# Euroopa Liidu C 446/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 446 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik22. detsember 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 446

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik22. detsember 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2020/C 446/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 17/2020 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusegaNõukogu poolt vastu võetud 4. detsembril 2020 | 1 |
| 2020/C 446/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 17/2020 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega | 26 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2020/C 446/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 17/2020 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusegaNõukogu poolt vastu võetud 4. detsembril 2020

1

2020/C 446/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 17/2020 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega

26

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 22.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 17/2020

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega

Nõukogu poolt vastu võetud 4. detsembril 2020

(2020/C 446/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 325,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1371 (3) ja nõukogu määruse (EL) 2017/1939 (4) vastuvõtmisega on oluliselt tõhustatud liidule kättesaadavaid võimalusi oma finantshuvide kriminaalõiguslikuks kaitsmiseks. Euroopa Prokuratuuri (EPPO) loomine on liidu kriminaalõiguse ja pettustevastase poliitika peamine prioriteet, kuna sellel on volitused korraldada kriminaaluurimisi, mis puudutavad liidu finantshuve mõjutavaid kuritegusid direktiivis (EL) 2017/1371 tähenduses, ja esitada osalevate liikmesriikide kohtutes süüdistusi asjaomastes kuritegudes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1371 (3) ja nõukogu määruse (EL) 2017/1939 (4) vastuvõtmisega on oluliselt tõhustatud liidule kättesaadavaid võimalusi oma finantshuvide kriminaalõiguslikuks kaitsmiseks. Euroopa Prokuratuuri (EPPO) loomine on liidu kriminaalõiguse ja pettustevastase poliitika peamine prioriteet, kuna sellel on volitused korraldada kriminaaluurimisi, mis puudutavad liidu finantshuve mõjutavaid kuritegusid direktiivis (EL) 2017/1371 tähenduses, ja esitada osalevate liikmesriikide kohtutes süüdistusi asjaomastes kuritegudes.

| (2) | Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet“) korraldab liidu finantshuvide kaitsmiseks haldusjuurdlust, mis käsitleb halduses toime pandud väärtegusid ja kuritegusid. Juurdluse lõpus võib ta riigi prokuratuurile anda soovitusi järelmeetmete võtmiseks, mille eesmärk on võimaldada esitada liikmesriigis süüdistus ja algatada kriminaalmenetlus. Amet teatab kuriteokahtlusega juhtumitest EPPOs osalevates liikmesriikides EPPO-le ja teeb EPPOga selliste juhtumite uurimisel koostööd. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet“) korraldab liidu finantshuvide kaitsmiseks haldusjuurdlust, mis käsitleb halduses toime pandud väärtegusid ja kuritegusid. Juurdluse lõpus võib ta riigi prokuratuurile anda soovitusi järelmeetmete võtmiseks, mille eesmärk on võimaldada esitada liikmesriigis süüdistus ja algatada kriminaalmenetlus. Amet teatab kuriteokahtlusega juhtumitest EPPOs osalevates liikmesriikides EPPO-le ja teeb EPPOga selliste juhtumite uurimisel koostööd.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (5) tuleks määruse (EL) 2017/1939 vastuvõtmisega seoses muuta ja kohandada. Ameti ja EPPO vaheliste suhete suhtes kohaldatavaid määruse (EL) 2017/1939 sätteid peaksid kajastama ja täiendama määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätted, et nende vahelise sünergia ning samal ajal tiheda koostöö, teabevahetuse, vastastikuse täiendavuse ja kattuva töö vältimise kaudu oleks tagatud liidu finantshuvide kõrgeim kaitsetase. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (5) tuleks määruse (EL) 2017/1939 vastuvõtmisega seoses muuta ja kohandada. Ameti ja EPPO vaheliste suhete suhtes kohaldatavaid määruse (EL) 2017/1939 sätteid peaksid kajastama ja täiendama määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätted, et nende vahelise sünergia ning samal ajal tiheda koostöö, teabevahetuse, vastastikuse täiendavuse ja kattuva töö vältimise kaudu oleks tagatud liidu finantshuvide kõrgeim kaitsetase.

| (4) | Kuna ametil ja EPPO-l on ühine eesmärk – liidu eelarve kaitse –, peaksid nad looma tihedad suhted, mis põhinevad lojaalse koostöö põhimõttel ning mille eesmärk on tagada nende volituste vastastikune täiendavus ja oma tegevuse koordineeritus, eriti seoses tõhustatud koostööga EPPO asutamisel. Ameti ja EPPO vahelised suhted peaksid aitama tagada kõigi liidu finantshuvide kaitsmise võimaluste kasutamise. |
| --- | --- |

(4)

Kuna ametil ja EPPO-l on ühine eesmärk – liidu eelarve kaitse –, peaksid nad looma tihedad suhted, mis põhinevad lojaalse koostöö põhimõttel ning mille eesmärk on tagada nende volituste vastastikune täiendavus ja oma tegevuse koordineeritus, eriti seoses tõhustatud koostööga EPPO asutamisel. Ameti ja EPPO vahelised suhted peaksid aitama tagada kõigi liidu finantshuvide kaitsmise võimaluste kasutamise.

| (5) | Määruse (EL) 2017/1939 kohaselt peab amet, nagu ka liidu institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning liikmesriigi pädevad asutused, teavitama EPPOt viivitamata kuriteo kahtlusest, mille suhtes EPPO-l on pädevus. Kuna ameti volitused piirduvad kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muude liidu finantshuve kahjustavate ebaseaduslike tegevuste osas haldusjuurdluse läbiviimisega, on ametil kõik nõutav olemas, et tegutseda EPPO partneri ja eelistatud teabeallikana. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2017/1939 kohaselt peab amet, nagu ka liidu institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning liikmesriigi pädevad asutused, teavitama EPPOt viivitamata kuriteo kahtlusest, mille suhtes EPPO-l on pädevus. Kuna ameti volitused piirduvad kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muude liidu finantshuve kahjustavate ebaseaduslike tegevuste osas haldusjuurdluse läbiviimisega, on ametil kõik nõutav olemas, et tegutseda EPPO partneri ja eelistatud teabeallikana.

| (6) | Võimalikule EPPO pädevusse kuuluvale kuriteole viitavad asjaolud võivad sisalduda algsetes ametile esitatud väidetes või ilmneda alles haldusjuurdluse käigus, mille amet on eeskirjade eiramise kahtluse korral algatanud. Seepärast peaks amet EPPO teavitamise kohustuse täitmiseks andma talle kuriteo kahtlusest teada olenevalt olukorrast kas enne ameti korraldatavat juurdlust või selle käigus. |
| --- | --- |

(6)

Võimalikule EPPO pädevusse kuuluvale kuriteole viitavad asjaolud võivad sisalduda algsetes ametile esitatud väidetes või ilmneda alles haldusjuurdluse käigus, mille amet on eeskirjade eiramise kahtluse korral algatanud. Seepärast peaks amet EPPO teavitamise kohustuse täitmiseks andma talle kuriteo kahtlusest teada olenevalt olukorrast kas enne ameti korraldatavat juurdlust või selle käigus.

| (7) | Määruses (EL) 2017/1939 on sätestatud, mida selline teave peaks igal juhul sisaldama. Nende elementide kontrollimiseks ja vajaliku teabe kogumiseks võib olla vaja, et amet annaks esitatud väidetele esialgse hinnangu. Amet peaks sellise hinnangu andma operatiivselt ja nii, et see ei ohustaks võimalikku tulevast kriminaaluurimist. Kui hinnangus leidis kinnitust EPPO pädevusse kuuluva kuriteo kahtlus, peaks amet hinnangu lõpetamise järel teavitama EPPOt. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EL) 2017/1939 on sätestatud, mida selline teave peaks igal juhul sisaldama. Nende elementide kontrollimiseks ja vajaliku teabe kogumiseks võib olla vaja, et amet annaks esitatud väidetele esialgse hinnangu. Amet peaks sellise hinnangu andma operatiivselt ja nii, et see ei ohustaks võimalikku tulevast kriminaaluurimist. Kui hinnangus leidis kinnitust EPPO pädevusse kuuluva kuriteo kahtlus, peaks amet hinnangu lõpetamise järel teavitama EPPOt.

| (8) | Ameti oskusteavet arvestades peaks aluslepingutega või nende alusel loodud institutsioonidel, organitel, ametitel ja asutustel (edaspidi „institutsioonid, organid, ametid ja asutused“) olema võimalik paluda ametil anda esialgne hinnang neile esitatud väidetele. |
| --- | --- |

(8)

Ameti oskusteavet arvestades peaks aluslepingutega või nende alusel loodud institutsioonidel, organitel, ametitel ja asutustel (edaspidi „institutsioonid, organid, ametid ja asutused“) olema võimalik paluda ametil anda esialgne hinnang neile esitatud väidetele.

| (9) | Kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 ei tohiks amet üldjuhul alustada haldusjuurdlust paralleelselt samade asjaolude uurimisega EPPOs. Teatud juhtudel võib siiski liidu finantshuvide kaitsmiseks vaja olla, et amet tegeleks enne EPPOs algatatud kriminaalmenetluse lõpuleviimist täiendava haldusjuurdlusega, et teha kindlaks, kas on vaja kaitsemeetmeid või tuleks võtta finants-, distsiplinaar- või haldusmeetmeid. Sellised täiendavad juurdlused võivad olla asjakohased muu hulgas siis, kui nõutakse tagasi teatud aegumistähtajaga eelarvevahendeid, ohus olevad summad on suured või on ohtlikus olukorras vaja vältida edasisi kulutusi haldusmeetmete abil. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 ei tohiks amet üldjuhul alustada haldusjuurdlust paralleelselt samade asjaolude uurimisega EPPOs. Teatud juhtudel võib siiski liidu finantshuvide kaitsmiseks vaja olla, et amet tegeleks enne EPPOs algatatud kriminaalmenetluse lõpuleviimist täiendava haldusjuurdlusega, et teha kindlaks, kas on vaja kaitsemeetmeid või tuleks võtta finants-, distsiplinaar- või haldusmeetmeid. Sellised täiendavad juurdlused võivad olla asjakohased muu hulgas siis, kui nõutakse tagasi teatud aegumistähtajaga eelarvevahendeid, ohus olevad summad on suured või on ohtlikus olukorras vaja vältida edasisi kulutusi haldusmeetmete abil.

| (10) | Juurdluse dubleerimise vältimise nõude kohaldamisel tuleks mõistet „samad asjaolud“ käsitleda, arvestades ne bis in idem põhimõtet käsitlevat Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mille kohaselt peaks mõiste „samad asjaolud“ tähendama, et juurdluse objektiks olevad olulised faktid on identsed või sisuliselt samad ning neid mõistetakse ajas ja ruumis lahutamatult seotud konkreetsete asjaolude kogumina. |
| --- | --- |

(10)

Juurdluse dubleerimise vältimise nõude kohaldamisel tuleks mõistet „samad asjaolud“ käsitleda, arvestades ne bis in idem põhimõtet käsitlevat Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mille kohaselt peaks mõiste „samad asjaolud“ tähendama, et juurdluse objektiks olevad olulised faktid on identsed või sisuliselt samad ning neid mõistetakse ajas ja ruumis lahutamatult seotud konkreetsete asjaolude kogumina.

| (11) | Määruses (EL) 2017/1939 on sätestatud, et EPPO võib paluda ametilt täiendavat haldusjuurdlust. Sellise taotluse puudumisel peaks täiendav juurdlus olema teatud tingimustel võimalik ameti enda algatusel, kui eelnevalt on EPPOga konsulteeritud. Täpsemalt peaks EPPO-l olema võimalus esitada ameti juurdluse algatamise, jätkamise või mõne tema juurdlusega seotud teatud juurdlustoimingute tegemise suhtes vastuväide, eelkõige selleks, et säilitada enda uurimise ja volituste tõhusus. Amet peab jätma tegemata toimingu, mille suhtes EPPO on esitanud vastuväite. Kui amet algatab juurdluse sellise vastuväiteta, peaks ta korraldama oma juurdluse EPPOga pidevalt konsulteerides. |
| --- | --- |

(11)

Määruses (EL) 2017/1939 on sätestatud, et EPPO võib paluda ametilt täiendavat haldusjuurdlust. Sellise taotluse puudumisel peaks täiendav juurdlus olema teatud tingimustel võimalik ameti enda algatusel, kui eelnevalt on EPPOga konsulteeritud. Täpsemalt peaks EPPO-l olema võimalus esitada ameti juurdluse algatamise, jätkamise või mõne tema juurdlusega seotud teatud juurdlustoimingute tegemise suhtes vastuväide, eelkõige selleks, et säilitada enda uurimise ja volituste tõhusus. Amet peab jätma tegemata toimingu, mille suhtes EPPO on esitanud vastuväite. Kui amet algatab juurdluse sellise vastuväiteta, peaks ta korraldama oma juurdluse EPPOga pidevalt konsulteerides.

| (12) | Amet peaks EPPO läbiviidavaid uurimisi aktiivselt toetama. Nii võib EPPO paluda, et amet tema korraldatavat kriminaaluurimist määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 antud volitusi kasutades toetaks või täiendaks. Amet peaks tegutsema nimetatud määruses sätestatud õigusraamistiku ja oma volituste piires. |
| --- | --- |

(12)

Amet peaks EPPO läbiviidavaid uurimisi aktiivselt toetama. Nii võib EPPO paluda, et amet tema korraldatavat kriminaaluurimist määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 antud volitusi kasutades toetaks või täiendaks. Amet peaks tegutsema nimetatud määruses sätestatud õigusraamistiku ja oma volituste piires.

| (13) | Amet ja EPPO peaksid tulemusliku koordineerimise, koostöö ja läbipaistvuse eesmärgil omavahel pidevalt teavet vahetama. Enne ameti juurdluse või EPPO uurimise algatamist on teabevahetus eriti tähtis, selleks et oleks tagatud toimingute nõuetekohane koordineeritus, millega tagatakse vastastikune täiendavus ja välditakse dubleerimist. Selleks peaksid amet ja EPPO kasutama oma juurdluste haldamise süsteemide kokkulangevuste funktsiooni. Amet ja EPPO peaksid sellise teabevahetuse viisi ja tingimused sätestama oma töökorralduses. Dubleerimise vältimist ja vastastikust täiendavust käsitlevate õigusnormide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks peaksid amet ja EPPO leppima kokku teatavad teabevahetuse tähtajad. |
| --- | --- |

(13)

Amet ja EPPO peaksid tulemusliku koordineerimise, koostöö ja läbipaistvuse eesmärgil omavahel pidevalt teavet vahetama. Enne ameti juurdluse või EPPO uurimise algatamist on teabevahetus eriti tähtis, selleks et oleks tagatud toimingute nõuetekohane koordineeritus, millega tagatakse vastastikune täiendavus ja välditakse dubleerimist. Selleks peaksid amet ja EPPO kasutama oma juurdluste haldamise süsteemide kokkulangevuste funktsiooni. Amet ja EPPO peaksid sellise teabevahetuse viisi ja tingimused sätestama oma töökorralduses. Dubleerimise vältimist ja vastastikust täiendavust käsitlevate õigusnormide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks peaksid amet ja EPPO leppima kokku teatavad teabevahetuse tähtajad.

| (14) | Komisjoni 2. oktoobri 2017. aasta aruandes määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaldamise hindamise kohta (edaspidi „komisjoni hindamisaruanne“) jõuti järeldusele, et 2013. aasta muudatused õigusraamistikus on toonud kaasa selge paranemise juurdluste läbiviimises, partneritega tehtavas koostöös ja juurdlusaluste isikute õiguste austamises. Samas tõi komisjoni hindamisaruanne esile mõningaid puudusi, mis mõjutavad juurdluste tulemuslikkust ja tõhusust. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni 2. oktoobri 2017. aasta aruandes määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaldamise hindamise kohta (edaspidi „komisjoni hindamisaruanne“) jõuti järeldusele, et 2013. aasta muudatused õigusraamistikus on toonud kaasa selge paranemise juurdluste läbiviimises, partneritega tehtavas koostöös ja juurdlusaluste isikute õiguste austamises. Samas tõi komisjoni hindamisaruanne esile mõningaid puudusi, mis mõjutavad juurdluste tulemuslikkust ja tõhusust.

| (15) | Komisjoni hindamisaruandes kõige selgemini ilmnenud puudusi tuleks käsitleda, muutes määrust (EL, Euratom) nr 883/2013. Nimetatud muudatused on lähiajal vajalikud ameti juurdluste õigusraamistiku tugevdamiseks, et amet jääks tugevaks ja täielikult toimivaks asutuseks, mis täiendab EPPO kriminaalõiguslikku tegevust haldusjuurdlustega, muutmata sealjuures ameti seniseid volitusi. Muudatused puudutavad peamiselt valdkondi, kus määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 praegune ebamäärasus võiks takistada ameti juurdluste tulemuslikkust, nagu kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised, juurdepääsu võimaldamine pangakonto andmetele ja ameti koostatud juhtumiaruannete kui tõendite lubatavus haldus- või kriminaalmenetluses. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hindamisaruandes kõige selgemini ilmnenud puudusi tuleks käsitleda, muutes määrust (EL, Euratom) nr 883/2013. Nimetatud muudatused on lähiajal vajalikud ameti juurdluste õigusraamistiku tugevdamiseks, et amet jääks tugevaks ja täielikult toimivaks asutuseks, mis täiendab EPPO kriminaalõiguslikku tegevust haldusjuurdlustega, muutmata sealjuures ameti seniseid volitusi. Muudatused puudutavad peamiselt valdkondi, kus määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 praegune ebamäärasus võiks takistada ameti juurdluste tulemuslikkust, nagu kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised, juurdepääsu võimaldamine pangakonto andmetele ja ameti koostatud juhtumiaruannete kui tõendite lubatavus haldus- või kriminaalmenetluses.

| (16) | Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 muudatused ei mõjuta juurdlustes kohaldatavaid menetluslikke tagatisi. Amet peab kohaldama menetluslikke tagatisi, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 ja nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (6) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Sellise õigusraamistiku kohaselt peavad ameti juurdlused olema objektiivsed, erapooletud ja konfidentsiaalsed, otsida tuleb nii süüdistajale kui ka kaitsjale kasutatavaid tõendeid, juurdlus peab toimuma kirjaliku volituse alusel ning sellele tuleb rakendada õiguspärasuse kontrolli. Amet on kohustatud jälgima, et juurdlustes austatakse juurdlusaluste isikute õigusi, sealhulgas süütuse presumptsiooni ja õigust keelduda enda vastu ütluste andmisest. Ülekuulamisega seoses on juurdlusalustel isikutel muu hulgas õigus kasutada enda valitud isiku abi, kinnitada ülekuulamise protokoll ja kasutada ükskõik millist liidu institutsioonide ametlikku keelt. Juurdlusalustel isikutel on ka õigus esitada enne järelduste tegemist märkusi juhtumi asjaolude kohta. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 muudatused ei mõjuta juurdlustes kohaldatavaid menetluslikke tagatisi. Amet peab kohaldama menetluslikke tagatisi, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 ja nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (6) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Sellise õigusraamistiku kohaselt peavad ameti juurdlused olema objektiivsed, erapooletud ja konfidentsiaalsed, otsida tuleb nii süüdistajale kui ka kaitsjale kasutatavaid tõendeid, juurdlus peab toimuma kirjaliku volituse alusel ning sellele tuleb rakendada õiguspärasuse kontrolli. Amet on kohustatud jälgima, et juurdlustes austatakse juurdlusaluste isikute õigusi, sealhulgas süütuse presumptsiooni ja õigust keelduda enda vastu ütluste andmisest. Ülekuulamisega seoses on juurdlusalustel isikutel muu hulgas õigus kasutada enda valitud isiku abi, kinnitada ülekuulamise protokoll ja kasutada ükskõik millist liidu institutsioonide ametlikku keelt. Juurdlusalustel isikutel on ka õigus esitada enne järelduste tegemist märkusi juhtumi asjaolude kohta.

| (17) | Isikutele, kes teatavad kelmusest, pettusest, korruptsioonist ja muust liidu finantshuve kahjustavast ebaseaduslikust tegevusest, tuleks tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (7) kohane kaitse. |
| --- | --- |

(17)

Isikutele, kes teatavad kelmusest, pettusest, korruptsioonist ja muust liidu finantshuve kahjustavast ebaseaduslikust tegevusest, tuleks tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (7) kohane kaitse.

| (18) | Kui amet võtab oma volituste piires toetavaid meetmeid EPPO taotlusel, et kaitsta tõendite lubatavust ning põhiõigusi ja menetluslikke tagatisi, vältides samal ajal juurdluste ja uurimiste dubleerimist ning nähes ette tõhusa ja täiendava koostöö, peaksid amet ja EPPO tihedas koostöös tagama, et järgitakse määruse (EL) 2017/1939 VI peatükis sätestatud kohaldatavaid menetluslikke kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Kui amet võtab oma volituste piires toetavaid meetmeid EPPO taotlusel, et kaitsta tõendite lubatavust ning põhiõigusi ja menetluslikke tagatisi, vältides samal ajal juurdluste ja uurimiste dubleerimist ning nähes ette tõhusa ja täiendava koostöö, peaksid amet ja EPPO tihedas koostöös tagama, et järgitakse määruse (EL) 2017/1939 VI peatükis sätestatud kohaldatavaid menetluslikke kaitsemeetmeid.

| (19) | Amet on volitatud tegema kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi ning võib liidu finantshuve mõjutava kelmuse, pettuse-, korruptsiooni- ja muu ebaseadusliku teo kahtluse uurimiseks vajalikul otstarbel siseneda asjaomaste ettevõtjate ruumidesse ja nõuda dokumentide esitamist. Sellised kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised toimuvad kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ja määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, kus on sätestatud, et nimetatud volituste kasutamisel tuleb mõnel juhul järgida liikmesriigi õigust. Komisjon hindamisaruandes leiti, et ei ole üheselt selge, mil määral kohaldatakse liikmesriigi õigust, ja see pärsib ameti võimet juurdlusi tulemuslikult läbi viia. |
| --- | --- |

(19)

Amet on volitatud tegema kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi ning võib liidu finantshuve mõjutava kelmuse, pettuse-, korruptsiooni- ja muu ebaseadusliku teo kahtluse uurimiseks vajalikul otstarbel siseneda asjaomaste ettevõtjate ruumidesse ja nõuda dokumentide esitamist. Sellised kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised toimuvad kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ja määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, kus on sätestatud, et nimetatud volituste kasutamisel tuleb mõnel juhul järgida liikmesriigi õigust. Komisjon hindamisaruandes leiti, et ei ole üheselt selge, mil määral kohaldatakse liikmesriigi õigust, ja see pärsib ameti võimet juurdlusi tulemuslikult läbi viia.

| (20) | Sellepärast on vaja selgitada, mis juhtudel tuleb ameti juurdlustes kohaldada liikmesriigi õigust, muutmata ameti volitusi ega määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 toimimist liikmesriikide suhtes, võttes arvesse Euroopa Liidu Üldkohtu 3. mai 2018. aasta otsust kohtuasjas T-48/16 (8) Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

(20)

Sellepärast on vaja selgitada, mis juhtudel tuleb ameti juurdlustes kohaldada liikmesriigi õigust, muutmata ameti volitusi ega määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 toimimist liikmesriikide suhtes, võttes arvesse Euroopa Liidu Üldkohtu 3. mai 2018. aasta otsust kohtuasjas T-48/16 (8) Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon.

| (21) | Ameti tehtavate kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise suhtes tuleks kohaldada ainult liidu õigust, kui ettevõtja on kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega nõus. Nii saaks amet kasutada oma juurdlusvolitusi tulemuslikult ja ühtsel viisil kõigis liikmesriikides, et tagada liidu finantshuvide kõrge kaitsetase kogu liidus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 325. |
| --- | --- |

(21)

Ameti tehtavate kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise suhtes tuleks kohaldada ainult liidu õigust, kui ettevõtja on kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega nõus. Nii saaks amet kasutada oma juurdlusvolitusi tulemuslikult ja ühtsel viisil kõigis liikmesriikides, et tagada liidu finantshuvide kõrge kaitsetase kogu liidus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 325.

| (22) | Kui amet peab aga toetuma liikmesriigi pädevate asutuste abile (eriti kui ettevõtja ei ole kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega nõus), peavad liikmesriigid hoolitsema selle eest, et ameti tegevus oleks tulemuslik, ja andma vajalikku abi vastava riigi menetlusõigust järgides. Liidu finantshuvide kaitsmiseks peaks komisjon võtma arvesse liikmesriigi keeldumist teha ametiga koostööd, kui ta kaalub, kas nõuda asjaomased summad sisse liikmesriikide suhtes kohaldatava liidu õiguse kohaselt finantskorrektsioonide kohaldamise teel. |
| --- | --- |

(22)

Kui amet peab aga toetuma liikmesriigi pädevate asutuste abile (eriti kui ettevõtja ei ole kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega nõus), peavad liikmesriigid hoolitsema selle eest, et ameti tegevus oleks tulemuslik, ja andma vajalikku abi vastava riigi menetlusõigust järgides. Liidu finantshuvide kaitsmiseks peaks komisjon võtma arvesse liikmesriigi keeldumist teha ametiga koostööd, kui ta kaalub, kas nõuda asjaomased summad sisse liikmesriikide suhtes kohaldatava liidu õiguse kohaselt finantskorrektsioonide kohaldamise teel.

| (23) | Ametil on määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 alusel võimalik sõlmida halduskokkuleppeid liikmesriigi pädevate asutustega, näiteks pettustevastaste koordineerimistalitustega, ning institutsioonide, organite, ametite ja asutustega, et täpsustada nimetatud määruse kohase koostöö üksikasju, eelkõige seoses teabe edastamise ning juurdluste läbiviimise ja järelmeetmetega. |
| --- | --- |

(23)

Ametil on määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 alusel võimalik sõlmida halduskokkuleppeid liikmesriigi pädevate asutustega, näiteks pettustevastaste koordineerimistalitustega, ning institutsioonide, organite, ametite ja asutustega, et täpsustada nimetatud määruse kohase koostöö üksikasju, eelkõige seoses teabe edastamise ning juurdluste läbiviimise ja järelmeetmetega.

| (24) | Määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 tuleks muuta, et lisada sellesse ettevõtjatele pandav kohustus teha ametiga koostööd kooskõlas määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 neile pandud kohustusega lubada teha oma ruumides, maal, transpordivahendites ja muudes äritegevuseks kasutatavates kohtades kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (9) artiklis 129 sätestatud kohustusega, et igal isikul, kes saab liidult rahalisi vahendeid, tuleb teha igakülgset koostööd liidu finantshuvide kaitsmisel, sealhulgas ameti juurdluste puhul. |
| --- | --- |

(24)

Määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 tuleks muuta, et lisada sellesse ettevõtjatele pandav kohustus teha ametiga koostööd kooskõlas määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 neile pandud kohustusega lubada teha oma ruumides, maal, transpordivahendites ja muudes äritegevuseks kasutatavates kohtades kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (9) artiklis 129 sätestatud kohustusega, et igal isikul, kes saab liidult rahalisi vahendeid, tuleb teha igakülgset koostööd liidu finantshuvide kaitsmisel, sealhulgas ameti juurdluste puhul.

| (25) | Sellise koostöökohustuse raames peaks ametil olema võimalik nõuda asjakohast teavet juurdluse objektiks oleva asjaga võib-olla seotud või selle kohta niisugust teavet valdavatelt ettevõtjatelt. Sellise nõude korral ei peaks ettevõtjad olema kohustatud andma enda vastu ütlusi, aga nad peaksid olema kohustatud vastama faktiküsimustele ja esitama dokumente, isegi kui seda teavet võidakse kasutada nende või mõne teise ettevõtja vastu ja nende ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks. Juurdluste tulemuslikkuse tagamiseks praeguse töökorralduse kontekstis peaks ametil olema võimalik taotleda juurdepääsu teabele, mis sisaldub eraisiku omatavates tööks kasutatavates seadmetes. Ameti juurdepääsu suhtes tuleks kohaldada samu tingimusi ja ulatust, mida kohaldatakse liikmesriikide kontrolliasutuste suhtes, ning juurdepääsu tohiks anda ainult juhul, kui ametil on põhjendatult alust kahtlustada, et selliste seadmete sisu võib olla juurdluse jaoks oluline, ning seda kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning peaks hõlmama üksnes juurdluse seisukohast olulistele teavet. |
| --- | --- |

(25)

Sellise koostöökohustuse raames peaks ametil olema võimalik nõuda asjakohast teavet juurdluse objektiks oleva asjaga võib-olla seotud või selle kohta niisugust teavet valdavatelt ettevõtjatelt. Sellise nõude korral ei peaks ettevõtjad olema kohustatud andma enda vastu ütlusi, aga nad peaksid olema kohustatud vastama faktiküsimustele ja esitama dokumente, isegi kui seda teavet võidakse kasutada nende või mõne teise ettevõtja vastu ja nende ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks. Juurdluste tulemuslikkuse tagamiseks praeguse töökorralduse kontekstis peaks ametil olema võimalik taotleda juurdepääsu teabele, mis sisaldub eraisiku omatavates tööks kasutatavates seadmetes. Ameti juurdepääsu suhtes tuleks kohaldada samu tingimusi ja ulatust, mida kohaldatakse liikmesriikide kontrolliasutuste suhtes, ning juurdepääsu tohiks anda ainult juhul, kui ametil on põhjendatult alust kahtlustada, et selliste seadmete sisu võib olla juurdluse jaoks oluline, ning seda kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning peaks hõlmama üksnes juurdluse seisukohast olulistele teavet.

| (26) | Ettevõtjatel peaks kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise ajal olema võimalus kasutada selle liikmesriigi ametlikku keelt, kus kontrollimine toimub, ja kasutada enda valitud isiku, sealhulgas välise õigusnõustaja abi. Õigusnõustaja kohalolek ei tohiks siiski olla kohapealse kontrolli või inspekteerimise õiguspärasuse eeltingimuseks. Kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise tulemuslikkuse tagamiseks (eriti seoses tõendite kaotsimineku ohuga) peaks ametil olema võimalik pääseda ettevõtja ruumidesse, maale, transpordivahenditesse ja muudesse tegevuskohtadesse, ilma et peaks ootama, kuni ettevõtja oma õigusnõustajaga konsulteerib. Nõustuda võiks ainult mõistlikult lühikese viivitusega, mille jooksul ettevõtja enne kohapealse kontrolli ja inspekteerimise algust õigusnõustajaga konsulteerib. Tuleks rangelt jälgida, et sellised viivitused oleksid võimalikult lühikesed. |
| --- | --- |

(26)

Ettevõtjatel peaks kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise ajal olema võimalus kasutada selle liikmesriigi ametlikku keelt, kus kontrollimine toimub, ja kasutada enda valitud isiku, sealhulgas välise õigusnõustaja abi. Õigusnõustaja kohalolek ei tohiks siiski olla kohapealse kontrolli või inspekteerimise õiguspärasuse eeltingimuseks. Kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise tulemuslikkuse tagamiseks (eriti seoses tõendite kaotsimineku ohuga) peaks ametil olema võimalik pääseda ettevõtja ruumidesse, maale, transpordivahenditesse ja muudesse tegevuskohtadesse, ilma et peaks ootama, kuni ettevõtja oma õigusnõustajaga konsulteerib. Nõustuda võiks ainult mõistlikult lühikese viivitusega, mille jooksul ettevõtja enne kohapealse kontrolli ja inspekteerimise algust õigusnõustajaga konsulteerib. Tuleks rangelt jälgida, et sellised viivitused oleksid võimalikult lühikesed.

| (27) | Kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise läbipaistvuse tagamiseks peaks amet andma ettevõtjatele nõuetekohast teavet nende koostöökohustuse, koostööst keeldumise tagajärgede ning kohaldatava menetluse, sealhulgas menetluslike kaitsemeetmete kohta. |
| --- | --- |

(27)

Kohapealsete kontrollide ja inspekteerimise läbipaistvuse tagamiseks peaks amet andma ettevõtjatele nõuetekohast teavet nende koostöökohustuse, koostööst keeldumise tagajärgede ning kohaldatava menetluse, sealhulgas menetluslike kaitsemeetmete kohta.

| (28) | Sisejuurdlustes ja vajaduse korral ka välisjuurdlustes on ametil juurdepääs igasugusele institutsioonide, organite, ametite ja asutuste käsutuses olevale asjakohasele teabele. Nagu komisjoni hindamisaruandest on selgunud, on vaja tehnoloogilise arengu tõttu täpsustada, et selline juurdepääs peaks olema võimalik olenemata sellest, millisel andmekandjal teave või andmed on salvestatud. Sisejuurdluse käigus peaks ametil olukordades, kus tal on põhjendatud alus kahtlustada, et nende sisu võib olla juurdluse jaoks oluline, olema võimalik taotleda juurdepääsu teabele, mis sisaldub eraisikuna omatavates, ent tööks kasutatavates seadmetes. Ameti juurdepääsu peaks olema võimalik seada sõltuvusse asjaomastes institutsioonides, organites, ametites ja asutustes kehtestatud eritingimustest. Selline juurdepääs peaks olema kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning peaks hõlmama üksnes juurdluse seisukohast olulist teavet. Selleks et tagada ametile tulemuslik ja järjepidev juurdepääs ning asjaomaste isikute põhiõiguste kõrgetasemeline kaitse, peaksid institutsioonid, organid, ametid ja asutused tagama eri institutsioonide, organite, ametite ja asutuste poolt vastu võetud eraisikuna omatavatele seadmetele juurdepääsu käsitlevate õigusnormide ühtsuse, et tagada samaväärsed tingimused kooskõlas 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (10). |
| --- | --- |

(28)

Sisejuurdlustes ja vajaduse korral ka välisjuurdlustes on ametil juurdepääs igasugusele institutsioonide, organite, ametite ja asutuste käsutuses olevale asjakohasele teabele. Nagu komisjoni hindamisaruandest on selgunud, on vaja tehnoloogilise arengu tõttu täpsustada, et selline juurdepääs peaks olema võimalik olenemata sellest, millisel andmekandjal teave või andmed on salvestatud. Sisejuurdluse käigus peaks ametil olukordades, kus tal on põhjendatud alus kahtlustada, et nende sisu võib olla juurdluse jaoks oluline, olema võimalik taotleda juurdepääsu teabele, mis sisaldub eraisikuna omatavates, ent tööks kasutatavates seadmetes. Ameti juurdepääsu peaks olema võimalik seada sõltuvusse asjaomastes institutsioonides, organites, ametites ja asutustes kehtestatud eritingimustest. Selline juurdepääs peaks olema kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning peaks hõlmama üksnes juurdluse seisukohast olulist teavet. Selleks et tagada ametile tulemuslik ja järjepidev juurdepääs ning asjaomaste isikute põhiõiguste kõrgetasemeline kaitse, peaksid institutsioonid, organid, ametid ja asutused tagama eri institutsioonide, organite, ametite ja asutuste poolt vastu võetud eraisikuna omatavatele seadmetele juurdepääsu käsitlevate õigusnormide ühtsuse, et tagada samaväärsed tingimused kooskõlas 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (10).

| (29) | Et ameti juurdluste õigusraamistik oleks ühtsem, tuleks sise- ja välisjuurdluste suhtes kohaldatavaid norme veelgi ühtlustada, et kaotada komisjoni hindamisaruandes leitud põhjendamatud erinevused. Näiteks välisjuurdluse lõpetamisel koostatud aruanded ja soovitused tuleks vajaduse korral edastada sarnaselt sisejuurdlustega asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele kohaste meetmete võtmiseks. Kui volitused seda võimaldavad, peaks amet toetama asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust meetmete võtmisel vastavalt tema soovitustele. Kui amet ei algata juurdlust, peaks tal olema võimalik saata asjakohast teavet liikmesriikide ametiasutustele või institutsioonidele, organitele, ametitele või asutustele kohaste meetmete võtmiseks. Ta peaks saatma asjaomast teavet juhtudel, kui ta otsustab juurdlust mitte algatada, hoolimata piisavast kahtlusest, et aset on leidnud kelmus, pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Enne seda peaks amet nõuetekohaselt kaaluma, kas see ei või segada EPPOs käimasolevaid uurimisi. |
| --- | --- |

(29)

Et ameti juurdluste õigusraamistik oleks ühtsem, tuleks sise- ja välisjuurdluste suhtes kohaldatavaid norme veelgi ühtlustada, et kaotada komisjoni hindamisaruandes leitud põhjendamatud erinevused. Näiteks välisjuurdluse lõpetamisel koostatud aruanded ja soovitused tuleks vajaduse korral edastada sarnaselt sisejuurdlustega asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele kohaste meetmete võtmiseks. Kui volitused seda võimaldavad, peaks amet toetama asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust meetmete võtmisel vastavalt tema soovitustele. Kui amet ei algata juurdlust, peaks tal olema võimalik saata asjakohast teavet liikmesriikide ametiasutustele või institutsioonidele, organitele, ametitele või asutustele kohaste meetmete võtmiseks. Ta peaks saatma asjaomast teavet juhtudel, kui ta otsustab juurdlust mitte algatada, hoolimata piisavast kahtlusest, et aset on leidnud kelmus, pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Enne seda peaks amet nõuetekohaselt kaaluma, kas see ei või segada EPPOs käimasolevaid uurimisi.

| (30) | Kuna riikide institutsiooniline raamistik on väga mitmekesine, peaks liikmesriikidel, tuginedes lojaalse koostöö põhimõttele, olema võimalus teavitada ametit nendest asutustest, kes on ameti soovituste põhjal pädevad meetmeid võtma, ning nendest asutustest, keda tuleb teavitada näiteks rahalistel, statistilistel või järelevalve eesmärkidel, et nad saaksid täita oma asjakohaseid ülesandeid. Selliseks asutuseks võib olla muuhulgas riiklik pettustevastane koordineerimistalitus. Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole aruannetes esitatud ameti soovitustel siduvaid õiguslikke tagajärgi sellistele liikmesriigi ametiasutustele ega institutsioonidele, organitele, ametitele ja asutustele. |
| --- | --- |

(30)

Kuna riikide institutsiooniline raamistik on väga mitmekesine, peaks liikmesriikidel, tuginedes lojaalse koostöö põhimõttele, olema võimalus teavitada ametit nendest asutustest, kes on ameti soovituste põhjal pädevad meetmeid võtma, ning nendest asutustest, keda tuleb teavitada näiteks rahalistel, statistilistel või järelevalve eesmärkidel, et nad saaksid täita oma asjakohaseid ülesandeid. Selliseks asutuseks võib olla muuhulgas riiklik pettustevastane koordineerimistalitus. Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole aruannetes esitatud ameti soovitustel siduvaid õiguslikke tagajärgi sellistele liikmesriigi ametiasutustele ega institutsioonidele, organitele, ametitele ja asutustele.

| (31) | Ametile tuleks anda vajalikud vahendid raha liikumise jälgimiseks, et paljastada paljudele kelmustele ja pettustele iseloomulikud töömeetodid. Ametil on võimalik saada juurdluseks vajalikke pangakontoandmeid paljude liikmesriikide krediidiasutustest koostöös riigi ametiasutustega ja nende abiga. Et tegutsemine oleks tulemuslik kogu liidus, peaks määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 olema sätestatud riigi pädevate asutuste kohustus anda ametile üldise abistamiskohustuse raames ka pangakontoandmeid. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni pädevatest asutustest, mille kaudu selline koostöö toimub. Niimoodi ametit aidates peaksid riigi ametiasutused tegutsema samadel tingimustel, mida kohaldatakse asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste suhtes. |
| --- | --- |

(31)

Ametile tuleks anda vajalikud vahendid raha liikumise jälgimiseks, et paljastada paljudele kelmustele ja pettustele iseloomulikud töömeetodid. Ametil on võimalik saada juurdluseks vajalikke pangakontoandmeid paljude liikmesriikide krediidiasutustest koostöös riigi ametiasutustega ja nende abiga. Et tegutsemine oleks tulemuslik kogu liidus, peaks määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 olema sätestatud riigi pädevate asutuste kohustus anda ametile üldise abistamiskohustuse raames ka pangakontoandmeid. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni pädevatest asutustest, mille kaudu selline koostöö toimub. Niimoodi ametit aidates peaksid riigi ametiasutused tegutsema samadel tingimustel, mida kohaldatakse asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste suhtes.

| (32) | Selleks et pöörata tähelepanu menetluslike tagatiste ja põhiõiguste kaitsele ja austamisele, peaks komisjon oma siseüksusena looma menetluslike tagatiste kontrolöri (edaspidi „kontrolör“) ametikoha, mis vahendite tõhusa kasutamise eesmärgil tuleks halduslikult siduda järelevalvekomiteega ja tagada talle piisavad vahendid. Kontrolör peaks käsitlema kaebusi täiesti sõltumatult, sealhulgas järelevalvekomiteest ja ametist sõltumatult ning talle peaks olema kättesaadav kogu teave, mida ta oma ülesannete täitmiseks vajab. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et pöörata tähelepanu menetluslike tagatiste ja põhiõiguste kaitsele ja austamisele, peaks komisjon oma siseüksusena looma menetluslike tagatiste kontrolöri (edaspidi „kontrolör“) ametikoha, mis vahendite tõhusa kasutamise eesmärgil tuleks halduslikult siduda järelevalvekomiteega ja tagada talle piisavad vahendid. Kontrolör peaks käsitlema kaebusi täiesti sõltumatult, sealhulgas järelevalvekomiteest ja ametist sõltumatult ning talle peaks olema kättesaadav kogu teave, mida ta oma ülesannete täitmiseks vajab.

| (33) | Juurdlusalusel isikul peaks oleks võimalik esitada kontrolörile kaebus menetluslike tagatiste järgimise kohta ameti poolt ning ameti juurdluste suhtes kohaldatavate normide rikkumise, eelkõige menetlusnormide ja põhiõiguste rikkumise kohta. Selleks tuleks kehtestada kaebuste esitamise kord. Kontrolör peaks vastutama selliste kaebuste kohta soovituste andmise eest, soovitades vajaduse korral lahendusi kaebuses tõstatatud küsimustele. Kontrolör peaks vaatama kaebuse läbi kiire, võistleva menetluse käigus, jättes samas ametile võimaluse käimasolevat juurdlust jätkata. Kontrolör peaks andma kaebuse esitajale ja ametile võimaluse esitada kaebuses tõstatatud küsimuse kohta märkusi ning see lahendada. Peadirektor peaks võtma kontrolöri soovituse alusel asjakohaseid meetmeid. Peadirektoril peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimalik kontrolöri soovitatust kõrvale kalduda. Sellise kõrvalekaldumise põhjendused tuleks lisada juurdluse lõpparuandele. |
| --- | --- |

(33)

Juurdlusalusel isikul peaks oleks võimalik esitada kontrolörile kaebus menetluslike tagatiste järgimise kohta ameti poolt ning ameti juurdluste suhtes kohaldatavate normide rikkumise, eelkõige menetlusnormide ja põhiõiguste rikkumise kohta. Selleks tuleks kehtestada kaebuste esitamise kord. Kontrolör peaks vastutama selliste kaebuste kohta soovituste andmise eest, soovitades vajaduse korral lahendusi kaebuses tõstatatud küsimustele. Kontrolör peaks vaatama kaebuse läbi kiire, võistleva menetluse käigus, jättes samas ametile võimaluse käimasolevat juurdlust jätkata. Kontrolör peaks andma kaebuse esitajale ja ametile võimaluse esitada kaebuses tõstatatud küsimuse kohta märkusi ning see lahendada. Peadirektor peaks võtma kontrolöri soovituse alusel asjakohaseid meetmeid. Peadirektoril peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimalik kontrolöri soovitatust kõrvale kalduda. Sellise kõrvalekaldumise põhjendused tuleks lisada juurdluse lõpparuandele.

| (34) | Läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurendamiseks peaks kontrolör oma aastaaruandes esitama teabe kaebuste lahendamise korra kohta. Aastaaruanne peaks eelkõige hõlmama saadud kaebuste arvu, menetlusnormide ja põhiõiguste rikkumise liike, asjaomaseid tegevusi ning võimaluse korral ameti võetud järelmeetmeid. |
| --- | --- |

(34)

Läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurendamiseks peaks kontrolör oma aastaaruandes esitama teabe kaebuste lahendamise korra kohta. Aastaaruanne peaks eelkõige hõlmama saadud kaebuste arvu, menetlusnormide ja põhiõiguste rikkumise liike, asjaomaseid tegevusi ning võimaluse korral ameti võetud järelmeetmeid.

| (35) | Ameti varajane teabeedastus kaitsemeetmete rakendamiseks on hädavajalik liidu finantshuvide kaitsmise vahend. Et tagada ameti ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste sellesisuline tihe koostöö, on asjakohane anda viimastele võimalus konsulteerida igal ajal ametiga, et otsustada sobivate ettevaatusabinõude, sealhulgas tõendite tagamise küsimuses. |
| --- | --- |

(35)

Ameti varajane teabeedastus kaitsemeetmete rakendamiseks on hädavajalik liidu finantshuvide kaitsmise vahend. Et tagada ameti ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste sellesisuline tihe koostöö, on asjakohane anda viimastele võimalus konsulteerida igal ajal ametiga, et otsustada sobivate ettevaatusabinõude, sealhulgas tõendite tagamise küsimuses.

| (36) | Ameti aruanded on haldus- ja kohtumenetlustes riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtetega samal viisil ja samadel tingimustel lubatavad tõendid. Komisjoni hindamisaruandest ilmnes, et mõnes liikmesriigis ei taga see säte ameti tegevuse piisavat tulemuslikkust. Ameti aruannete tulemuslikkuse ja ühetaolise kasutamise tagamiseks tuleks määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestada põhimõte, et sellised aruanded on lubatavad liikmesriikides kohtumenetluses, mis ei ole kriminaalmenetlus, ja haldusmenetluses. Sätet, mille kohaselt on ameti aruanded riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtetega samaväärsed, tuleks endiselt kohaldada ka liikmesriikide kriminaalkohtumenetluses. Samuti tuleks määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestada OLAFi aruannete lubatavus liidu tasandi haldus- ja kohtumenetluses. |
| --- | --- |

(36)

Ameti aruanded on haldus- ja kohtumenetlustes riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtetega samal viisil ja samadel tingimustel lubatavad tõendid. Komisjoni hindamisaruandest ilmnes, et mõnes liikmesriigis ei taga see säte ameti tegevuse piisavat tulemuslikkust. Ameti aruannete tulemuslikkuse ja ühetaolise kasutamise tagamiseks tuleks määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestada põhimõte, et sellised aruanded on lubatavad liikmesriikides kohtumenetluses, mis ei ole kriminaalmenetlus, ja haldusmenetluses. Sätet, mille kohaselt on ameti aruanded riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtetega samaväärsed, tuleks endiselt kohaldada ka liikmesriikide kriminaalkohtumenetluses. Samuti tuleks määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestada OLAFi aruannete lubatavus liidu tasandi haldus- ja kohtumenetluses.

| (37) | Liikmesriikide pettustevastased koordineerimistalitused kehtestati määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, et lihtsustada ameti ja liikmesriikide tulemuslikku koostööd ja teabe, sealhulgas operatiivteabe vahetamist. Komisjoni hindamisaruandes jõuti järeldusele, et need on ameti tööle kaasa aidanud. Samuti leiti komisjoni hindamisaruandes, et vaja on nende pettustevastaste koordineerimistalituste rolli rohkem täpsustada, et amet saaks tulemuslikuks juurdluseks vajalikku abi, jättes pettustevastaste koordineerimistalituste struktuuri ja volitused siiski iga liikmesriigi enda otsustada. Sellega seoses peaksid pettustevastased koordineerimistalitused saama sise- ja välisjuurdluste ajal, enne neid või nende lõpus anda või koordineerida ametile selle ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriikide pettustevastased koordineerimistalitused kehtestati määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, et lihtsustada ameti ja liikmesriikide tulemuslikku koostööd ja teabe, sealhulgas operatiivteabe vahetamist. Komisjoni hindamisaruandes jõuti järeldusele, et need on ameti tööle kaasa aidanud. Samuti leiti komisjoni hindamisaruandes, et vaja on nende pettustevastaste koordineerimistalituste rolli rohkem täpsustada, et amet saaks tulemuslikuks juurdluseks vajalikku abi, jättes pettustevastaste koordineerimistalituste struktuuri ja volitused siiski iga liikmesriigi enda otsustada. Sellega seoses peaksid pettustevastased koordineerimistalitused saama sise- ja välisjuurdluste ajal, enne neid või nende lõpus anda või koordineerida ametile selle ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi.

| (38) | Ameti kohustus abistada liidu finantshuvide kaitsel liikmesriike nende tegevuse koordineerimisega on selle volituste tähtis osa, mis toetab liikmesriikide piiriülest koostööd. Vaja on sätestada täpsemad reeglid, mis lihtsustaks ameti koordineerimistegevust ja sellesisulist koostööd liikmesriikide asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Kõnealuste reeglitega ei tohiks piirata ameti selliste volituste kasutamist, mis on antud komisjonile erisätetega, millega reguleeritakse liikmesriikide haldusasutuste vastastikust abi ning nende asutuste ja komisjoni vahelist koostööd, eelkõige nõukogu määrusega (EÜ) nr 515/97 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013 (12) ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud koordineerimistegevust. |
| --- | --- |

(38)

Ameti kohustus abistada liidu finantshuvide kaitsel liikmesriike nende tegevuse koordineerimisega on selle volituste tähtis osa, mis toetab liikmesriikide piiriülest koostööd. Vaja on sätestada täpsemad reeglid, mis lihtsustaks ameti koordineerimistegevust ja sellesisulist koostööd liikmesriikide asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Kõnealuste reeglitega ei tohiks piirata ameti selliste volituste kasutamist, mis on antud komisjonile erisätetega, millega reguleeritakse liikmesriikide haldusasutuste vastastikust abi ning nende asutuste ja komisjoni vahelist koostööd, eelkõige nõukogu määrusega (EÜ) nr 515/97 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013 (12) ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud koordineerimistegevust.

| (39) | Tuleks selgitada, et kui liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas pettustevastased koordineerimistalitused, tegutsevad liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil koostöös ameti või muude pädevate asutustega, on liikmesriikide õigus nende suhtes jätkuvalt kohaldatav. |
| --- | --- |

(39)

Tuleks selgitada, et kui liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas pettustevastased koordineerimistalitused, tegutsevad liidu finantshuvide kaitsmise eesmärgil koostöös ameti või muude pädevate asutustega, on liikmesriikide õigus nende suhtes jätkuvalt kohaldatav.

| (40) | Pettustevastastel koordineerimistalitustel peaks olema koordineerimistegevuse kontekstis võimalik anda ametile abi ning teha omavahel koostööd, et täiendavalt parandada olemasolevaid mehhanisme koostöö tegemiseks pettustevastases võitluses. |
| --- | --- |

(40)

Pettustevastastel koordineerimistalitustel peaks olema koordineerimistegevuse kontekstis võimalik anda ametile abi ning teha omavahel koostööd, et täiendavalt parandada olemasolevaid mehhanisme koostöö tegemiseks pettustevastases võitluses.

| (41) | Liikmesriikide pädevad asutused ning institutsioonid, organid, ametid ja asutused peaksid võtma ameti soovitusega ettenähtud meetmeid. Selleks et amet saaks oma juhtumite arengut jälgida, peaksid liikmesriigid juhul, kui amet annab liikmesriigi prokuratuurile õiguslikke soovitusi, saatma ameti taotluse korral ametile liikmesriigi kohtu lõpliku otsuse. Kohtute täieliku sõltumatuse säilitamiseks saaks selline edastamine toimuda alles siis, kui asjaomane kohtumenetlus on lõpule viidud ja lõplik kohtulahend on tehtud avalikult teatavaks. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriikide pädevad asutused ning institutsioonid, organid, ametid ja asutused peaksid võtma ameti soovitusega ettenähtud meetmeid. Selleks et amet saaks oma juhtumite arengut jälgida, peaksid liikmesriigid juhul, kui amet annab liikmesriigi prokuratuurile õiguslikke soovitusi, saatma ameti taotluse korral ametile liikmesriigi kohtu lõpliku otsuse. Kohtute täieliku sõltumatuse säilitamiseks saaks selline edastamine toimuda alles siis, kui asjaomane kohtumenetlus on lõpule viidud ja lõplik kohtulahend on tehtud avalikult teatavaks.

| (42) | Selleks et täiendada määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestatud juurdluste korraldamist käsitlevaid menetlusnorme, peaks amet võtma vastu suunised juurdlusmenetluse kohta, mida ameti töötajad peavad järgima. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et täiendada määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 sätestatud juurdluste korraldamist käsitlevaid menetlusnorme, peaks amet võtma vastu suunised juurdlusmenetluse kohta, mida ameti töötajad peavad järgima.

| (43) | Tuleks selgitada, et amet võib osaleda kooskõlas liidu õigusega loodud ühistes uurimisrühmades ning et tal on õigus vahetada selles raamistikus saadud operatiivteavet. Sellise teabe kasutamise suhtes kohaldatakse liidu õigusaktides, mille alusel ühised uurimisrühmad on loodud, sätestatud tingimusi ja kaitsemeetmeid. Kui amet osaleb sellistes ühistes uurimisrühmades, on tal toetav suutlikkus ja ta võtab partneri rolli vastavalt õiguslikele piirangutele, mis võivad esineda liidu ja liikmesriigi õiguses. |
| --- | --- |

(43)

Tuleks selgitada, et amet võib osaleda kooskõlas liidu õigusega loodud ühistes uurimisrühmades ning et tal on õigus vahetada selles raamistikus saadud operatiivteavet. Sellise teabe kasutamise suhtes kohaldatakse liidu õigusaktides, mille alusel ühised uurimisrühmad on loodud, sätestatud tingimusi ja kaitsemeetmeid. Kui amet osaleb sellistes ühistes uurimisrühmades, on tal toetav suutlikkus ja ta võtab partneri rolli vastavalt õiguslikele piirangutele, mis võivad esineda liidu ja liikmesriigi õiguses.

| (44) | Hiljemalt viie aasta möödumisel määruse (EL) 2017/1939 artikli 120 lõike 2 teise lõigu kohaselt määratud kuupäevast peaks komisjon hindama määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaldamist ning eelkõige ameti ja EPPO koostöö tõhusust, et kaaluda, kas nimetatud koostöös saadud kogemuste põhjal on muudatuste tegemine õigustatud. Komisjon peaks kohasel juhul esitama uue põhjaliku seadusandliku ettepaneku hiljemalt kaks aastat pärast nimetatud hindamist. |
| --- | --- |

(44)

Hiljemalt viie aasta möödumisel määruse (EL) 2017/1939 artikli 120 lõike 2 teise lõigu kohaselt määratud kuupäevast peaks komisjon hindama määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaldamist ning eelkõige ameti ja EPPO koostöö tõhusust, et kaaluda, kas nimetatud koostöös saadud kogemuste põhjal on muudatuste tegemine õigustatud. Komisjon peaks kohasel juhul esitama uue põhjaliku seadusandliku ettepaneku hiljemalt kaks aastat pärast nimetatud hindamist.

| (45) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt liidu finantshuvide kaitse tugevdamine ameti tegevuse kohandamise (võttes arvesse EPPO asutamist) ja ameti juurdluste tulemuslikkuse parandamise abil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võttes vastu ameti ja EPPO suhteid reguleerivad normid, et suurendada nende juurdluste tulemuslikkust, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemales. |
| --- | --- |

(45)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt liidu finantshuvide kaitse tugevdamine ameti tegevuse kohandamise (võttes arvesse EPPO asutamist) ja ameti juurdluste tulemuslikkuse parandamise abil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võttes vastu ameti ja EPPO suhteid reguleerivad normid, et suurendada nende juurdluste tulemuslikkust, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemales.

| (46) | Määrusega ei muudeta liikmesriikide volitusi ega kohustusi võtta meetmeid kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. |
| --- | --- |

(46)

Määrusega ei muudeta liikmesriikide volitusi ega kohustusi võtta meetmeid kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu.

| (47) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 23. juulil 2018 (14). |
| --- | --- |

(47)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 23. juulil 2018 (14).

| (48) | Määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(48)

Määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (*1);

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725 (*2); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725 (*2);

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).“;"

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Amet loob tihedad suhted Euroopa Prokuratuuriga (EPPO), mis asutati tõhustatud koostöös nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (*3). Sellised suhted peavad tuginema vastastikusel koostööl, teabevahetusel, täiendavusel ja kattuva töö vältimisel. Nende eesmärk on eelkõige ameti ja EPPO volituste vastastikune täiendavus ja ameti abi EPPO-le, mis tagavad kõigi olemasolevate vahendite kasutamise liidu finantshuvide kaitsmisel.


  (*3)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).“;" |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Amet loob tihedad suhted Euroopa Prokuratuuriga (EPPO), mis asutati tõhustatud koostöös nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 (*3). Sellised suhted peavad tuginema vastastikusel koostööl, teabevahetusel, täiendavusel ja kattuva töö vältimisel. Nende eesmärk on eelkõige ameti ja EPPO volituste vastastikune täiendavus ja ameti abi EPPO-le, mis tagavad kõigi olemasolevate vahendite kasutamise liidu finantshuvide kaitsmisel.

(*3)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).“;"

*3

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Käesoleva määruse kohaldamiseks võivad liikmesriikide pädevad asutused ning institutsioonid, organid, ametid ja asutused sõlmida ametiga halduskokkuleppeid. Eelkõige võivad need halduskokkulepped käsitleda teabe edastamist, juurdluste korraldamist ja järelmeetmete võtmist.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Käesoleva määruse kohaldamiseks võivad liikmesriikide pädevad asutused ning institutsioonid, organid, ametid ja asutused sõlmida ametiga halduskokkuleppeid. Eelkõige võivad need halduskokkulepped käsitleda teabe edastamist, juurdluste korraldamist ja järelmeetmete võtmist.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | „kelmus, pettus, korruptsioon ja muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus“ – tähenduses, mis on neile sõnadele antud asjaomastes liidu õigusaktides ning „muu ebaseadusliku tegevuse“ mõiste hõlmab eeskirjade eiramist määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

„kelmus, pettus, korruptsioon ja muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus“ – tähenduses, mis on neile sõnadele antud asjaomastes liidu õigusaktides ning „muu ebaseadusliku tegevuse“ mõiste hõlmab eeskirjade eiramist määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses;“;

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | „haldusjuurdlus“ („juurdlus“) – kõik artiklite 3 ja 4 kohased inspekteerimised, kontrollid või muud meetmed, mida amet võtab artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning vajaduse korral tuvastamaks, et juurdlusaluse tegevuse puhul on tegemist eeskirjade eiramisega; kõnealused juurdlused ei mõjuta EPPO volitusi ega liikmesriikide pädevate asutuste õigust algatada ja viia läbi kriminaalmenetlusi;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

„haldusjuurdlus“ („juurdlus“) – kõik artiklite 3 ja 4 kohased inspekteerimised, kontrollid või muud meetmed, mida amet võtab artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning vajaduse korral tuvastamaks, et juurdlusaluse tegevuse puhul on tegemist eeskirjade eiramisega; kõnealused juurdlused ei mõjuta EPPO volitusi ega liikmesriikide pädevate asutuste õigust algatada ja viia läbi kriminaalmenetlusi;“;

| c) | lisatakse järgmine punkt:






  „8) | „institutsiooni liige“ – Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Ülemkogu liige, liikmesriigi esindaja nõukogus ministri tasandil, komisjoni liige, Euroopa Liidu Kohtu liige, Euroopa Keskpanga nõukogu liige või Euroopa Kontrollikoja liige seoses liidu õigusega kehtestatud kohustustega, mida nad oma ametikohustuste raames täidavad;“. |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„8)

„institutsiooni liige“ – Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Ülemkogu liige, liikmesriigi esindaja nõukogus ministri tasandil, komisjoni liige, Euroopa Liidu Kohtu liige, Euroopa Keskpanga nõukogu liige või Euroopa Kontrollikoja liige seoses liidu õigusega kehtestatud kohustustega, mida nad oma ametikohustuste raames täidavad;“.

| 3) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Välisjuurdlus

  1.   Artiklis 1 osutatud valdkondades teeb amet kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist liikmesriikides ning kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepete ja muude õigusaktide kohaselt ka kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.


  2.   Amet teeb kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist kooskõlas käesoleva määrusega ning selle kohaldamisalast välja jäävatel juhtudel kooskõlas määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96.


  3.   Ettevõtjad peavad juurdluste ajal ametiga koostööd tegema. Amet võib küsida ettevõtjatelt nii kirjalikku kui ka suulist teavet, sealhulgas ülekuulamisel.


  4.   Kui asjaomane ettevõtja nõustub vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 käesoleva määruse kohaselt ettenähtud kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega, ei kohaldata määruse (Euratom, EÜ) nr 2988/95 artikli 2 lõiget 4, määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 kolmandat lõiku, kuivõrd nende sätete kohaselt tuleb järgida liikmesriigi õigust ning nende alusel on võimalik piirata ameti juurdepääsu andmetele ja dokumentidele samadel tingimustel, mida kohaldatakse riigi haldusametnike suhtes.


  5.   Ameti nõudel pakub asjaomase liikmesriigi pädev asutus põhjendamatu viivituseta ameti töötajatele artikli 7 lõikes 2 osutatud kirjalikus volituses kindlaksmääratud ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi.
  Kooskõlas määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 tagab asjaomane liikmesriik ameti töötajatele juurdepääsu kogu juurdlusaluse juhtumiga seotud teabele, kõigile dokumentidele ja andmetele, mida on vaja tõhusaks ja tulemuslikuks kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks, ning võimaldama töötajatel võtta andmed ja dokumendid nende kaotsimineku vältimiseks oma järelevalve alla. Kui eraisikuna omatavaid seadmeid kasutatakse tööks, võib amet neid inspekteerimisse kaasata. Amet võib kaasata need seadmed inspekteerimisse samadel tingimustel ja samas ulatuses, mille kohaselt lubatakse riiklikel kontrolliasutustel eraisikuna omatavaid seadmeid juurdlusesse kaasata, ja kui ametil on piisavalt alust kahtlustada, et nende sisu võib olla juurdluse jaoks oluline.


  6.   Kui ameti töötajad leiavad, et ettevõtja on käesoleva määruse kohaselt ettenähtud kohapealse kontrolli ja inspekteerimise vastu, nimelt kui asjaomane ettevõtja keeldub võimaldamast ametile vajalikku juurdepääsu oma ruumidele või muudele äritegevuseks kasutatavatele kohtadele, varjab teavet või takistab ametit läbi viimast kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus vajalikku toimingut, peavad liikmesriigi pädevad asutused, sealhulgas ning kohasel juhul õiguskaitseasutused võimaldama neile abi, mida on ametil kohapealse kontrolli ja inspekteerimise tõhusaks ja viivitamatuks tegemiseks vaja.
  Käesoleva lõike või lõike 5 kohase abi andmisel tegutsevad liikmesriikide pädevad asutused kooskõlas pädevale asutusele kohaldatavate riigisiseste menetlusnormidega. Kui sellise abi osutamiseks on liikmesriigi õiguse kohaselt vaja õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks.


  7.   Amet peab kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks esitama artikli 7 lõikes 2 sätestatud kirjaliku volituse. Amet teavitab asjaomast ettevõtjat hiljemalt kohapealse kontrolli ja inspekteerimise alguses sellest, millist menetlust kohaldatakse kohapealse kontrolli ja inspekteerimise suhtes, sealhulgas sellest, millised on kohaldatavad menetluslikud kaitsemeetmed, ning et ettevõtja on kohustatud tegema koostööd.


  8.   Talle antud volituste täitmisel peab amet järgima käesolevas määruses ja määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud menetluslikke tagatisi. Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise ajal on ettevõtjal õigus mitte anda enda vastu ütlusi ja kasutada ettevõtja valitud isiku abi. Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise ajal ütluste andmisel võib ettevõtja kasutada oma asukohajärgse liikmesriigi ametlikku keelt. Enda valitud isiku abi kasutamise õigus ei takista ameti juurdepääsu ettevõtja ruumidesse ega viivita tarbetult kohapealse kontrolli ja inspekteerimise algust.


  9.   Kui liikmesriik ei tee ametiga koostööd vastavalt lõigetele 5 ja 6, võib komisjon kohaldada liidu õiguse asjaomaseid sätteid, et nõuda tagasi asjassepuutuva kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega seotud vahendid.


  10.   Juurdluse käigus teeb amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 1 sätestatud kontrolle ja inspekteerimist ning sama määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike normidega ettenähtud kontrolle ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepete ning muude õigusaktidega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.


  11.   Välisjuurdluse käigus võib amet saada juurdepääsu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste käsutuses olevale asjakohasele teabele ja andmetele olenemata sellest, millisel andmekandjal see on, kui seda on vaja kelmuse, pettuse, korruptsiooni või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.


  12.   Ilma et see piiraks artikli 12c lõike 1 kohaldamist, võib amet, juhul kui tal on enne välisjuurdluse võimaliku algatamise otsuse vastuvõtmist teavet, mis annab alust kahtlustada kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, teavitada sellest asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi ning vajaduse korral ka asjaomaseid institutsioone, organeid, ameteid ja asutusi.
  Ilma et see piiraks määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike normide kohaldamist, tagavad liikmesriikide pädevad asutused kohaste meetmete võtmise, millest võib liikmesriigi õigusega kooskõlas osa võtta ka amet. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad ameti nõudmisel ametit käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teabe põhjal võetud meetmetest ja saadud tulemustest.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Välisjuurdlus

1.   Artiklis 1 osutatud valdkondades teeb amet kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist liikmesriikides ning kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepete ja muude õigusaktide kohaselt ka kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.

2.   Amet teeb kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist kooskõlas käesoleva määrusega ning selle kohaldamisalast välja jäävatel juhtudel kooskõlas määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96.

3.   Ettevõtjad peavad juurdluste ajal ametiga koostööd tegema. Amet võib küsida ettevõtjatelt nii kirjalikku kui ka suulist teavet, sealhulgas ülekuulamisel.

4.   Kui asjaomane ettevõtja nõustub vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 käesoleva määruse kohaselt ettenähtud kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega, ei kohaldata määruse (Euratom, EÜ) nr 2988/95 artikli 2 lõiget 4, määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 kolmandat lõiku, kuivõrd nende sätete kohaselt tuleb järgida liikmesriigi õigust ning nende alusel on võimalik piirata ameti juurdepääsu andmetele ja dokumentidele samadel tingimustel, mida kohaldatakse riigi haldusametnike suhtes.

5.   Ameti nõudel pakub asjaomase liikmesriigi pädev asutus põhjendamatu viivituseta ameti töötajatele artikli 7 lõikes 2 osutatud kirjalikus volituses kindlaksmääratud ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi.

Kooskõlas määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 tagab asjaomane liikmesriik ameti töötajatele juurdepääsu kogu juurdlusaluse juhtumiga seotud teabele, kõigile dokumentidele ja andmetele, mida on vaja tõhusaks ja tulemuslikuks kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks, ning võimaldama töötajatel võtta andmed ja dokumendid nende kaotsimineku vältimiseks oma järelevalve alla. Kui eraisikuna omatavaid seadmeid kasutatakse tööks, võib amet neid inspekteerimisse kaasata. Amet võib kaasata need seadmed inspekteerimisse samadel tingimustel ja samas ulatuses, mille kohaselt lubatakse riiklikel kontrolliasutustel eraisikuna omatavaid seadmeid juurdlusesse kaasata, ja kui ametil on piisavalt alust kahtlustada, et nende sisu võib olla juurdluse jaoks oluline.

6.   Kui ameti töötajad leiavad, et ettevõtja on käesoleva määruse kohaselt ettenähtud kohapealse kontrolli ja inspekteerimise vastu, nimelt kui asjaomane ettevõtja keeldub võimaldamast ametile vajalikku juurdepääsu oma ruumidele või muudele äritegevuseks kasutatavatele kohtadele, varjab teavet või takistab ametit läbi viimast kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus vajalikku toimingut, peavad liikmesriigi pädevad asutused, sealhulgas ning kohasel juhul õiguskaitseasutused võimaldama neile abi, mida on ametil kohapealse kontrolli ja inspekteerimise tõhusaks ja viivitamatuks tegemiseks vaja.

Käesoleva lõike või lõike 5 kohase abi andmisel tegutsevad liikmesriikide pädevad asutused kooskõlas pädevale asutusele kohaldatavate riigisiseste menetlusnormidega. Kui sellise abi osutamiseks on liikmesriigi õiguse kohaselt vaja õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks.

7.   Amet peab kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks esitama artikli 7 lõikes 2 sätestatud kirjaliku volituse. Amet teavitab asjaomast ettevõtjat hiljemalt kohapealse kontrolli ja inspekteerimise alguses sellest, millist menetlust kohaldatakse kohapealse kontrolli ja inspekteerimise suhtes, sealhulgas sellest, millised on kohaldatavad menetluslikud kaitsemeetmed, ning et ettevõtja on kohustatud tegema koostööd.

8.   Talle antud volituste täitmisel peab amet järgima käesolevas määruses ja määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud menetluslikke tagatisi. Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise ajal on ettevõtjal õigus mitte anda enda vastu ütlusi ja kasutada ettevõtja valitud isiku abi. Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise ajal ütluste andmisel võib ettevõtja kasutada oma asukohajärgse liikmesriigi ametlikku keelt. Enda valitud isiku abi kasutamise õigus ei takista ameti juurdepääsu ettevõtja ruumidesse ega viivita tarbetult kohapealse kontrolli ja inspekteerimise algust.

9.   Kui liikmesriik ei tee ametiga koostööd vastavalt lõigetele 5 ja 6, võib komisjon kohaldada liidu õiguse asjaomaseid sätteid, et nõuda tagasi asjassepuutuva kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega seotud vahendid.

10.   Juurdluse käigus teeb amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 1 sätestatud kontrolle ja inspekteerimist ning sama määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike normidega ettenähtud kontrolle ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepete ning muude õigusaktidega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.

11.   Välisjuurdluse käigus võib amet saada juurdepääsu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste käsutuses olevale asjakohasele teabele ja andmetele olenemata sellest, millisel andmekandjal see on, kui seda on vaja kelmuse, pettuse, korruptsiooni või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.

12.   Ilma et see piiraks artikli 12c lõike 1 kohaldamist, võib amet, juhul kui tal on enne välisjuurdluse võimaliku algatamise otsuse vastuvõtmist teavet, mis annab alust kahtlustada kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, teavitada sellest asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi ning vajaduse korral ka asjaomaseid institutsioone, organeid, ameteid ja asutusi.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike normide kohaldamist, tagavad liikmesriikide pädevad asutused kohaste meetmete võtmise, millest võib liikmesriigi õigusega kooskõlas osa võtta ka amet. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad ameti nõudmisel ametit käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teabe põhjal võetud meetmetest ja saadud tulemustest.“

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

  „1.   Institutsioonides, organites, ametites ja asutustes korraldatakse artiklis 1 osutatud valdkondades juurdlust kooskõlas käesoleva määrusega ning asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse otsustega (edaspidi „sisejuurdlus“).


  2.   Sisejuurdluse käigus:






  a) | on ametil õigus saada viivitamata ja ette teatamata juurdepääs institutsiooni, organi, ameti või asutuse tööruumidele ja selle valduses olevale ja juurdlusaluse juhtumiga seotud asjakohasele teabele ja andmetele olenemata sellest, mis liiki andmekandjal see on. Kui eraisiku omatavaid seadmeid kasutatakse tööks, võib amet neid inspekteerimisse kaasata. Amet võib selliseid seadmeid inspekteerimisse kaasata üksnes ulatuses, milles seadmeid kasutatakse tööks tingimustel, mis on sätestatud asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse otsustes, ning üksnes siis, kui ametil on piisavalt alust kahtlustada, et nende sisu võib olla juurdluse jaoks oluline.
  Ametil on õigus kontrollida institutsioonide, organite, ametite ja asutuste raamatupidamist. Amet võib teha koopiaid ja väljavõtteid kõikidest institutsioonide, organite, ametite ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või muude andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumist; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

„1.   Institutsioonides, organites, ametites ja asutustes korraldatakse artiklis 1 osutatud valdkondades juurdlust kooskõlas käesoleva määrusega ning asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse otsustega (edaspidi „sisejuurdlus“).

2.   Sisejuurdluse käigus:

a)

on ametil õigus saada viivitamata ja ette teatamata juurdepääs institutsiooni, organi, ameti või asutuse tööruumidele ja selle valduses olevale ja juurdlusaluse juhtumiga seotud asjakohasele teabele ja andmetele olenemata sellest, mis liiki andmekandjal see on. Kui eraisiku omatavaid seadmeid kasutatakse tööks, võib amet neid inspekteerimisse kaasata. Amet võib selliseid seadmeid inspekteerimisse kaasata üksnes ulatuses, milles seadmeid kasutatakse tööks tingimustel, mis on sätestatud asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse otsustes, ning üksnes siis, kui ametil on piisavalt alust kahtlustada, et nende sisu võib olla juurdluse jaoks oluline.

Ametil on õigus kontrollida institutsioonide, organite, ametite ja asutuste raamatupidamist. Amet võib teha koopiaid ja väljavõtteid kõikidest institutsioonide, organite, ametite ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või muude andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumist;

| b) | amet võib nõuda ametnikelt, muudelt teenistujatelt, institutsioonide, organite, ametite ja asutuste liikmetelt, juhtidelt ja töötajatelt kirjalikku ja suulist teavet, sealhulgas ülekuulamisel; see teave dokumenteeritakse põhjalikult, järgides kohaldatavaid liidu konfidentsiaalsusnorme ja andmekaitsenorme. |
| --- | --- |

b)

amet võib nõuda ametnikelt, muudelt teenistujatelt, institutsioonide, organite, ametite ja asutuste liikmetelt, juhtidelt ja töötajatelt kirjalikku ja suulist teavet, sealhulgas ülekuulamisel; see teave dokumenteeritakse põhjalikult, järgides kohaldatavaid liidu konfidentsiaalsusnorme ja andmekaitsenorme.

3.   Institutsioonides, organites, ametites ja asutustes korraldatavas juurdluses uuritavate asjaoludega seotud teabele juurdepääsu saamiseks võib amet ettevõtjate ruumides teha kohapealseid kontrolle või inspekteerimisi, tehes seda artiklis 3 sätestatuga samadel tingimustel.

4.   Institutsiooni, organit, ametit või asutust teavitatakse sellest, kui amet viib selle ruumides läbi sisejuurdlust, tutvub mõne selle valduses oleva dokumendiga või valduses olevate andmetega või nõuab selle valduses olevat teavet. Ilma et see piiraks artiklite 10 ja 11 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele sisejuurdluse käigus saadud teavet.“;

| b) | lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „8.   Ilma et see piiraks artikli 12c lõike 1 kohaldamist, võib amet, juhul kui tal on enne sisejuurdluse võimaliku algatamise otsuse vastuvõtmist teavet, mis annab alust kahtlustada kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, teavitada sellest asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust. Ameti nõudmisel teavitavad institutsioonid, organid, ametid või asutused ametit sellise teabe põhjal võetud meetmetest ja nende tulemustest.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„8.   Ilma et see piiraks artikli 12c lõike 1 kohaldamist, võib amet, juhul kui tal on enne sisejuurdluse võimaliku algatamise otsuse vastuvõtmist teavet, mis annab alust kahtlustada kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, teavitada sellest asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust. Ameti nõudmisel teavitavad institutsioonid, organid, ametid või asutused ametit sellise teabe põhjal võetud meetmetest ja nende tulemustest.“

| 5) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ilma et see piiraks artikli 12d kohaldamist, võib peadirektor algatada juurdluse, kui on piisav kahtlus, mis võib põhineda kolmanda isiku esitatud või anonüümsel teabel, selle kohta, et on toimunud kelmus, pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Juurdluse algatamise otsuses võidakse võtta arvesse vajadust kasutada ameti vahendeid tõhusalt ja proportsionaalselt. Sisejuurdluse puhul võetakse eraldi arvesse seda, milline institutsioon, organ, amet või asutus sobib kõige paremini juurdlust läbi viima, lähtudes eelkõige asjaolude laadist, juhtumi tegelikust või võimalikust finantsmõjust ning kohtulike järelmeetmete tõenäosusest.


  2.   Juurdluse algatamise otsuse teeb peadirektor kas omal algatusel või institutsiooni, organi, ameti või asutuse või liikmesriigi taotlusel.


  3.   Kui ametiga ei ole kokku lepitud teisiti, ei tohi asjaomased institutsioonid, organid, ametid või asutused sel ajal, kui peadirektor kaalub võimaliku sisejuurdluse algatamist pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist või kui amet viib läbi sisejuurdlust, algatada samadele asjaoludele tuginedes paralleelset juurdlust.
  Käesolevat lõiget ei kohaldata EPPO uurimiste suhtes, mis toimuvad määruse (EL) 2017/1939 alusel.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks artikli 12d kohaldamist, võib peadirektor algatada juurdluse, kui on piisav kahtlus, mis võib põhineda kolmanda isiku esitatud või anonüümsel teabel, selle kohta, et on toimunud kelmus, pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Juurdluse algatamise otsuses võidakse võtta arvesse vajadust kasutada ameti vahendeid tõhusalt ja proportsionaalselt. Sisejuurdluse puhul võetakse eraldi arvesse seda, milline institutsioon, organ, amet või asutus sobib kõige paremini juurdlust läbi viima, lähtudes eelkõige asjaolude laadist, juhtumi tegelikust või võimalikust finantsmõjust ning kohtulike järelmeetmete tõenäosusest.

2.   Juurdluse algatamise otsuse teeb peadirektor kas omal algatusel või institutsiooni, organi, ameti või asutuse või liikmesriigi taotlusel.

3.   Kui ametiga ei ole kokku lepitud teisiti, ei tohi asjaomased institutsioonid, organid, ametid või asutused sel ajal, kui peadirektor kaalub võimaliku sisejuurdluse algatamist pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist või kui amet viib läbi sisejuurdlust, algatada samadele asjaoludele tuginedes paralleelset juurdlust.

Käesolevat lõiget ei kohaldata EPPO uurimiste suhtes, mis toimuvad määruse (EL) 2017/1939 alusel.“;

| b) | lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kui peadirektor otsustab juurdlust mitte algatada, võib ta vajaduse korral viivitamata saata asjakohase teabe asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele, et need saaksid võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega, või asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele, et need saaksid võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas selle institutsiooni, organi, ameti või asutuse suhtes kohaldatavate normidega. Amet lepib asjakohasel juhul institutsiooni, organi, ameti või asutusega kokku teabeallika konfidentsiaalsuse kaitseks võetavates sobivates meetmetes ning taotleb enda teavitamist võetud meetmetest.


  6.   Kui peadirektor otsustab juurdlust mitte algatada, vaatamata piisavale kahtlusele, et on toimunud kelmus, pettus, korruptsiooni või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus, saadab ta viivitamata lõikes 5 osutatud teabe.“ |
| --- | --- |

b)

lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui peadirektor otsustab juurdlust mitte algatada, võib ta vajaduse korral viivitamata saata asjakohase teabe asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele, et need saaksid võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega, või asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele, et need saaksid võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas selle institutsiooni, organi, ameti või asutuse suhtes kohaldatavate normidega. Amet lepib asjakohasel juhul institutsiooni, organi, ameti või asutusega kokku teabeallika konfidentsiaalsuse kaitseks võetavates sobivates meetmetes ning taotleb enda teavitamist võetud meetmetest.

6.   Kui peadirektor otsustab juurdlust mitte algatada, vaatamata piisavale kahtlusele, et on toimunud kelmus, pettus, korruptsiooni või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus, saadab ta viivitamata lõikes 5 osutatud teabe.“

| 6) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Peadirektor juhib juurdlust, tehes seda asjakohasel juhul kirjalike juhiste põhjal. Juurdluse viivad peadirektori vastutuse all läbi tema poolt määratud ameti töötajad. Peadirektor ei vii isiklikult läbi konkreetseid juurdlustoiminguid.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Peadirektor juhib juurdlust, tehes seda asjakohasel juhul kirjalike juhiste põhjal. Juurdluse viivad peadirektori vastutuse all läbi tema poolt määratud ameti töötajad. Peadirektor ei vii isiklikult läbi konkreetseid juurdlustoiminguid.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigi pädevad asutused annavad ameti töötajatele nende ülesannete käesoleva määruse kohaseks tõhusaks ja põhjendamatu viivituseta täitmiseks vajalikku abi. Nimetatud abi andmisel peavad liikmesriigi pädevad asutused tegutsema kooskõlas nende suhtes kohaldatavate riigisiseste menetlusnormidega.


  3a.   Ameti kirjalikul taotlusel, mida tuleb kirjalikult selgitada, esitavad liikmesriikide asjaomased pädevad asutused seoses juurdlusaluste juhtumitega ametile samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriigi pädevate asutuste suhtes:






  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*4) artikli 32a lõikes 3 osutatud tsentraliseeritud automaatsetes mehhanismides olemasoleva teabe; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigi pädevad asutused annavad ameti töötajatele nende ülesannete käesoleva määruse kohaseks tõhusaks ja põhjendamatu viivituseta täitmiseks vajalikku abi. Nimetatud abi andmisel peavad liikmesriigi pädevad asutused tegutsema kooskõlas nende suhtes kohaldatavate riigisiseste menetlusnormidega.

3a.   Ameti kirjalikul taotlusel, mida tuleb kirjalikult selgitada, esitavad liikmesriikide asjaomased pädevad asutused seoses juurdlusaluste juhtumitega ametile samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriigi pädevate asutuste suhtes:

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*4) artikli 32a lõikes 3 osutatud tsentraliseeritud automaatsetes mehhanismides olemasoleva teabe;

| b) | tehingute andmed, aga ainult siis, kui need on vajalikud juurdluse jaoks. |
| --- | --- |

b)

tehingute andmed, aga ainult siis, kui need on vajalikud juurdluse jaoks.

Ameti taotlus peab sisaldama põhjendust meetme asjakohasuse ja proportsionaalsuse kohta seoses juurdlusaluste juhtumite laadi ja raskusastmega. Kõnealune taotlus viitab üksnes esimese lõigu punktides a ja b osutatud teabele.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellest, millised on esimese lõigu punktide a ja b kohaldamisel asjaomased pädevad asutused.

3b.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused tagavad, et nende ametnikud, muud teenistujad, liikmed, juhid ja töötajad osutavad ameti töötajatele vajalikku abi nende ülesannete tõhusaks ja põhjendamatu viivituseta täitmiseks.

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).“;"

*4

| c) | lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | mis tahes teave, mis võib aidata asjaomasel institutsioonil, organil, ametil või asutusel otsustada, millist esialgset haldusmeedet tuleb liidu finantshuvide kaitsmiseks rakendada;“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

i)

esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

mis tahes teave, mis võib aidata asjaomasel institutsioonil, organil, ametil või asutusel otsustada, millist esialgset haldusmeedet tuleb liidu finantshuvide kaitsmiseks rakendada;“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Asjaomane institutsioon, organ, amet või asutus võib igal ajal ametiga konsulteerida, et rakendada ametiga tihedas koostöös sobivaid ettevaatusabinõusid, sealhulgas tõendite tagamiseks. Asjaomane institutsioon, organ, amet või asutus teavitab ametit viivitamata võetud ettevaatusabinõudest.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Asjaomane institutsioon, organ, amet või asutus võib igal ajal ametiga konsulteerida, et rakendada ametiga tihedas koostöös sobivaid ettevaatusabinõusid, sealhulgas tõendite tagamiseks. Asjaomane institutsioon, organ, amet või asutus teavitab ametit viivitamata võetud ettevaatusabinõudest.“;

| d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, esitab peadirektor selle kaheteistkuulise tähtaja lõpuks ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele teatise, milles on märgitud juurdluse jätkamise põhjused ning vajaduse korral ka parandusmeetmed, mida on kavas juurdluse kiirendamiseks võtta.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, esitab peadirektor selle kaheteistkuulise tähtaja lõpuks ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele teatise, milles on märgitud juurdluse jätkamise põhjused ning vajaduse korral ka parandusmeetmed, mida on kavas juurdluse kiirendamiseks võtta.“

| 7) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8
  Ameti teavitamise kohustus

  1.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused edastavad ametile artiklis 1 osutatud valdkondades viivitamata mis tahes teabe võimaliku kelmuse, pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumi kohta.
  Kui institutsioonid, organid, ametid ja asutused teavitavad määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 kohaselt EPPOt, võivad nad ameti teavitamiseks talle edastada koopia EPPO-le saadetud teatisest, täites sellega käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud kohustuse.


  2.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning, kui liikmesriigi õigus seda ei keela, siis ka liikmesriikide pädevad asutused edastavad viivitamata ametile selle taotlusel või omal algatusel nende valduses olevad dokumendid ja teabe, mis on seotud ameti käimasoleva juurdlusega.
  Enne juurdluse algatamist edastavad nad ameti taotlusel, mida tuleb kirjalikult selgitada, nende valduses olevad dokumendid või teabe, mis on vajalikud väidete hindamiseks või artikli 5 lõike 1 kohaste juurdluse algatamise kriteeriumide kohaldamiseks.


  3.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning, kui liikmesriigi õigus seda ei keela, siis ka liikmesriikide pädevad asutused edastavad ametile tema taotlusel või omal algatusel viivitamata kogu muu nende valduses oleva teabe ning kõik nende valduses olevad dokumendid ja andmed, mis on seotud võitlusega kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse või eeskirjade eiramise vastu.


  4.   Seda artiklit ei kohaldata EPPO-le nende kuritegude korral, millega seoses ta saab kasutada oma pädevusi määruse (EL) 2017/1939 IV peatükis sätestatud viisil.
  See ei mõjuta EPPO võimalust anda ametile juhtumitega seotud teavet määruse (EL) 2017/1939 artikli 34 lõike 8, artikli 36 lõike 6, artikli 39 lõike 4 ja artikli 101 lõigete 3 ja 4 kohaselt.


  5.   See ei mõjuta sätteid, mis on seotud teabe edastamisega kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 904/2010 (*5).



  (*5)  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT L 268, 12.10.2010, lk 1).“" |
| --- | --- |

7)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Ameti teavitamise kohustus

1.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused edastavad ametile artiklis 1 osutatud valdkondades viivitamata mis tahes teabe võimaliku kelmuse, pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumi kohta.

Kui institutsioonid, organid, ametid ja asutused teavitavad määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 kohaselt EPPOt, võivad nad ameti teavitamiseks talle edastada koopia EPPO-le saadetud teatisest, täites sellega käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud kohustuse.

2.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning, kui liikmesriigi õigus seda ei keela, siis ka liikmesriikide pädevad asutused edastavad viivitamata ametile selle taotlusel või omal algatusel nende valduses olevad dokumendid ja teabe, mis on seotud ameti käimasoleva juurdlusega.

Enne juurdluse algatamist edastavad nad ameti taotlusel, mida tuleb kirjalikult selgitada, nende valduses olevad dokumendid või teabe, mis on vajalikud väidete hindamiseks või artikli 5 lõike 1 kohaste juurdluse algatamise kriteeriumide kohaldamiseks.

3.   Institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning, kui liikmesriigi õigus seda ei keela, siis ka liikmesriikide pädevad asutused edastavad ametile tema taotlusel või omal algatusel viivitamata kogu muu nende valduses oleva teabe ning kõik nende valduses olevad dokumendid ja andmed, mis on seotud võitlusega kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse või eeskirjade eiramise vastu.

4.   Seda artiklit ei kohaldata EPPO-le nende kuritegude korral, millega seoses ta saab kasutada oma pädevusi määruse (EL) 2017/1939 IV peatükis sätestatud viisil.

See ei mõjuta EPPO võimalust anda ametile juhtumitega seotud teavet määruse (EL) 2017/1939 artikli 34 lõike 8, artikli 36 lõike 6, artikli 39 lõike 4 ja artikli 101 lõigete 3 ja 4 kohaselt.

5.   See ei mõjuta sätteid, mis on seotud teabe edastamisega kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 904/2010 (*5).

(*5)  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT L 268, 12.10.2010, lk 1).“"

*5

| 8) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Teises ja kolmandas lõigus osutatud nõudeid ei kohaldata ütluste võtmisele kohapealse kontrolli ja inspekteerimise raames. Juurdlusaluse isiku suhtes kohaldatakse artikli 3 lõigetes 7 ja 8 osutatud menetluslikke tagatisi, eelkõige õigust saada abi valitud isikult.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Teises ja kolmandas lõigus osutatud nõudeid ei kohaldata ütluste võtmisele kohapealse kontrolli ja inspekteerimise raames. Juurdlusaluse isiku suhtes kohaldatakse artikli 3 lõigetes 7 ja 8 osutatud menetluslikke tagatisi, eelkõige õigust saada abi valitud isikult.“;

| b) | lõike 4 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Selleks saadab amet juurdlusalusele isikule ettepaneku esitada oma märkused kas kirjalikult või ameti määratud töötajatega toimuval vestlusel. Selles ettepanekus esitatakse kokkuvõte juurdlusaluse isikuga seotud asjaoludest ja määruse (EL) 2018/1725 artiklite 15 ja 16 kohaselt nõutav teave ning märgitakse märkuste esitamise tähtaeg, mis peab olema vähemalt 10 tööpäeva alates märkuste esitamise kutse kättesaamisest. Seda etteteatamisaega võib lühendada juurdlusaluse isiku selgesõnalise nõusoleku korral või juurdluse kiireloomulisuse korral, mida on nõuetekohaselt põhjendatud. Kõigile sellistele märkustele viidatakse ka juurdluse lõpparuandes.
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui on vaja säilitada EPPO või liikmesriigi õigusasutuse läbiviidava uurimise või käimasoleva või tulevase kriminaaluurimise konfidentsiaalsus, võib peadirektor, olles vajaduse korral konsulteerinud EPPO või asjaomase liikmesriigi õigusasutusega, otsustada edasi lükata kohustuse täitmise, mille kohaselt tuleb juurdlusalusele isikule anda võimalus oma märkuste esitamiseks.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks saadab amet juurdlusalusele isikule ettepaneku esitada oma märkused kas kirjalikult või ameti määratud töötajatega toimuval vestlusel. Selles ettepanekus esitatakse kokkuvõte juurdlusaluse isikuga seotud asjaoludest ja määruse (EL) 2018/1725 artiklite 15 ja 16 kohaselt nõutav teave ning märgitakse märkuste esitamise tähtaeg, mis peab olema vähemalt 10 tööpäeva alates märkuste esitamise kutse kättesaamisest. Seda etteteatamisaega võib lühendada juurdlusaluse isiku selgesõnalise nõusoleku korral või juurdluse kiireloomulisuse korral, mida on nõuetekohaselt põhjendatud. Kõigile sellistele märkustele viidatakse ka juurdluse lõpparuandes.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui on vaja säilitada EPPO või liikmesriigi õigusasutuse läbiviidava uurimise või käimasoleva või tulevase kriminaaluurimise konfidentsiaalsus, võib peadirektor, olles vajaduse korral konsulteerinud EPPO või asjaomase liikmesriigi õigusasutusega, otsustada edasi lükata kohustuse täitmise, mille kohaselt tuleb juurdlusalusele isikule anda võimalus oma märkuste esitamiseks.“

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 9a
  Menetluslike tagatiste kontrolör

  1.   Menetluslike tagatiste kontrolöri (edaspidi „kontrolör“) nimetab komisjon lõikes 2 kirjeldatud menetluse kohaselt ametisse viieaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada. Nimetatud ametiaja lõppemisel jääb kontrolör ametisse, kuni tema asemele nimetatakse uus kontrolör.


  2.   Kontrolör on halduslikult seotud järelevalvekomiteega. Järelevalvekomitee sekretariaat pakub kontrolörile kogu vajalikku haldus- ja õigusabi.


  3.   Komisjon eraldab oma heakskiidetud eelarve piires järelevalvekomiteele kontrolörile vajalikud töötajad ja rahalised vahendid.


  4.   Kui konkursiteade on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, koostab komisjon kontrolöri ametikohale sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide loetelu. Komisjon nimetab kontrolöri ametisse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.


  5.   Kontrolöril peab olema menetluslike tagatiste valdkonnas vajalik kvalifikatsioon ja kogemus.


  6.   Kontrolör täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult, sealhulgas ametist ja järelevalvekomiteest, ning ei taotle ega võta oma ülesannete täitmisel vastu juhiseid üheltki isikult.


  7.   Kui kontrolör ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele või kui kontrolör leitakse olevat süüdi tõsistes üleastumises, võivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel kontrolöri ametist vabastada.


  8.   Artiklis 9b osutatud korra kohaselt kontrollib kontrolör, kas amet järgib artiklis 9 osutatud menetluslikke tagatisi ja norme, mida kohaldatakse ameti teostatavate juurdluste suhtes. Kontrolör vastutab artiklis 9b osutatud kaebuste käsitlemise eest.


  9.   Kontrolör esitab igal aastal oma ülesannete täitmise kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, järelevalvekomiteele ja ametile. Ta ei osuta konkreetsetele pooleliolevatele juurdlustele ja tagab juurdluste konfidentsiaalsuse ka pärast nende lõpetamist. Kontrolör annab järelevalvekomiteele aru kõikidest tema soovitustest tulenevatest süsteemsetest probleemidest.



  Artikkel 9b
  Kaebuste esitamise kord

  1.   Juurdlusalusel isikul on õigus esitada kontrolörile kaebus artiklis 9 osutatud menetluslike tagatiste järgimise kohta ameti poolt ning ameti juurdluste suhtes kohaldatavate normide rikkumise, eelkõige menetlusnormide ja põhiõiguste rikkumise kohta. Kaebuse esitamine ei peata kaebuse aluseks olevat juurdlust.


  2.   Kaebus tuleb esitada hiljemalt ühe kuu jooksul arvates sellest, kui kaebuse esitaja saab teada asjaoludest, mis väidetavalt kujutavad endast menetluslike tagatiste rikkumist või käesoleva artikli lõikes 1 osutatud normide rikkumist. Kaebust ei saa esitada pärast seda, kui juurdluse lõpetamisest on möödunud üks kuu.
  Artikli 9 lõigetes 2 ja 4 osutatud etteteatamistähtajaga seotud kaebused tuleb esitada enne nendes sätetes osutatud kümnepäevase tähtaja möödumist.


  3.   Kui kontrolör on kaebuse kätte saanud, teavitab ta sellest viivitamata peadirektorit.
  Kontrolör teeb 10 tööpäeva jooksul alates kaebuse registreerimise päevast kindlaks, kas lõikeid 1 ja 2 on järgitud.
  Kui lõikeid 1 ja 2 on järgitud, palub kontrolör ametil astuda samme, et lahendada kaebus 15 tööpäeva jooksul ning teavitada sellest kontrolöri.
  Kui lõiget 1 või 2 ei ole järgitud, sulgeb kontrolör toimiku ja teavitab sellest viivitamata kaebuse esitajat.


  4.   Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, edastab amet kontrolörile kogu teabe, mida kontrolör vajab kaebuse põhjendatuse hindamiseks, ning sellise teabe kaebuse lahendamiseks, mis võimaldab kontrolöril esitada soovituse.


  5.   Kontrolör esitab soovituse kaebuse lahendamise kohta viivitamata, ent igal juhul kahe kuu jooksul pärast seda, kui amet on kontrolörile teatanud kaebuse lahendamiseks astutud sammudest. Kui kontrolör ei saa teavet lõike 3 kolmandas lõigus osutatud 15-päevase tähtaja jooksul, esitab ta arvamuse kahe kuu jooksul nimetatud tähtaja möödumisest.
  Erandjuhtudel võib kontrolör otsustada soovituse esitamise tähtaega 15 kalendripäeva võrra pikendada. Kontrolör annab peadirektorile tähtaja pikendamise põhjustest kirjalikult teada.
  Artiklis 9 osutatud menetluslike tagatiste või ameti juurdlustele kohaldatavate normide rikkumise korral, eelkõige menetluslike nõuete ja põhiõiguste rikkumise korral, võib kontrolör soovitada ametil oma soovitusi või aruandeid muuta või need kehtetuks tunnistada.
  Enne soovituse esitamist küsib kontrolör järelevalvekomitee arvamust.
  Kontrolör esitab soovituse ametile ja teavitab vastavalt kaebuse esitajat.
  Kui kontrolör ei ole käesolevas lõikes sätestatud tähtaja jooksul soovitust esitanud, tõlgendatakse seda sellena, et kontrolör otsustas jätta kaebuse kohta soovituse esitamata.


  6.   Sekkumata käimasoleva juurdluse läbiviimisesse, vaatab kontrolör kaebuse läbi võistlevas menetluses.
  Kontrolör võib samuti paluda tunnistajatel esitada suulisi või kirjalikke seletusi, mida ta peab asjakohaseks faktiliste asjaolude kindlakstegemise seisukohast. Tunnistajad võivad seletuste andmisest keelduda.


  7.   Peadirektor võtab soovitusega põhjendatud asjakohaseid meetmeid. Kui peadirektor otsustab kontrolöri soovitust mitte järgida, teatab peadirektor kaebuse esitajale ja kontrolörile sellise otsuse peamised põhjused, välja arvatud kui selline teatamine mõjutaks käimasolevat juurdlust. Peadirektor esitab kontrolöri soovituse järgimata jätmise põhjused märkustes, mis lisatakse juurdluse lõpparuandele.


  8.   Käesolevas artiklis sätestatud kaebuste lahendamise kord ei piira aluslepingute kohaseid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas kahju hüvitamisega seotud meetmete võtmist.


  9.   Peadirektor võib kontrolöri arvamust küsida kõigis menetlustagatiste ja põhiõigustega seotud küsimustes, mis kuuluvad kontrolöri pädevusse, sealhulgas otsuse kohta lükata edasi juurdlusaluse isiku teavitamine artikli 9 lõike 3 kohaselt. Arvamuse küsimisel seab peadirektor tähtaja, mille jooksul kontrolör peab vastama.


  10.   Kui liidu ametnik või muu teenistuja on esitanud peadirektorile kaebuse personalieeskirja artikli 90 kohaselt ja see ametnik või muu teenistuja on esitanud samasisulise kaebuse kontrolörile, ootab peadirektor enne kaebusele vastamist kontrolöri soovituse ära, ilma et see piiraks personalieeskirja artiklis 90a sätestatud tähtaegade kohaldamist.


  11.   Kontrolör võtab pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist vastu kaebuste käsitlemise rakendussätted.
  Kaebuste käsitlemise rakendussätted hõlmavad eelkõige järgmiseid üksikasjalikke norme, mis käsitlevad:






  a) | kaebuse esitamist; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 9a

Menetluslike tagatiste kontrolör

1.   Menetluslike tagatiste kontrolöri (edaspidi „kontrolör“) nimetab komisjon lõikes 2 kirjeldatud menetluse kohaselt ametisse viieaastaseks ametiajaks, mida ei saa pikendada. Nimetatud ametiaja lõppemisel jääb kontrolör ametisse, kuni tema asemele nimetatakse uus kontrolör.

2.   Kontrolör on halduslikult seotud järelevalvekomiteega. Järelevalvekomitee sekretariaat pakub kontrolörile kogu vajalikku haldus- ja õigusabi.

3.   Komisjon eraldab oma heakskiidetud eelarve piires järelevalvekomiteele kontrolörile vajalikud töötajad ja rahalised vahendid.

4.   Kui konkursiteade on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, koostab komisjon kontrolöri ametikohale sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide loetelu. Komisjon nimetab kontrolöri ametisse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

5.   Kontrolöril peab olema menetluslike tagatiste valdkonnas vajalik kvalifikatsioon ja kogemus.

6.   Kontrolör täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult, sealhulgas ametist ja järelevalvekomiteest, ning ei taotle ega võta oma ülesannete täitmisel vastu juhiseid üheltki isikult.

7.   Kui kontrolör ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele või kui kontrolör leitakse olevat süüdi tõsistes üleastumises, võivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel kontrolöri ametist vabastada.

8.   Artiklis 9b osutatud korra kohaselt kontrollib kontrolör, kas amet järgib artiklis 9 osutatud menetluslikke tagatisi ja norme, mida kohaldatakse ameti teostatavate juurdluste suhtes. Kontrolör vastutab artiklis 9b osutatud kaebuste käsitlemise eest.

9.   Kontrolör esitab igal aastal oma ülesannete täitmise kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, järelevalvekomiteele ja ametile. Ta ei osuta konkreetsetele pooleliolevatele juurdlustele ja tagab juurdluste konfidentsiaalsuse ka pärast nende lõpetamist. Kontrolör annab järelevalvekomiteele aru kõikidest tema soovitustest tulenevatest süsteemsetest probleemidest.

Artikkel 9b

Kaebuste esitamise kord

1.   Juurdlusalusel isikul on õigus esitada kontrolörile kaebus artiklis 9 osutatud menetluslike tagatiste järgimise kohta ameti poolt ning ameti juurdluste suhtes kohaldatavate normide rikkumise, eelkõige menetlusnormide ja põhiõiguste rikkumise kohta. Kaebuse esitamine ei peata kaebuse aluseks olevat juurdlust.

2.   Kaebus tuleb esitada hiljemalt ühe kuu jooksul arvates sellest, kui kaebuse esitaja saab teada asjaoludest, mis väidetavalt kujutavad endast menetluslike tagatiste rikkumist või käesoleva artikli lõikes 1 osutatud normide rikkumist. Kaebust ei saa esitada pärast seda, kui juurdluse lõpetamisest on möödunud üks kuu.

Artikli 9 lõigetes 2 ja 4 osutatud etteteatamistähtajaga seotud kaebused tuleb esitada enne nendes sätetes osutatud kümnepäevase tähtaja möödumist.

3.   Kui kontrolör on kaebuse kätte saanud, teavitab ta sellest viivitamata peadirektorit.

Kontrolör teeb 10 tööpäeva jooksul alates kaebuse registreerimise päevast kindlaks, kas lõikeid 1 ja 2 on järgitud.

Kui lõikeid 1 ja 2 on järgitud, palub kontrolör ametil astuda samme, et lahendada kaebus 15 tööpäeva jooksul ning teavitada sellest kontrolöri.

Kui lõiget 1 või 2 ei ole järgitud, sulgeb kontrolör toimiku ja teavitab sellest viivitamata kaebuse esitajat.

4.   Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, edastab amet kontrolörile kogu teabe, mida kontrolör vajab kaebuse põhjendatuse hindamiseks, ning sellise teabe kaebuse lahendamiseks, mis võimaldab kontrolöril esitada soovituse.

5.   Kontrolör esitab soovituse kaebuse lahendamise kohta viivitamata, ent igal juhul kahe kuu jooksul pärast seda, kui amet on kontrolörile teatanud kaebuse lahendamiseks astutud sammudest. Kui kontrolör ei saa teavet lõike 3 kolmandas lõigus osutatud 15-päevase tähtaja jooksul, esitab ta arvamuse kahe kuu jooksul nimetatud tähtaja möödumisest.

Erandjuhtudel võib kontrolör otsustada soovituse esitamise tähtaega 15 kalendripäeva võrra pikendada. Kontrolör annab peadirektorile tähtaja pikendamise põhjustest kirjalikult teada.

Artiklis 9 osutatud menetluslike tagatiste või ameti juurdlustele kohaldatavate normide rikkumise korral, eelkõige menetluslike nõuete ja põhiõiguste rikkumise korral, võib kontrolör soovitada ametil oma soovitusi või aruandeid muuta või need kehtetuks tunnistada.

Enne soovituse esitamist küsib kontrolör järelevalvekomitee arvamust.

Kontrolör esitab soovituse ametile ja teavitab vastavalt kaebuse esitajat.

Kui kontrolör ei ole käesolevas lõikes sätestatud tähtaja jooksul soovitust esitanud, tõlgendatakse seda sellena, et kontrolör otsustas jätta kaebuse kohta soovituse esitamata.

6.   Sekkumata käimasoleva juurdluse läbiviimisesse, vaatab kontrolör kaebuse läbi võistlevas menetluses.

Kontrolör võib samuti paluda tunnistajatel esitada suulisi või kirjalikke seletusi, mida ta peab asjakohaseks faktiliste asjaolude kindlakstegemise seisukohast. Tunnistajad võivad seletuste andmisest keelduda.

7.   Peadirektor võtab soovitusega põhjendatud asjakohaseid meetmeid. Kui peadirektor otsustab kontrolöri soovitust mitte järgida, teatab peadirektor kaebuse esitajale ja kontrolörile sellise otsuse peamised põhjused, välja arvatud kui selline teatamine mõjutaks käimasolevat juurdlust. Peadirektor esitab kontrolöri soovituse järgimata jätmise põhjused märkustes, mis lisatakse juurdluse lõpparuandele.

8.   Käesolevas artiklis sätestatud kaebuste lahendamise kord ei piira aluslepingute kohaseid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas kahju hüvitamisega seotud meetmete võtmist.

9.   Peadirektor võib kontrolöri arvamust küsida kõigis menetlustagatiste ja põhiõigustega seotud küsimustes, mis kuuluvad kontrolöri pädevusse, sealhulgas otsuse kohta lükata edasi juurdlusaluse isiku teavitamine artikli 9 lõike 3 kohaselt. Arvamuse küsimisel seab peadirektor tähtaja, mille jooksul kontrolör peab vastama.

10.   Kui liidu ametnik või muu teenistuja on esitanud peadirektorile kaebuse personalieeskirja artikli 90 kohaselt ja see ametnik või muu teenistuja on esitanud samasisulise kaebuse kontrolörile, ootab peadirektor enne kaebusele vastamist kontrolöri soovituse ära, ilma et see piiraks personalieeskirja artiklis 90a sätestatud tähtaegade kohaldamist.

11.   Kontrolör võtab pärast järelevalvekomiteega konsulteerimist vastu kaebuste käsitlemise rakendussätted.

Kaebuste käsitlemise rakendussätted hõlmavad eelkõige järgmiseid üksikasjalikke norme, mis käsitlevad:

a)

kaebuse esitamist;

| b) | järelevalvekomitee, kontrolöri ja peadirektori vahelist teabevahetust; |
| --- | --- |

b)

järelevalvekomitee, kontrolöri ja peadirektori vahelist teabevahetust;

| c) | ametile esitatud kaebuses tõstatatud küsimuste lahendamise korda; |
| --- | --- |

c)

ametile esitatud kaebuses tõstatatud küsimuste lahendamise korda;

| d) | kaebuse läbivaatamist võistlevas menetluses kooskõlas lõike 6 esimese lõiguga; |
| --- | --- |

d)

kaebuse läbivaatamist võistlevas menetluses kooskõlas lõike 6 esimese lõiguga;

| e) | kontrolöri soovituse andmist ja teatavaks tegemist; |
| --- | --- |

e)

kontrolöri soovituse andmist ja teatavaks tegemist;

| f) | nõuetekohaselt põhjendatud juhte, mil peadirektor võib kontrolöri soovitusest kõrvale kalduda, ning sellistel juhtudel järgitavat menetlust.“ |
| --- | --- |

f)

nõuetekohaselt põhjendatud juhte, mil peadirektor võib kontrolöri soovitusest kõrvale kalduda, ning sellistel juhtudel järgitavat menetlust.“

| 10) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised lõiked:

  „3a.   Kelmusest, pettusest, korruptsioonist ja muust liidu finantshuve kahjustavast ebaseaduslikust tegevusest teatamise ning sellistest rikkumistest teatavate isikute kaitse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (*6).


  3b.   Kui amet soovitab võtta õiguslikke järelmeetmeid, ilma et see piiraks rikkumisest teatajate ja informaatorite konfidentsiaalsusõigusi ning kohaldatavate konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenormide järgimist, võib juurdlusalune isik taotleda ametilt artikli 11 kohaselt koostatud lõpparuande esitamist, kuivõrd see on juurdlusaluse isikuga seotud. Amet edastab selle taotluse viivitamata kõigile nimetatud aruande saajatele ning võimaldab juurdepääsu ainult saajate selgesõnalisel nõusolekul. Saajad peavad vastama 12 kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist. Kui selle aja jooksul vastuväiteid ei esitata, võimaldab amet juurdepääsu.
  Samuti võib pädev asutus anda ametile loa juurdepääsuks enne nimetatud tähtaja möödumist.


  (*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“;" |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised lõiked:

„3a.   Kelmusest, pettusest, korruptsioonist ja muust liidu finantshuve kahjustavast ebaseaduslikust tegevusest teatamise ning sellistest rikkumistest teatavate isikute kaitse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (*6).

3b.   Kui amet soovitab võtta õiguslikke järelmeetmeid, ilma et see piiraks rikkumisest teatajate ja informaatorite konfidentsiaalsusõigusi ning kohaldatavate konfidentsiaalsus- ja andmekaitsenormide järgimist, võib juurdlusalune isik taotleda ametilt artikli 11 kohaselt koostatud lõpparuande esitamist, kuivõrd see on juurdlusaluse isikuga seotud. Amet edastab selle taotluse viivitamata kõigile nimetatud aruande saajatele ning võimaldab juurdepääsu ainult saajate selgesõnalisel nõusolekul. Saajad peavad vastama 12 kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist. Kui selle aja jooksul vastuväiteid ei esitata, võimaldab amet juurdepääsu.

Samuti võib pädev asutus anda ametile loa juurdepääsuks enne nimetatud tähtaja möödumist.

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).“;"

*6

| b) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „4.   Amet nimetab määruse (EL) 2018/1725 artikli 43 kohaselt ametisse andmekaitseametniku.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„4.   Amet nimetab määruse (EL) 2018/1725 artikli 43 kohaselt ametisse andmekaitseametniku.“

| 11) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Aruandele lisatakse vajadusel peadirektori soovitused meetmete võtmise kohta. Kui see on asjakohane, märgitakse nendes soovitustes distsiplinaar-, haldus-, finants- või kohtulikud meetmed, mida institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid võtma, ning täpsemalt esitatakse sissenõudmist vajavate summade hinnanguline suurus ja tuvastatud asjaolude esialgne õiguslik klassifikatsioon.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Aruandele lisatakse vajadusel peadirektori soovitused meetmete võtmise kohta. Kui see on asjakohane, märgitakse nendes soovitustes distsiplinaar-, haldus-, finants- või kohtulikud meetmed, mida institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused peaksid võtma, ning täpsemalt esitatakse sissenõudmist vajavate summade hinnanguline suurus ja tuvastatud asjaolude esialgne õiguslik klassifikatsioon.“;

| b) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud aruannete ja soovituste koostamisel võetakse arvesse liidu ja kohaldataval määral ka liikmesriigi õiguse asjaomaseid sätteid.
  Esimese lõigu alusel koostatud aruanded koos kõigi aruannetele lisatud tõenditega on lubatavad tõendid:






  a) | liikmesriikide kohtutes läbiviidavates mittekriminaalõiguslikes kohtumenetlustes ja liikmesriikide haldusmenetlustes; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud aruannete ja soovituste koostamisel võetakse arvesse liidu ja kohaldataval määral ka liikmesriigi õiguse asjaomaseid sätteid.

Esimese lõigu alusel koostatud aruanded koos kõigi aruannetele lisatud tõenditega on lubatavad tõendid:

a)

liikmesriikide kohtutes läbiviidavates mittekriminaalõiguslikes kohtumenetlustes ja liikmesriikide haldusmenetlustes;

| b) | selle liikmesriigi kriminaalmenetluses, kus nende kasutamine on vajalik riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtetega samal viisil ja samadel tingimustel ning nende kohta kehtivad samad tõendite hindamise normid kui riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtete kohta ja neil on viimati nimetatutega samaväärne tõendusjõud; |
| --- | --- |

b)

selle liikmesriigi kriminaalmenetluses, kus nende kasutamine on vajalik riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtetega samal viisil ja samadel tingimustel ning nende kohta kehtivad samad tõendite hindamise normid kui riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtete kohta ja neil on viimati nimetatutega samaväärne tõendusjõud;

| c) | Euroopa Liidu Kohtus ja institutsioonide, organite, ametite ja asutuste haldusmenetluses. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu Kohtus ja institutsioonide, organite, ametite ja asutuste haldusmenetluses.

Liikmesriigid teavitavad ametit teise lõigu punkti b seisukohalt olulistest liikmesriigi õiguse sätetest.

Seoses teise lõike punktiga b saadavad liikmesriigid ameti taotluse korral ametile liikmesriigi kohtute lõpliku otsuse, kui asjaomane kohtumenetlus on viidud lõpule ja lõplik kohtuotsus on avalikustatud.

Käesolev määrus ei mõjuta Euroopa Liidu Kohtu ja liikmesriikide kohtute ning haldus- ja kriminaalmenetlustes pädevate asutuste õigust vabalt hinnata ameti koostatud aruannete tõendusjõudu.

2a.   Amet võtab asjakohased meetmed, et tagada lõikes 1 osutatud aruannete ja soovituste ühtlane kvaliteet.

3.   Välisjuurdluse lõpetamisel koostatud aruanded ja soovitused koos kõigi asjaomaste dokumentidega edastatakse välisjuurdlusi käsitlevaid nõudeid järgides asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ning vajaduse korral asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused ning asjaomasel juhul institutsioon, organ, amet või asutus võtavad välisjuurdluse tulemuste alusel vajalikke meetmeid ning annavad nendest ametile teada aruandele lisatud soovitustes nimetatud tähtaja jooksul ja ka siis, kui amet seda nõuab. Liikmesriigid võivad teavitada ametit asjakohastest riigi ametiasutustest, kes on pädevad selliste aruannete, soovituste ja dokumentidega tegelema.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kui pärast sisejuurdluse lõppu koostatud aruandest ilmnevad sellised asjaolud, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, tuleks see teave koos soovitusega viivitamata edastada asjaomase liikmesriigi õigusasutustele, ilma et see mõjutaks artiklite 12c ja 12d kohaldamist.
  Ameti taotluse korral saadavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ametile soovituses sätestatud tähtaja jooksul teabe võetud meetmete kohta, kui neid on, ja vajaduse korral soovituse rakendamata jätmise põhjuste kohta pärast seda, kui amet on edastanud mis tahes teabe vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule.“; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui pärast sisejuurdluse lõppu koostatud aruandest ilmnevad sellised asjaolud, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, tuleks see teave koos soovitusega viivitamata edastada asjaomase liikmesriigi õigusasutustele, ilma et see mõjutaks artiklite 12c ja 12d kohaldamist.

Ameti taotluse korral saadavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ametile soovituses sätestatud tähtaja jooksul teabe võetud meetmete kohta, kui neid on, ja vajaduse korral soovituse rakendamata jätmise põhjuste kohta pärast seda, kui amet on edastanud mis tahes teabe vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule.“;

| d) | lõige 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

lõige 6 jäetakse välja;

| e) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Kui informaator andis ametile teavet, mis viis juurdluseni, teatab amet informaatorile juurdluse lõpetamisest, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et see teave kahjustab juurdlusaluse isiku õigustatud huve ning juurdluse tulemuslikkust ja sellele järgnevaid meetmeid või konfidentsiaalsusnõudeid.“ |
| --- | --- |

e)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Kui informaator andis ametile teavet, mis viis juurdluseni, teatab amet informaatorile juurdluse lõpetamisest, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et see teave kahjustab juurdlusaluse isiku õigustatud huve ning juurdluse tulemuslikkust ja sellele järgnevaid meetmeid või konfidentsiaalsusnõudeid.“

| 12) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 10 ja 11 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätete kohaldamist, võib amet aegsasti edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluse käigus saadud teavet, et võimaldada neil kooskõlas liikmesriigi õigusega kohaste meetmete võtmist. Samuti võib ta edastada sellist teavet asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele.“; |
| --- | --- | --- |

12)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 10 ja 11 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätete kohaldamist, võib amet aegsasti edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluse käigus saadud teavet, et võimaldada neil kooskõlas liikmesriigi õigusega kohaste meetmete võtmist. Samuti võib ta edastada sellist teavet asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui see ei ole liikmesriigi õiguses keelatud, teavitavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused ametit viivitamata ja igal juhul 12 kuu jooksul käesoleva artikli kohaselt neile edastatud teabe saamisest, meetmetest, mida nad nimetatud teabe alusel on võtnud.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui see ei ole liikmesriigi õiguses keelatud, teavitavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused ametit viivitamata ja igal juhul 12 kuu jooksul käesoleva artikli kohaselt neile edastatud teabe saamisest, meetmetest, mida nad nimetatud teabe alusel on võtnud.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Amet võib esitada asjakohast teavet määruse (EL) nr 904/2010 alusel asutatud Eurofisci võrgustikule. Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid võivad edastada asjakohast teavet Eurofisci võrgustikust ametile määruses (EL) nr 904/2010 sätestatud tingimustel.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Amet võib esitada asjakohast teavet määruse (EL) nr 904/2010 alusel asutatud Eurofisci võrgustikule. Eurofisci töövaldkonna koordinaatorid võivad edastada asjakohast teavet Eurofisci võrgustikust ametile määruses (EL) nr 904/2010 sätestatud tingimustel.“

| 13) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 12a
  Pettustevastased koordineerimistalitused

  1.   Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse kohaldamiseks kindlaks talituse (edaspidi „pettustevastane koordineerimistalitus“), kes hõlbustab tõhusat koostööd ja teabevahetust, sealhulgas operatiivset teabevahetust ametiga. Kui see on asjakohane ja kooskõlas liikmesriigi õigusega, võib pettustevastast koordineerimistalitust käsitada käesoleva määruse tähenduses pädeva asutusena.


  2.   Kui amet enne juurdluse alustamise otsust, juurdluse ajal või pärast seda palub, annavad või koordineerivad pettustevastased koordineerimistalitused ameti ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi. Täpsemalt sisaldab selline abi artikli 3 lõigete 5 ja 6, artikli 7 lõike 3 ning artikli 8 lõigete 2 ja 3 kohast abi liikmesriigi pädevatelt asutustelt.


  3.   Pettustevastased koordineerimistalitused võivad ametile taotluse korral anda abi, et amet saaks korraldada artikli 12b kohast koordineerimist, sealhulgas, kui see on asjakohane, pettustevastaste koordineerimistalituste vahelise teabevahetuse ja horisontaalse koostöö koordineerimist.



  Artikkel 12b
  Koordineerimine

  1.   Artikli 1 lõike 2 kohaselt võib amet korraldada ja soodustada liikmesriikide pädevate asutuste, institutsioonide, organite, ametite ja asutuste koostööd ning koostöö- ja vastastikuse abi lepingute ja muude kehtivate õigusaktide kohaselt ka koostööd kolmanda riigi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Liidu finantshuvide kaitsmiseks võivad osalevad asutused ja amet koguda, analüüsida ja vahetada teavet, sealhulgas operatiivteavet. Ameti töötajad võivad pädevate asutuste palvel osaleda nende uurimistoimingutes. Kohaldatakse artiklit 6, artikli 7 lõikeid 6 ja 7, artikli 8 lõiget 3 ja artiklit 10.


  2.   Amet võib vajaduse korral koostada koordineerimisaruande ja edastada selle asjaomastele liikmesriigi pädevatele asutustele ning asjaomastele institutsioonidele, organitele, ametitele ja asutustele.


  3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira ameti nende volituste kasutamist, mis on antud komisjonile erisätetega liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning selliste asutuste ja komisjoni koostöö kohta.


  4.   Amet võib osaleda liidu õiguse kohaselt loodud ühistes uurimisrühmades ja jagada neis käesoleva määruse kohaselt hangitud operatiivteavet.



  Artikkel 12c
  EPPO teavitamine kuritegudest

  1.   Amet teavitab EPPOt viivitamata kõigist kuritegudest, mille puhul EPPO saaks määruse (EL) 2017/1939 IV peatüki kohaselt teostada oma pädevusi. Teatis saadetakse viivitamata enne ameti juurdlust või selle ajal.


  2.   Lõikes 1 osutatud teatis sisaldab vähemalt asjaolude kirjeldust, sealhulgas tekitatud või tõenäoliselt tekitatava kahju hinnanguline suurus, kuriteo võimalik õiguslik klassifikatsioon ning kättesaadav teave võimalike kannatanute, kahtlusaluste või teiste asjaga seotud isikute kohta.


  3.   Ametil ei ole kohustust teavitada EPPOt ilmselgelt põhjendamatutest väidetest.


  4.   Kui ameti saadud teave ei sisalda käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud teavet ja ametil ei ole käimasolevat juurdlust, võib amet anda kahtlustustele esialgse hinnangu. Hinnata tuleb viivitamata, hiljemalt kahe kuu jooksul sellise teabe saamisest. Nimetatud hindamise suhtes kohaldatakse artiklit 6 ja artikli 8 lõiget 2. Pärast esialgse hinnangu andmist teavitab amet EPPOt igast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kuriteost.


  5.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kuritegu avastatakse ameti juurdluse ajal ja EPPO algatab pärast nimetatud lõikes osutatud teate saamist uurimise, ei jätka amet samade asjaolude uurimist, välja arvatud artiklis 12e või 12f sätestatud juhtudel.
  Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamiseks kontrollib amet artikli 12g lõike 2 kohaselt EPPO kriminaalasjade haldamise süsteemist, ega EPPO ei uuri samu asjaolusid. Amet võib küsida EPPO-lt lisateavet. EPPO vastab sellisele taotlusele tähtaja jooksul, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 12g.


  6.   Liidu institutsioonid, organid, ametid ja asutused võivad paluda ametil anda neile esitatud väidetele esialgse hinnangu. Selle suhtes kohaldatakse mutatis mutandis lõikeid 1–4. Amet teavitab asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust esialgse hinnangu tulemustest, välja arvatud juhul, kui sellise teabe andmine võib seada ohtu ameti juurdluse või EPPO uurimise.


  7.   Kui amet pärast käesoleva artikli kohast EPPO teavitamist oma juurdluse lõpetab, ei kohaldata artikli 9 lõiget 4 ja artiklit 11.



  Artikkel 12d
  Juurdluste ja uurimiste kattumise vältimine

  1.   Piiramata artiklite 12e või 12f kohaldamist lõpetab peadirektor käimasoleva juurdluse ega alusta artikli 5 kohaselt juurdlus kui EPPO uurib samu asjaolusid. Peadirektor teavitab EPPOt igast sel põhjusel juurdluse katkestamise otsusest.
  Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamiseks kontrollib amet artikli 12g lõike 2 kohaselt EPPO kriminaalasjade haldamise süsteemist, ega EPPO ei uuri samu asjaolusid. Amet võib küsida EPPO-lt lisateavet. EPPO vastab sellisele taotlusele tähtaja jooksul, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 12g.
  Kui amet lõpetab oma juurdluse käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt, ei kohaldata artikli 9 lõiget 4 ega artiklit 11.


  2.   EPPO võib selleks, et võimaldada ametil kaaluda sobivat haldusmeedet oma volituste piires, anda ametile asjakohast teavet kriminaalasjade kohta, mille puhul EPPO on otsustanud uurimist mitte läbi viia või mille ta on lõpetanud. Kui ametile saavad teatavaks uued asjaolud, mis ei olnud EPPO-le määruse (EL) 2017/1939 artikli 39 lõikes 1 osutatud uurimise lõpetamise otsuse tegemise ajal teada, võib peadirektor taotleda EPPO-lt uurimise taasalustamist vastavalt nimetatud määruse artikli 39 lõikele 2.



  Artikkel 12e
  Ameti abi EPPO-le

  1.   EPPO juurdluse ajal ja EPPO taotlusel peab amet määruse (EL) 2017/1939 artikli 101 lõike 3 kohaselt ja oma volitusi järgides EPPO tegevust toetama või täiendama ehk täpsemalt:






  a) | andma teavet, tegema analüüse (sealhulgas kohtuekspertiisi analüüse), pakkuma eksperditeadmisi ja operatiivtuge; |
| --- | --- | --- |

13)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 12a

Pettustevastased koordineerimistalitused

1.   Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse kohaldamiseks kindlaks talituse (edaspidi „pettustevastane koordineerimistalitus“), kes hõlbustab tõhusat koostööd ja teabevahetust, sealhulgas operatiivset teabevahetust ametiga. Kui see on asjakohane ja kooskõlas liikmesriigi õigusega, võib pettustevastast koordineerimistalitust käsitada käesoleva määruse tähenduses pädeva asutusena.

2.   Kui amet enne juurdluse alustamise otsust, juurdluse ajal või pärast seda palub, annavad või koordineerivad pettustevastased koordineerimistalitused ameti ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi. Täpsemalt sisaldab selline abi artikli 3 lõigete 5 ja 6, artikli 7 lõike 3 ning artikli 8 lõigete 2 ja 3 kohast abi liikmesriigi pädevatelt asutustelt.

3.   Pettustevastased koordineerimistalitused võivad ametile taotluse korral anda abi, et amet saaks korraldada artikli 12b kohast koordineerimist, sealhulgas, kui see on asjakohane, pettustevastaste koordineerimistalituste vahelise teabevahetuse ja horisontaalse koostöö koordineerimist.

Artikkel 12b

Koordineerimine

1.   Artikli 1 lõike 2 kohaselt võib amet korraldada ja soodustada liikmesriikide pädevate asutuste, institutsioonide, organite, ametite ja asutuste koostööd ning koostöö- ja vastastikuse abi lepingute ja muude kehtivate õigusaktide kohaselt ka koostööd kolmanda riigi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Liidu finantshuvide kaitsmiseks võivad osalevad asutused ja amet koguda, analüüsida ja vahetada teavet, sealhulgas operatiivteavet. Ameti töötajad võivad pädevate asutuste palvel osaleda nende uurimistoimingutes. Kohaldatakse artiklit 6, artikli 7 lõikeid 6 ja 7, artikli 8 lõiget 3 ja artiklit 10.

2.   Amet võib vajaduse korral koostada koordineerimisaruande ja edastada selle asjaomastele liikmesriigi pädevatele asutustele ning asjaomastele institutsioonidele, organitele, ametitele ja asutustele.

3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira ameti nende volituste kasutamist, mis on antud komisjonile erisätetega liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning selliste asutuste ja komisjoni koostöö kohta.

4.   Amet võib osaleda liidu õiguse kohaselt loodud ühistes uurimisrühmades ja jagada neis käesoleva määruse kohaselt hangitud operatiivteavet.

Artikkel 12c

EPPO teavitamine kuritegudest

1.   Amet teavitab EPPOt viivitamata kõigist kuritegudest, mille puhul EPPO saaks määruse (EL) 2017/1939 IV peatüki kohaselt teostada oma pädevusi. Teatis saadetakse viivitamata enne ameti juurdlust või selle ajal.

2.   Lõikes 1 osutatud teatis sisaldab vähemalt asjaolude kirjeldust, sealhulgas tekitatud või tõenäoliselt tekitatava kahju hinnanguline suurus, kuriteo võimalik õiguslik klassifikatsioon ning kättesaadav teave võimalike kannatanute, kahtlusaluste või teiste asjaga seotud isikute kohta.

3.   Ametil ei ole kohustust teavitada EPPOt ilmselgelt põhjendamatutest väidetest.

4.   Kui ameti saadud teave ei sisalda käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud teavet ja ametil ei ole käimasolevat juurdlust, võib amet anda kahtlustustele esialgse hinnangu. Hinnata tuleb viivitamata, hiljemalt kahe kuu jooksul sellise teabe saamisest. Nimetatud hindamise suhtes kohaldatakse artiklit 6 ja artikli 8 lõiget 2. Pärast esialgse hinnangu andmist teavitab amet EPPOt igast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kuriteost.

5.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kuritegu avastatakse ameti juurdluse ajal ja EPPO algatab pärast nimetatud lõikes osutatud teate saamist uurimise, ei jätka amet samade asjaolude uurimist, välja arvatud artiklis 12e või 12f sätestatud juhtudel.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamiseks kontrollib amet artikli 12g lõike 2 kohaselt EPPO kriminaalasjade haldamise süsteemist, ega EPPO ei uuri samu asjaolusid. Amet võib küsida EPPO-lt lisateavet. EPPO vastab sellisele taotlusele tähtaja jooksul, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 12g.

6.   Liidu institutsioonid, organid, ametid ja asutused võivad paluda ametil anda neile esitatud väidetele esialgse hinnangu. Selle suhtes kohaldatakse mutatis mutandis lõikeid 1–4. Amet teavitab asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust esialgse hinnangu tulemustest, välja arvatud juhul, kui sellise teabe andmine võib seada ohtu ameti juurdluse või EPPO uurimise.

7.   Kui amet pärast käesoleva artikli kohast EPPO teavitamist oma juurdluse lõpetab, ei kohaldata artikli 9 lõiget 4 ja artiklit 11.

Artikkel 12d

Juurdluste ja uurimiste kattumise vältimine

1.   Piiramata artiklite 12e või 12f kohaldamist lõpetab peadirektor käimasoleva juurdluse ega alusta artikli 5 kohaselt juurdlus kui EPPO uurib samu asjaolusid. Peadirektor teavitab EPPOt igast sel põhjusel juurdluse katkestamise otsusest.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamiseks kontrollib amet artikli 12g lõike 2 kohaselt EPPO kriminaalasjade haldamise süsteemist, ega EPPO ei uuri samu asjaolusid. Amet võib küsida EPPO-lt lisateavet. EPPO vastab sellisele taotlusele tähtaja jooksul, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikliga 12g.

Kui amet lõpetab oma juurdluse käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt, ei kohaldata artikli 9 lõiget 4 ega artiklit 11.

2.   EPPO võib selleks, et võimaldada ametil kaaluda sobivat haldusmeedet oma volituste piires, anda ametile asjakohast teavet kriminaalasjade kohta, mille puhul EPPO on otsustanud uurimist mitte läbi viia või mille ta on lõpetanud. Kui ametile saavad teatavaks uued asjaolud, mis ei olnud EPPO-le määruse (EL) 2017/1939 artikli 39 lõikes 1 osutatud uurimise lõpetamise otsuse tegemise ajal teada, võib peadirektor taotleda EPPO-lt uurimise taasalustamist vastavalt nimetatud määruse artikli 39 lõikele 2.

Artikkel 12e

Ameti abi EPPO-le

1.   EPPO juurdluse ajal ja EPPO taotlusel peab amet määruse (EL) 2017/1939 artikli 101 lõike 3 kohaselt ja oma volitusi järgides EPPO tegevust toetama või täiendama ehk täpsemalt:

a)

andma teavet, tegema analüüse (sealhulgas kohtuekspertiisi analüüse), pakkuma eksperditeadmisi ja operatiivtuge;

| b) | hõlbustama liikmesriigi pädevate haldusasutuste ja liidu organite konkreetsete meetmete koordineerimist; |
| --- | --- |

b)

hõlbustama liikmesriigi pädevate haldusasutuste ja liidu organite konkreetsete meetmete koordineerimist;

| c) | viima läbi haldusuurimisi. |
| --- | --- |

c)

viima läbi haldusuurimisi.

EPPO-le toetuse andmisel hoidub amet toimingutest või meetmetest, mis võiksid uurimist või süüdistuse esitamist ohustada.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlus edastatakse kirjalikult, ja selles märgitakse ära vähemalt järgmist:

| a) | teave EPPO uurimise kohta ulatuses, mis on taotluse seisukohast vajalik; |
| --- | --- |

a)

teave EPPO uurimise kohta ulatuses, mis on taotluse seisukohast vajalik;

| b) | meetmed, mida EPPO palub ametil võtta; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mida EPPO palub ametil võtta;

| c) | kohasel juhul soovituslik tähtaeg taotluse täitmiseks.
  Amet võib vajaduse korral taotleda lisateavet. |
| --- | --- |

c)

kohasel juhul soovituslik tähtaeg taotluse täitmiseks.

Amet võib vajaduse korral taotleda lisateavet.

3.   Kui amet võtab vastavalt käesolevale artiklile oma volituste piires toetavaid meetmeid EPPO taotlusel, et kaitsta tõendite lubatavust ning põhiõigusi ja menetluslikke tagatisi, tagavad EPPO ja amet tihedas koostöös, et järgitakse määruse (EL) 2017/1939 VI peatükis sätestatud kohaldatavaid menetluslikke kaitsemeetmeid.

Artikkel 12f

Täiendavad juurdlused

1.   Kui EPPO viib läbi uurimist ja peadirektor leiab nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, et ameti volituste alusel tuleks algatada ka ameti läbiviidav juurdlus, et võimaldada kaitse-, finants-, distsiplinaar- või haldusmeetmete rakendamist, teavitab amet EPPOt sellest kirjalikult, andes teada ka oma juurdluse laadist ja eesmärgist.

Pärast sellise teabe saamist ja artikli 12g kohaselt kehtestatud tähtaja jooksul võib EPPO olla vastu juurdluse algatamisele või teatavate juurdlusega seotud toimingute tegemisele. Kui EPPO on vastu juurdluse algatamisele või teatavate juurdlusega seotud toimingute tegemisele, teavitab ta ametit põhjendamatu viivituseta, kui vastuväite põhjused langevad ära.

Kui EPPO ei esita artikli 12g kohaselt kehtestatud tähtaja jooksul vastuväiteid, võib amet algatada juurdluse ning ta peab korraldama seda EPPOga pidevalt konsulteerides. Kui EPPO esitab sellesisulise vastuväite hiljem, peatab või lõpetab amet oma juurdluse või hoidub teatud uurimistoimingute tegemisest.

2.   Kui EPPO annab artikli 12d kohaselt esitatud teabenõude alusel ametile teada, et ei algata uurimist, ent hiljem algatab uurimise samadel asjaoludel, teavitab ta sellest kohe ametit. Kui peadirektor leiab pärast sellise teabe saamist, et ameti algatatud juurdlust tuleks kaitse-, finants-, distsiplinaar- või haldusmeetmete rakendamise võimaldamiseks jätkata, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1.

Artikkel 12g

EPPOga seotud töökorraldus ja teabevahetus

1.   Amet lepib EPPOga kokku töökorralduses. Sellises töökorralduses võib olla sätestatud muu hulgas teabevahetuse, sealhulgas isikuandmete, operatiiv-, strateegilise, tehnilise või salastatud teabe edastamise ja täiendavate juurdluste üksikasjalik kord.

Töökorralduses tuleb üksikasjalikult reguleerida pideva teabevahetuse korraldus esitatud väidete vastuvõtmise ja kontrollimise ajal ning selle eesmärk on määrata kindlaks uurimise korraldamise pädevus. Samuti sisaldavad need ameti ja EPPO vahelise infoedastuse korda, kui amet toetab või täiendab EPPO tegevust. Nendes nähakse ette tähtajad üksteise taotlustele vastamiseks.

Amet ja EPPO lepivad kokku artikli 12c lõikes 5, artikli 12d lõikes 1 ja artikli 12f lõikes 1 osutatud tähtajad ja nende kohaldamise korra. Kuni sellise kokkuleppe saavutamiseni vastab EPPO ameti taotlustele viivitamata ja igal juhul 10 tööpäeva jooksul pärast artikli 12c lõikes 5 ja artikli 12d lõikes 1 osutatud taotluse esitamist ning 20 tööpäeva jooksul pärast artikli 12f lõike 1 esimeses lõigus osutatud teabenõude esitamist.

Enne EPPOga sõlmitavate halduskokkulepete vastuvõtmist saadab peadirektor eelnõu järelevalvekomiteele ning teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Järelevalvekomitee esitab arvamuse viivitamata.

2.   Ametil on päringutabamuse või selle puudumisel põhineva süsteemi alusel kaudne juurdepääs EPPO kriminaalasjade haldamise süsteemis sisalduvale teabele.

Kui amet sisestab andmed kriminaalasjade haldamise süsteemi ja süsteem leiab päringu kokkulangevuse EPPO andmetega, teavitab see kokkulangevusest nii ametit kui ka EPPOt. Amet võtab asjakohaseid meetmeid, et võimaldada EPPO-le samasugune päringutabamusel või selle puudumisel põhinev juurdepääs oma juurdluste haldamise süsteemis sisalduvale teabele.

Halduskokkulepetega määratakse kindlaks kohtuasjade haldamise süsteemidele vastastikuse juurdepääsu tehnilised ja turvaaspektid, sealhulgas sisemenetlused, millega tagatakse, et iga juurdepääs on nende ülesannete täitmiseks nõuetekohaselt põhjendatud ja dokumenteeritud.

3.   Peadirektor ja Euroopa peaprokurör kohtuvad vähemalt kord aastas, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi.“

| 14) | Artikli 13 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Liidu finantshuvide kaitsmise volituse raames teeb amet asjakohasel juhul koostööd Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol). Kui see on koostöö hõlbustamiseks vajalik, sõlmib amet Eurojusti ja Europoliga halduskokkuleppeid. Selline töökord võib hõlmata operatiiv-, strateegilise või tehnilise teabe, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist, ning taotluse korral eduaruannete esitamist.“ |
| --- | --- |

14)

Artikli 13 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Liidu finantshuvide kaitsmise volituse raames teeb amet asjakohasel juhul koostööd Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol). Kui see on koostöö hõlbustamiseks vajalik, sõlmib amet Eurojusti ja Europoliga halduskokkuleppeid. Selline töökord võib hõlmata operatiiv-, strateegilise või tehnilise teabe, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist, ning taotluse korral eduaruannete esitamist.“

| 15) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel.
  Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust.
  Järelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi, sealhulgas asjakohasel juhul soovitusi muu hulgas ameti juurdlustegevuseks vajalike vahendite, ameti juurdlusprioriteetide ja juurdluste kestuse kohta. Neid arvamusi võib järelevalvekomitee esitada omal algatusel või peadirektori või institutsiooni, organi, ameti või asutuse taotlusel, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku.
  Amet avaldab oma veebisaidil oma vastused järelevalvekomitee arvamustele.
  Asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele antakse kolmanda lõigu kohaselt antud arvamuste koopia.
  Järelevalvekomiteele tagatakse juurdepääs kogu teabele ja kõigile dokumentidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, sealhulgas aruannetele ja soovitustele lõpetatud juurdluste ja tagasilükatud juhtumite kohta, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku ja võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsuse ja andmekaitse nõudeid.“; |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel.

Eelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust.

Järelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi, sealhulgas asjakohasel juhul soovitusi muu hulgas ameti juurdlustegevuseks vajalike vahendite, ameti juurdlusprioriteetide ja juurdluste kestuse kohta. Neid arvamusi võib järelevalvekomitee esitada omal algatusel või peadirektori või institutsiooni, organi, ameti või asutuse taotlusel, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku.

Amet avaldab oma veebisaidil oma vastused järelevalvekomitee arvamustele.

Asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele antakse kolmanda lõigu kohaselt antud arvamuste koopia.

Järelevalvekomiteele tagatakse juurdepääs kogu teabele ja kõigile dokumentidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, sealhulgas aruannetele ja soovitustele lõpetatud juurdluste ja tagasilükatud juhtumite kohta, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku ja võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsuse ja andmekaitse nõudeid.“;

| b) | lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „8.   Järelevalvekomitee nimetab esimehe. Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra, mis esitatakse enne vastuvõtmist teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa andmekaitseinspektorile. Järelevalvekomitee koosolekud toimuvad esimehe või peadirektori algatusel. Aastas peetakse vähemalt kümme koosolekut. Järelevalvekomitee teeb otsused liikmete häälteenamusega. Sekretariaaditeenuseid osutab komisjon tihedas koostöös järelevalvekomiteega. Enne töötaja määramist sekretariaati konsulteeritakse järelevalvekomiteega ja selle arvamust võetakse arvesse. Sekretariaat tegutseb vastavalt järelevalvekomitee juhistele ja komisjonist sõltumatult. Ilma et see piiraks komisjoni kontrolli järelevalvekomitee ja selle sekretariaadi eelarve üle, ei sekku komisjon järelevalvekomitee järelevalveülesannetesse.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„8.   Järelevalvekomitee nimetab esimehe. Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra, mis esitatakse enne vastuvõtmist teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa andmekaitseinspektorile. Järelevalvekomitee koosolekud toimuvad esimehe või peadirektori algatusel. Aastas peetakse vähemalt kümme koosolekut. Järelevalvekomitee teeb otsused liikmete häälteenamusega. Sekretariaaditeenuseid osutab komisjon tihedas koostöös järelevalvekomiteega. Enne töötaja määramist sekretariaati konsulteeritakse järelevalvekomiteega ja selle arvamust võetakse arvesse. Sekretariaat tegutseb vastavalt järelevalvekomitee juhistele ja komisjonist sõltumatult. Ilma et see piiraks komisjoni kontrolli järelevalvekomitee ja selle sekretariaadi eelarve üle, ei sekku komisjon järelevalvekomitee järelevalveülesannetesse.“

| 16) | Artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kord aastas kohtuvad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peadirektoriga poliitilise tasandi arvamuste vahetuseks, mille käigus arutatakse ameti poliitikat seoses meetoditega kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ja vastaseks võitluseks. Arvamuste vahetusest võtab osa järelevalvekomitee. Euroopa peaprokurör kutsutakse arvamuste vahetustel osalema. Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, peadirektori või järelevalvekomitee taotlusel võib vastavalt vajadusele neile kohtumistele kutsuda ka kontrollikoja, EPPO, Eurojusti ja Europoli esindajaid.


  2.   Lõike 1 eesmärkide täitmiseks võib arvamuste vahetuse käigus käsitleda mis tahes küsimusi, mille suhtes Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku lepivad. Eeskätt võidakse arvamuste vahetuse käigus käsitleda järgmisi küsimusi:






  a) | ameti juurdluspoliitika aluseks olevad strateegilised prioriteedid; |
| --- | --- | --- |

16)

Artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kord aastas kohtuvad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peadirektoriga poliitilise tasandi arvamuste vahetuseks, mille käigus arutatakse ameti poliitikat seoses meetoditega kelmuste, pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ja vastaseks võitluseks. Arvamuste vahetusest võtab osa järelevalvekomitee. Euroopa peaprokurör kutsutakse arvamuste vahetustel osalema. Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, peadirektori või järelevalvekomitee taotlusel võib vastavalt vajadusele neile kohtumistele kutsuda ka kontrollikoja, EPPO, Eurojusti ja Europoli esindajaid.

2.   Lõike 1 eesmärkide täitmiseks võib arvamuste vahetuse käigus käsitleda mis tahes küsimusi, mille suhtes Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku lepivad. Eeskätt võidakse arvamuste vahetuse käigus käsitleda järgmisi küsimusi:

a)

ameti juurdluspoliitika aluseks olevad strateegilised prioriteedid;

| b) | järelevalvekomitee artikli 15 kohased arvamused ja tegevusaruanded; |
| --- | --- |

b)

järelevalvekomitee artikli 15 kohased arvamused ja tegevusaruanded;

| c) | peadirektori artikli 17 lõike 4 kohased aruanded ja asjakohasel juhul mis tahes muud institutsioonide aruanded, mis seonduvad ameti volitustega; |
| --- | --- |

c)

peadirektori artikli 17 lõike 4 kohased aruanded ja asjakohasel juhul mis tahes muud institutsioonide aruanded, mis seonduvad ameti volitustega;

| d) | ameti ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste, eelkõige EPPO vaheliste suhete raamistik, sealhulgas ameti juurdluse lõpparuannete järelmeetmete käigus ilmnenud horisontaalsed ja süsteemsed probleemid; |
| --- | --- |

d)

ameti ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste, eelkõige EPPO vaheliste suhete raamistik, sealhulgas ameti juurdluse lõpparuannete järelmeetmete käigus ilmnenud horisontaalsed ja süsteemsed probleemid;

| e) | ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vaheliste suhete raamistik, sealhulgas ameti juurdluse lõpparuannete järelmeetmete käigus ilmnenud horisontaalsed ja süsteemsed probleemid; |
| --- | --- |

e)

ameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vaheliste suhete raamistik, sealhulgas ameti juurdluse lõpparuannete järelmeetmete käigus ilmnenud horisontaalsed ja süsteemsed probleemid;

| f) | ameti ja kolmandate riikide pädevate asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide suhted käesolevas määruses osutatud kokkulepete raames; |
| --- | --- |

f)

ameti ja kolmandate riikide pädevate asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide suhted käesolevas määruses osutatud kokkulepete raames;

| g) | ameti töö tõhusus oma volituste täitmisel.“ |
| --- | --- |

g)

ameti töö tõhusus oma volituste täitmisel.“

| 17) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2–5 asendatakse järgmisega:

  „2.   Uue peadirektori ametisse nimetamiseks avaldab komisjon konkursiteate Euroopa Liidu Teatajas. Konkursiteade avaldatakse vähemalt kuus kuud enne ametisoleva peadirektori ametiaja lõppu. Komisjon koostab sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide nimekirja. Pärast seda, kui järelevalvekomitee on esitanud komisjoni kohaldatava valikumenetluse kohta heakskiitva arvamuse, lepivad Euroopa Parlament ja nõukogu õigeaegselt kokku nimekirjas, mis koosneb kolmest kandidaadist, kes valitakse komisjoni koostatud sobivate kandidaatide nimekirjast. Komisjon nimetab sellest nimekirjast peadirektori.


  3.   Ameti peadirektor ei küsi ega võta välis- ja sisejuurdluste algatamise, korraldamise, koordineerimise ega juurdlustele või koordineerimisele järgnevate aruannete koostamisega seotud ülesannete täitmisel vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt. Kui ameti peadirektori arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse, teavitab ta sellest viivitamata järelevalvekomiteed ja otsustab, kas esitada komisjoni vastu hagi Euroopa Liidu Kohtusse.


  4.   Peadirektor esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale korrapäraselt ja vähemalt kord aastas aruandeid ameti korraldatud juurdluste tulemuste, võetud meetmete ja ilmnenud raskuste kohta, võttes arvesse nende juurdluste konfidentsiaalsust, juurdlusaluste isikute ja informaatorite seaduslikke õigusi ning asjakohasel juhul riigisiseseid kohtumenetluse norme. Kõnealused aruanded sisaldavad ka hinnangut liikmesriikide pädevate asutuste ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste poolt pärast ameti koostatud aruandeid ja soovitusi võetud meetmete kohta.


  4a.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel, mille nad esitavad seoses oma eelarvekontrolli õigustega, võib peadirektor anda teavet ameti tegevuse kohta, järgides juurdluste ja järelmenetluste konfidentsiaalsust. Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad kooskõlas käesoleva lõikega talle antud teabe konfidentsiaalsuse.


  5.   Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, juurdlusülesannete täitmisest ning juurdluste järelmeetmetest.
  Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt:






  a) | juhtudest, mille puhul ei ole peadirektori soovitusi järgitud; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2–5 asendatakse järgmisega:

„2.   Uue peadirektori ametisse nimetamiseks avaldab komisjon konkursiteate Euroopa Liidu Teatajas. Konkursiteade avaldatakse vähemalt kuus kuud enne ametisoleva peadirektori ametiaja lõppu. Komisjon koostab sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide nimekirja. Pärast seda, kui järelevalvekomitee on esitanud komisjoni kohaldatava valikumenetluse kohta heakskiitva arvamuse, lepivad Euroopa Parlament ja nõukogu õigeaegselt kokku nimekirjas, mis koosneb kolmest kandidaadist, kes valitakse komisjoni koostatud sobivate kandidaatide nimekirjast. Komisjon nimetab sellest nimekirjast peadirektori.

3.   Ameti peadirektor ei küsi ega võta välis- ja sisejuurdluste algatamise, korraldamise, koordineerimise ega juurdlustele või koordineerimisele järgnevate aruannete koostamisega seotud ülesannete täitmisel vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt. Kui ameti peadirektori arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse, teavitab ta sellest viivitamata järelevalvekomiteed ja otsustab, kas esitada komisjoni vastu hagi Euroopa Liidu Kohtusse.

4.   Peadirektor esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale korrapäraselt ja vähemalt kord aastas aruandeid ameti korraldatud juurdluste tulemuste, võetud meetmete ja ilmnenud raskuste kohta, võttes arvesse nende juurdluste konfidentsiaalsust, juurdlusaluste isikute ja informaatorite seaduslikke õigusi ning asjakohasel juhul riigisiseseid kohtumenetluse norme. Kõnealused aruanded sisaldavad ka hinnangut liikmesriikide pädevate asutuste ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste poolt pärast ameti koostatud aruandeid ja soovitusi võetud meetmete kohta.

4a.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel, mille nad esitavad seoses oma eelarvekontrolli õigustega, võib peadirektor anda teavet ameti tegevuse kohta, järgides juurdluste ja järelmenetluste konfidentsiaalsust. Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad kooskõlas käesoleva lõikega talle antud teabe konfidentsiaalsuse.

5.   Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, juurdlusülesannete täitmisest ning juurdluste järelmeetmetest.

Peadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt:

a)

juhtudest, mille puhul ei ole peadirektori soovitusi järgitud;

| b) | juhtudest, mille puhul on teave edastatud liikmesriikide õigusasutustele või EPPO-le; |
| --- | --- |

b)

juhtudest, mille puhul on teave edastatud liikmesriikide õigusasutustele või EPPO-le;

| c) | juhtudest, mille puhul uurimist ei algatatud ning mille menetlemine on lõpetatud; |
| --- | --- |

c)

juhtudest, mille puhul uurimist ei algatatud ning mille menetlemine on lõpetatud;

| d) | juurdluste kestusest vastavalt artikli 7 lõikele 8.“; |
| --- | --- |

d)

juurdluste kestusest vastavalt artikli 7 lõikele 8.“;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Peadirektor kehtestab ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli, mis on muu hulgas seotud juurdlusaluste isikute menetluslike tagatiste ja põhiõiguste austamise ning asjaomaste liikmesriikide õiguse järgimisega, pidades eelkõige silmas artikli 11 lõiget 2. Seaduslikkuse kontrolli viivad läbi ameti õigus- ja juurdlusmenetluste eksperdid. Nende arvamus lisatakse juurdluse lõpparuandele.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Peadirektor kehtestab ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli, mis on muu hulgas seotud juurdlusaluste isikute menetluslike tagatiste ja põhiõiguste austamise ning asjaomaste liikmesriikide õiguse järgimisega, pidades eelkõige silmas artikli 11 lõiget 2. Seaduslikkuse kontrolli viivad läbi ameti õigus- ja juurdlusmenetluste eksperdid. Nende arvamus lisatakse juurdluse lõpparuandele.“;

| c) | lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „8.   Peadirektor võtab ameti töötajate jaoks kooskõlas käesoleva määrusega vastu juurdlusmenetluse suunised. Suunised peavad olema kooskõlas käesoleva määrusega ning käsitlevad muu hulgas järgmist:






  a) | töömeetodid ameti volituste täitmisel; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„8.   Peadirektor võtab ameti töötajate jaoks kooskõlas käesoleva määrusega vastu juurdlusmenetluse suunised. Suunised peavad olema kooskõlas käesoleva määrusega ning käsitlevad muu hulgas järgmist:

a)

töömeetodid ameti volituste täitmisel;

| b) | juurdlusmenetlusi reguleerivad üksikasjalikud normid; |
| --- | --- |

b)

juurdlusmenetlusi reguleerivad üksikasjalikud normid;

| c) | menetluslikud tagatised; |
| --- | --- |

c)

menetluslikud tagatised;

| d) | ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli üksikasjad; |
| --- | --- |

d)

ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli üksikasjad;

| e) | andmekaitse ning teabevahetuse ja dokumentidele juurdepääsu põhimõtted, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 3b; |
| --- | --- |

e)

andmekaitse ning teabevahetuse ja dokumentidele juurdepääsu põhimõtted, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 3b;

| f) | suhted EPPOga.“; |
| --- | --- |

f)

suhted EPPOga.“;

| d) | lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „9.   Enne peadirektorile distsiplinaarkaristuse määramist või temalt puutumatuse äravõtmist konsulteerib komisjon järelevalvekomiteega.“ |
| --- | --- |

d)

lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„9.   Enne peadirektorile distsiplinaarkaristuse määramist või temalt puutumatuse äravõtmist konsulteerib komisjon järelevalvekomiteega.“

| 18) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 19
  Hindamisaruanne ja võimalik läbivaatamine

  1.   Hiljemalt viie aasta möödumisel määruse (EL) 2017/1939 artikli 120 lõike 2 teise lõigu kohaselt määratud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande käesoleva määruse kohaldamise ja mõju kohta, eelkõige ameti ja EPPO koostöö tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Aruandele lisatakse järelevalvekomitee arvamus.


  2.   Komisjon esitab hiljemalt kaks aastat pärast esimeses lõigus osutatud hindamisaruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule kohasel juhul seadusandliku ettepaneku ameti tegevust reguleeriva õigusraamistiku ajakohastamiseks, sealhulgas täiendavad ja üksikasjalikumad normid ameti loomise, tema tööülesannete või menetluste kohta, mida kasutatakse eelkõige koostöös EPPOga, piiriülestes uurimistes ja EPPOs mitteosalevate liikmesriikide uurimistes.“ |
| --- | --- |

18)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Hindamisaruanne ja võimalik läbivaatamine

1.   Hiljemalt viie aasta möödumisel määruse (EL) 2017/1939 artikli 120 lõike 2 teise lõigu kohaselt määratud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande käesoleva määruse kohaldamise ja mõju kohta, eelkõige ameti ja EPPO koostöö tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Aruandele lisatakse järelevalvekomitee arvamus.

2.   Komisjon esitab hiljemalt kaks aastat pärast esimeses lõigus osutatud hindamisaruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule kohasel juhul seadusandliku ettepaneku ameti tegevust reguleeriva õigusraamistiku ajakohastamiseks, sealhulgas täiendavad ja üksikasjalikumad normid ameti loomise, tema tööülesannete või menetluste kohta, mida kasutatakse eelkõige koostöös EPPOga, piiriülestes uurimistes ja EPPOs mitteosalevate liikmesriikide uurimistes.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artikli 1 punktiga 13 lisatud määruse (EL, Euratom) nr 883/2018 artikleid 12c–12f kohaldatakse määruse (EL) 2017/1939 artikli 120 lõike 2 teise lõigu kohaselt määratavast päevast alates.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 42, 1.2.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. detsembri 2020. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

3

(4)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

7

(8)  Kohtuotsus, Üldkohus (esimene koda), 3. mai 2018, Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon, T-48/16, ECLI:EU:T:2018:245.

8

vs

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

10

(11)  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1383/2003 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 15).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

13

(14)  ELT C ....

14

---

| 22.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 446/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 446/26

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 17/2020 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega

(2020/C 446/02)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 23. mail 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku muuta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (edaspidi „OLAFi määrus“), seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja OLAFi juurdluste tulemuslikkusega. Nimetatud ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 325 (seadusandlik tavamenetlus). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Kontrollikoda esitas 15. novembril 2018 oma arvamuse nr 8/2018 (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Parlament võttis 16. aprillil 2019 täiskogu istungil vastu seadusandliku resolutsiooni seoses esimese lugemise seisukohaga (2). Kõnealune resolutsioon sisaldas 140 muudatusettepanekut ja tugines eelarvekontrollikomisjoni raportile ja õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamustele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pettuste tõkestamise töörühm arutas ettepanekut mitmel koosolekul, mis toimusid 2018. aasta juunist kuni 2019. aasta maini. Alaliste esindajate komitee võttis 12. juunil 2019 vastu volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopa Parlamendiga peeti alates 2019. aasta novembrist mitu tehnilist koosolekut, mis toimusid nii füüsiliselt kui virtuaalselt ning mille käigus lahendati suur hulk küsimusi. 26. juunil toimunud poliitilisel kolmepoolsel kohtumisel jõuti kokkuleppele kompromisstekstide ja põhimõtteliste küsimuste suhtes, misjärel esitati selgitusi juulis toimunud tehnilistel koosolekutel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Alaliste esindajate komitee kinnitas 30. septembril 2020 lõpliku kompromissteksti (4). |
| --- | --- |

6.

II.   EESMÄRK

| 7. | Ettepaneku peamine eesmärk on OLAFi määruse kohandamine, et tagada sujuv koostöö OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vahel, mis peaks hakkama toimima 2021. aasta alguses. Lisaks on ettepaneku eesmärk käsitleda peamisi puudujääke seoses OLAFi juurdluste tulemuslikkusega, nagu juurdepääsu puudumine pangakontodel toimunud tehingute andmetele ning OLAFi aruannete ja soovituste vastuvõetavus liikmesriigi menetlustes, ning selgitada teatavaid menetlussätteid. |
| --- | --- |

7.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Menetluslik kontekst

| 8. | Euroopa Parlament ja nõukogu pidasid läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmise etapis („varane teise lugemise kokkulepe“). Nõukogu esimese lugemise seisukoha tekst kajastab kahe kaasseadusandja vahel komisjoni toetusel kokku lepitud kompromisspaketti. |
| --- | --- |

8.

B.   Peamiste parenduste kokkuvõte

| 9. | Peamised parendused võib kokku võtta järgmiselt.






  — | Eraomandis olevad seadmed (artikli 3 lõige 5 ja artikli 4 lõike 2 punkt a): OLAFile antakse välisjuurdluste puhul asjakohaste õiguslike tagatiste alusel juurdepääs eraomandis olevatele seadmetele ulatuses, milles neid kasutatakse töö eesmärgil, ja samal määral kui riiklikele uurimisasutustele; sisejuurdluste puhul viidatakse asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse vastuvõetud otsustele. |
| --- | --- | --- |

9.

—

Eraomandis olevad seadmed (artikli 3 lõige 5 ja artikli 4 lõike 2 punkt a): OLAFile antakse välisjuurdluste puhul asjakohaste õiguslike tagatiste alusel juurdepääs eraomandis olevatele seadmetele ulatuses, milles neid kasutatakse töö eesmärgil, ja samal määral kui riiklikele uurimisasutustele; sisejuurdluste puhul viidatakse asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse vastuvõetud otsustele.

| — | Juurdepääs pangakontodel toimunud tehingute andmetele (artikli 7 lõiked 3, 3a ja 3b): leiti kompromisssõnastus, mis annab OLAFile samad juurdepääsuõigused kui riiklikel uurimisasutustel, kellel on juurdepääs pangakontodele. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs pangakontodel toimunud tehingute andmetele (artikli 7 lõiked 3, 3a ja 3b): leiti kompromisssõnastus, mis annab OLAFile samad juurdepääsuõigused kui riiklikel uurimisasutustel, kellel on juurdepääs pangakontodele.

| — | Menetluslike tagatiste kontrolör (artiklid 9a ja 9b): kokku on lepitud selles, et tegemist on sõltumatu ametikohaga, mis on korralduslikult seotud järelevalvekomiteega; kontrolöri ametikoha kohaldamisala hõlmab ka OLAFi juurdluste suhtes kohaldatavaid eeskirju, eelkõige menetlusnorme ja põhiõigusi; kontrolör võib esitada OLAFi peadirektorile soovitusi. |
| --- | --- |

—

Menetluslike tagatiste kontrolör (artiklid 9a ja 9b): kokku on lepitud selles, et tegemist on sõltumatu ametikohaga, mis on korralduslikult seotud järelevalvekomiteega; kontrolöri ametikoha kohaldamisala hõlmab ka OLAFi juurdluste suhtes kohaldatavaid eeskirju, eelkõige menetlusnorme ja põhiõigusi; kontrolör võib esitada OLAFi peadirektorile soovitusi.

| — | Juurdepääs OLAFi aruannetele (artikli 10 lõige 3b): asjaomasel isikul on õigus taotleda juurdepääsu OLAFi lõpparuandele tingimusel, et kaasnevat liikmesriigi menetlust teostavad asjaomased riigi ametiasutused annavad selgesõnalise nõusoleku 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs OLAFi aruannetele (artikli 10 lõige 3b): asjaomasel isikul on õigus taotleda juurdepääsu OLAFi lõpparuandele tingimusel, et kaasnevat liikmesriigi menetlust teostavad asjaomased riigi ametiasutused annavad selgesõnalise nõusoleku 12 kuu jooksul.

| — | Tõendite lubatavus (artikkel 11): tugevdatud on OLAFi aruannete lubatavust tõendusmaterjalina haldusmenetlustes ja teabevahetust OLAFiga, mis käsitleb lubatavusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

—

Tõendite lubatavus (artikkel 11): tugevdatud on OLAFi aruannete lubatavust tõendusmaterjalina haldusmenetlustes ja teabevahetust OLAFiga, mis käsitleb lubatavusega seotud küsimusi.

| — | Euroopa Prokuratuuri toetavate OLAFi juurdluste kõrgemad menetluslikud nõuded (artikli 12e lõige 3): OLAFi järelevalvekomitee arvamuse alusel taotles Euroopa Parlament, et OLAF kohaldaks menetluslikke nõudeid, mis oleksid samaväärsed kriminaaluurimise standarditega, et kaitsta kaasnevate kriminaalmenetluste käigus kogutud tõendite lubatavust; saavutatud kompromiss kohustab Euroopa Prokuratuuri tegema tihedat koostööd OLAFiga, et tagada menetluslike nõuete järgimine ilma OLAFi volitusi laiendamata. |
| --- | --- |

—

Euroopa Prokuratuuri toetavate OLAFi juurdluste kõrgemad menetluslikud nõuded (artikli 12e lõige 3): OLAFi järelevalvekomitee arvamuse alusel taotles Euroopa Parlament, et OLAF kohaldaks menetluslikke nõudeid, mis oleksid samaväärsed kriminaaluurimise standarditega, et kaitsta kaasnevate kriminaalmenetluste käigus kogutud tõendite lubatavust; saavutatud kompromiss kohustab Euroopa Prokuratuuri tegema tihedat koostööd OLAFiga, et tagada menetluslike nõuete järgimine ilma OLAFi volitusi laiendamata.

| — | OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vaheline koostöö (artiklid 12b–12g): saavutati kompromiss, mille kohaselt on OLAFil täiendavate juurdluste läbiviimiseks vaja Euroopa Prokuratuuri nõusolekut; Euroopa Prokuratuur ei tohi vaikida, kuid ta ei ole kohustatud põhjendama oma vastuväiteid OLAFile. |
| --- | --- |

—

OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vaheline koostöö (artiklid 12b–12g): saavutati kompromiss, mille kohaselt on OLAFil täiendavate juurdluste läbiviimiseks vaja Euroopa Prokuratuuri nõusolekut; Euroopa Prokuratuur ei tohi vaikida, kuid ta ei ole kohustatud põhjendama oma vastuväiteid OLAFile.

| — | Järelevalvekomitee (artikkel 15): reguleeritud on järelevalvekomitee juurdepääsu OLAFi juurdlustoimikutele, misläbi on lahendatud pikk vaidlus kahe asutuse vahel. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekomitee (artikkel 15): reguleeritud on järelevalvekomitee juurdepääsu OLAFi juurdlustoimikutele, misläbi on lahendatud pikk vaidlus kahe asutuse vahel.

| — | Liikmesriikide ametiasutuste järelaruanded OLAFile (artiklid 11 ja 16): ette on nähtud olukorra parandamine, et võimaldada OLAFil oma juhtumeid paremini jälgida ja tuvastada puudusi. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide ametiasutuste järelaruanded OLAFile (artiklid 11 ja 16): ette on nähtud olukorra parandamine, et võimaldada OLAFil oma juhtumeid paremini jälgida ja tuvastada puudusi.

IV.   JÄRELDUSED

| 10. | Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab õiglast ja tasakaalustatud kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist toetas komisjon. Lahendati palju vaidlusküsimusi, võttes arvesse väga tundlikke küsimusi, mis on seotud erinevustega liikmesriikide kriminaalmenetluste ja uurimisstruktuuride vahel. Saavutati OLAFi määruse muutmise mõlemad eesmärgid: hea koostöö võimaldamine OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vahel ning mitmete menetluslike aspektide parandamine, et võimaldada OLAFil oma juurdlusi tõhusamalt läbi viia. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT C 42, 1.2.2019, lk 1.

(2)  Dok 8570/19.

(3)  Dok 10095/19.

(4)  Dok 11108/20 + ADD 1 + COR 1.

---