 20 mlrd. EUR suma, nei b) kokiomis lėšomis ši suma turi būti padengta, yra vienas iš esminių biologinės įvairovės strategijos trūkumų. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Stebina tai, kad tokia suma nenumatyta 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP), nors 2019 m. gruodžio mėn. Taryba paragino „visiškai, veiksmingai ir nuosekliai integruoti biologinės įvairovės klausimą rengiant ir įgyvendinant 2021–2027 m. ES daugiametę finansinę programą“ (žr. 3.2 punktą). Bet kuriuo atveju EESRK nemato tai patvirtinančių faktų ir mano, kad tai kelia nerimą, nes vis dar esama didelių neatitikimų tarp žodžių ir veiksmų. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK kritikuoja tai, kad šioje biologinės įvairovės strategijoje Europos Komisija vėl neatsižvelgia į 2019 m. gruodžio mėn. Tarybos rekomendacijas dėl finansinės paramos biologinės įvairovės apsaugos priemonėms ir nesiūlo veiksmingų priemonių, skirtų panaikinti visas biologinei įvairovei žalingas subsidijas. Europos Komisija taip pat neatsižvelgė į Tarybos prašymą pagerinti politikos, veiksmų ir įsipareigojimų gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos srityje įgyvendinimo ir ataskaitų teikimo peržiūrą ir dar nepasiūlė tinkamų priemonių. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESRK pritaria Komisijai, kad daugelyje saugomų teritorijų tvaraus valdymo praktika yra tinkamas būdas išlaikyti arba skatinti didelę biologinės įvairovės vertę. Vis dėlto EESRK mano, kad labai svarbu daliai saugomų teritorijų taikyti griežtą apsaugą, o tai reiškia neintervencinį jų valdymą. Tik taip galima veiksmingai apsaugoti natūralius procesus. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Todėl EESRK pritaria, kad reikia gerokai padidinti griežtai saugomų teritorijų procentinę dalį, ir pabrėžia, kad gamtinių procesų apsauga yra labai svarbi biologinės įvairovės išsaugojimui, ypač vykstant dramatiškai klimato kaitai. Labai palankiai vertinama tai, kad griežtai pirmykščių miškų ir sengirių apsaugai skiriamas ypatingas dėmesys (pasitelkiant neintervencinį valdymą). Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad be didelės finansinės kompensacijos bus sunku veiksmingai apsaugoti pirmykščius miškus ir sengires. Šiuo klausimu EESRK atkreipia dėmesį į pagirtinus veiksmus, kurių ėmėsi aplinkos srities nevyriausybinės organizacijos, kurios veikia kaip aplinkos apsaugos stebėtojai, ir į nuolatinius ugniagesių, kurie dalyvauja saugant biologinės įvairovės požiūriu svarbias teritorijas, veiksmus. Kalbant apie valstybei priklausančias pirmykščių miškų ir sengirių teritorijas, EESRK būtų pageidavęs, kad Europos Komisija pateiktų rekomendaciją blokuoti kirtimo veiklą. Dabartiniai ginčai dėl miškų apsaugos keliose ES valstybėse narėse rodo, kad didelis ekonominis spaudimas daromas ir valstybės valdomoms teritorijoms. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESRK pabrėžia, kad BŽŪP turi būti suderinta su biologinės įvairovės politikos tikslais (12), Europos klimato teisės aktu, strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Europos žaliojo kurso tikslais. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EESRK apgailestauja, kad paskutinėje pasiūlytoje DFP ir Europos ekonomikos gaivinimo plane nenumatytos jokios papildomos išlaidos biologinei įvairovei apsaugoti. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EESRK mano, kad svarbu parengti tvirtą ir išsamią miškų ir miškų sektoriaus strategiją. Tai ypač svarbu, nes ES neturi teisės aktais pagrįstos bendros miškų politikos. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EESRK pažymi, kad tikslas 10 proc. žemės ūkio žemės plotų paskelbti prioritetiniais neįtrauktas į šiuo metu svarstomą pasiūlymą dėl BŽŪP antrojo ramsčio reformos, kuriame minima tik „minimali procentinė dalis“ ir nenurodomas konkretus skaičius. Tai itin neigiamas ženklas, turint omenyje, kad, viena vertus, Europos Komisija pripažįsta šį poreikį, kita vertus, į jį neatsižvelgiama lygiagrečiame reformų procese. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EESRK labai palankiai vertina žaliosios infrastruktūros stiprinimą ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir įgyvendinti nuoseklią jai skirtą strategiją. Žalieji europiniai tinklai (TEN-G) turėtų tapti ES investicijų prioritetu ir jiems reikia skirti tinkamą ir specialų finansavimą. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Be teisiškai privalomų atkūrimo tikslų, paskelbta nauja reguliavimo iniciatyva dėl saugomų teritorijų išplėtimo tuo atveju, jei valstybės narės nesilaiko Europos Komisijos reikalavimų ir rekomendacijų. EESRK mano, kad tokie teisėkūros veiksmai yra labai svarbūs, jei valstybės narės iš esmės nepakeis savo požiūrio į biologinės įvairovės apsaugą. Todėl paskelbta 2024 m. teisėkūros iniciatyva turėtų padėti parengti išsamią biologinės įvairovės direktyvą, kuria būtų pašalinti kiti šioje nuomonėje nurodyti trūkumai ir kuri taip pat turėtų būti papildyta poveikio vertinimu, kad būtų geriau įvertinti prekybos aspektai. |
| --- | --- |

4.23.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Biologinės įvairovės konvencija.

1

(2)  Tarybos direktyva 92/43/EB (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

2

(3)  Tarybos direktyva 79/409/EEB (OL L 103, 1979 4 25, p. 1) (dar vadinama Paukščių direktyva) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

3

(4)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

4

(5)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 1143/2014 (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

final

(7)  Žr., pavyzdžiui, nuomonę Nr. 7/2018 dėl Komisijos pasiūlymų dėl reglamentų, susijusių su bendra žemės ūkio politika po 2020 m. (OL C 41, 2019 2 1, p. 1) ir Specialiąją ataskaitą 13/2020 „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“.

7

(8)  IPBES, Pasaulinės biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų vertinimo ataskaitos santrauka politikos formuotojams, 2018 m.

8

Pasaulinės biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų vertinimo ataskaitos santrauka politikos formuotojams,

(9)  Leipcigo chartija ir ES miestų darbotvarkė.

9

Leipcigo chartija ir ES miestų darbotvarkė.

(10)  OL C 195, 2006 8 18, p. 96; OL C 97, 2007 4 28, p. 6; OL C 161, 2007 7 13, p. 48; OL C 317, 2009 12 23, p. 75; OL C 306, 2009 12 16, p. 42; OL C 48, 2011 2 15, p. 150; OL C 24, 2012 1 28, p. 111; OL C 67, 2014 3 6, p. 153; OL C 487, 2016 12 28, p. 14; OL C 129, 2018 4 11, p. 90; OL C 62, 2019 2 15, p. 226 ir OL C 47, 2020 2 11, p. 87.

10

(11)  Žr. COM(2010) 548 final, p. 13.

11

final

(12)  2018 m. lapkričio mėn. Europos Audito Rūmai griežtai kritikavo Komisijos nario P. Hogano pasiūlymus dėl žemės ūkio reformos po 2020 m., teigdami, kad jie neatitinka aplinkos apsaugos tikslų.

12

---

PRIEDAS

Toliau pateikiamas diskusijų metu atmestas pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

4.18 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

EESRK pabrėžia, kad BŽŪP turi būti suderinta su biologinės įvairovės politikos tikslais, Europos klimato teisės aktu, strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir Europos žaliojo kurso tikslais. Svarbu, kad dėl biologinės įvairovės strategijos įgyvendinimo ES nekiltų pavojaus aprūpinimui maistu ar kaimo vietovių pragyvenimui.

Balsavimo rezultatai:

| Už | 59 |
| --- | --- |
| Prieš | 106 |
| Susilaikė | 8 |

Už

59

Prieš

106

Susilaikė

8

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/268

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo““

(COM(2020) 381)

(2020/C 429/34)

| Pranešėjas | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Jarmila DUBRAVSKÁ (SK-I) |

Pranešėjas

Peter SCHMIDT (DE-II)

Bendrapranešėjė

Jarmila DUBRAVSKÁ (SK-I)

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 6 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 208 / 4 / 7 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 6 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

208 / 4 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Komunikatu dėl sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ siekiama padidinti ekonominį, aplinkosauginį ir socialinį maisto sistemų tvarumą. COVID-19 krizė buvo neginčijamas Europos žemės ūkio maisto produktų sistemos tvirtumo ir atsparumo išbandymas ir patvirtino, kad ES užtikrinamas aprūpinimas maistu, tačiau taip pat parodė, kad maisto tiekimas „nuo ūkio iki stalo“ negali būti laikomas savaime suprantamu dalyku. Tai reikia vertinti kaip galimybę iš naujo formuoti tiekimo grandinės varomąsias jėgas ir diegti ilgalaikius patobulinimus gamintojų, perdirbėjų ir mažmenininkų labui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK nuomone, įgyvendinus visapusišką ES maisto politiką turėtų būti užtikrinami: i) ekonomikos, aplinkos ir socialinis bei kultūrinis tvarumas; ii) integracija sektorių, politikos sričių ir valdymo lygmenimis; iii) įtraukūs sprendimų priėmimo procesai ir iv) privalomųjų priemonių (reglamentų ir mokesčių) bei paskatų (kainų priemokų, galimybių gauti kreditą, išteklių ir draudimą) derinys, siekiant pagreitinti perėjimą prie tvarių maisto sistemų. Siūloma strategija nepakankamai atspindi šiuos tikslus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | BŽŪP biudžetas neturi būti mažinamas ar paliktas dabartinio lygio. Jis turėtų būti padidintas atsižvelgiant į šiuos tikslus. Kaimo plėtros finansavimo sumažinimas gali pakenkti šių tikslų įgyvendinimui, atsižvelgiant į tai, kad šis finansavimas apima kelias svarbiausias pertvarkos paramos priemones. Nors papildomi 15 mlrd. EUR, pasiūlyti pagal COVID-19 ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinį, yra sveikintini ir būtini, jie nepakeičia ilgalaikių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | BŽŪP strateginių planų patvirtinimas turėtų priklausyti nuo valstybių narių priimamų visapusiškų maisto aplinkos pertvarkymo planų, kurie sveiko ir tvaraus maisto gamybos paskatas susietų su naujų rinkų šiems produktams kūrimu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sąžiningos maisto kainos (atspindinčios tikrąsias gamybos sąnaudas aplinkos ir visuomenės atžvilgiu) yra vienintelis būdas ilgalaikėje perspektyvoje sukurti tvarias maisto sistemas. ES ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų ir užtikrinti, kad supirkimo iš ūkių kainos būtų didesnės už gamybos sąnaudas, o sveika mityba taptų prieinamesnė. Siekiant tai įgyvendinti, reikės įdiegti daugybę viešojo valdymo priemonių, pradedant griežtomis fiskalinėmis priemonėmis ir baigiant informacija grindžiamais metodais, kad būtų žinomos tikrosios sąnaudos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pigus importas dažnai susijęs su didelėmis socialinėmis ir aplinkos apsaugos sąnaudomis trečiosiose šalyse. Jei ES prekybos politikoje nebus pokyčių, pasiekti strategijos tikslų nepavyks. Komitetas ragina ES užtikrinti tikrą lengvatinio prekybos režimo susitarimų standartų abipusiškumą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tačiau strategija nesprendžiamas tvaraus žemės valdymo ir galimybės naudotis žeme klausimas. Tai didžiulė spraga, turint omeny, jog tai yra viena iš pagrindinių kliūčių, kodėl nevyksta žemės ūkio sektoriuje dirbančiųjų kartų kaita, o be šios kaitos bus prarastas ES tvaraus ir produktyvaus ūkininkavimo pagrindas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Turėtų būti atliktas įvairių būdų, kaip pasiekti kiekvieną strategijoje nustatytą tikslą, poveikio vertinimas, atsižvelgiant į padėtį kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Reikėtų išnagrinėti ankstesnėse EESRK nuomonėse pasiūlytą galimybę įsteigti Europos maisto politikos tarybą (taip pat aptarti jos finansinio gyvybingumo klausimą). Maisto politikos tarybos jau veikia vietos lygmeniu, jos vienija įvairius maisto sistemos subjektus tam tikroje teritorijoje, kad spręstų iššūkius, iš naujo sujungtų miestus su aplinkinių regionų maisto gamybos įmonėmis ir užtikrintų veiksmingą vietos ir regioninės maisto politikos valdymą. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Įžanga

| 2.1. | Europos Komisijos komunikatas „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ yra vienas iš pagrindinių Europos žaliojo kurso elementų. Jo tikslas – prisidėti prie Europos klimato kaitos darbotvarkės įgyvendinimo siekiant apsaugoti aplinką ir išsaugoti biologinę įvairovę, užtikrinti ūkininkų ir žvejų padėtį vertės grandinėje, skatinti tvaraus maisto vartojimą ir įperkamą bei sveiką maistą visiems, nesumažinant maisto saugos, kokybės ir įperkamumo lygio. Tai pirmoji ES strategija, kuria siekiama apimti visą maisto grandinę. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dėl COVID-19 krizės labiau nei bet kada tapo svarbu didinti ES ir pasaulinių maisto sistemų, kurios ir ateityje patirs sukrėtimų, kaip antai klimato kaita ir nauji ligos protrūkiai bei darbo jėgos trūkumai, atsparumą (1). Krizės sąlygomis išryškėjo tai, kad maisto tiekimas „nuo ūkio iki stalo“ negali būti savaime suprantamas ir paaiškėjo, kad subjektai ir veikla žemės ūkyje ir visoje maisto grandinėje yra tarpusavyje susiję. Siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą ir atkūrimą po krizės ilgesnės trukmės laikotarpiu, reikalingos paramos priemonės ir veiksmai. Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ ir ES biologinės įvairovės strategijoje teisingai nurodoma, kad reikia sukurti atsparumą po COVID pandemijos didinant maisto sistemų tvarumą ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu. Dabar ypač svarbu šias strategijas paversti prasmingais ir savalaikiais veiksmais. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ūkininkai visoje ES jau ėmėsi veiksmų, siekdami padidinti tvarumą ir toliau gerinti standartus standartus. Ūkininkai ir maisto sistemų darbuotojai (žemės ūkio, perdirbimo ir paskirstymo srityse) buvo kovos su COVID-19 krize priešakyje ir užtikrino nenutrūkstamą maisto produktų tiekimą visiems Europos gyventojams; jie nuolatos patiria riziką, nors gauna tik nedidelę maisto sistemoje sukuriamos pridėtinės vertės dalį. Vis dėlto ir ateityje reikia tikėtis, kad ūkininkai daug labiau nei iki šiol kurs tvarumą ir didins atsparumą. Atsižvelgiant į ekonominiu požiūriu sunkią padėtį, kurioje šiuo metu yra absoliuti ūkininkų dauguma, šios būtinos esminės permainos įvyks tik teikiant teisingas politines ir ekonomines paskatas; EESRK nuomone, pasiūlymai dėl BŽŪP reformos dar nėra orientuoti į šiuos tikslus. Todėl būtina užtikrinti daug geresnes sąlygas, kad vietoje ir tvariai ES pagaminti maisto produktai (2) sugebėtų konkuruoti su importuojamais produktais, o pertvarkai skirtos išlaidos ir nauda ne tik būtų paskirstomos lygiomis dalimis (tarp skirtingų socialinių grupių, sektorių ir regionų, taip pat tarp dabarties ir ateities kartų), bet ir lėšos būtų tikslingai skiriamos tvarių ūkių labui. Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ turi būti laikoma galimybe iš esmės performuoti tiekimo grandinės varomąsias jėgas ir diegti ilgalaikius patobulinimus, susijusius su ūkininkų pajamomis ir pragyvenimu. Komitetas pakartoja, kad Europos žaliasis kursas turi būti žaliasis ir socialinis kursas visų savo elementų atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Žemės ūkio žaliavų ir maisto produktų importo klausimu EESRK mano, kad strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ galėjo būti pateiktas aiškus pareiškimas, panašiai kaip Komisija padarė paskelbdama pasienio anglies dioksido mokestį pramonės gaminių atveju, nes mums reikia apsaugoti ūkininkus (ir vartotojus) nuo importuojamų produktų, kurie neatitinka Europos tvarumo kriterijų. Juo labiau, kad akivaizdu, jog reikia dar labiau sugriežtinti mūsų standartus. Tačiau strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ į šį aspektą visiškai neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK palankiai vertina paskelbtą strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, kuri yra labai svarbi galimybė siekti pirmiau aprašytų tikslų. Šioje nuomonėje Komitetas nurodo keletą komunikato „Nuo ūkio iki stalo“ ir veiksmų plano trūkumų (palyginti su Europos žaliojo kurso užmojais ir paties Komiteto pasiūlymais dėl visapusiškos maisto politikos (3)) ir pateikia gaires, kaip strategija „Nuo ūkio iki stalo“ gali būti įgyvendinama ir paverčiama veiksmingu pertvarkos veiksmų planu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Veiksmingos strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ pagrindai: valdymas, atskaitomybė, tikslai ir ištekliai

| 3.1. | EESRK nuo 2016 m. ragina parengti visapusišką ES maisto politiką (4), kuria būtų siekiama užtikrinti sveiką mitybą iš tvarių maisto sistemų, susieti žemės ūkį su mitybos ir ekosistemų funkcijomis ir užtikrinti tiekimo grandines, kuriomis būtų apsaugota visos Europos visuomenės sveikata. Taip pat susibūrė plataus masto pilietinės visuomenės koalicija, siekdama per trejus metus parengti išsamų bendrosios ES maisto politikos projektą, kuriam vadovauja „IPES-Food“ (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Remiantis pirmiau minėtų tekstų rekomendacijomis, įgyvendinus visapusišką ES maisto politiką turėtų būti užtikrinami: i) ekonomikos, aplinkos ir socialinis bei kultūrinis tvarumas; ii) integracija sektorių, politikos sričių ir valdymo lygmenimis; iii) įtraukūs sprendimų priėmimo procesai ir iv) privalomųjų priemonių (reglamentų ir mokesčių) bei paskatų (kainų priemokų, galimybių gauti kreditą, išteklių ir draudimą) derinys, siekiant pagreitinti perėjimą prie tvarių maisto sistemų. Šios politikos įgyvendinimas turėtų pagreitinti žiedinės ekonomikos vystymąsi ir imantis veiksmų transporto, sandėliavimo, pakavimo ir maisto atliekų srityse sumažinti poveikį aplinkai, susijusį su maisto apdirbimo ir mažmeninės prekybos sektoriais. Joje taip pat turėtų būti numatyta, kaip spręsti problemas, susijusias su nauja padėtimi po COVID-19, ypač būtinybę gerinti krizių valdymą ir stiprinti saugias ir sąžiningas darbo sąlygas visoje grandinėje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nors komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ ir veiksmų plane nustatyta daug tinkamų priemonių, jame nėra veiksmingų valdymo mechanizmų. Visų pirma, veiksmus reikia suskirstyti pagal visa apimančius, į tikslą orientuotus įsipareigojimus, apibūdinant maisto sistemas, kurias ES tikisi įdiegti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu (6). Šie tikslai turi būti kompleksiniai, o ne nukreipti tik į konkrečias grandinės dalis (7). Tai labai svarbu siekiant: i) pabrėžti požiūrio į grandinę kaip į visumą ir sąžiningo išlaidų pasidalijimo poreikį, siekiant spręsti su žemės ūkiu susijusius sunkumus; ii) numatyti, kad skirtingiems sprendimams būtų teikiamas pirmumas ir vengti „à la carte“ požiūrio, kai įtraukiami nesuderinami sprendimai; iii) užtikrinti, kad tuo atveju, jei iš pradžių suplanuoti veiksmai atidedami ar nebegali būti taikomi, būtų imamasi lygiavertį poveikį turinčių alternatyvių priemonių; iv) užtikrinti, kad kartu su kiekybiniais ir kokybiniais tikslais būtų parengtas visas priemonių, būtinų jiems pasiekti, rinkinys (ir todėl jie būtų pasiekiami), ir, jei to reikia nurodytam tikslui pasiekti, numatyti kitus tikslus ir v) sukurti tvirtą pagrindą, užtikrinant skirtingų sektorių politikos krypčių (pavyzdžiui, BŽŪP, prekybos, aplinkos, sveikatos ir maisto saugos) suderinimą su strategija „Nuo ūkio iki stalo“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tam, kad strategija „Nuo ūkio iki stalo“ būtų veiksminga, ją reikia papildyti aiškia sistema su tikslais, rodikliais ir patikimu stebėjimo mechanizmu, tačiau nedidinti biurokratijos. EESRK jau rekomendavo parengti ES tvaraus maisto rezultatų suvestinę, kuri leistų maisto sistemoms kylančius iššūkius spręsti taikant daugiametį požiūrį, tokiu būdu skatinant politikos derinimą įvairiais valdymo lygmenimis. Rezultatų suvestinė pateiktų rodiklius ir tokiu būdu leistų skatinti ir stebėti pažangą siekiant nustatytų tikslų (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ turėtų leisti sumažinti brangiai atsieinančias išorines žemės ūkio veiklos sąnaudas ir užtikrinti, kad rinkose visiems ūkininkams būtų atlyginama sąžiningai; todėl ilgainiui ji bus ekonomiškai efektyvesnė. Tačiau tam, kad būtų pereita prie tvarių ir konkurencingų maisto sistemų, reikia skubių investicijų. Visų pirma reikia didelių pastangų ir kapitalo investicijų, kad būtų pasiekti Europos žaliajame kurse nurodyti klimato ir aplinkos apsaugos veiksmų lygiai ir kad ūkininkams būtų galima padėti įgyvendinti tvarius metodus. Šių tikslų neįmanoma pasiekti, jei nutraukiami pagrindiniai finansavimo srautai. Kaimo plėtros finansavimo sumažinimas gali pakenkti šių tikslų įgyvendinimui, atsižvelgiant į tai, kad šis finansavimas apima keletą svarbiausių priemonių pertvarkai paremti, kaip pažymėta komunikate „Nuo ūkio iki stalo“. Komitetas taip pat pakartoja, kad labai svarbu skirti 10 mlrd. EUR žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos moksliniams tyrimams, kaip numatyta Europos Komisijos pasiūlymuose dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP). Nors pagal COVID-19 ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinį siūlomi papildomi 15 mlrd. EUR kaimo plėtros ir žemės ūkio maisto produktų moksliniams tyrimams yra palankiai vertinami ir būtini, jie negali pakeisti ilgalaikių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Daugelis maisto sistemų suinteresuotųjų subjektų yra atsakingi už strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ rengimo ir įgyvendinimo priežiūrą. Nors pirmenybė turėtų būti teikiama geresniam esamų institucijų bendradarbiavimui, reikės sukurti tikslinę daugiašalę suinteresuotųjų subjektų valdymo struktūrą. Tyrinėjant galimybes turėtų būti užtikrinama, kad pagal naująją valdymo struktūrą i) būtų laikomasi demokratinio ir įtraukaus požiūrio, suderinto su geriausia esamų institucijų praktika, visų pirma turint omeny įvairių suinteresuotųjų subjektų platformą DVT klausimais; ii) būtų nustatytas aiškus įsipareigojimas, be kita ko, atsižvelgti į tai, kaip sektorių politikos kryptys, tokios kaip BŽŪP, yra suderintos su strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir iii) būtų deramai atstovaujama įvairioms ūkininkų grupėms, pilietinei visuomenei (įskaitant ES, nacionalines ir visuomenines organizacijas) ir tiekimo grandinės subjektams. Reikia stengtis, kad nesusidarytų tokia padėtis, kai žemės ūkio interesai būtų susiję tik su BŽŪP, o pilietinės visuomenės – tik su strategija „Nuo ūkio iki stalo“: visi subjektai turi slopinti įtampą ir susitarti dėl pertvarkos krypties. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Reikėtų išnagrinėti ankstesnėse EESRK nuomonėse pasiūlytą galimybę įsteigti Europos maisto politikos tarybą (9) (taip pat aptarti jos finansinio gyvybingumo klausimą). Europos maisto politikos taryba turėtų konsultuoti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ įgyvendinimo klausimais. Ji turėtų būti sukurta kuo greičiau. Maisto politikos tarybos jau veikia vietos lygmeniu, jos vienija įvairius maisto sistemos subjektus visoje teritorijoje, kad spręstų iššūkius, iš naujo sujungtų miestus su aplinkinių regionų maisto gamybos įmonėmis ir užtikrintų veiksmingą vietos ir regioninės maisto politikos valdymą (10). Kaip parodė COVID-19 krizė, atsparios tiekimo grandinės priklauso nuo efektyvių veiksmų vietos lygmeniu, kai pilietinė visuomenė gali bendradarbiauti su valstybės ir komerciniais partneriais, kad pašalintų maisto tiekimo trūkumus (11). Europos maisto politikos taryba paspartintų politikos priemonių suderinimą ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis (daugiapakopis valdymas). Ji sutelktų vietos maisto politikos tarybų atstovus ir pilietinės visuomenės bei visos tiekimo grandinės (įskaitant ūkininkus, darbuotojus ir vartotojus) suinteresuotuosius subjektus ir kartu suteiktų galimybę suinteresuotiesiems subjektams dalytis geriausia praktika ir mokytis vieniems iš kitų, užtikrinant, kad būtų atsižvelgiama į visas įvairių sektorių atstovų nuomones ir nustatant kliūtis, trukdančias propaguoti tvarius maisto produktus vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Pagrindinės sritys, kuriose būtina imtis tolesnių veiksmų

4.1.   Sveika ir tvari mityba

| 4.1.1. | Sveika ir tvari mityba yra vienas svarbiausių visapusiškos maisto politikos „ramsčių“, nes mums skubiai reikia perorientuoti savo mitybą tam, kad galėtume pagerinti ekosistemų ir visuomenės sveikatą bei kaimo vietovių gyvybingumą (12). Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ pripažįstama būtinybė užtikrinti, kad sveiko ir tvaraus maisto pasirinkimas būtų lengviausias pasirinkimas vartotojams (t. y. plačiai pasiekiamas ir įperkamas visiems) ir pabrėžiama, kad maisto aplinka formuoja žmonių pasirinkimus. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ būtų unikali galimybė performuoti maisto aplinką, o tam reikia, kad skirtingos politikos kryptys būtų suderintos su paklausa ir pasiūla ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama i) taikyti reguliavimo priemones ir taip kovoti su nesveiko maisto rinkodara ir reklama; ii) užtikrinti, kad vartotojams skirta informacija apie mitybą būtų lengvai naudojama, patikima ir nepriklausoma; iii) įgyvendinti sveiką kainų politiką; iv) remti tvarius viešuosius maisto produktų pirkimus; v) vykdyti produktų sudėties (per)formulavimą; vi) kurti sveiką mažmeninės prekybos, restoranų, miestų ir mokyklų aplinką ir vii) investuoti į vartotojų švietimą. Šiuos veiksmus turi papildyti socialinė politika siekiant užtikrinti, kad mažas pajamas gaunančios ir palankių sąlygų neturinčių asmenų grupės turėtų daugiau galimybių rinktis sveiką ir tvarų maistą. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Tačiau komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ ir veiksmų plane nėra išdėstyti visapusiški šios politikos veiksmai, juose remiamasi elgesio kodeksais, įsipareigojimais ir kitomis savireguliavimo priemonėmis (13), kurios iki šiol nebuvo veiksmingos. Europos Komisijos planas teikti rekomendacijas valstybėms narėms (pagal BŽŪP strateginius planus), kaip pasiekti BŽŪP ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslus, įskaitant sveikatos tikslus, vertinamas palankiai. Tačiau veiksmai mitybos srityje negali būti neprivalomi. BŽŪP strateginių planų patvirtinimas turėtų priklausyti nuo valstybių narių priimamų visapusiškų maisto aplinkos pertvarkymo planų, kurie sveiko ir tvaraus maisto gamybos paskatas susietų su naujų rinkų šiems produktams kūrimu. Tai taip pat atitiktų Komisijos įsipareigojimą skatinti ekologiškų maisto produktų gamybą ir vartojimą. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Patikimos informacijos ir gairių apie mitybą teikimo klausimu EESRK ragino parengti naujas tvarios mitybos gaires, kuriomis būtų atsižvelgiama į kultūrinius ir geografinius skirtumus tarp valstybių narių ir jų viduje. Tvarios mitybos gairėmis būtų galima padėti nustatyti aiškesnę kryptį ūkiams, perdirbėjams, mažmenininkams ir maitinimo paslaugų įmonėms. Žemės ūkio maisto produktų sektoriui būtų naudinga nauja sistema, pagal kurią būtų gaminamas, perdirbamas, platinamas ir parduodamas sveikesnis ir tvaresnis maistas už teisingesnę kainą (14). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Sąžininga maisto tiekimo grandinė ir sąžiningos kainos

| 4.2.1. | EESRK jau paragino uždrausti bet kokią nesąžiningos prekybos praktiką (NPP) (15). Maisto tiekimo grandinė ypač kenčia nuo NPP dėl didelio disbalanso tarp smulkių ir stambių veiklos vykdytojų, taip pat tarp ilgalaikių įsipareigojimų turinčių gamintojų ir lankstesnių prekiautojų. Reglamentavimo metodas ir teisėkūros sistema su veiksmingais ir tvirtais vykdymo užtikrinimo mechanizmais yra būdas veiksmingai spręsti NPP klausimą ES lygmeniu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ teisingai pripažįstamas svarbus darbas, kurį visoje maisto grandinėje atlieka ūkininkai ir darbuotojai (įskaitant dirbančius mažų garantijų darbo sąlygomis), ir būtinybė užtikrinti jų sveikatą ir saugą, laikantis Europos socialinių teisių ramsčio įsipareigojimų. Vis dėlto Komitetas apgailestauja, kad veiksmų plane nėra numatyti konkretūs žingsniai. Be to, EESRK apgailestauja, kad nepavyko susieti sąžiningų sąlygų su teisingomis maisto kainomis ir mano, kad teisingos maisto kainos (atspindinčios tikrąsias gamybos sąnaudas aplinkos ir visuomenės požiūriu) yra vienintelis būdas ilguoju laikotarpiu užtikrinti tvarias ir teisingas maisto sistemas. Dabar stambieji mažmenininkai ir tarptautiniai perdirbėjai gauna didžiausią pelną, o supirkimo iš ūkių kainos yra pernelyg žemos, kad būtų užtikrinamas ūkininkų pragyvenimas ir deramos darbo sąlygos, neretai jos net nepadengia gamybos sąnaudų. ES maisto grandinės vertės dalis, tenkanti ūkininkams, nukrito nuo 31 proc. 1995 m. iki 24 proc. 2005 m. (16), o pastaruoju metu ji siekia maždaug 21 proc. (17). Supirkimo iš ūkių kainos susitraukė dėl to, kad ES konkurencijos teisė buvo aiškinama siaurai, pabrėžiant, kad vartotojų gerovė yra lygi mažiausiai galimai kainai. Tai reikia keisti, taip pat ir ES sutartyse. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ES ir valstybės narės turėtų imtis visapusiškų veiksmų, siekdamos užtikrinti, kad supirkimo iš ūkių kainos būtų didesnės už gamybos sąnaudas, o sveika ir tvari mityba taptų santykinai labiau įperkama ir labiau pasiekiama. Siekiant tai įgyvendinti, reikės įdiegti daugybę viešojo valdymo priemonių, pradedant griežtomis fiskalinėmis priemonėmis ir baigiant informacija grindžiamais metodais, kad būtų žinomos tikrosios sąnaudos, kurias būtų galima apskaičiuoti remiantis geriausiais naujoviškais metodais (18). EESRK primena, kokios svarbios yra investicijos į ankstyvąjį švietimą tvarios mitybos srityje, nes jomis jaunimui padedama išmokti suprasti „maisto vertę“ ir teisingas kainas. Ypatingą dėmesį vertėtų skirti pažeidžiamoms grupėms, ypač vyresnio amžiaus ir mažas pajamas gaunantiems žmonėms. Taip pat reikėtų išnagrinėti naujas ženklinimo formas, kuriomis parodoma ūkininkams tenkanti vertės dalis. Visus kainas veikiančius veiksmus reikėtų atidžiai planuoti tinkama seka, kad būtų išvengta staigių pokyčių, taip pat reikėtų stebėti poveikį mažas pajamas gaunančioms šeimoms (19) siekiant užtikrinti, kad galimybių joms gauti sveiko maisto dėl politinių priemonių daugėja, o ne mažėja. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Ūkininkų turgūs, bendruomenių remiama žemės ūkio veikla, vartotojų kooperatyvai ir kitos trumpos tiekimo grandinės iniciatyvos yra labai svarbus būdas ūkininkams padidinti pridėtinę vertę ir gauti teisingą atlygį, visų pirma tiems, kurie užsiima ekologiniu ūkininkavimu arba taiko kitus aplinkai palankius bet nestandartizuotus metodus. Į šią veiklą dažnai įsitraukia vietos ir regionų valdžios institucijos, sukurdamos vietos maisto tiekimo valdymo sistemas, apimančias įvairius subjektus ir visų pirma skatinančias kolektyvinio maitinimo įstaigose naudoti vietos produktus. EESRK apgailestauja, kad šiuo požiūriu Komisija neatsižvelgė į ankstesnes jo nuomones. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Šis veiklos perkėlimas skatina darbo vietų kūrimą ir vietos dinamiškumą. Jis taip pat didina atsparumą, kaip parodė reagavimo į COVID-19 priemonės įvairiais tiekimo grandinės lygmenimis (gamintojų, perdirbėjų ir mažmenininkų). Kaimo vietovės yra vienas iš sektorių pavyzdžių, kai vartotojų kooperatyvai yra paskutiniai likę ekonominės veiklos subjektai. Kalbant apie vartotojus, trumpos tiekimo grandinės yra šviežių, kokybiškų produktų šaltinis, praturtintas apie jį papasakota istorija ir žmogiškaisiais santykiais, o tai skatina žmones domėtis maisto produkto verte ir daugiau apie ją sužinoti, informuoja juos apie maisto vertę, taip pat atkuria pasitikėjimą maisto sistemomis (20). Solidarumu grindžiamos bendradarbiavimo iniciatyvos taip pat atlieka svarbų vaidmenį rengiant mokykloms skirtą mokymo medžiagą ir aktyviai skatinant sąmoningumą kovojant su maisto švaistymu ir nutukimu, ypač tarp vaikų. Nors komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ pripažįstama trumpų tiekimo grandinių nauda, būtina imtis konkrečių veiksmų ir skirti lėšų (įskaitant BŽŪP strateginius planus), kad šios grandinės būtų plėtojamos ir būtų pašalintos visos kliūtys, trukdančios joms klestėti ES. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Išorinio strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ aspekto stiprinimas

| 4.3.1. | Jei ES prekybos politikoje nebus pokyčių, pasiekti strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslų nepavyks. Į komunikatą „Nuo ūkio iki stalo“ ir veiksmų planą įtraukti svarbūs veiksmai siekiant stiprinti ES dvišalių laisvosios prekybos susitarimų (LPS) tvarumo nuostatas ir šių taisyklių vykdymą. Tačiau, kaip pažymi Prancūzijos ir Nyderlandų valdžios institucijos (21), galima nuveikti dar daugiau, kad būtų užtikrinta atitiktis tarptautiniams susitarimams ir supaprastintos pranešimo apie tvarumo įsipareigojimų pažeidimus ir veikimo jiems įvykus procedūros. Be to, Komitetas ragina ES užtikrinti tikrą lengvatinio prekybos režimo susitarimų standartų abipusiškumą, visų pirma susijusį su gerove, tvarumu ir atsekamumu nuo ūkio iki stalo, remiantis tuo, kas buvo pasiekta kai kuriose neseniai priimtose dvišalėse nuostatose ir integruojant tai (22). Pasienio anglies dioksido mokesčio nustatymas, kaip įgaliojamajame rašte pavesta už Europos žaliąjį kursą atsakingam paskirtajam vykdomajam pirmininko pavaduotojui (23), tebėra pagrindinis dalykas siekiant apsaugoti ES ūkininkus ir maisto įmones nuo importuojamų produktų iš tų šalių, kurios klimato kaitos švelninimui neskiria deramo dėmesio. Todėl tylėjimas dėl pasienio anglies dioksido mokesčio, anglies dioksido kainų nustatymo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų importo stebėsenos yra apgailėtinas ir smarkiai kenkia strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ bei žaliojo kurso užmojams. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ nepripažįstama ES eksporto įtaka besivystančių šalių smulkiesiems gamintojams arba ES įsikūrusių tarptautinių bendrovių vaidmuo prisidedant prie netvarios praktikos visame pasaulyje. Nauji vykdymo užtikrinimo gebėjimai pirmiausia turėtų būti nukreipti į ES įsikūrusias bendroves, kurios privalo užtikrinti, kad jų tiekimo grandinės neprisideda prie miškų naikinimo, žemės grobimo ir teisių pažeidinėjimo. Todėl EESRK palankiai vertina už teisingumą atsakingo Komisijos nario D. Reynders įsipareigojimą ES bendrovėms nustatyti privalomuosius išsamaus patikrinimo reikalavimus žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos požiūriu, o atsižvelgdamas į strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ragina apsvarstyti papildomas konkrečias sektoriams skirtas priemones. Kaip pažymi Europos Parlamentas (24), išsamaus patikrinimo prievolės ypač skubiai taikytinos tiems veiklos vykdytojams, kurie dirba miškams pavojų keliančių produktų tiekimo grandinėse (pavyzdžiui, jautienos, sojos, alyvpalmių aliejaus). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Svarbiausia, kad strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nepripažįstamas pasaulinių žemės ūkio rinkų žiediškumas ir abipusė įtaka, kurią prekybos apimtys daro tiek eksportuojančiai šaliai, tiek importuojančiai šaliai. Ji suteikia labai svarbią galimybę iš naujo nustatyti ES išorės tikslus, atsižvelgiant į Europos Komisijos komunikato „Prekyba visiems“ (25) užmojus. Tačiau šios ilgalaikės perspektyvos komunikate nėra. LPS ir toliau skatinamas netvarus vartojimo augimas, darantis didžiulį poveikį aplinkai trečiosiose šalyse, ypač turimas omeny miškų naikinimas (26). Reikia persvarstyti nuolatinio prekybos apimties didinimo kaip galutinio ES politikos tikslo klausimą (ypač tuose sektoriuose, kur išmetami dideli ŠESD kiekiai, ir strateginiuose sektoriuose, kuriuose po COVID-19 pandemijos reikia įvairių ir tvirtų grandinių). Taip pat labai svarbu rasti naujų būdų, kaip gerinti standartus, skatinti tvarią praktiką ir užtikrinti, kad smulkieji ES ir besivystančių šalių ūkininkai galėtų išnaudoti naujas tvarios gamybos galimybes. Tokie svarstymai turėtų vykti daugiašaliuose forumuose, pavyzdžiui, JT aprūpinimo maistu pasaulyje komitete ir Maisto kodekso komisijoje, o ne apsiriboti dvišalėmis derybomis, kuriose ūkininkų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas yra ribotas, galios disbalansas didelis, o prekybos liberalizavimas tebėra galutinis tikslas. Planuojama teisės aktų sistema dėl tvarių maisto sistemų galėtų būti išeities tašku. Pirmiausia, remiantis šia sistema turi būti nustatyta aiški tvarių maisto sistemų apibrėžtis, kuri būtų suderinta su esamomis ES aplinkos tvarumo apibrėžtimis (27). |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Parama ūkininkams, jiems pereinant prie atsparių, įvairių agroekologinių sistemų

| 4.4.1. | Komunikate nuo „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategijoje nustatyti svarbūs veiksmai, kurių reikia imtis siekiant atkurti ir saugoti dirvožemius ir agroekologines sistemas, visų pirma tikslai žemės ūkio paskirties žemei, kuriai būdinga didelė kraštovaizdžio įvairovė (10 proc.), ir ekologinio ūkininkavimo žemei (25 proc.). Tačiau reikėtų atsižvelgti į skirtingų valstybių narių pradinę padėtį. Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ nesprendžiamas tvaraus žemės valdymo ir galimybės naudotis žeme klausimas. Tai didžiulė spraga, nes tai viena iš pagrindinių kliūčių, kodėl nevyksta ūkininkaujančių gyventojų kartų kaita, o be šios kaitos bus prarastas ES tvaraus ir produktyvaus ūkininkavimo pagrindas. EESRK pasiūlė sukurti ES sistemą, kurios tikslas būtų valstybėse narėse saugoti maisto produktų gamybai naudojamą žemės ūkio paskirties žemę (28). Tačiau šiems pagirtiniems tikslams pasiekti reikėtų tinkamos finansinės paramos, kurios dabartiniuose biudžeto pasiūlymuose trūksta. Komunikate taip pat nepateikiama gairių, kaip reikėtų toliau didinti ekologiškų produktų paklausą. Kai kuriems ūkininkams bus labai brangu pasiekti su kraštovaizdžio ypatumais susijusį tikslą. EESRK ragina atlikti šio tikslo įgyvendinimo poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESRK mano, kad agroekologija – ta kryptis, kuria turėtų būti nukreiptas Europos žemės ūkis (29) ir kuriai reikia esminio pokyčio, kad būtų galima kurti įvairovę visais lygmenimis (rūšių, ūkių, kraštovaizdžio ir pragyvenimo). Agroekologija, kaip mokslas, technika ir visuomeninis judėjimas, aprėpia visą maisto sistemą, ja siekiama priartinti gamintoją prie jo aplinkos, išsaugant ar net atkuriant žemės ūkio, ekologijos ir visuomenės sistemos sudėtingumą ir turtingumą. Tačiau komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ agroekologija tebėra traktuojama kaip nišinis variantas, kuris, kartu su kitais variantais, turi būti remiamas pagal mokslinių tyrimų politiką ir BŽŪP ekologines sistemas. Todėl jame nekalbama apie poreikį pertvarkyti ir diversifikuoti žemės ūkį visoje ES, nepaisant to, kad toks pokytis reikalingas, kad būtų pasiekti strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategijoje nustatyti uždaviniai ir tikslai (įskaitant pesticidų, trąšų ir antibiotikų mažinimo tikslus). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESRK taip pat atkakliai tvirtina, kad, greta pirmiau aprašytos ekologinio ūkininkavimo plėtros, būtina išsamiau ištirti ir skatinti kitus ūkininkavimo metodus, kuriais didinama biologinė įvairovė ir mažinamas išteklių naudojimas. Tai gali būti ir tikslusis ūkininkavimas, tačiau šiuo atveju būtina įvertinti dideles investicines sąnaudas; daugelis mažų ir vidutinių ūkių vieni patys šių sąnaudų padengti negalės. Išteklius, dirvožemį ir aplinką tausojančios auginimo praktikos galimybes galima atskleisti integruojant dirvožemio, trąšų, pesticidų ir derliaus duomenis, todėl reikalinga geresnė prieiga prie nacionalinėse duomenų bazėse saugomų duomenų, didesnis judumas, patogumas naudotojams ir t. t. Reikėtų skatinti naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Atsižvelgiant į COVID-19, gyvulininkystės sektorių kaip niekada svarbu restruktūrizuoti taip, kad būtų sumažintas jo pažeidžiamumas ir poveikis darbuotojams, aplinkai ir gyvūnų gerovei. Tačiau strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ šis klausimas visiškai nesprendžiamas. Joje reikėtų, pavyzdžiui, aprašyti ir įtraukti veiksmus, kuriais būtų mažinamas priklausomumas nuo importuojamų baltyminių pašarų ir gyvuliai būtų iš naujo integruojami į mišrias agroekologines sistemas. Europoje jau daugelį metų vedamos politinės diskusijos apie „Europos baltymų strategiją“, tačiau iki šiol nieko nepadaryta. Šiuo klausimu strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ kalbama per mažai ir visos joje pateiktos nuorodos nėra pakankamai privalomos. Apskritai joje neaptariama, ką Europos žemės ūkiui reikštų dažnai giriamas žiedinės ekonomikos principas. Pavyzdžiui, EESRK kelia klausimą, kaip dideli pašarų kiekiai, importuojami, pavyzdžiui, iš Pietų Amerikos, kuri taip pat yra iš dalies atsakinga už didelės apimties atogrąžų miškų naikinimą, yra suderinami su žiediniu principu? |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ nepakanka informacijos apie tai, kaip, pradėjus taikyti naujus darbo metodus, bus remiami ūkininkai. Nors su pertvarka susijusioms išmokoms pagal ekologines sistemas reikės daug lėšų, kad būtų galima įgyvendinti naujus užmojus, BŽŪP išmokų pajamų rėmimo funkcija yra ir ateityje toliau bus labai svarbi, net jei bus imamasi priemonių siekiant užtikrinti, kad maisto kainos atspindėtų tikrąsias sąnaudas (žr. 4.2 punktą). Siekiant padėti ūkininkams vykstant svarbiems gamybos pokyčiams reikės užtikrinti, kad patariamųjų paslaugų teikėjai turėtų pakankamai išteklių. Norint pasiekti Europos žaliojo kurso ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslus, BŽŪP biudžetas neturi būti mažinamas ar paliktas dabartinio lygio. Jis turėtų būti padidintas atsižvelgiant į šiuos tikslus. Su Europos žaliojo kurso tikslais susijusios išlaidos gerokai viršija pagal dabartinį programavimo laikotarpį numatytas išlaidas. Siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso veiksmus ir pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus ir (arba) rodiklius, reikėtų patikslinti finansinius būsimų nacionalinių biudžetų poreikius. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ teisingai pažymima, kad reikia atsižvelgti į skirtingą valstybių narių pradinę padėtį. Taikoma labai skirtinga praktika, susijusi su ūkio veiklos intensyvumu vienam hektarui, gyvūnų laikymo tankiu vienam hektarui, pesticidų, trąšų ir antibiotikų naudojimu vienam hektarui ir gyvūnui bei gyvūnų gerove. Atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių padėtį, kiekvienam Europos žaliajame kurse ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ nustatytam tikslui turėtų būti atliekamas poveikio vertinimas. Tačiau EESRK taip pat pabrėžia, kad valstybėms narėms turi būti sudaromos vienodos sąlygos ir prašo pateikti daugiau informacijos apie tai, kaip įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir BŽŪP strateginius planus ir per kiek laiko bus sprendžiamas galimo skirtingų standartų taikymo klausimas. Komitetas mano, kad turėtų būti taikomi konkrečiai pritaikyti metodai siekiant paspartinti pertvarką, bet ne galutiniams tikslams ir uždaviniams, kuriuos reikia pasiekti. |
| --- | --- |

4.4.6.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COVID-19 ir maisto sistemų krizė: simptomai, priežastys ir galimi sprendimai. „IPES-Food“ pranešimas, 2020 m. balandžio mėn.

1

(2)  „Pasiūlos požiūriu, kad visapusiška ES maisto politika tikrai būtų naudinga Europos vartotojams, labai svarbu, kad Europos Sąjungoje tvariai pagaminti maisto produktai sugebėtų konkuruoti. Tai reiškia, kad Europos žemės ūkio maisto produktų sektorius yra pajėgus tiekti maistą vartotojams tokiomis kainomis, kurios apima ne tik papildomas išlaidas, skirtas tvarumo, gyvūnų gerovės, maisto saugos, maistinių savybių bei panašiems kriterijams, bet ir teisingą atlygį ūkininkams, ir kartu šie maisto produktai išlieka populiariausias beveik visų vartotojų pasirinkimas.“ Nuomonė „Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką“, 5.8 punktas (OL C 129, 2018 4 11, p. 18).

2

(3)  OL C 129, 2018 4 11, p. 18.

3

(4)  Žr. 3 išnašą.

4

(5)  „IPES-Food“, Europos Sąjungos bendrosios maisto politikos link, Briuselis, „IPES Food“, 2019 m..

5

(6)  Konkretūs aktualūs visapusiškos strategijos tikslai ir jiems pasiekti reikalingų veiksmų rūšys išdėstomos toliau, remiantis EESRK parengtomis nuomonėmis.

6

(7)  Viena iš strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ išimčių yra nuoroda siekti sveikos ir tvarios mitybos tikslų; nors šis įsipareigojimas yra orientuotas į tikslą, jis apibrėžiamas labiau kaip būtinybė vartotojui, o ne kaip poreikis jį taikyti visoje grandinėje.

7

(8)  Žr. 3 išnašą.

8

(9)  Ši nauja institucija veiktų kaip platforma, prižiūrima esamų institucijų.

9

(10)  Daugelyje vietų (pavyzdžiui, Milane Italijoje, Monpeljė Prancūzijoje, Gente, Briuselyje ir Lježe Belgijoje ir Toronte Kanadoje) miestai vėl sujungiami su netoliese esančiomis maisto gamybos vietomis ir veikiausiai šis procesas paspartės pasibaigus COVID-19 pandemijai.

10

(11)  COVID-19 ir maisto sistemų krizė: simptomai, priežastys ir galimi sprendimai.„IPES-Food“ pranešimas, 2020 m. balandžio mėn.

11

(12)  OL C 190, 2019 6 5, p. 9.

12

(13)  Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ teigiama, kad Europos Komisija „sieks, jog maisto įmonės ir organizacijos įsipareigotų imtis konkrečių veiksmų sveikatos ir tvarumo srityje“.

13

(14)  Žr. 12 išnašą.

14

(15)  OL C 440, 2018 12 6, p. 165.

15

(16)  Europos Parlamentas, Pranešimas dėl sąžiningų ūkininkų pajamų: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė, 2009/2237(INI), 2009 m.,http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-0225&language=LT

16

(17)  Europos Parlamentas, „Parlamento klausimai. Komisijos vardu Phil Hogan pateiktas atsakymas“, 2015 m. vasario 27 d.,http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/

18

(19)  Žr. 12 išnašą.

19

(20)  OL C 353, 2019 10 18, p. 65.

20

(21)  Nyderlandų ir Prancūzijos valdžios institucijų neoficialus dokumentas dėl prekybos, socialinio ir ekonominio poveikio bei tvaraus vystymosi.

21

(22)  Pavyzdžiui, neapmuitinamas kiaušinių patekimas į ES rinkas pirmą kartą buvo nustatytas ES ir MERCOSUR laisvosios prekybos susitarime su sąlyga, kad bus laikomasi ES vištų gerovės standartų: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk.

23

(24)  Europos Parlamentas, 2018 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija „Skaidrus ir atsakingas gamtos išteklių valdymas besivystančiose šalyse. Miškai“ 2018/2003(INI).

24

(25)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm

26

(27)  Ši apibrėžtis gali būti grindžiama aplinkos tvarumo apibrėžtimi, įtvirtinta Europos Komisijos veiksmų plane dėl tvaraus augimo finansavimo, ir suderinta su ja.

27

(28)  NAT/2018 – Žemės naudojimas tvariai maisto gamybai ir ekosisteminėms paslaugoms (OL C 81, 2018 3 2, p. 72).

28

(29)  Žr. 20 išnašą.

29

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/276

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimo, kuriuo dėl Ukrainoje atliekamo javų sėklinių pasėlių aprobavimo lygiavertiškumo ir dėl Ukrainoje užaugintos javų sėklos lygiavertiškumo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2003/17/EB

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(2020/C 429/35)

| Vienintelis pranešėjas | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Vienintelis pranešėjas

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2020 4 17
  Europos Parlamentas, 2020 4 16 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis |
| Atsakinga komisija | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 6 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 213 / 1 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2020 4 17

Europos Parlamentas, 2020 4 16

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis

Atsakinga komisija

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 6 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinės sesijos Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

213 / 1 / 4

1.   Bendra informacija ir Komisijos pasiūlymas

| 1.1 | Tarybos sprendimu 2003/17/EB (1) pripažįstamas tam tikrų ES nepriklausančių šalių tam tikrų rūšių sėklos aprobavimo ir gamybos lygiavertiškumas (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2. | Šiose nuostatose, kuriomis reglamentuojama tose šalyse surinkta ir patikrinta sėkla, numatytos garantijos dėl sėklos charakteristikų ir jų tikrinimo priemonių, kurių paskirtis – užtikrinti sėklos identifikavimą, ženklinimą ir kontrolę, yra tokios pačios kaip ir nuostatose, kurios taikomos Europos Sąjungoje surinktai ir patikrintai sėklai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ukraina nėra įtraukta į Sprendime 2003/17/EB nurodytą šių trečiųjų šalių sąrašą, todėl šiuo metu negalima į Europos Sąjungą importuoti šioje šalyje surinktos javų sėklos. Ukraina pateikė Komisijai prašymą įtraukti jos javų sėklą į Tarybos sprendimą 2003/17/EB kaip lygiavertę sėklą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Gavusi šį prašymą, Komisija išnagrinėjo taikomus Ukrainos teisės aktus ir atliko Ukrainos javų sėklų aprobavimo ir sėklų sertifikavimo sistemos auditą. Padaryta išvada, kad jos taikomi reikalavimai ir sistema yra lygiaverčiai Sąjungos reikalavimams ir jais suteikiamos tokios pačios garantijos, kaip ir taikant Sąjungos sistemą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Todėl Komisija siūlo sprendimu, kurį turi priimti Europos Parlamentas ir Taryba, pripažinti, kad Ukrainos sėkla yra lygiavertė Europos Sąjungoje surinktai, užaugintai ir patikrintai sėklai. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Pastabos ir rekomendacijos

| 2.1. | EESRK susipažino su teigiamais auditų, kuriuos Komisija atliko Ukrainoje pagal Sprendimo 2003/17/EB II priede nustatytus reikalavimus siekiant pripažinti sertifikavimo teisės aktų reikalavimų ir oficialios kontrolės lygiavertiškumą, rezultatais. Tačiau EESRK pažymi, kad audito ataskaitoje nurodoma, jog tam tikri standartai nevisiškai atitinka Europos Sąjungos reikalavimus, visų pirma susijusius su sertifikuotos sorgų sėklos izoliavimo atstumu, kuris yra mažesnis, su hibridinių kukurūzų sėkloms auginti naudojamų tėvinių linijų veislės grynumu ir sertifikuotai kukurūzų sėklai naudojamų kitų rūšių sėklų skaičiumi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK, kaip ir savo ankstesnėse nuomonėse (3), pritaria nagrinėjamam pasiūlymui, tačiau siūlo jo taikymą nukelti iki tol, kol bus atlikta ex post kontrolė ir ES turės garantijas, kad audito ataskaitoje ištaisytos nustatytos ribos, kad gamybos standartai Ukrainoje nuo šiol griežtai atitinka Europos reikalavimus, kad tikrai nėra nesąžiningos konkurencijos ir nedaroma jokia žala aplinkai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitetas pritaria, kad lygiavertiškumo pripažinimas gali būti naudingas Ukrainoje veiklą vykdančioms ES sėklų bendrovėms, potencialiems sėklos importuotojams iš šių šalių į ES ir ūkininkams, kurie nuo šiol turės galimybę gauti įvairesnių rūšių sėklos, tačiau mano, kad reikia sukurti veidrodinę importo kontrolės sistemą ir užtikrinti abipusę vartotojų apsaugą.
  Konkurencijos kontrolė turėtų būti vykdoma abiem kryptimis, kad nebūtų iškreiptos prekybos sąlygos ES veikiančioms Europos bendrovėms. |
| --- | --- |

2.3.

Konkurencijos kontrolė turėtų būti vykdoma abiem kryptimis, kad nebūtų iškreiptos prekybos sąlygos ES veikiančioms Europos bendrovėms.

| 2.4. | Tačiau EESRK norėtų pabrėžti tam tikrus Ukrainos ir Europos Sąjungos sėklų auginimo metodų techninių aspektų skirtumus, visų pirma susijusius su augalų apsaugos produktais. Iš tiesų Ukrainos gamintojai gali įsigyti įvairesnių augalų apsaugos produktų nei Europos Sąjungos gamintojai ir naudoti tam tikras Europos Sąjungoje uždraustas molekules. Dėl šių skirtumų iškraipoma konkurencija ir į Europos Sąjungos teritoriją gali būti įvežami ES sveikatos ir aplinkos apsaugos standartų neatitinkantys produktai. Tarp ryškiausių skirtumų galima paminėti galimybę gauti piktožolių naikinimui naudojamų veikliųjų medžiagų, tokių kaip Atrazinas (ES uždraustas nuo 2003 m.) arba Acetochloras (ES uždrausta nuo 2012 m.). Daromas ne tik poveikis sveikatai: galimybė įsigyti šių plataus veikimo spektro, liekamojo pobūdžio, didelio techninio veiksmingumo naikinant piktžoles ir mažesnių sąnaudų medžiagų, suteikia Ukrainos gamintojams konkurencinį pranašumą. Kalbant apie apsaugą nuo kenkėjų, Ukrainos gamintojai vis dar gali naudoti neonikotinoidų šeimai priklausančias veikliąsias medžiagas, kurių dalis ES yra uždrausta, pavyzdžiui, klotianidinas, tiametoksamas arba artimiausiu metu tiaklopridas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pagal Europos žaliąjį kursą reikia saugoti ir stiprinti Europos Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo aplinkos keliamų grėsmių; Ukraina taip pat privalo nebenaudoti ES teritorijoje draudžiamų cheminių medžiagų augindama sėklas. Ukraina turi laikytis tokį pačių reikalavimų kaip Sąjunga, įsipareigoti griežtai laikytis visų Paryžiaus susitarimo sąlygų ir leisti kasmet vertinti pasiektus susitarimus. Skirtumai neturi toliau išlikti ar dar labiau didėti. Priešingu atveju neturi būti leidžiama pateikti sėklas į ES rinką. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK susipažino su Komisijos pozicija, kad atitinkamų produktų sertifikavimo procedūrų pripažinimas yra techninė priemonė. Tačiau, atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad ES rinkos atvėrimas trečiųjų šalių produktams turės ekonominio ir socialinio poveikio, Komitetas rekomenduoja Komisijai, prieš priimant bet kokį sprendimą, atlikti poveikio vertinimą ir įvertinti, ar ši priemonė nedarys poveikio Europos gamintojams (sėklas auginantiems ūkininkams ir sėklų bendrovėms), ypač labai mažoms ir mažosioms įmonėms. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Remiantis šiuo poveikio vertinimu ir atsižvelgiant į tai, kad dabartiniu laisvosios prekybos susitarimu su Ukraina neužtikrinama sąžininga prekyba taikant panašius mokesčių, socialinius ir aplinkos apsaugos standartus, pirmiausia būtina peržiūrėti LPS ir apskritai Europos prekybos politiką, kad būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos. Birželio 16 d. komunikate Europos Komisija, beje, yra numačiusi atlikti tokią peržiūrą, išsamiai išnagrinėti ES prekybos politiką ir pradėti viešas konsultacijas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tai ypač svarbu Ukrainos ir ES kukurūzų sėklų sektoriuje, kuriame gamybos sąnaudos Ukrainoje išvežant iš gamyklos yra daug mažesnės (apskaičiuota, kad 2019 m. skirtumas palyginti su Prancūzijos gamybos sąnaudomis buvo 26 proc.). Šie sprendimai paskatintų susimąstyti apie kukurūzų sėklų dauginimo šakas Europoje. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Atsižvelgiant į COVID-19 krizės metu įgytą patirtį, priklausomybė nuo trečiųjų šalių strateginiame apsirūpinimo maistu savarankiškumo sektoriuje negali būti priimtina, todėl šis klausimas turi būti sprendžiamas ankstyvuoju etapu. |
| --- | --- |

2.9.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL L 8, 2003 1 14, p. 10.

1

(2)  Pagal Tarybos direktyvas 66/401/EEB (OL 125, 1966 7 11, p. 2298), 66/402/EEB (OL 125, 1966 7 11, p. 2309), 2002/54/EB (OL L 193, 2002 7 20, p. 12) ir 2002/57/EB (OL L 193, 2002 7 20, p. 74).

2

(3)  OL C 74, 2005 3 23, p. 55; OL C 351, 2012 11 15, p. 92.

3

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/279

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone

(COM(2020) 215 final – 2020/95(COD))

(2020/C 429/36)

| Pranešėjas | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2020 6 17
  Taryba, 2020 6 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | 43 straipsnis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 ir 304 straipsniai |
| Atsakinga komisija | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215 / 0 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2020 6 17

Taryba, 2020 6 8

Teisinis pagrindas

43 straipsnis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 ir 304 straipsniai

Atsakinga komisija

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pakartoja savo nuomonėje 2018/05155 (1) išdėstytą poziciją dėl pasiūlymo dėl reglamento, kurios išvados ir rekomendacijos pateikiamos toliau. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitetas mano, kad siekiant užtikrinti vienodą ir veiksmingą Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) priimtų išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių įgyvendinimą Europos Sąjungoje, būtina jas perkelti į Sąjungos teisę. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vis dėlto EESRK mano, kad pateiktame pasiūlyme nenustatytas lankstus NAFO priimtų taisyklių perkėlimo į Sąjungos teisę mechanizmas ir nėra sprendžiamas būtino kasmetinio šių taisyklių atnaujinimo klausimas. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitetas pritaria greitesnei ir paprastesnei priemonei. Komitetas siūlo parengti vieno straipsnio reglamentą, kuriame būtų nustatyta, kad Europos Sąjunga privalo savo laivynui taikyti NAFO patvirtintas taisykles. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK pabrėžia, kad yra rizikinga nustatyti deleguotųjų aktų, kuriais Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti teisės aktus, sistemą netaikant įprastos procedūros. |
| --- | --- |

1.5

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

| 2.1 | Pagrindinis pateikto pasiūlymo tikslas – į Sąjungos teisę perkelti 2019 m. rugsėjį įvykusiame 41-ajame Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) metiniame susitikime priimtas išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemones. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Siūlomi techniniai pakeitimai dėl terminų, susijusių su laimikio ir pastangų limitais, žvejybos draudimu, laive laikomu laimikiu, tinklo akių dydžiu ir žvejybos ir produkcijos žurnalais. Taip pat įtraukiamos papildomos inspektavimo užduotys ir supaprastinamos mėnesinės laimikio ataskaitos. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Be to, siūloma atlikti keletą konkrečių redakcinių pakeitimų dėl juodųjų paltusų, produkcijos žurnalų ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, pateikiant su žvejybos laivų kontrole ir stebėjimu susijusias nuorodas į šios organizacijos interneto svetainę. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kitos siūlomos priemonės yra susijusios su nuostatų dėl matuoklių naudojimo patikslinimu ir ryklių išsaugojimu bei jų populiacijos valdymu, siūlant uždrausti specializuotąją arktinių ryklių žvejybą ir sumažinti šios rūšies priegaudą. Taip pat paaiškinamos frachtavimo susitarimų nuostatos. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pasiūlymu Komisijai suteikiami įgaliojimai iš dalies keisti technines išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo nuostatas, pavyzdžiui, dėl šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybos įrankių tinklo akių dydžio, rūšiuojamųjų tinklelių arba grotelių ir jungiamųjų grandinių, taip pat rajonų, kuriuose ribojama dugninės žvejybos veikla. Visa tai daroma siekiant į ES teisę sparčiai ir paprastai įtraukti galimus būsimus NAFO taisyklių pakeitimus, susijusius su šiomis išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pasiūlymu iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2019/833 (2). |
| --- | --- |

2.6

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK mano, kad siekiant užtikrinti vienodą paskutiniame metiniame NAFO susitikime priimtų išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių taikymą ES, būtina jas perkelti į Sąjungos teisę. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tačiau Komitetas mano, kad ši perkėlimo į nacionalinę teisę procedūra vis dar nėra sparti, nes šios priemonės kasmet keičiamos, o ES biurokratinis procesas yra labai lėtas, todėl NAFO priimtos taisyklės ir Sąjungos teisės aktai nuolat skiriasi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad šis pasiūlymas dėl reglamento nagrinėjamas būtent dėl to, kad nebuvo patvirtinta kita, spartesnė procedūra, kurią Komitetas siūlė 2019 m. ir kuriai pritarė susijusių valstybių narių ir sektorių institucijos. Tai būtų paprastas vieno straipsnio reglamentas, kuriame būtų išdėstytas Europos Sąjungos įsipareigojimas savo laivynui privalomai taikyti kasmet NAFO patvirtinamas taisykles. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitetas įspėja, kad dėl dabartinės procedūros atsiranda teisinis netikrumas ne tik įmonėms, bet ir pačioms institucijoms, nes kyla teisės aktų kolizija; be to, dėl to iškreipiamas priemonių, taikomų ne ES laivynams, įgyvendinimas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESRK mano, kad vienintelis dalykas, kuris palengvins deleguotųjų aktų sistemos įdiegimą yra galimybė Komisijai nustatyti taisykles be būtinybės laikytis įprastos procedūros. |
| --- | --- |

3.5

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė „Išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone“ (OL C 159, 2019 5 10, p. 60).

1

(2)  OL L 141, 2019 5 28, p. 1.

2

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/281

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Saugaus 5G ryšio diegimas ES. ES priemonių rinkinio įgyvendinimas“

(COM(2020) 50 final)

(2020/C 429/37)

| Pranešėjas | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Dumitru FORNEA |

Pranešėjas

Alberto MAZZOLA

Bendrapranešėjis

Dumitru FORNEA

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 3 9 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 9 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 217 / 0 / 2 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 3 9

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2020 9 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

217 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina valstybių narių ir Europos Komisijos iniciatyvą peržiūrėti valstybėse narėse pasiektą pažangą įgyvendinant visas ES priemonių rinkinyje rekomenduojamas strategines, technines ir pagrindines priemones, susijusias su 5G ekosistemos diegimo saugumu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad turint omenyje didėjantį 5G prietaikų sudėtingumą ir įvairovę (Europos Komisija nustatė tokius 2025 m. tikslus junglumo srityje: mokyklos, universitetai, mokslinių tyrimų centrai, ligoninės, pagrindiniai viešųjų paslaugų teikėjai ir skaitmeninei veiklai imlios įmonės turėtų turėti galimybę atsisiųsti ir nusiųsti duomenis internetu 1 Gbps greičiu; miesto ir kaimo gyventojų namų ūkiams turėtų būti užtikrinamas toks junglumas, kad jos galėtų atsisiųsti duomenis ne mažesniu kaip 100 Mbps greičiu; miestų teritorijose, pagrindiniuose keliuose ir geležinkeliuose 5G ryšys turėtų veikti nenutrūkstamai), šia 5G ekosistemos ir Komisijos veiksmų, skirtų užtikrinti 5G tinklų kibernetinį saugumą ir diversifikuotą 5G vertės grandinę, techninį standartizavimą ir sertifikavimą, tiesiogines užsienio investicijas, prekybos ir konkurencijos apsaugos priemones, viešųjų paslaugų įsipareigojimus, viešuosius pirkimus ir kibernetinio saugumo diplomatijos priemones, peržiūra turėtų būti atsižvelgiama į geopolitinį, infrastruktūros ir duomenų saugumą ir sveikatos apsaugą, taip pat pagal SESV 168 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nuomone, svarbu, kad Europos 5G ekosistemoje būtų užtikrinamas vientisumas, konfidencialumas, atsakingas valdymas ir veiklos vykdymas, saugumas, tiekimo pakeičiamumas, aparatinės ir programinės įrangos sąveikumas, bendri techniniai ir teisiniai standartai, paslaugos teikimo tęstinumas, srauto patikimumas ir duomenų apsauga, taip pat ryšio užtikrinimas visose teritorijose, įskaitant retai apgyvendintas vietas, aiški komunikacija su naudotoju kaip aktyviu skaitmeninės rinkos dalyviu ir dinamiškas Tarptautinės apsaugos nuo nejonizuojančiosios spinduliuotės komisijos (ICNIRP) gairių taikymas siekiant apsaugoti gyventojų sveikatą ir kartu kuo labiau sumažinti radiaciją. ICNIRP atitinkamai pritaikė 1998 m. gairių dalį, skirtą radijo dažnių elektromagnetiniams laukams. Šiame dokumente pristatomos peržiūrėtos gairės, kuriose yra numatyta žmonių apsauga nuo 100 kHz–300 Ghz radijo dažnių elektromagnetinių laukų poveikio. Health Phys. 118(5):483–524; 2020- 2020 m. kovo mėn. ICNIRP (2020 m.) atliko tam tikrus pakeitimus siekdama užtikrinti, kad tokios naujos technologijos kaip 5G nepadarytų žalos, nepaisant dabartinių mūsų lūkesčių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK prašo Europos Komisijos griežtai stebėti pažangą, pasiektą diegiant ir praktikoje naudojant 5G ryšį, ir ragina valstybes nares dar labiau paspartinti procesą ir užtikrinti atsakingą įgyvendinimą, atsižvelgiant į visus saugumo ir saugos aspektus, įskaitant susijusius su 5G technologijų poveikiu gyventojų sveikatai ir gyvosioms ekosistemoms, visuomenei, ekonomikai ir konkurencijai, švietimui ir profesiniam mokymui bei užtikrinti, kad būtų paisoma pagrindinių teisių. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina ES tapti pasauline lydere kuriant būsimosios kartos 5G judriojo ryšio technologiją ir sukurti saugią skaitmeninę infrastruktūrą, kuri, vykstant radikaliems prieigos prie judriojo ryšio duomenų pokyčiams, taptų tvirta naujos modernios Europos pramonės strategijos sudedamąja dalimi ir turėtų didžiulį dinamišką potencialą didinti našumą bei plėtoti ekonomiką ir piliečiams teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Konkrečiai EESRK mano, kad ypač svarbu vertinti tiekėjų rizikos profilį ir taikyti atitinkamus apribojimus, be kita ko, būtinus draudimus siekiant veiksmingai sumažinti riziką ir apibrėžti įsipareigojimus, tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką pagrindiniams objektams, kurie ES koordinuotame rizikos vertinime laikomi ypatingos svarbos ir slaptais. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK nuomone, vidutinės trukmės laikotarpiu Europa būtinai turi siekti savarankiškumo ir nepriklausomumo šioje srityje ir tvirtai remti mokslinius tyrimus ir Europos verslo įvairovę. EESRK mano, kad svarbu skirti daugiau ES išteklių skaitmeniniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms bei remti veiklos vykdytojų ir tiekėjų investicijas į naujas saugumo technikos funkcijas, nes lėšos turi būti investuojamos kartu užtikrinant rinkos gebėjimą atpažinti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama padidinti sistemų saugumą ir atsparumą, bei už jas atlyginti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Svarbu suteikti saugumo garantijas visoms valstybėms narėms, išsaugant mokslinių tyrimų centrus įvairiose ES vietovėse: EESRK pakartoja savo siūlymą kiekvienoje šalyje turėti bent du tiekėjus, iš kurių bent vienas būtų įsisteigęs Europoje, kurie galėtų užtikrinti duomenų politinį saugumą ir sveikatos srities reikalavimų vykdymą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK teigimu, reikia ne tik tinkamai panaudoti nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimų įgyvendinimo priemones bei didinti telekomunikacijų operatorių vaidmenį siekiant vartotojo įgalėjimo, kad jis gebėtų tapti iniciatyviu rinkos dalyviu, bet ir daugiau dėmesio skirti toms naudotojams, piliečiams ir atitinkamoms pilietinės visuomenės organizacijoms skirtoms priemonėms, kurios yra ribotos ir nepakankamai veiksmingos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Europos Komisija, Europos Parlamentas, Taryba ir valstybių narių vyriausybės bei parlamentai privalo sukurti demokratinę konsultavimosi sistemą, kurioje visuomenei būtų pristatomi moksliniai ar technologiniai argumentai, teisinės garantijos ir kompetentingų institucijų atsakymai į pilietinės visuomenės klausimus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja stiprinti Europos technologinę diplomatiją, kad ES užtikrintų teisingesnes abipuses sąlygas prekybai ir investavimui, ypač kai tai susiję su įmonių patekimu į rinką, subsidijomis, viešaisiais pirkimais, technologijų perdavimu, pramonine nuosavybe ir socialiniais bei aplinkos standartais. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Įžanga

| 2.1. | 5G tinklų saugumo klausimas yra strategiškai svarbus piliečiams, įmonėms, visai bendrajai rinkai ir ES technologiniam suverenumui. Dar 2013 m. Komisija paskelbė ES pavyzdinę iniciatyvą dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės 5G technologijos srityje (5G PPP), kuria siekta paspartinti 5G technologijos mokslinius tyrimus ir inovacijas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Numatoma, kad 2025 m. visame pasaulyje iš 5G gautos pajamos sieks daugiau kaip 100 mlrd. EUR, todėl 5G yra vienas pagrindinių Europos konkurencingumo pasaulio rinkoje veiksnių, o jo kibernetinis saugumas yra itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos strateginį savarankiškumą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 5G tinklai, grindžiami dabartinėmis 4-osios kartos (4G) tinklo technologijomis ir šviesolaidinio tinklo infrastruktūra, atveria naujas paslaugų teikimo galimybes ir tampa didelę Sąjungos ekonomikos dalį įgalinančiu veiksniu bei atramine struktūra teikiant įvairias pagrindines paslaugas, reikalingas vidaus rinkos veikimui ir gyvybiškai svarbių ekonominių ir visuomeninių funkcijų, kaip antai energetikos, transporto, bankų ir sveikatos paslaugų bei žemės ūkio ir pramonės gamybos, platinimo ir vartojimo sistemų išlaikymui bei valdymui. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgiant į svarbų 5G tinklų vaidmenį ES ekonomikos ir visuomenės skaitmeninėje transformacijoje, skaitmeninę ekosistemą sudarančių infrastruktūros objektų tarpusavio ryšį ir tarpvalstybiškumą bei tarpvalstybinį jiems kylančių grėsmių pobūdį, vienos valstybės narės 5G tinkle atsiradus pažeidžiamų vietų ir (arba) įvykus su kibernetiniu saugumu susijusiems incidentams, pasekmes patirtų visa Sąjunga. Dėl šios priežasties reikia numatyti priemones, kurios būtų grindžiamos aukštu bendru 5G tinklų kibernetinio saugumo lygiu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2016 m. Europos Komisija – įgyvendindama iniciatyvų rinkinį, pagrįstą komunikatu „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (1) (2) ir apimantį elektroninių ryšių reguliavimo sistemos reformą (3) ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) funkcijas (4), bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetus (5) ir interneto ryšio vietos bendruomenėse rėmimo priemones (6) – priėmė Europos 5G veiksmų planą (7), kurį EESRK įvertino teigiamai (8). Šiuo planu siekiama padidinti ES pastangas plėtoti 5G infrastruktūrą ir paslaugas bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, tuo tikslu buvo parengtos viešųjų ir privačių investicijų į ES 5G infrastruktūros objektus gairės bei nustatytas tikslas iki 2020 m. įdiegti komercinius 5G tinklus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kaip apibrėžta Europos Komisijos rekomendacijoje (9), 5G tinklai yra „visuma su mobiliojo ir belaidžio ryšio technologija susijusių tinklo infrastruktūros elementų, naudojamų ryšio ir pridėtinės vertės paslaugoms teikti ir pasižyminčių pažangiomis veikimo savybėmis, kaip antai labai didele duomenų perdavimo sparta ir pajėgumu, nedidelės delsos ryšiu, itin dideliu patikimumu arba galimybe veikti prijungus daug įrenginių“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rekomendacijoje pažymėta, kad Europos Komisija rems tokį ES požiūrį į 5G kibernetinį saugumą ir, kaip prašo valstybės narės, stengsis užtikrinti 5G infrastruktūros bei tiekimo grandinės saugumą, prireikus tam panaudodama visas turimas priemones:






  — | telekomunikacijoms, multimedijai ir kibernetiniam saugumui taikomas taisykles, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

telekomunikacijoms, multimedijai ir kibernetiniam saugumui taikomas taisykles,

| — | standartizavimo, taip pat ir sertifikavimo koordinavimą ES lygmeniu, |
| --- | --- |

—

standartizavimo, taip pat ir sertifikavimo koordinavimą ES lygmeniu,

| — | tiesioginių užsienio investicijų kontrolės sistemą, kuria siekiama apsaugoti Europos 5G tiekimo grandinę, |
| --- | --- |

—

tiesioginių užsienio investicijų kontrolės sistemą, kuria siekiama apsaugoti Europos 5G tiekimo grandinę,

| — | prekybos apsaugos priemones, |
| --- | --- |

—

prekybos apsaugos priemones,

| — | konkurencijos taisykles, |
| --- | --- |

—

konkurencijos taisykles,

| — | viešuosius pirkimus, užtikrindama, kad bus deramai atsižvelgta į su saugumu susijusius aspektus, |
| --- | --- |

—

viešuosius pirkimus, užtikrindama, kad bus deramai atsižvelgta į su saugumu susijusius aspektus,

| — | ES finansavimo programas, užtikrindama, kad jo gavėjai laikysis atitinkamų saugumo reikalavimų. |
| --- | --- |

—

ES finansavimo programas, užtikrindama, kad jo gavėjai laikysis atitinkamų saugumo reikalavimų.

| 2.8. | 2019 m. liepos mėn. valstybės narės pristatė savo nacionalinio rizikos vertinimo išvadas TIS direktyvoje (10) numatytai bendradarbiavimo grupei (sudarytai iš valstybių narių atstovų), Komisijai ir Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrai (ENISA) ir pagal standartą ISO/IEC 27005 pateikė informaciją apie pagrindinę 5G infrastruktūroje vykdomą veiklą, jai kylančias grėsmes, jos pažeidžiamas vietas ir pagrindinius rizikos scenarijus, taip pat aprašė galimus būdus, kuriais priešiški subjektai galėtų pasinaudoti išnaudodami tam tikros veiklos pažeidžiamas vietas: šie nacionaliniai įvertinimai tapo pagrindu vėliau atlikti koordinuotą įvertinimą ir parengti bendrą galimų rizikos švelninimo priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | 2019 m. spalio mėn. TIS bendradarbiavimo grupė, remiama Europos Komisijos ir ENISA, paskelbė ataskaitą dėl ES koordinuoto rizikos, susijusios su 5G tinklų kibernetiniu saugumu, vertinimo, kurioje buvo įvardytos įvairios svarbios saugumo srities problemos, susijusios su pagrindinių programinės įrangos technologijų, programų ir paslaugų diegimu, tiekėjų vaidmeniu kuriant ir naudojant 5G tinklus ir priklausomybės nuo atskirų tiekėjų laipsniu:






  — | gali tapti lengviau vykdyti išpuolius ir gali atsirasti daugiau spragų, per kurias jie būtų vykdomi, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

gali tapti lengviau vykdyti išpuolius ir gali atsirasti daugiau spragų, per kurias jie būtų vykdomi,

| — | dėl naujų 5G tinklo struktūros charakteristikų ir funkcijų tam tikros tinklo įrenginių dalys ar funkcijos taps vis jautresnės, |
| --- | --- |

—

dėl naujų 5G tinklo struktūros charakteristikų ir funkcijų tam tikros tinklo įrenginių dalys ar funkcijos taps vis jautresnės,

| — | kils rizika, susijusi su judriojo ryšio tinklų operatorių priklausomybe nuo tiekėjų ir atsiras daugiau būdų rengti išpuolius, kuriais galės pasinaudoti priešiški subjektai, |
| --- | --- |

—

kils rizika, susijusi su judriojo ryšio tinklų operatorių priklausomybe nuo tiekėjų ir atsiras daugiau būdų rengti išpuolius, kuriais galės pasinaudoti priešiški subjektai,

| — | taps svarbu įvertinti atskirų tiekėjų rizikos profilį, atsižvelgiant į tikimybę, kad tiekėjui gali daryti įtaką ES nepriklausanti šalis, |
| --- | --- |

—

taps svarbu įvertinti atskirų tiekėjų rizikos profilį, atsižvelgiant į tikimybę, kad tiekėjui gali daryti įtaką ES nepriklausanti šalis,

| — | išaugs dėl didelės priklausomybės nuo tiekėjų kylanti rizika nukentėti, jeigu tiekimas būtų nutrauktas dėl prekybinės įtampos ar kitų priežasčių, |
| --- | --- |

—

išaugs dėl didelės priklausomybės nuo tiekėjų kylanti rizika nukentėti, jeigu tiekimas būtų nutrauktas dėl prekybinės įtampos ar kitų priežasčių,

| — | iškils grėsmės tinklų prieinamumui bei vientisumui, jos bus susijusios su spręstinais uždaviniais saugumo, konfidencialumo ir privatumo srityse. |
| --- | --- |

—

iškils grėsmės tinklų prieinamumui bei vientisumui, jos bus susijusios su spręstinais uždaviniais saugumo, konfidencialumo ir privatumo srityse.

| 2.10. | Dėl visų šių uždavinių atsiranda nauja saugumo paradigma, verčianti iš naujo įvertinti dabartinę sektoriui ir jo ekosistemai taikomą politiką ir saugumo sistemą, o valstybes nares įpareigojanti imtis būtinų rizikos mažinimo priemonių. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | 2019 m. lapkričio 21 d. ENISA paskelbė išsamią ataskaitą Su 5G tinklais susijusių grėsmių apžvalga, į kurią įtraukė savo atliktus su penktosios kartos judriojo ryšio tinklais susijusių grėsmių įvertinimus ir ES valstybių narių ataskaitą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | 2020 m. sausio 29 d. TIS bendradarbiavimo grupė paskelbė dokumentą „5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinys“ (11), kuriame nurodė įvairias galimas bendras priemones, kuriomis būtų galima sumažinti pagrindines grėsmes 5G tinklų kibernetiniam saugumui ir parengti gaires, pagal kurias būtų nustatomos prioritetinės priemonės, įtrauktinos į nacionalinius ir ES rizikos mažinimo planus. Tą pačią dieną Europos Komisija priėmė komunikatą dėl saugumo priemonių rinkinio (12), dėl kurio teikiama ši nuomonė. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Pagrindiniai 5G tinklų infrastruktūros suinteresuotieji subjektai yra:






  — | piliečiai, vartotojai ir galutiniai 5G ryšio naudotojai, |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

piliečiai, vartotojai ir galutiniai 5G ryšio naudotojai,

| — | judriojo ryšio tinklo operatoriai (JRTO) – subjektai, kurie, su trečiųjų šalių pagalba valdydami savo tinklą, teikia judriojo ryšio paslaugas naudotojams, |
| --- | --- |

—

judriojo ryšio tinklo operatoriai (JRTO) – subjektai, kurie, su trečiųjų šalių pagalba valdydami savo tinklą, teikia judriojo ryšio paslaugas naudotojams,

| — | judriojo ryšio tinklo operatorių tiekėjai – subjektai, kurie teikia JRTO paslaugas ar infrastruktūras, siekdami kurti ir (arba) valdyti savo tinklus. Šiai kategorijai priklauso: telekomunikacijų įrangos gamintojai; kiti trečiųjų šalių tiekėjai, kaip antai debesijos infrastruktūros objektų tiekėjai, sistemų integravimo įmonės, saugumo ir priežiūros paslaugų teikėjai, perdavimo įrangos gamintojai, |
| --- | --- |

—

judriojo ryšio tinklo operatorių tiekėjai – subjektai, kurie teikia JRTO paslaugas ar infrastruktūras, siekdami kurti ir (arba) valdyti savo tinklus. Šiai kategorijai priklauso: telekomunikacijų įrangos gamintojai; kiti trečiųjų šalių tiekėjai, kaip antai debesijos infrastruktūros objektų tiekėjai, sistemų integravimo įmonės, saugumo ir priežiūros paslaugų teikėjai, perdavimo įrangos gamintojai,

| — | prijungtų prietaisų gamintojai ir atitinkamų paslaugų teikėjai – subjektai, tiekiantys prie 5G tinklų jungiamus objektus (pvz., išmaniuosius telefonus, susietąsias transporto priemones) arba teikiantys su jais susietas paslaugas (pvz., e. sveikatos paslaugas) ar tų paslaugų dalis, patenkančias į 5G valdymo zoną, apibrėžtą paslaugomis arba Mobile Edge Computing grindžiamoje struktūroje, |
| --- | --- |

—

prijungtų prietaisų gamintojai ir atitinkamų paslaugų teikėjai – subjektai, tiekiantys prie 5G tinklų jungiamus objektus (pvz., išmaniuosius telefonus, susietąsias transporto priemones) arba teikiantys su jais susietas paslaugas (pvz., e. sveikatos paslaugas) ar tų paslaugų dalis, patenkančias į 5G valdymo zoną, apibrėžtą paslaugomis arba Mobile Edge Computing grindžiamoje struktūroje,

| — | kiti suinteresuotieji subjektai, įskaitant paslaugų ir turinio teikėjus. |
| --- | --- |

—

kiti suinteresuotieji subjektai, įskaitant paslaugų ir turinio teikėjus.

Visi šie suinteresuotieji subjektai yra svarbūs siekiant užtikrinti saugumą, nes gali tiek prisidėti prie 5G tinklų informacinio saugumo užtikrinimo, tiek tapti spragomis ar priemonėmis išpuoliams vykdyti. Todėl svarbu įvertinti su jų padėtimi 5G ekosistemoje susijusią riziką.

| 2.14. | Pagrindinės tradicinės grėsmių kategorijos yra susijusios su kompromisais konfidencialumo, vientisumo ir prieinamumo srityse. Kalbant konkrečiai, buvo nustatyta keletas grėsmių 5G tinklams scenarijų:






  — | vietinio arba bendrojo 5G tinklo tiekimo nutrūkimas (grėsmė prieinamumui), |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

vietinio arba bendrojo 5G tinklo tiekimo nutrūkimas (grėsmė prieinamumui),

| — | 5G tinklo infrastruktūroje perduodamų duomenų šnipinėjimas (grėsmė konfidencialumui), |
| --- | --- |

—

5G tinklo infrastruktūroje perduodamų duomenų šnipinėjimas (grėsmė konfidencialumui),

| — | 5G tinklo infrastruktūroje perduodamų duomenų pakeitimas arba remaršrutizacija (grėsmė vientisumui ir (arba) konfidencialumui), |
| --- | --- |

—

5G tinklo infrastruktūroje perduodamų duomenų pakeitimas arba remaršrutizacija (grėsmė vientisumui ir (arba) konfidencialumui),

| — | kitų skaitmeninių infrastruktūrų arba sistemų sunaikinimas arba iškreipimas panaudojant 5G tinklus (grėsmė vientisumui ir (arba) prieinamumui). |
| --- | --- |

—

kitų skaitmeninių infrastruktūrų arba sistemų sunaikinimas arba iškreipimas panaudojant 5G tinklus (grėsmė vientisumui ir (arba) prieinamumui).

| 2.15. | Pačių valstybių arba jų remiamų subjektų keliamos grėsmės suvokiamos kaip labai reikšmingos, nes jas keliantys subjektai vertinami kaip rimčiausi ir keliantys didžiausias grėsmes, kadangi jie gali turėti priežasčių, ketinimų ir, svarbiausia, gebėjimų nuolat vykdyti sudėtingus išpuolius, kenkiančius 5G tinklų saugumui.
  Nors daugelis šių pažeidžiamumo aspektų būdingi ne vien 5G tinklams, tikėtina, kad, įdiegus 5G technologiją, jų skaičius ir reikšmingumas išaugs dėl sudėtingesnės technologijos ir išaugsiančio ekonominės veiklos vykdytojų bei visuomenės pasitikėjimo šia infrastruktūra. |
| --- | --- |

2.15.

Nors daugelis šių pažeidžiamumo aspektų būdingi ne vien 5G tinklams, tikėtina, kad, įdiegus 5G technologiją, jų skaičius ir reikšmingumas išaugs dėl sudėtingesnės technologijos ir išaugsiančio ekonominės veiklos vykdytojų bei visuomenės pasitikėjimo šia infrastruktūra.

| 2.16. | Kalbant konkrečiai, kadangi 5G tinklai bus didžiąja dalimi grindžiami programine įranga, atsiradus pagrindinėms saugos spragoms, kaip antai susijusioms su įrangos tiekėjų vangiai vykdomais programinės įrangos plėtros procesais, minėtiems subjektams galėtų tapti lengviau produktuose tyčia palikti slaptus prisijungimo būdus ir padaryti juos taip pat dar sunkiau aptinkamus. Todėl jų neigiamas poveikis gali būti ypač didelis ir platus. Kol nėra iki galo išspręsti kibernetinio saugumo uždaviniai, kylantys dėl 4G technologijos, su 5G technologija susijusios problemos gali eksponentiškai išaugti. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Taip pat esama pažeidžiamų vietų, susijusių su procesu ar konfigūracija, kuriomis gali tapti:






  — | specializuoto ir parengto personalo, gebančio apsaugoti, stebėti ir išlaikyti 5G tinklus, trūkumas, |
| --- | --- | --- |

2.17.

—

specializuoto ir parengto personalo, gebančio apsaugoti, stebėti ir išlaikyti 5G tinklus, trūkumas,

| — | tinkamų vidinių saugos patikrinimų, stebėsenos, saugumo valdymo sistemų trūkumas ir nepakankamas rizikos valdymas, |
| --- | --- |

—

tinkamų vidinių saugos patikrinimų, stebėsenos, saugumo valdymo sistemų trūkumas ir nepakankamas rizikos valdymas,

| — | netinkamos saugumo užtikrinimo arba eksploatavimo priežiūros procedūros, kaip antai 5G tinklų programinės įrangos atnaujinimas ir (arba) pataisų valdymas, |
| --- | --- |

—

netinkamos saugumo užtikrinimo arba eksploatavimo priežiūros procedūros, kaip antai 5G tinklų programinės įrangos atnaujinimas ir (arba) pataisų valdymas,

| — | neatitiktis 3GPP standartams arba netinkamas standartų diegimas, |
| --- | --- |

—

neatitiktis 3GPP standartams arba netinkamas standartų diegimas,

| — | tinklo konstrukcijos arba jo struktūros spragos, įskaitant veiksmingų skubios nuolatinės pagalbos mechanizmų nebuvimą, netinkamą arba klaidingą jų konfigūraciją, pvz., atliekant virtualizaciją arba nustatant administravimo ar prieigos teises, |
| --- | --- |

—

tinklo konstrukcijos arba jo struktūros spragos, įskaitant veiksmingų skubios nuolatinės pagalbos mechanizmų nebuvimą, netinkamą arba klaidingą jų konfigūraciją, pvz., atliekant virtualizaciją arba nustatant administravimo ar prieigos teises,

| — | netinkami vietinės ir nuotolinės prieigos prie tinklo komponentų suteikimo kriterijai, |
| --- | --- |

—

netinkami vietinės ir nuotolinės prieigos prie tinklo komponentų suteikimo kriterijai,

| — | nepakankamai griežti tiekimo proceso saugumo reikalavimai: ši pažeidžiama vieta gali atsirasti dėl netinkamos tiekėjų pasirinkimo strategijos arba kai saugumui neteikiama pirmenybė prieš kitus aspektus. |
| --- | --- |

—

nepakankamai griežti tiekimo proceso saugumo reikalavimai: ši pažeidžiama vieta gali atsirasti dėl netinkamos tiekėjų pasirinkimo strategijos arba kai saugumui neteikiama pirmenybė prieš kitus aspektus.

| 2.18. | Pavienių tiekėjų rizikos profiliai turi būti vertinami atsižvelgiant į įvairius veiksnius, konkrečiai: galimybę, kad, dėl stiprių tiekėjo sąsajų su konkrečios trečiosios valstybės vyriausybe, tam tiekėjui gali daryti įtaką ES nepriklausanti šalis; trečiosios valstybės teisės aktus, visų pirma tais atvejais, kai nėra teisės aktų ar demokratijos stabdžių ir atsvarų sistemos ir dėl to ES veikiančios bendrovių patronuojamosios įmonės gali būti atgrasomos nuo ES teisės aktų laikymosi, arba kai ES ir atitinkama trečioji valstybė nėra sudariusios susitarimo dėl saugumo arba duomenų apsaugos; tiekėjo įmonės bendrosios nuosavybės teise valdomos struktūros pobūdį; trečiosios valstybės gebėjimą daryti kokį nors spaudimą, įskaitant susijusį su įrenginių pagaminimo vieta; bendrąją tiekėjo kibernetinio saugumo praktikos ir produktų kokybę, įskaitant savo tiekimo grandinės kontrolės mastą ir tinkamus saugumo praktikos prioritetus. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Valstybės narės susitarė užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos priemonės tinkamai ir proporcingai reaguoti į jau nustatytą ir ateityje galinčią kilti riziką. Kalbant konkrečiai, jos susitarė, kad, taikydamos rizika grindžiamą požiūrį, būtų pajėgios 5G tinklo įrangos tiekimą, diegimą ir veikimą apriboti, uždrausti ir (arba) nustatyti jam taikytinus konkrečius reikalavimus ar sąlygas. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų:






  — | griežtinti judriojo ryšio tinklo operatoriams taikomus saugumo reikalavimus, pvz., griežtą prieigos kontrolę, saugaus eksploatavimo ir stebėsenos taisykles, specifinių funkcijų perdavimo rangovams apribojimus, |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

griežtinti judriojo ryšio tinklo operatoriams taikomus saugumo reikalavimus, pvz., griežtą prieigos kontrolę, saugaus eksploatavimo ir stebėsenos taisykles, specifinių funkcijų perdavimo rangovams apribojimus,

| — | vertinti tiekėjų rizikos profilį remiantis objektyviais ir aiškiais kriterijais; pagal juos taikyti atitinkamus apribojimus pagal proporcingumo ir teisinio tikrumo principus, be kita ko, veiksmingam rizikos mažinimui būtinus draudimus tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką pagrindiniams objektams, kurie ES koordinuotame rizikos vertinime apibrėžti kaip ypatingos svarbos ir slapti, |
| --- | --- |

—

vertinti tiekėjų rizikos profilį remiantis objektyviais ir aiškiais kriterijais; pagal juos taikyti atitinkamus apribojimus pagal proporcingumo ir teisinio tikrumo principus, be kita ko, veiksmingam rizikos mažinimui būtinus draudimus tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką pagrindiniams objektams, kurie ES koordinuotame rizikos vertinime apibrėžti kaip ypatingos svarbos ir slapti,

| — | diegti visuotinai pripažintus ir įgyvendinamus bei bendru sutarimu pagrįstus saugumo standartus ir geriausią patirtį, |
| --- | --- |

—

diegti visuotinai pripažintus ir įgyvendinamus bei bendru sutarimu pagrįstus saugumo standartus ir geriausią patirtį,

| — | užtikrinti, kad kiekvienas operatorius turėtų tinkamą kelių pardavėjų strategiją, kad išvengtų bet kokios didelės priklausomybės nuo vienintelio tiekėjo ar tiekėjų, kurių rizikos profilis yra panašus, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad kiekvienas operatorius turėtų tinkamą kelių pardavėjų strategiją, kad išvengtų bet kokios didelės priklausomybės nuo vienintelio tiekėjo ar tiekėjų, kurių rizikos profilis yra panašus,

| — | griežtai kontroliuoti 5G tinklo prieigą, valdymą, eksploatavimo ir stebėsenos saugumą, tam panaudojant jo komponentų ir (arba) procesų sertifikavimą. Ši strategija turi būti grindžiama valstybių narių ir operatorių atlikta rizikos analize, kad pasirinkus kelių pardavėjų strategiją nepadidėtų operatoriaus tinklui kylančios rizikos lygis, |
| --- | --- |

—

griežtai kontroliuoti 5G tinklo prieigą, valdymą, eksploatavimo ir stebėsenos saugumą, tam panaudojant jo komponentų ir (arba) procesų sertifikavimą. Ši strategija turi būti grindžiama valstybių narių ir operatorių atlikta rizikos analize, kad pasirinkus kelių pardavėjų strategiją nepadidėtų operatoriaus tinklui kylančios rizikos lygis,

| — | užtikrinti tinkamą nacionalinio lygmens tiekėjų pusiausvyrą ir išvengti priklausomybės nuo tiekėjų, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką, taip pat skatinant didesnį įrangos sąveikumą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą nacionalinio lygmens tiekėjų pusiausvyrą ir išvengti priklausomybės nuo tiekėjų, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką, taip pat skatinant didesnį įrangos sąveikumą,

| — | išlaikyti diversifikuotą ir tvarią 5G tiekimo grandinę, kad būtų išvengta ilgalaikės priklausomybės, visapusiškai ES tiesioginių užsienio investicijų kontrolės priemones, prekybos apsaugos priemones, konkurencijos taisykles, ES viešiesiems pirkimams taikomą tvarką, |
| --- | --- |

—

išlaikyti diversifikuotą ir tvarią 5G tiekimo grandinę, kad būtų išvengta ilgalaikės priklausomybės, visapusiškai ES tiesioginių užsienio investicijų kontrolės priemones, prekybos apsaugos priemones, konkurencijos taisykles, ES viešiesiems pirkimams taikomą tvarką,

| — | stiprinti ES vidinius pajėgumus 5G ir vėlesnės kartos technologijų srityje, naudojant atitinkamas ES programas ir finansavimą, užtikrinti valstybių narių veiksmų standartų nustatymo srityje koordinavimą, didinant testavimo ir audito pajėgumus ir siekiant konkrečių tikslų saugumo srityje, ir parengti atitinkamas ES masto sertifikavimo schemas pagal kompiuterinio saugumo teisės aktus bei skatinti sąveikumą. |
| --- | --- |

—

stiprinti ES vidinius pajėgumus 5G ir vėlesnės kartos technologijų srityje, naudojant atitinkamas ES programas ir finansavimą, užtikrinti valstybių narių veiksmų standartų nustatymo srityje koordinavimą, didinant testavimo ir audito pajėgumus ir siekiant konkrečių tikslų saugumo srityje, ir parengti atitinkamas ES masto sertifikavimo schemas pagal kompiuterinio saugumo teisės aktus bei skatinti sąveikumą.

| 2.21. | Kaip ne kartą pabrėžė Europos Komisija, ES vidaus rinka yra ir lieka atvira visiems, norintiems atvykti į Europą, bet visi privalo laikytis aiškių, griežtų ir objektyviais kriterijais grindžiamų taisyklių. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | 2020 m. birželio 6 d. Taryba pabrėžė, jog svarbu užtikrinti ES skaitmeninį suverenumą ir bendradarbiavimą, kurti sinergiją panaudojant ES programas, kaip antai Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir Skaitmeninės Europos programą, vystyti skaitmeninius įgūdžius, plėtoti duomenimis grindžiamą ekonomiką, taip pat akcentavo dirbtinio intelekto ir kompiuterių saugumo svarbą bei aktyvų skaitmeninių technologijų vaidmenį siekiant žaliojo kurso tikslų. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Europos Komisijos komunikatas

| 3.1. | Atsakydama į TIS bendradarbiavimo grupės 5G saugumo priemonių rinkinį, Komisija:






  — | remdamasi valstybių narių prašymais, stengiasi užtikrinti 5G infrastruktūros bei tiekimo grandinės saugumą, prireikus tam panaudodama visas turimas priemones, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

remdamasi valstybių narių prašymais, stengiasi užtikrinti 5G infrastruktūros bei tiekimo grandinės saugumą, prireikus tam panaudodama visas turimas priemones,

| — | ragina valstybes nares ir institucijas užtikrinti veiksmingų rizikos mažinimo strategijų įgyvendinimą ir imtis papildomų ES lygmens koordinavimo priemonių siekiant įgyvendinti suderintą požiūrį į 5G kibernetinį saugumą, |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares ir institucijas užtikrinti veiksmingų rizikos mažinimo strategijų įgyvendinimą ir imtis papildomų ES lygmens koordinavimo priemonių siekiant įgyvendinti suderintą požiūrį į 5G kibernetinį saugumą,

| — | ragina valstybes nares įgyvendinti visas priemonių rinkinio išvadose rekomenduojamas priemones ir parengti bendrą jų įgyvendinimo ataskaitą, o TIS bendradarbiavimo grupė toliau dirbs, kad padėtų įgyvendinti priemonių paketą, |
| --- | --- |

—

ragina valstybes nares įgyvendinti visas priemonių rinkinio išvadose rekomenduojamas priemones ir parengti bendrą jų įgyvendinimo ataskaitą, o TIS bendradarbiavimo grupė toliau dirbs, kad padėtų įgyvendinti priemonių paketą,

| — | jos kompetencijai priskirtose srityse numato veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti 5G tinklų kibernetinį saugumą, apsaugoti diversifikuotą 5G vertės grandinę, technikos standartų nustatymą ir sertifikavimą, tiesiogines užsienio investicijas ir užtikrinti prekybos bei konkurencijos apsaugos priemones, panaudoti viešuosius pirkimus ir kibernetinio saugumo diplomatijos priemones, taip pat jos pačios atitinkamas programas ir lėšas, visų pirma skiriamas moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sanglaudai bei plėtrai. |
| --- | --- |

—

jos kompetencijai priskirtose srityse numato veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti 5G tinklų kibernetinį saugumą, apsaugoti diversifikuotą 5G vertės grandinę, technikos standartų nustatymą ir sertifikavimą, tiesiogines užsienio investicijas ir užtikrinti prekybos bei konkurencijos apsaugos priemones, panaudoti viešuosius pirkimus ir kibernetinio saugumo diplomatijos priemones, taip pat jos pačios atitinkamas programas ir lėšas, visų pirma skiriamas moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sanglaudai bei plėtrai.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK yra įsitikinęs, kad naujosios 5G technologijos gali pakeisti mūsų sąveikos su pasauliu būdą, suteikdamos galimybių diegti naujas programas, verslo modelius, pasiūlyti naują gyvenimo būdą, pažangiuosius fabrikus, didesnį našumą ir naujas kokybiškas paslaugas piliečiams, galbūt atverdamos galimybes pritaikyti tokias proveržio technologijas kaip automatizuoti automobiliai ir pažangios gamybos bei platinimo sistemos, taip pat gali padėti sukurti tūkstančius tarpusavyje sujungtų įrenginių, kurie turėtų patekti į mūsų kasdienybę kaip daiktų interneto dalis. Tačiau EESRK tikisi, kad Europos Komisija atliks gilesnius 5G poveikio ir galimybių tyrimus bei sąnaudų ir naudos analizę nei 4G technologijos ar optinio pluošto telekomunikacijų naudojimo atveju. EESRK mano, kad labai svarbu, jog 5G ryšys būtų orientuotas į geresnį žiedinį išteklių naudojimą ir sumažintų didelį su energija susijusį CO2 pėdsaką. EESRK pabrėžia, kad svarbu socialinių struktūrinių pokyčių klausimą spręsti skatinant teisingą ir sklandų perėjimą ir sprendžiant įgūdžių trūkumo problemą, kad žmonės galėtų gauti geriau apmokamą, lankstų ir aukštos kvalifikacijos reikalaujantį darbą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Trys rizikos veiksniai – nekontroliuojamos pandemijos, nepakankamos ekonominės politikos priemonės ir geopolitinės „juodosios gulbės“ – gali pastūmėti pasaulinę ekonomiką į ilgalaikį nuosmukį ir sukelti finansų rinkos griūtį, tačiau visos Europos visuomenės grupės vis aiškiau suvokia, jog siekiant tvarios ekonomikos plėtros ir vykstant skaitmeninei revoliucijai – kurios vienas kertinių akmenų yra 5G technologija – reikia priemonių, kurios vienu metu apimtų technologinį suverenitetą, našumo augimą ir veiksmingesnį išteklių panaudojimą ir kuriomis būtų naudojamasi remiantis tinkama teisine ir reguliavimo bei ekonomikos ir finansų sistema. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK ragina ES institucijas ir valstybes nares kurti bendrąją skaitmeninę rinką ir vystyti gebėjimus integruoti bei naudoti 5G ryšio paslaugas Europos pramonės konkurencingumui apsaugoti ir padidinti: EESRK prašo Europos Komisijos griežtai stebėti pažangą diegiant ir praktikoje naudojant 5G ryšį ir ragina valstybes nares dar labiau paspartinti procesą, atsižvelgiant į visus saugumo ir saugos aspektus, įskaitant susijusius su 5G technologijų poveikiu visuomenės sveikatai ir gyvosioms ekosistemoms, visuomenei, ekonomikai ir konkurencijai, švietimui ir profesiniam mokymui bei užtikrinti, kad būtų paisoma pagrindinių teisių, pavyzdžiui, teisės į nuosavybę ar privatumą, ir asmens duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK ragina ES tapti pasauline lydere kuriant būsimosios kartos 5G judriojo ryšio technologiją ir sukurti saugią skaitmeninę infrastruktūrą, kuri, vykstant radikaliems prieigos prie judriojo ryšio duomenų pokyčiams, taptų tvirta naujos modernios Europos pramonės strategijos sudedamąja dalimi ir turėtų didžiulį dinamišką potencialą didinti našumą bei plėtoti ekonomiką ir piliečiams teikiamas paslaugas, nes būtent piliečių gerovė ir klimato bei aplinkos apsauga lemia ES vietą priešakinėse 5G revoliucijos gretose. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kadangi kibernetinis ir nacionalinis saugumas yra du neatsiejami aspektai, EESRK mano, kad bet koks ES valstybės narės sprendimas nacionalinio saugumo klausimais turi būti priimamas atsižvelgiant į ES kontekstą, o netechninio pobūdžio vertinimai turėtų būti objektyviai taikomi remiantis ES lygmeniu apibrėžtais rizikos vertinimo kriterijais, reikalingais siekiant sukurti visoje Europoje prognozuojamą ir suderintą teisės sistemą, kurioje būtų užtikrintas visiškas sąveikumas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK mano, kad informacijos kokybė ir jos perteikimo būdai – vadinamasis framing effect, šališkumas, arba svarba – daro didelę įtaką gavėjų elgsenai. Todėl, siekiant skatinti vartotojo įgalėjimą, reikia nustatyti jo švietimo ir gebėjimų didinimo priemones, kad jis galėtų tapti aktyviu skaitmeninės rinkos dalyviu. EESRK pripažįsta, kad būtina teikti piliečiams atnaujintą ir teisingą informaciją apie 5G teikiamą naudą ir keliamą riziką, dėl kurios sutartų didžioji dalis mokslininkų bendruomenės, ir nurodyti aspektus, dėl kurių nėra aiškiai sutariama. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK yra įsitikinęs, kad prieiga prie Europos skaitmeninės rinkos ir toliau turi būti laisva, be diskriminacijos, prieinama bet kuriai įmonei, bet turi būti laikomasi tvirtai ir aiškiai nustatytų europinių vertinimo bei saugumo taisyklių, standartų ir kriterijų, kuriuos taikant Europos strategijos tikslu taptų europinio technologinio suvereniteto sugrąžinimas ir atgaivinimas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nors du iš penkių pagrindinių infrastruktūros objektų tiekėjų yra įsikūrę Europoje, dar du – Kinijoje ir vienas – Korėjoje (13), tarp pirmųjų 5G prietaisų ir mikroschemų rinkinių gamintojų nėra nė vienos didelės Europos įmonės; EESRK įsitikinęs, kad reikia užtikrinti tiekėjų įvairovę, kad bent vieno iš jų patronuojamoji įmonė būtų Europoje ir kad būtų sukurta sistema, kurioje būtų užtikrinamas aparatinės ir programinės įrangos sąveikumas ir visiškas pakeičiamumas, taip pat būtų siekiama visiško Europos technologinio suvereniteto glaudaus tarptautinio bendradarbiavimo ir visiško abipusio rinkų atvėrimo, prieinamumo ir veikimo sąlygomis. Toks diversifikavimas gali būti taikomas tol, kol paslaugų sąveikumas yra įmanomas ir dėl įvairovės nepadidėja kibernetinio saugumo rizika. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK nuomone, vidutinės trukmės laikotarpiu Europa būtinai turi siekti savarankiškumo ir nepriklausomumo šioje srityje, tvirtai remdama mokslinius tyrimus ir Europos verslo įvairovę. EESRK palankiai vertina valstybių narių patvirtintą su 5G technologijos diegimu susijusių ir Europos mastu jau įvertintų ES saugumo (apsaugos ir saugumo) priemonių rinkinį. Todėl jis mano, kad ES lygmeniu rekomenduojami griežti elektromagnetinių laukų poveikio apribojimai saugumo tikslais, grindžiami naujausiais Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) pripažintos Tarptautinės apsaugos nuo nejonizuojančiosios spinduliuotės komisijos (ICNIRP) nurodymais, turėtų būti taikomi visoms dažnių juostoms, kuriomis numatoma teikti 5G ryšio paslaugas (14): ICNIRP apribojimai yra grindžiami atsargumo principu, nes leidžiami lygiai yra 50 kartų žemesni už turimais moksliniais įrodymais grindžiamus poveikio visuomenės sveikatai lygius. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Tačiau EESRK pažymi, kad ICNIRP nėra pripažinta visos mokslininkų bendruomenės ir kad pagal ALARA principą kai kurie mokslininkai rekomenduoja poveikį gyventojams riboti kur kas griežčiau. Sprendimai, kurie galėtų būti siūlomi 5G ryšio infrastruktūrai papildyti, apima fiksuotų duomenų perdavimą esamais ne radijo technologijų kanalais (eterneto ar optinio pluošto kabeliais ir pan.), kai ryšys naudojamas fiksuotose vietose (pvz., bankomatuose, POS banko terminaluose, pramoniniuose robotuose, nuotoliniu būdu valdomuose medicininiuose robotuose ir pan.), kai naudotojai (skaitmeninių paslaugų teikėjai, verslo įmonės ir pan.) perduoda didelius duomenų kiekius ar kai fiksuotose, nejudriose vietose naudojamas daiktų internetas (išmanieji namai, išmanusis miestas, viešųjų įrenginių jutikliai ir pan.). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Europos Komisija, Europos Parlamentas, Taryba ir valstybių narių vyriausybės bei parlamentai privalo sukurti demokratinę konsultavimosi sistemą, kurioje visuomenei būtų pristatomi moksliniai ar technologiniai klausimai, teisinės garantijos ir kompetentingų institucijų atsakymai į pilietinės visuomenės klausimus. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK teigimu, reikėtų ne tik įvardyti tinkamas nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimų įgyvendinimo priemones bei pabrėžti telekomunikacijų operatorių vaidmenį, bet ir daugiau dėmesio skirti toms naudotojams, piliečiams ir atitinkamoms pilietinės visuomenės organizacijoms skirtoms priemonėms, kurios yra ribotos ir nepakankamai veiksmingos. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK pripažino (15) padidėjusio elektromagnetinio jautrumo problemą ir nurodė susirūpinimą keliančius dalykus, manydamas, kad vilties teikia tai, jog šiuo metu toliau vykdomi nuodugnūs tyrimai siekiant suprasti šią problemą ir jos priežastis, ir ragindamas EK tęsti bei atnaujinti darbus šioje srityje. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK nuomone, svarbiausia užtikrinti 5G telekomunikacijos ryšio ir prietaikų paslaugų teikėjų patikimumą, nes naudotojų teisinėmis ir mokestinėmis technologinėmis priemonėmis vykdomas duomenų rinkimas ir tvarkymas yra grindžiamas informacijos valdymu internete ir užtikrinama tiesioginė objektų, mašinų bei algoritmų sąveika. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK pasiūlė (16) nuo duomenų nuosavybės koncepcijos pereiti prie fizinių ir juridinių asmenų teisių į duomenis apibrėžties. Vartotojai turėtų kontroliuoti prijungtuose įrenginiuose generuojamus duomenis, kad kartu su duomenų prieinamumu, sąveikumu ir perdavimu būtų užtikrinamas vartotojų privatumas, tinkama duomenų apsauga ir konfidencialumas, sąžininga konkurencija bei platesnės vartotojų galimybės pasirinkti. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (BDAR) turėtų būti papildytas aiškiomis įgyvendinimo gairėmis, kad būtų įgyvendinamas vienodai ir kad būtų užtikrintas aukštas duomenų ir vartotojų apsaugos lygis, turint omenyje įrenginių ir objektų junglumą, taip pat reikia peržiūrėti teisės nuostatas dėl civilinės atsakomybės bei produktų draudimo, siekiant pritaikyti juos atsižvelgiant į tai, kad, visiško saugumo sąlygomis, sprendimus vis dažniau priims programinė įranga. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EESRK nuomone, svarbiausia, kad valstybės narės vadovautųsi į ES saugumo priemonių rinkinį įtrauktomis strateginėmis ir techninėmis rekomendacijomis, stengdamosi neplėtoti specifinio nacionalinio požiūrio, kaip antai papildomų testų ir sertifikavimo procedūrų, nes dėl jų rinka būtų suskaidyta, būtų vėluojama diegti technologijas, rinkose įsivyrautų nenuoseklumas bei kiltų pavojus išbandymo ir sertifikavimo sistemų patikimumui. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESRK mano, kad svarbiausia, teikiant didesnę europinę paramą ir remiantis pripažinta bendra geriausia patirtimi, nustatyti bendruosius standartus, kad būtų galima veiksmingai valdyti grėsmes, pasiekti masto ekonomiją, išvengti rinkos susiskaidymo ir užtikrinti Europos sistemų sąveikumą. Būtinos diskusijos dėl technikos standartų, kad juos išaiškinus įmonės galėtų dar sėkmingiau konkuruoti vykdydamos šią ypač svarbią veiklą, įgalinančią pažangių technologijų, kaip antai 5G ir dirbtinio intelekto, diegimą visose rinkose. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Konkrečiai EESRK mano, kad ypač svarbu vertinti tiekėjų rizikos profilį ir taikyti atitinkamus apribojimus, be kita ko, būtinus draudimus siekiant veiksmingai sumažinti riziką ir apibrėžti įsipareigojimus, tiekėjams, kurie vertinami kaip keliantys didelę riziką pagrindiniams objektams, kurie ES koordinuotame rizikos vertinime laikomi ypatingos svarbos ir slaptais. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EESRK mano, kad svarbu remti veiklos vykdytojų ir tiekėjų investicijas į naujas technines saugumo funkcijas, nes lėšos turi būti investuojamos kartu užtikrinant rinkos gebėjimą atpažinti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama padidinti sistemų saugumą ir atsparumą, bei už jas atlyginti. Geresnis investicijų į saugumą matomumas galėtų suteikti rinkai dar didesnių pranašumų. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EESRK tvirtai remia bendrus pramonės plėtros ir 5G technologijų diegimo veiksmus: visoje 5G vertės grandinėje reikia įvertinti galimas rinkos spragas ar nepakankamumą, dėl kurių būtų pateisinama imtis tikslinių intervencijų pagal kitą ilgalaikį biudžetą arba įgyvendinti galimus bendriems Europos interesams svarbius projektus, susijusius su 5G kibernetiniu saugumu (saugumas ir sauga). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EESRK pabrėžia, kad, nors COVID 19 krizės metu paaiškėjo, jog skaitmeninė infrastruktūra yra atspari ir tvirta, reikia papildomai investuoti į 5G infrastruktūrą, kad būtų įveikta vis dar egzistuojanti skaitmeninė atskirtis, ribojanti piliečių galimybes naudotis e. sveikatos ir e. mokymosi paslaugomis bei dirbti nuotoliniu būdu. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Kalbant apie technologinę diplomatiją, EESRK nuomone, svarbiausia, kad ES užtikrintų abiem pusėms geresnes sąlygas prekiauti ir investuoti, visų pirma susijusias su įmonių patekimu į rinką, subsidijomis, viešaisiais pirkimais, technologijų perdavimu, pramonine nuosavybe ir visuomenės bei aplinkos standartais, ypač turint omenyje, kad esama „sisteminių varžovų, skatinančių diegti alternatyvius valdymo modelius“, kartu skatinant visapusišką konkurenciją ir technines inovacijas rinkoje. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EESRK tvirtai įsitikinęs, kad būtina išlaikyti diversifikuotą ir tvarią 5G tiekimo grandinę, siekiant išvengti ilgalaikės priklausomybės, numatant galimybę pakeičiamumo ir sąveikumo sąlygomis pasitelkti ne vieną tiekėją ir, remiantis 2021–2027 m. daugiamete finansine programa, toliau plėtoti ES pajėgumų stiprinimo programas ir iniciatyvas bei Europos technologinį suverenitetą 5G ir vėlesnės kartos technologijų srityje. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Vadovaujantis 2020 m. gegužės 27 d. priimtu Europos ekonomikos gaivinimo planu, 2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksas (DESI) apims kiekvienos konkrečios valstybės analizę, kuria bus grindžiamos Europos semestro rekomendacijos skaitmeninių technologijų klausimais. Tai padės valstybėms narėms nukreipti ir išskirti prioritetinius reformų bei investicijų poreikius ir suteiks galimybes lengviau pasinaudoti 560 mlrd. eurų vertės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone. Pagal šią priemonę valstybėms narėms bus skiriamos lėšos, kad jos galėtų užtikrinti didesnį savo ekonomikos atsparumą ir garantuoti, kad investicijos bei reformos bus skirtos perėjimui prie žaliosios ekonomikos ir skaitmeninių technologijų. Kadangi pandemija padarė didelį poveikį visoms penkioms DESI dimensijoms, 2020 m. išvados dėl 5G turėtų būti aiškinamos kartu su daugeliu kitų priemonių, kurių Europos Komisija ir valstybės narės ėmėsi krizei suvaldyti ir ekonomikos atsigavimui paremti. |
| --- | --- |

4.25.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  SESV 168 straipsnio 1 dalis „Sąjunga, savo veikla papildydama valstybių narių politiką, [...]“

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  OL C 125, 2017 4 21, p. 74.

8

(9)  2019 m. kovo 26 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/534 „5G tinklų kibernetinis saugumas“ (OL L 88, 2019 3 29, p. 42).

9

(10)  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures.

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission.

12

(13)  Šie 5 pasaulinio masto tiekėjai dabar yra Ericsson, Nokia, Huawei, ZTE ir Samsung.

13

(14)  S. Kyriakides Europos Komisijos vardu pateiktas atsakymas EP – E-003040/2019 (2020/01/17).

14

(15)  OL C 242, 2015 7 2, p. 31.

15

(16)  OL C 353, 2019 10 18, p. 79.

16

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/290

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos duomenų strategija“

(COM(2020) 66 final)

(2020/C 429/38)

| Pranešėjas | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Pranešėjas

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 4 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Komiteto biuro sprendimas | 2020 2 18 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 7 23 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216 / 0 / 2 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 4 22

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Komiteto biuro sprendimas

2020 2 18

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2020 7 23

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 18

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl duomenų strategijos, kurioje prioritetas teikiamas tarpsektoriniam dalijimuisi duomenimis ir kuria siekiama gerinti duomenų naudojimą, dalijimąsi jais, prieigą prie jų ir jų valdymą imantis konkretiems sektoriams skirtų teisėkūros veiksmų. Plataus užmojo duomenų strategija gali padėti patenkinti itin svarbų poreikį stiprinti ES duomenų pajėgumus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK remia Komisijos pasiūlymą sukurti bendrą ES duomenų valdymo struktūrą siekiant toliau užtikrinti asmenų teises, susijusias su jų duomenų naudojimu, apsauga ir galimybe juos kontroliuoti, taip pat jų informuotumu, ir per asmens duomenų erdves juos įgalinti numatant aiškesnes apsaugos priemones bei sustiprinti asmenims Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 20 straipsniu suteiktą perkeliamumo teisę (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK ragina Komisiją įgyvendinti aiškesnę strategiją, kad būtų patobulinta jos duomenų sistema. Ji turėtų būti sukurta taip, kad būtų derinami aukšti duomenų apsaugos standartai, tarpsektorinis ir atsakingas dalijimasis duomenimis, aiškūs konkretaus sektoriaus valdymo ir duomenų kokybės kriterijai ir didesnė asmenų turima duomenų kontrolė. EESRK taip pat siūlo geriau išaiškinti strategijoje numatytą finansavimo metodą ir siūlo būdų, kaip išspręsti įgūdžių trūkumo problemą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad Europoje kuriamos duomenimis grindžiamos platformos turėtų atspindėti Europos vertybes, įskaitant dėmesį asmeniui. EESRK nuomone, dabartinį, į vartotoją orientuotą požiūrį reikėtų išplėsti įtraukiant žmogaus valdomo proceso principą, apimantį duomenų naudojimo etinį aspektą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK apgailestauja, kad, praėjus dvejiems metams nuo Bendrojo duomenų apsaugos reglamento įsigaliojimo, nėra tinkamai užtikrinamas jo įgyvendinimas ir vis dar išlieka neatitikimų. Komisija turėtų spręsti šiuos klausimus, be kita ko, skatindama valstybes nares užtikrinti, kad visi asmenys visoje ES galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad bendrosios rinkos sukūrimas yra vienas iš svarbiausių prioritetų užtikrinant bendrų duomenų erdvių veikimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Atsižvelgdamas į duomenų, kuriais dalijamasi, neskelbtinumą, EESRK primygtinai ragina Komisiją pasirūpinti asmens duomenų privatumo apsaugos priemonėmis taikant sutikimo, kontrolės, sankcijų ir priežiūros mechanizmus ir užtikrinti, kad duomenys būtų anoniminami (ir jų nebūtų galima išanoniminti). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja Komisijai strategijoje apibrėžti jos siūlomą duomenų nuosavybės koncepcijos variantą. Vykstant dabartiniams teisiniams debatams asmenims tampa nebeaišku, ko jie gali reikalauti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pasisako už aktyvesnį dialogą su pilietine visuomene ir primena, kad būtina pateikti aiškesnių gairių MVĮ dėl dalijimosi duomenimis mechanizmų, nes abu šie aspektai bus labai svarbūs užtikrinant kuo platesnį dalyvavimą duomenų erdvėse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pakartoja, kad bendroji duomenų rinka turėtų užtikrinti, kad asmens duomenims nebūtų taikomos tos pačios taisyklės kaip prekėms ir paslaugoms, t. y., kad palaipsniui jie nebūtų pradedami laikyti ne asmens duomenimis (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komisija turėtų užtikrinti, kad teisinė sistema visoms įmonėms – didelėms ir mažoms – suteiktų vienodą prieigą prie duomenų ir spręstų dominuojančių platformų įtakos rinkoje klausimą. Apskritai Komisija turėtų pateikti daug aiškesnį ir konkretų pasiūlymą dėl duomenų erdvių kontrolės ir valdymo, įskaitant tai, kaip suinteresuotieji subjektai dalysis duomenimis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pabrėžia, kad itin svarbu spręsti personalizuotų produktų poveikio asmenims (pvz., diskriminacijos) ir dalijimosi duomenimis poveikio įmonėms klausimą. Sistema turėtų būti užtikrinami aukšti saugumo standartai ir intelektinės nuosavybės teisės. Numanomi duomenys turėtų būti saugomi ir neturėtų būti privaloma suteikti prieigos prie jų ar juos perduoti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK primygtinai ragina kuo skubiau gerinti skaitmeninius įgūdžius ir raštingumą per švietimą ir mokymą, be kita ko, remiantis Skaitmeninės kompetencijos programa, ir skatinti valstybes nares gerinti įgūdžių, kurie bus paklausiausi, ugdymą visą gyvenimą visais švietimo lygmenimis (3). Būtent tai leis užtikrinti, kad naudotojai iš tikrųjų taptų duomenų sritį išmanančiais subjektais, geriau suprantančiais ir kontroliuojančiais savo duomenis, suvokiančiais savo skaitmeninę aplinką ir jos grėsmes (pvz., personalizavimo) (4). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK prašo Komisijos paaiškinti ir sustiprinti kompetentingų institucijų, vartotojų organizacijų ir nepriklausomų įstaigų vaidmenį, kuris yra svarbus valdant sektorių iniciatyvas, ir užtikrinti, kad įmonės laikytųsi reikalavimų, o vartotojams būtų teikiama pagalba, konsultacijos ir mokymai. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Bendrosios pastabos. Teisinga duomenų strategija

| 2.1. | EESRK pritaria Komisijos sutelkiamam dėmesiui į žmonių gyvenimui ir įmonių veiklai svarbiausius duomenis. Dėl skaitmeninimo ir tobulėjančių technologijų padidėjo sugeneruojamų duomenų mastas ir dažnis ir tapo paprasčiau juos saugoti, apdoroti, analizuoti ir perduoti. Duomenimis grindžiamos paslaugos yra patogesnės vartotojams, patenkina jų lūkesčius ir gerina esamus pramoninius procesus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pritaria, kad duomenimis grindžiamos inovacijos yra esminis Europos ekonomikos augimo ir konkurencingumo skatinimo veiksnys, tačiau jų potencialas negali atsiskleisti, nes ES trūksta pramonės ir naudotojų lygmens duomenų. EESRK sutinka su Komisijos pasiūlymu spręsti šį klausimą ir gerinti tarpsektorinį duomenų naudojimą, dalijimąsi duomenimis ir prieigą prie jų bendrose duomenų erdvėse, griežtai laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento standartų, numatant bendras technines ir teisines taisykles ir standartus ir taikant papildomas priemones. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK mano, kad ši duomenų strategija bus itin svarbi palaikant ES technologinį suverenumą, siekiant užtikrinti saugų ir patikimą dalijimąsi duomenimis ir prieigą prie jų, didinti europiečių galimybes kontroliuoti savo duomenis ir užtikrinti naudą asmenims ir įmonėms. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK sutinka, kad sektorinis požiūris į prieigą prie duomenų labiausiai tinka ieškant tikslingų sprendimų ir vienu metu atsižvelgti į kiekvieno sektoriaus ypatumus ir rinkos nepakankamumą, taip pat užtikrinti tvirtas vartotojų apsaugos priemones (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK kaip ir Komisija nerimauja dėl to, kad ES gebėjimą naudotis ir dalytis duomenimis riboja didelės informacinių sistemų sąveikumo problemos. COVID-19 krizė parodė, kokia reikalinga ir naudinga yra išsami duomenų ekosistema, nes duomenys neapsiriboja tik konkrečiais sektoriais, be kita ko, kuriant asmenų saugos sprendimus (pvz., skirtus geografinei padėčiai nustatyti ir susijusius su sveikatos duomenimis) ir siekiant išvengti susiskaidymo. Sveikatos priežiūros srityje mokslininkai galėtų naudotis iš įvairių sektorių surinktais visuomenės sveikatos duomenimis, kad galėtų greičiau kurti vaistus ir geriau suprasti ligas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK sutinka, kad diegti duomenimis grindžiamas inovacijas trukdo įgūdžių trūkumas, naudotis duomenimis gebančių darbuotojų stoka Europos Sąjungoje ir menkas skaitmeninis raštingumas. EESRK palankiai vertina šioje strategijoje nustatytą siekį sukurti Europos bendrą su įgūdžiais susijusių duomenų erdvę ir atnaujinti Komisijos skaitmeninio švietimo veiksmų planą. |
| --- | --- |

2.6.

3.   ES duomenų sistemos tobulinimas. Bendrosios pastabos

Kalbant apie tolesnį ES duomenų sistemos vystymą, EESRK atkreipia dėmesį į esminį etikos klausimą. Šis klausimas nagrinėjamas 2016 m. EESRK užsakymu atliktame tyrime „Su didžiaisiais duomenimis susijusi etika“ (6), svarstant asmens privatumo ir apsisprendimo poreikį įvairiais aspektais: informuotumas, kontrolė, pasitikėjimas, nuosavybė, stebėjimas ir saugumas, skaitmeninė tapatybė, individualiai pritaikyta realybė, duomenų išanoniminimas, skaitmeninė atskirtis ir privatumas. EESRK rekomenduoja visose politikos srityse tai laikyti pagrindiniais principais.

3.1.   Duomenų apsaugos standartai

| 3.1.1. | EESRK ragina Komisiją pabrėžti, kad duomenis ir toliau turėtų kontroliuoti pats asmuo, nes duomenų rinkimas ir dalijimasis jais gali turėti poveikio jo privatumui ir lygioms galimybėms. Tarpsektorinis naudojimasis duomenimis leidžia įmonėms papildyti ir patobulinti esamus procesus, veiksmingiau teikti informaciją ir vartotojams siūlyti naujų, prie asmeninių poreikių pritaikytų produktų ir patirčių. Konkrečiai, naudotojų lygmens duomenys suteikia įžvalgų apie būdingus bruožus, poreikius ir elgseną, kurių negalima užfiksuoti anoniminiais duomenimis, o tai daro teigiamą šalutinį poveikį toli už sektoriaus, kuriame duomenys buvo pirmiausia sugeneruoti, ribų. Pavyzdžiui, dalijimasis duomenimis tarpsektoriniu lygmeniu finansų sektoriuje galėtų pagerinti rizikos analizę ir pinigų srautų prognozes, padėti nustatyti sukčiavimo atvejus, padidinti asmenų galimybes valdyti pernelyg didelius įsiskolinimus, skatinti finansinę įtrauktį ir finansinį švietimą. Dėl personalizavimo gali kilti pavojus pažeidžiamiems vartotojams, pavyzdžiui, diskriminavimo, piktnaudžiavimo ir manipuliavimo. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisija turėtų spręsti nepakankamo ir fragmentiško Bendrojo duomenų apsaugos reglamento įgyvendinimo, skirtingo teisinio aiškinimo ir duomenų apsaugos institucijų išteklių trūkumo klausimus. Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, kuris buvo parengtas 2012 m., priimtas 2016 m. ir taikomas nuo 2018 m., nėra tinkamas siūlomai sistemai. EESRK rekomenduoja Komisijai atitinkamai atnaujinti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir atlikti poveikio vertinimus, nes jis turi derėti su naujuoju požiūriu į bendras duomenų erdves. Be to, EESRK ragina Komisiją spręsti Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nustatytų teisių į duomenų perkeliamumą apribojimų klausimą. Šie apribojimai buvo parengti, kai prie kitų paslaugų būdavo pereinama tik kartą, o dabar duomenys yra pakartotinai naudojami daug kartų ir yra naudingi tikruoju laiku. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nors EESRK mano, kad siūlomos priemonės gali padėti asmenims nuspręsti „kas gali būti daroma su jų duomenimis“ (7), tačiau, siekdama sumažinti teisinį netikrumą, Komisija turėtų strategijoje apibrėžti siūlomos duomenų nuosavybės sąvokos variantą, kad būtų apskritai patikslinta, kam duomenys priklauso ir, pavyzdžiui, kas tai yra ir kas atsitinka duomenims, kai juos generuoja daiktų interneto buitiniai prietaisai. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Tai yra skirtingi dalykai ir reikėtų paaiškinti asmenų teises į duomenis ir duomenų nuosavybę. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.4. | Atsižvelgdamas į tai, kad duomenų teikimas siekiant gauti nemokamas paslaugas yra tam tikra mokėjimo forma, EESRK ragina Komisiją nurodyti, į kokį dokumentą ar kriterijus daroma nuoroda, kai ji kalba apie „viešąjį interesą“, ir koks yra jos tikslas šioje srityje. Komitetas taip pat rekomenduoja Komisijai apibrėžti duomenų suteikimą be tiesioginio atlygio (arba „duomenų altruizmą“) ir užtikrinti tinkamas priemones, neleidžiančias duomenų rinkėjams išvengti savo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Atsakinga dalijimosi duomenimis sistema

| 3.2.1. | Komisija turėtų patikslinti, kaip ji ketina teikti gaires asmenims, kad jie suprastų, kaip veikia asmens duomenų erdvės. Be šio suvokimo asmens teisė naudotis šiomis erdvėmis neteks prasmės, o pasiūlymo įgyvendinimo užtikrinimas bus neveiksmingas ir bus pakenkta strategijos tikslams. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ES pripažino, kad reikalinga dalijimosi duomenimis teisė, ir nustatė praktinius mechanizmus konkrečioms sektorių iniciatyvoms, pavyzdžiui, duomenų tvarkymo paslaugų teikėjams (Laisvo duomenų judėjimo reglamentas (8)) ir mokėjimo sąskaitose laikomiems duomenims (Antroji mokėjimo paslaugų direktyva (9)). Tačiau išskyrus keletą konkrečių atvejų, pavieniams asmenims (duomenų naudotojams, vartotojams ir piliečiams) trūksta įgūdžių, žinių ir priemonių reikalauti prieigos prie savo asmens ir ne asmens duomenų ar lengvai ir veiksmingai jais dalytis. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Siekdamas pagerinti perkeliamumą „taikant griežtesnius reikalavimus tikralaikės prieigos prie duomenų sąsajoms“, garantuoti asmens duomenų erdves ir užtikrinti, kad teikėjai atliktų neutralaus tarpininko vaidmenį (10), EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į atvejus, kai naudojami saugaus dalijimosi duomenimis mechanizmai, pavyzdžiui, asmeninės skaitmeninės atpažinties sistemos, kurias galėtų naudoti privačios ir viešosios organizacijos ir kurios galėtų būti išplėstos, kad būtų galima greičiau dalytis duomenimis sektorių lygiu. Elektroninės atpažinties taikomosios programos finansų sektoriuje, pavyzdžiui, mobilioji programėlė „Itsme“, yra sėkmingo, abipusiai naudingo naudojimo, įskaitant naudojimą tarp bankų ir judriojo ryšio operatorių, pavyzdžiai. Šios sistemos yra labai vertingos įmonėms (sutaupoma lėšų, išauga pardavimai, pasitaiko mažiau sukčiavimo ir tapatybės vagysčių atvejų), jos suteikia daugiau pasirinkimo galimybių, išsaugo naudotojų privatumą, didina vartotojų pasitikėjimą, asmenims suteikia patikimų tapatybės nustatymo priemonių ir priemonių valdyti savo teises bei kontroliuoti duomenis, be to, sudaro sąlygas saugiems, patogiems, laiką taupantiems skaitmeniniams procesams, pavyzdžiui, skaitmeniniam prisijungimui. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į Antrosios mokėjimo paslaugų direktyvos (sudarančios sąlygas trečiųjų šalių teikėjams naudotis bankų klientų duomenimis (gavus jų klientų sutikimą) ir inovacijoms kurti) įgyvendinimo patirtį ir kitus naudojimo atvejus (pvz., geografinės padėties nustatymo duomenų ir sandorių duomenų naudojimo), kurie gali tapti įkvėpimo šaltiniu kuriant platesnio dalijimosi duomenimis sistemą. Šie principai turėtų būti vienodai ir per panašų laikotarpį taikomi visuose sektoriuose, kad skirtingiems rinkos dalyviams būtų užtikrintos vienodos sąlygos. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ES turėtų remtis Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu siekdama sudaryti sąlygas skirtingų sektorių naudotojams dalytis duomenimis ir atkartoti tokio pobūdžio esamas iniciatyvas skirtinguose sektoriuose, kad būtų skatinama saugiai dalytis duomenimis, teikiama nauda asmenims ir kuriama vertė įmonėms. Taip galutiniams naudotojams turėtų būti suteikta teisė prašyti, kad jų pateikti (įvesti, pvz., vardas ir pavardė, adresas) ir stebimi asmens duomenys (pvz., geografinė padėtis) būtų perduoti tiesiogiai iš vieno duomenų turėtojo kitam, standartizuotu būdu, naudojantis tikralaikėmis programų sąsajomis (11). Pavyzdžiui, asmuo galėtų kreiptis į platformą „Spotify“, kad ši leistų platformai „Deezer“ pasiekti jo klausytus grojaraščius. Taip būtų užtikrinamas Bendrojo duomenų apsaugos reglamento privatumo principų laikymasis, naudotojams būtų suteikiama galimybė visapusiškai kontroliuoti procesą ir išnaudoti savo duomenų vertę, o teisė į asmens duomenų perkeliamumą taptų iš tiesų veiksminga, dinamiška, savalaikė ir skaidri, kartu būtų galima taikyti tuos pačius principus tam tikriems ne asmens duomenims. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Tiek įmonės, tiek naudotojai turėtų turėti galimybę saugiai dalytis savo duomenimis nepriklausomai nuo to, kas juos surinko, ir pasirinkti bei kontroliuoti, su kuo jie dalijasi duomenimis ir kaip šie duomenys naudojami. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Bendrų duomenų erdvių sistema ir veikimas turėtų atitikti viešojo registro kokybės lygį. Duomenų teikėjai patys turėtų užtikrinti nepriekaištingą duomenų kokybę ir šios infrastruktūros tęstinumą. Šie „duomenų administratoriai“ turėtų ne trukdyti dalytis duomenimis, o pagerinti šį procesą. Tai labai svarbu siekiant patikimo, nepriekaištingo duomenų tvarkymo ir aukštos kokybės duomenų prieinamumo. EESRK mano, kad strategijoje per mažai akcentuojama duomenų kokybė ir kad šį klausimą reikėtų patikslinti. Be to, EESRK rekomenduoja nustatyti minimalią įsipareigojimų ribą, kad visose įmonėse, neatsižvelgiant į jų dydį, būtų užtikrinta duomenų kokybė ir asmenų teisės. Kadangi kokybiški duomenys gali brangiai kainuoti ir ne visi suinteresuotieji subjektai gali naudotis reikiamomis technologijomis, šie ribiniai kriterijai turėtų būti realistiški visoms įmonėms, ypač MVĮ, nes dėl ribotų išteklių joms gali būti sunku laikytis šių kriterijų, todėl turėtų būti remiamos, kad joms nebūtų užkraunama pernelyg didelių išlaidų (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Duomenimis grindžiamos platformos dėl jų strateginės svarbos skaitmeninėse rinkose ir konkrečių duomenų rinkinių oligopolinės kontrolės yra labiausiai vertinamos įmonės. Tačiau tai, kad ES įmonių prieiga prie duomenų yra ribota, varžo jų galimybes panaudoti duomenis inovacijoms diegti. Vyraujantis požiūris „viskas atitenka nugalėtojui“, kuris būdingas skaitmeninėms rinkoms, reiškia, kad kelios didelės įmonės turi prieigą prie internetinių duomenų srautų ir gauna informacijos, kuri nepasiekiama kitiems teikėjams. Net ir tais atvejais, kai duomenų ištekliai paskirstomi plačiau, jie retai pasiekiami už konkretaus pramonės sektoriaus ribų, todėl mažėja pramonės ir kitų subjektų galimybės diegti inovacijas tarpsektoriniu lygmeniu. Kadangi jokioje platformoje neprivalo būti kuriami duomenynai, galutiniai naudotojai neturi galimybės sujungti ir apibendrinti visų duomenų, kuriuos jie generuoja skirtinguose pramonės sektoriuose. EESRK primygtinai ragina Komisiją išnagrinėti, kaip pagerinti verslo klientų ir pavienių asmenų vykdomą savo duomenų kontrolę, pirmenybę teikiant sisteminėms platformoms (technologijų milžinėms). EESRK taip pat siūlo sukurti ES palaikomą platformą, kurioje būtų centralizuotai renkami ir apibendrinami visi ES viešieji duomenys, turimi įmonių, kurios prašo suteikti tokią paslaugą, rinkoje. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Duomenų erdvių valdymas

| 3.3.1. | EESRK siūlo toliau nurodytus kriterijus sektorių duomenų erdvėms valdyti. Pirma, intervencija prieigos prie duomenų forma turėtų būti siekiama šalinti rinkos trūkumus, dėl kurių auga kainos vartotojams, mažėja pasirinkimas ir diegiama mažiau inovacijų. Antra, prieiga prie duomenų turi skatinti į vartotojus orientuotas inovacijas. Trečia, asmens duomenis tvarkantiems subjektams turėtų būti taikomi aukšto lygio duomenų saugos ir apsaugos standartai. Ketvirta, asmenims turėtų būti pasiūlyta techninių sprendimų, kaip kontroliuoti ir valdyti asmeninės informacijos srautus. Penkta, asmenys turėtų turėti teisę nepritarti dalijimuisi jų asmens duomenimis ir galimybę naudotis teisių gynimo mechanizmais, kai nepaisoma šių principų (EESRK remia žmogaus valdomo proceso principą). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ne visi duomenys turėtų būti atviri ar vieši. Verslo dalijimuisi duomenimis su verslu, verslo dalijimuisi duomenimis su vartotoju, verslo dalijimuisi duomenimis su valdžios sektoriumi ir asmens dalijimuisi duomenimis su verslu turėtų būti taikomos skirtingos taisyklės. Numanomi duomenys turėtų būti saugomi ir neturėtų būti taikomas įpareigojimas suteikti prieigą prie jų arba juos perkelti. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Dalijimasis duomenimis duomenų erdvėse apims mišrių duomenų (asmens ir ne asmens duomenų) rinkinius, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros ir finansų erdvėse. Rinkti ir naudoti neskelbtinus ir asmens duomenis sekimo ar padėties nustatymo tikslais turėtų būti leidžiama tik gavus asmens sutikimą. Apsaugos priemonėmis turėtų būti užtikrinama, kad asmens duomenų taškų (pvz., finansinės ir su sveikata susijusios informacijos) sujungimas nedarytų suvaržymo, piktnaudžiavimo ar diskriminavimo poveikio, pavyzdžiui, dėl asmenų galimybių įsidarbinti. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Suinteresuotieji subjektai (įmonės ir asmenys) neturi prieigos ir žinių apie identifikavimo, autentiškumo nustatymo ir leidimų suteikimo mechanizmus, leidžiančius perduoti duomenis užtikrinant privatumą, ypač sveikatos priežiūros srityje, o tai kliudo dalytis duomenimis. EESRK rekomenduoja naudoti ir įgyvendinti bendrąjį sveikatos priežiūros duomenų rinkinį, panašų į vieną Europos elektroninį formatą. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis trečiosios šalys galėtų naudotis duomenimis mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros tikslais. Pavyzdžiui, jei sveikatos priežiūros srities tyrėjai ir savivaldybių skyriai naudoja duomenis nemokamai, tai turėtų būti reguliuojama Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | EESRK pabrėžia, kad ne visos įmonės yra suskaitmenintos (pvz., tradicinėse pramonės šakose, taip pat daug Europos MVĮ) ir ne visoms įmonėms duomenys suteikia naudos, o tai reiškia, kad nesudaromos vienodos sąlygos bendrojoje rinkoje. Savanoriškas dalijimasis duomenimis yra gera, tačiau nepakankama priemonė vienodai prieigai prie duomenų užtikrinti. Komisija turėtų nagrinėti šį suskaitmenintų ir nesuskaitmenintų įmonių, taip pat didelių ir mažų įmonių, disbalanso klausimą. Būtų tinkama pradėti nuo ES MVĮ strategijos ir Pramonės strategijos. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EESRK pabrėžia, kad, nepaisant ES pažangos siekiant konvergencijos, jos skaitmeninė bendroji rinka išlieka labai nevienalytė: taisyklės tebėra nevienodos. Todėl įmonėms sunku ir neefektyvu plėstis ir konkuruoti su panašiomis JAV ir Kinijos įmonėmis, kurioms taikomos iš tikrųjų bendros reglamentavimo sistemos ir kurios išperka savo ES konkurentų akcijas, kaip matyti iš „Skype“ ir „Booking.com“ atvejų. ES startuolių įkūrėjai savo veiklą galiausiai perkelia į JAV ar verslui palankesnes rinkas, kad galėtų naudotis didesnėmis bendrosiomis rinkomis ir didesniu rizikos kapitalu. Kad bendra duomenų erdves palaikanti infrastruktūra būtų veiksminga, ji taip pat turi atspindėti daugiakalbiškumą bendrojoje rinkoje (13). |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Finansavimas

| 3.4.1. | Strategijoje numatomas 4–6 mlrd. EUR finansavimas ir tikimasi bendrų ES valstybių narių ir pramonės investicijų. Komisija turėtų paaiškinti, kaip ji ketina telkti finansavimą, ir nustatyti aiškius kriterijus, siekiant užtikrinti ir įvertinti teisingą lėšų paskirstymą. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESRK mano, kad, siekiant užtikrinti pakankamas privačias investicijas ir daugeliui ES įmonių dabar teikiamų paslaugų tęstinumą, būtina toliau leisti šiame projekte dalyvauti užsienio teikėjams (laikantis ES taisyklių). Labai svarbus ir viešasis finansavimas, pavyzdžiui, pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą. Tačiau ES biudžetui bus taikomi biudžeto prioritetai, nustatyti atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimą, ir jis buvo sumažintas, palyginti su pirmuoju, gegužės mėn. pateiktu Komisijos pasiūlymu. Visų pirma, nors, palyginti su ankstesne daugiamete finansine programa, bendras finansavimas pagrindiniams strateginiams Europos skaitmeniniams pajėgumams padidėjo, Skaitmeninės Europos programos biudžetas sumažintas nuo 8,2 mlrd. EUR iki 6,76 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Įgūdžių trūkumo problemos sprendimas

| 3.5.1. | Ekonomikos krizė gali lemti pasikeitimus bendruomenei naudingais laikomų darbų hierarchijoje, tačiau techninių įgūdžių poreikis dėl to sumažėti neturėtų. Dėl automatizavimo gali tekti iš naujo apibrėžti darbus ir užduotis (kuriems atlikti reikia daugiau socialinių emocinių įgūdžių), o vietoj masinio nedarbo gali tekti dideliu mastu perskirstyti profesijas (14). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Darbui su didžiaisiais duomenimis, kaip aiškėja, labiausiai reikia šių įgūdžių (15): analitinių, duomenų vizualizavimo, verslo srities ir didžiųjų duomenų priemonių išmanymo, programavimo, problemų sprendimo, struktūrinių užklausų kalbos (SQL), duomenų gavybos, technologijų, viešosios ir mišriosios debesijos išmanymo ir praktinės patirties. Kai kuriuos iš jų galima ugdyti mokykloje, o kitus reikia įgyti ir plėtoti per visą gyvenimą, laikantis požiūrio, kad žmogus mokosi visą gyvenimą ir iš gyvenimo, tęstinio, neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu (16). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Kad būtų galima pasinaudoti šia galimybe, kadangi švietimas tebėra nacionalinės kompetencijos sritis, EESRK ragina Komisiją skatinti valstybes nares vykdyti ryžtingesnę politiką, kuria būtų skatinamas skaitmeninis raštingumas, sprendžiama skaitmeninių įgūdžių trūkumo ir jo koncentracijos problema, siekiant kovoti su nelygybe visoje ES ir mažinti praktinės patirties praradimą. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | ES turėtų nuodugniai peržiūrėti mokymo ir švietimo programas. Pernelyg dažnai gamtos mokslai, technologijos, inžinerija ir matematika (17) nėra pakankamai gerai integruoti į mokymo programas visuose švietimo lygmenyse. Tai daro itin didelį poveikį moterims, o to Komisija neakcentuoja, nepaisant Komisijos pirmininkės rekomendacijų dėl lyčių lygybės (18). EESRK mano, kad Piliečiams skirta Europos skaitmeninės kompetencijos programa (19) šioje srityje yra naudinga priemonė ir turėtų būti plačiau propaguojama ir įgyvendinama. Raginame Komisiją skatinti valstybes nares aktyviai pradėti įgyvendinti ir spartinti iniciatyvas pagal šią sistemą. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EESRK siūlo Komisijai sustiprinti vaidmenį, kurį atlieka vartotojų organizacijos, susijusios su naudotojų mokymu, švietimu ir nepriklausomu konsultavimu dėl priemonių, kurias asmenys gali naudoti (pvz., gauti informacijos apie duomenų naudojimą ir dalijimąsi jais, kas turi jų duomenis, kaip apskųsti ir pateikti ieškinį). Siekiant gerinti skaitmeninį raštingumą, būtų galima išplėsti įvairias iniciatyvas, tokias kaip internetiniai kursai „Dirbtinio intelekto elementai“ Suomijoje (dabar prieinami visiems nemokamai ir visomis ES kalbomis), įtraukiant juos į skirtingus švietimo modulius. |
| --- | --- |

3.5.5.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, p. 20.

1

(2)  OL C 14, 2020 1 15, p. 122.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Nors asmenys vis geriau supranta savo teises, jiems vis dar sudėtinga sužinoti, kaip naudojami jų duomenys ir kaip jais dalijasi skirtingos organizacijos: 81 proc. europiečių mano, kad savo duomenų jie visiškai arba iš dalies nekontroliuoja. Žr. „Eurobarometras“ (2019 m. birželis), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Žr.https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-europe-moment-repair-prepare-next-generation.pdf (p. 9 ir 10).

5

(6)  Žr. EESRK tyrimą „Su didžiaisiais duomenimis susijusi etika: didžiųjų duomenų ekonominės naudos ir etinių klausimų pusiausvyra ES politikoje“ (2017 m.).

6

EESRK tyrimą „Su didžiaisiais duomenimis susijusi etika: didžiųjų duomenų ekonominės naudos ir etinių klausimų pusiausvyra ES politikoje“

(7)  Tinkamos priemonės yra, pavyzdžiui, sutikimo valdymo priemonės, asmens duomenų valdymo programėlės, įskaitant visiškai decentralizuotus sprendimus. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, p. 10.

7

(8)  Laisvas duomenų judėjimo reglamentas: https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/regulation-free-flow-non-personal-data_en

8

(9)  Antroji mokėjimo paslaugų direktyva https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_en

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-european-strategy-data-19feb2020_en.pdf, p. 20.

10

(11)  OL C 62, 2019 2 15, p. 238.

11

(12)  Žr. 11 išnašą..

12

(13)  OL C 75, 2017 3 10, p. 119.

13

(14)  Vietoj kiekvienos ateityje dėl skaitmeninimo prarastos darbo vietos gali būti sukurta 3,7 naujos darbo vietos. Žr. https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030. https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; žr. EESRK nuomonę TEN/705 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 77), OL C 13, 2016 1 15, p. 161.

14

(15)  Utkarsh Singh, Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020 (upGrad blog, December 24, 2019), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020

(16)  Žr. 2 išnašą..

16

(17)  Angl. STEM.

17

(18)  EESC nuomonė TEN/705 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 77).

18

(19)  ES mokslo centras, Piliečiams skirta Europos skaitmeninės kompetencijos programa (Europos Komisija), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

Piliečiams skirta Europos skaitmeninės kompetencijos programa

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/296

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Prancūzijai suteikiami įgaliojimai derėtis dėl susitarimo, kuriuo papildoma galiojanti dvišalė jos sutartis su Jungtine Karalyste dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo

(COM(2020) 622 final - 2020/0160 (COD))

(2020/C 429/39)

| Pamatinis dokumentas | Europos Parlamentas, 2020 9 14
  Taryba, 2020 7 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalis ir 91 straipsnio 1 dalis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | Vieningai |

Pamatinis dokumentas

Europos Parlamentas, 2020 9 14

Taryba, 2020 7 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalis ir 91 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

Vieningai

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, 554-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2020 m. rugsėjo 16, 17 ir 18 d. (2020 m. rugsėjo 16 d. posėdis) vieningai priėmė palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 2020 12 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 12 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 429/297

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo siekiant, kad geležinkelių saugos ir sąveikos taisyklės būtų taikomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2016/798 nuostatos

(COM(2020) 623 final – 2020/0161 (COD))

(2020/C 429/40)

| Pamatinis dokumentas | Europos Parlamentas, 2020 9 14
  Taryba, 2020 8 4 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 9 16 |
| Plenarinė sesija Nr. | 554 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | Vieningai |

Pamatinis dokumentas

Europos Parlamentas, 2020 9 14

Taryba, 2020 8 4

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2020 9 16

Plenarinė sesija Nr.

554

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

Vieningai

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, 554-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2020 m. rugsėjo 16, 17 ir 18 d. (2020 m. rugsėjo 16 d. posėdis) vieningai priėmė palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---