# Euroopan unionin C 432/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 432 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta14. joulukuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 432

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta14. joulukuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 432/01 | Komission tiedonanto Dohan muutoksen voimaantulosta ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan | 1 |
| 2020/C 432/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 432/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 432/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 432/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  ) | 5 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 432/01

Komission tiedonanto Dohan muutoksen voimaantulosta ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan

1

2020/C 432/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business) (
  1
  )

1

2

2020/C 432/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV) (
  1
  )

1

3

2020/C 432/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) (
  1
  )

1

4

2020/C 432/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 432/06 | Euron kurssi — 11. joulukuuta 2020 | 6 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2020/C 432/07 | Sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/20149 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut sähköisen tunnistamisen järjestelmät | 7 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 432/06

Euron kurssi — 11. joulukuuta 2020

6

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2020/C 432/07

Sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/20149 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut sähköisen tunnistamisen järjestelmät

7

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 432/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmänvakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen(komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 11 |
| 2020/C 432/09 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 19 |
| 2020/C 432/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmänvakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen(komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 24 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 432/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmänvakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen(komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

11

2020/C 432/09

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

19

2020/C 432/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmänvakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen(komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

Dohan muutoksen voimaantulosta ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan

(2020/C 432/01)

Unioni hyväksyi 13. heinäkuuta 2015 Dohan muutoksen ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan (1).

Kioton pöytäkirjan 20 artiklan 4 kohdan ja 21 artiklan 7 kohdan mukaan muutos tulee voimaan sen hyväksyneiden osapuolten osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona tallettaja on vastaanottanut hyväksymiskirjat vähintään kolmelta neljäsosalta tämän pöytäkirjan osapuolista. Kioton pöytäkirjan tallettajana toimiva Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri talletti 2. lokakuuta 2020 sadannenneljännenkymmenennenneljännen hyväksymiskirjan. Näin ollen Dohan muutos tulee voimaan Euroopan unionin osalta 31. joulukuuta 2020.

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1339, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan tehdyn Dohan muutoksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta ja siihen perustuvien velvoitteiden yhteisestä täyttämisestä (EUVL L 207, 4.8.2015, s. 1).

---

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9962 — Mylan/Aspen’s EU Thrombosis business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 432/02)

Komissio päätti 15. lokakuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9962. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9962. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/3

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10025 — SKN/Lother Group/NORDTEAM JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 432/03)

Komissio päätti 3. joulukuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain saksaksi kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M10025. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M10025. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/4

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 432/04)

Komissio päätti 4. joulukuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M10019. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M10019. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/5

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9964 — Eurofiber Nederland/Vattenfall Wärme Berlin/Vattenfall Bitstream Infrastructure)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 432/05)

Komissio päätti 7. joulukuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain saksaksi kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9964. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9964. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/6

---

Euron kurssi (1)

11. joulukuuta 2020

(2020/C 432/06)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2127 |
| JPY | Japanin jeniä | 126,28 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4429 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,92294 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2560 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0786 |
| ISK | Islannin kruunua | 154,80 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,6968 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,328 |
| HUF | Unkarin forinttia | 354,81 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4358 |
| RON | Romanian leuta | 4,8698 |
| TRY | Turkin liiraa | 9,5678 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6090 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5487 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,3999 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7100 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6213 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 325,32 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,3435 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9386 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5375 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 074,82 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9133 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,339 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 88,7373 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,496 |
| BRL | Brasilian realia | 6,1448 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,4157 |
| INR | Intian rupiaa | 89,4705 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2127

JPY

Japanin jeniä

126,28

DKK

Tanskan kruunua

7,4429

GBP

Englannin puntaa

0,92294

SEK

Ruotsin kruunua

10,2560

CHF

Sveitsin frangia

1,0786

ISK

Islannin kruunua

154,80

NOK

Norjan kruunua

10,6968

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,328

HUF

Unkarin forinttia

354,81

PLN

Puolan zlotya

4,4358

RON

Romanian leuta

4,8698

TRY

Turkin liiraa

9,5678

AUD

Australian dollaria

1,6090

CAD

Kanadan dollaria

1,5487

HKD

Hongkongin dollaria

9,3999

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7100

SGD

Singaporen dollaria

1,6213

KRW

Etelä-Korean wonia

1 325,32

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,3435

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9386

HRK

Kroatian kunaa

7,5375

IDR

Indonesian rupiaa

17 074,82

MYR

Malesian ringgitiä

4,9133

PHP

Filippiinien pesoa

58,339

RUB

Venäjän ruplaa

88,7373

THB

Thaimaan bahtia

36,496

BRL

Brasilian realia

6,1448

MXN

Meksikon pesoa

24,4157

INR

Intian rupiaa

89,4705

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/7

---

Sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (1)
  9 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut sähköisen tunnistamisen järjestelmät

(2020/C 432/07)

| Järjestelmän nimi | Ilmoitetun järjestelmän mukainen sähköisen tunnistamisen menetelmä | Ilmoittava jäsenvaltio | Varmuus-taso | Järjestelmästä vastaava viranomainen | Julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Online-Ausweisfunktion (eID), joka perustuu laajennettuun pääsynvalvontaan | Kansallinen henkilökortti
  Sähköinen oleskelulupa
  EU- ja ETA-maiden kansalaisten eID-kortti | Saksan liittotasavalta | Korkea | Liittovaltion sisä-, rakennus- ja yhteisöministeriö |
| Alt-Moabit 140 |
| 10557 Berliini |
| DV2@bmi.bund.de |
| +49 30186810 |

Järjestelmän nimi

Ilmoitetun järjestelmän mukainen sähköisen tunnistamisen menetelmä

Ilmoittava jäsenvaltio

Varmuus-taso

Järjestelmästä vastaava viranomainen

Julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Online-Ausweisfunktion (eID), joka perustuu laajennettuun pääsynvalvontaan

Kansallinen henkilökortti

Sähköinen oleskelulupa

EU- ja ETA-maiden kansalaisten eID-kortti

Saksan liittotasavalta

Korkea

Liittovaltion sisä-, rakennus- ja yhteisöministeriö

Alt-Moabit 140

10557 Berliini

DV2@bmi.bund.de

+49 30186810

26.9.2017

14.12.2020

Sistema Pubblico di Identità Digitale (SPID)

SPID-eID:n tarjoajat:

| — | Aruba PEC S.p.A. |
| --- | --- |

—

Aruba PEC S.p.A.

| — | Namirial S.p.A. |
| --- | --- |

—

Namirial S.p.A.

| — | InfoCert S.p.A. |
| --- | --- |

—

InfoCert S.p.A.

| — | In.Te.S.A. S.p.A. |
| --- | --- |

—

In.Te.S.A. S.p.A.

| — | Poste Italiane S.p.A |
| --- | --- |

—

Poste Italiane S.p.A

| — | Register S.p.A. |
| --- | --- |

—

Register S.p.A.

| — | Sielte S.p.A. |
| --- | --- |

—

Sielte S.p.A.

| — | Telecom Italia |
| --- | --- |

—

Telecom Italia

Trust Technologies S.r.l.

Italia

Korkea

Korotettu Matala

| Agenzia per |
| --- |
| l’Italia digitale (AgID) |
| Viale Liszt 21 |
| 00144 Rooma |
| eidas-spid@agid.gov.it |
| +39 0685264407 |

Agenzia per

l’Italia digitale (AgID)

Viale Liszt 21

00144 Rooma

eidas-spid@agid.gov.it

+39 0685264407

10.9.2018

| — | Lepida S.p.A. |
| --- | --- |

—

Lepida S.p.A.

13.9.2019

Nacionalni identifikacijski i autentifikacijski sustav (kansallinen tunnistus- ja todentamisjärjestelmä)

(NIAS)

Henkilökortti (eOI)

Kroatian tasavalta

Korkea

| Kroatian tasavallan |
| --- |
| julkishallintoministeriö |
| Maksimirska 63 |
| HR-10000 Zagreb |
| e-gradjani@uprava.hr |

Kroatian tasavallan

julkishallintoministeriö

Maksimirska 63

HR-10000 Zagreb

e-gradjani@uprava.hr

7.11.2018

Viron eID-järjestelmä: henkilökortti

Viron eID-järjestelmä: oleskelukortti

Viron eID-järjestelmä: Digi-ID

Viron eID-järjestelmä: e-Residency Digi-ID

Viron eID-järjestelmä: Mobiil-ID

Viron eID-järjestelmä: diplomaatin henkilökortti

| — | Henkilökortti |
| --- | --- |

—

Henkilökortti

| — | Oleskelukortti |
| --- | --- |

—

Oleskelukortti

| — | Digi-ID |
| --- | --- |

—

Digi-ID

| — | e-Residency Digi-ID |
| --- | --- |

—

e-Residency Digi-ID

| — | Mobiil-ID |
| --- | --- |

—

Mobiil-ID

| — | Diplomaatin henkilökortti |
| --- | --- |

—

Diplomaatin henkilökortti

Viron tasavalta

Korkea

| Poliisi- ja rajavartiolaitos |
| --- |
| Pärnu mnt 139 |
| 15060 Tallinna |
| eid@politsei.ee |
| +372 6123000 |

Poliisi- ja rajavartiolaitos

Pärnu mnt 139

15060 Tallinna

eid@politsei.ee

+372 6123000

7.11.2018

Documento Nacional de Identidad electrónico (DNIe)

Espanjalainen henkilökortti (DNIe)

Espanjan kuningaskunta

Korkea

| Espanjan kuningaskunnan sisäministeriö |
| --- |
| C/ Julián González |
| Segador, s/n |
| 28043 Madrid |
| divisiondedocumentacion@policia.es |

Espanjan kuningaskunnan sisäministeriö

C/ Julián González

Segador, s/n

28043 Madrid

divisiondedocumentacion@policia.es

7.11.2018

Luxemburgin kansallinen henkilökortti (eID-kortti)

Luxemburgin eID-kortti

Luxemburgin suurherttua-kunta

Korkea

| Sisäministeriö |
| --- |
| BP 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| minint@mi.etat.lu |
| secretariat@ctie.etat.lu |
| +352 24784600 |

Sisäministeriö

BP 10

L-2010 Luxembourg

minint@mi.etat.lu

secretariat@ctie.etat.lu

+352 24784600

7.11.2018

Belgian eID-järjestelmä FAS / sähköiset henkilökortit

Belgian kansalaisten sähköinen henkilökortti

Ulkomaalaisten sähköinen henkilökortti

Belgian kuningaskunta

Korkea

| SPF/FOD BOSA Digitalisaation pääosasto |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivarlaan 30 |
| 1000 Bryssel |
| eidas@bosa.fgov.be |

SPF/FOD BOSA Digitalisaation pääosasto

Boulevard Simon Bolivarlaan 30

1000 Bryssel

eidas@bosa.fgov.be

27.12.2018

Cartão de Cidadão (CC)

Portugalin kansallinen

henkilökortti (eID-kortti)

Portugalin tasavalta

Korkea

| AMA – Hallinnonuudistusvirasto |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 - 294 Lissabon |
| ama@ama.pt |
| +351 217 231 200 |

AMA – Hallinnonuudistusvirasto

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 - 294 Lissabon

ama@ama.pt

+351 217 231 200

28.2.2019

GOV.UK Verify

GOV.UK Verify eID:n tarjoajat:

| — | Barclays |
| --- | --- |

—

Barclays

| — | Experian |
| --- | --- |

—

Experian

| — | Post Office |
| --- | --- |

—

Post Office

| — | SecureIdentity |
| --- | --- |

—

SecureIdentity

| — | Digidentity |
| --- | --- |

—

Digidentity

Yhdistynyt kuningaskunta

Korotettu

Matala

| Government Digital Service |
| --- |
| The White Chapel Building |
| 10 Whitechapel High St |
| Lontoo E1 8QS |
| eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk |
| +44 78585 008 654 |

Government Digital Service

The White Chapel Building

10 Whitechapel High St

Lontoo E1 8QS

eidas-support@digital.cabinet-office.gov.uk

+44 78585 008 654

2.5.2019

Italian eID-järjestelmä, joka perustuu kansalliseen henkilökorttiin (CIE)

Italian eID-kortti (Carta di Identità Elettronica (CIE))

Italia

Korkea

| Sisäministeriö |
| --- |
| Piazza del Viminale 1 |
| 00184 Rooma |
| segreteriaservizidemografici@interno.it |
| +39 06 465 27751 |

Sisäministeriö

Piazza del Viminale 1

00184 Rooma

segreteriaservizidemografici@interno.it

+39 06 465 27751

13.9.2019

Tšekin

kansallinen

tunnistusjärjestelmä

Tšekin eID-kortti

Tšekin tasavalta

Korkea

| Tšekin sisäministeriö |
| --- |
| Nad Štolou 936/3 |
| P. O. BOX 21 |
| 170 34 Praha 7 |
| eidas@mvcr.cz |

Tšekin sisäministeriö

Nad Štolou 936/3

P. O. BOX 21

170 34 Praha 7

eidas@mvcr.cz

13.9.2019

Alankomaiden sähköisen tunnistamisen järjestelmä (Afsprakenstelsel Elektronische Toegangsdiensten)

eHerkenning-eID (yrityksille)

Alankomaiden kuningaskunta

Korkea

Korotettu

| Sisäasiain- ja kuningaskunnan sisäisten suhteiden ministeriö - Logius |
| --- |
| Postbus 96810 |
| 2509 JE Haag |
| info@eherkenning.nl |

Sisäasiain- ja kuningaskunnan sisäisten suhteiden ministeriö - Logius

Postbus 96810

2509 JE Haag

info@eherkenning.nl

13.9.2019

Slovakian eID-järjestelmä

Slovakian eID-kortti

Slovakian tasavalta

Korkea

| Investoinneista ja tietoteknisistä valmiuksista vastaavan varapääministerin kanslia |
| --- |
| Štefánikova 15 |
| 811 05 Bratislava |
| eidas@vicepremier.gov.sk |
| +421 2 2092 8177 |

Investoinneista ja tietoteknisistä valmiuksista vastaavan varapääministerin kanslia

Štefánikova 15

811 05 Bratislava

eidas@vicepremier.gov.sk

+421 2 2092 8177

18.12.2019

Latvian eID-järjestelmä

eID karte

eParaksts karte

eParaksts karte+

eParaksts

Latvia

Korkea

Korotettu

| Latvian sisäministeriön kansalaisuus- ja maahanmuuttovirasto (OCMA) |
| --- |
| Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3 |
| LV-1026, Riika |
| rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv |

Latvian sisäministeriön kansalaisuus- ja maahanmuuttovirasto (OCMA)

Čiekurkalna 1. līnija 1 k-3

LV-1026, Riika

rigas.1.nodala@pmlp.gov.lv

Latvian valtion radio- ja televisioyhtiö (LVRTC)

Ērgļu iela 14 Riika LV-1012

eparaksts@eparaksts.lv

18.12.2019

Belgian eID-järjestelmä FAS / itsme®

itsme® mobile App

Belgian kuningaskunta

Korkea

SPF/FOD BOSA Digitalisaation pääosasto

Boulevard Simon Bolivarlaan 30

1000 Bryssel

eidas@bosa.fgov.be

18.12.2019

Tanskan eID-järjestelmä (NemID)

NemID-tunnistekortti

NemID-mobiilisovellus

NemID-token

NemID-laitteistoavain

NemID IVR

NemID Magna Card (tunnistekortti)

Tanskan kuningaskunta

Korotettu

Valtiovarainministeriön digitalisaatiovirasto

Landgreven 4

1017 Kööpenhamina K

digst@digst.dk

+45 3392 5200

8.4.2020

Chave Móvel Digital (CMD)

Digitaalinen mobiiliavain (mobiili-eID)

Portugalin tasavalta

Korkea

| AMA – Hallinnonuudistusvirasto |
| --- |
| Rua de Santa Marta 55, 3o |
| 1150 - 294 Lissabon |
| ama@ama.pt |
| +351 217 231 200 |

AMA – Hallinnonuudistusvirasto

Rua de Santa Marta 55, 3o

1150 - 294 Lissabon

ama@ama.pt

+351 217 231 200

8.4.2020

Liettuan eID-järjestelmä

(ATK - Asmens tapatybės kortelė)

Liettuan kansallinen henkilökortti

Liettuan tasavalta

Korkea

| Liettuan sisäministeriö |
| --- |
| Šventaragio str. 2 |
| Vilna LT-01510 |
| bendrasisd@vrm.lt |
| +37052717130 |

Liettuan sisäministeriö

Šventaragio str. 2

Vilna LT-01510

bendrasisd@vrm.lt

+37052717130

21.8.2020

Alankomaiden eID-järjestelmä (DigiD)

DigiD

Alankomaiden kuningaskunta

Korotettu

Korkea

| Sisäasiain- ja kuningaskunnan sisäisten suhteiden ministeriö - Logius |
| --- |
| Postbus 96810 2509 JE |
| Haag |
| logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl |

Sisäasiain- ja kuningaskunnan sisäisten suhteiden ministeriö - Logius

Postbus 96810 2509 JE

Haag

logiussecretariaatproductiehuis@logius.nl

21.8.2020

---

(1)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/11

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän
  vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen
  (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 432/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”CHAMPAGNE”

PDO-FR-A1359-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 1.10.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Leikkaus

Tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 1 alakohdan b alakohdan taulukossa ”Chablis-leikkaus” rivin ”Kuvaus” c kohta korvataan seuraavalla virkkeellä: ”Köynnöksen kantaosaan jätetään korvaava kannusverso (ns. rachet), johon jätetään enintään kaksi silmua.”

Tämän leikkaustavan osalta sallituista kahdesta kannusverson käsittelymenetelmästä toinen ei vastaa käytäntöä. Tällä muutoksella pyritään näin ollen oikaisemaan virheellinen kuvaus.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Muut viljelymenetelmät

Tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 2 alakohdan c alakohtaan lisätään seuraava sääntö: ”ennalta ehkäisevien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö rivien välissä on kielletty”;

Tämän tavoitteena on rajoittaa tuotantopanosten käyttöä, vähentää vesivarojen saastumista ja kannustaa toimijoita monipuolistamaan menetelmiään ja asettamaan etusijalle tekniikat, jotka perustuvat nurmetukseen tai rikkakasvien mekaaniseen torjuntaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän edellisen version c alakohtaan kirjattu sääntö säilytetään uudessa versiossa, jossa se kirjataan d alakohdaksi.

3.   Sadon osan siirtäminen varastoon

Tuote-eritelmän I luvun VIII kohdan 3 alakohdan viides kappale korvataan seuraavilla määräyksillä: ”Tuotoksen lisäämisestä, joka mahdollistaa varastossa olevan viinimäärän kasvattamisen, päätetään vuosittain voimassa olevassa tuote-eritelmässä vahvistetun enimmäistuotoksen rajoissa ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslain (Code rural et de la pêche maritime) D.645-7 §:n I momentin mukaisesti. Tilakohtaisen tuotoksen lisääminen ei saa johtaa siihen, että enimmäismäärä, jonka toimija voi siirtää varastoon, ylittyy.”

Vuotuisen tuotoksen lisäämiselle varastossa olevan viinimäärän kasvattamiseksi asetettu 25 prosentin enimmäismäärä on poistettu, jotta varastossa olevaa viinimäärää olisi aiempaa helpompi mukauttaa vuotuisten vaihtelujen mukaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Pakkaaminen

Tuote-eritelmän I luvun IX kohdan 3 alakohdan b alakohdan ensimmäinen virke korvataan seuraavasti: ”Viinit on valmistettava ja pidettävä kaupan uusina ostetuissa pulloissa.”

Tuote-eritelmään kirjattu päiväys ”1. tammikuuta 2015 alkaen” on ohitettu, joten nämä sanat poistetaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Siirtymätoimenpiteet

Tuote-eritelmän I luvun XI kohdan 2 alakohdasta poistetaan siirtymätoimenpide, koska sen soveltamisaika on päättynyt.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Merkinnät

Tuote-eritelmän I luvun XII kohdan b alakohta korvataan seuraavilla määräyksillä:

”Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää, mikäli seuraavassa esitetyt edellytykset täyttyvät, yksittäisen pienemmän maantieteellisen yksikön nimi, kun kyseessä on

| — | kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; tai |
| --- | --- |

—

kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; tai

| — | kunta. |
| --- | --- |

—

kunta.

Paikannimen tai kunnan nimen pitää olla mainittu satoilmoituksessa.

Kaikkien cuvéiden valmistukseen käytettyjen rypäleiden on oltava peräisin asianomaisesta kunnasta tai paikasta.

Kunnan nimi voidaan liittää ilmaisuihin ”Premier Cru” ja ”Grand Cru”, mikäli voimassa olevan tuote-eritelmän I luvun II kohdan ”Maantieteelliset nimet, vuosikerran mainitseminen, täydentävät maininnat” b ja c alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

Edellä mainittuja kuntia lukuun ottamatta kunnan nimi on liitettävä mainintaan ”Vigne de” tai ”Vignoble de” (merkiksi siitä, että viini on valmistettu tietyn kunnan viinitarhan rypäleistä).

Kunnan tai kiinteistörekisteriin kirjatun paikan nimi voidaan painaa kirjaimin, joiden mitat – sekä korkeus että leveys – voivat olla enintään samat kuin kirjaimilla, joilla tarkistetun alkuperänimityksen nimi on kirjoitettu.

Sen lisäksi, että kunnan nimi voidaan merkitä edellä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, kunnan nimi voidaan mainita uudelleen cuvéen nimessä.”

Ehdotetaan, että kuntien nimet hyväksytään mainintana pienemmästä maantieteellisestä yksiköstä edellä määriteltyjen sääntöjen mukaisesti.

Tämä muutos vaikuttaa yhtenäiseen asiakirjaan. Olennaisia lisäedellytyksiä koskevaa kohtaa muutetaan vastaavasti.

7.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat ja arviointimenetelmät

Tuote-eritelmän III luvun I kohdassa olevaa taulukkoa tärkeimmistä tarkastettavista kohdista ja niitä vastaavista arviointimenetelmistä päivitetään. Taulukkoon lisätään kohtia ja tiettyjä arviointimenetelmiä täsmennetään.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Yhteyden kuvaus

Yhtenäisen asiakirjan yhteyden/yhteyksien kuvauksessa esitettyjen maantieteellistä aluetta koskevien tietojen alkuperäinen sisältö on korvattu tuote-eritelmän I luvun X kohdan ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” tekstillä, joka on sisällytetty kyseiseen yhtenäisen asiakirjan kohtaan kokonaisuudessaan. Tällä muutoksella yhtenäiseen asiakirjaan saadaan sisällytettyä lainsäädännössä edellytettävät yksityiskohtaiset ja tarkat tiedot.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Champagne

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

5. Laatukuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat laadukkaita kuohuvia valko- ja roseeviinejä.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 9 tilavuusprosenttia.

Kun viinit on väkevöity, niiden kokonaisalkoholipitoisuus on jälkikäymisen jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus, rikkidioksidipitoisuus ja hiilidioksidipitoisuus ovat yhteisön sääntelyn mukaisia.

Viinit voivat olla valkoviinejä (jotka voidaan valmistaa vaaleiden ja tummien viinirypäleiden sekoituksista, yksinomaan vaaleista viinirypäleistä (ns. blanc de blancs –viinit) tai yksinomaan tummista viinirypäleistä (ns. blanc de noirs –viinit)) tai roseeviinejä (jotka voidaan valmistaa sekoittamalla tai saignée-valutustekniikalla), jotka valmistetaan yhdestä tai useammasta kunnasta peräisin olevista viinirypäleistä. Ne voivat olla vuosikertaviinejä.

Kaikilla viineillä on yksi yhteinen piirre: ne ovat hapokkaita, mikä takaa niiden raikkauden ja soveltuvuuden kypsytykseen. Nuorimmissa viineissä on hyvin raikkaita vivahteita: valkoisten kukkien ja hedelmien vivahteita, sitrushedelmien vivahteita ja kivennäisvivahteita. Kypsissä viineissä aromit ovat pyöreämpiä: niissä esiintyy keltaisten hedelmien, kypsennettyjen hedelmien ja mausteiden aromeja. Kehittyneimmistä viineistä, joista käytetään ilmaisua ”de plénitude” (täyteläiset viinit), tulee esiin voimakkaita tertiäärisiä aromeja: sokerilla säilöttyjen hedelmien, viinitarhan aluskasvillisuuden ja paahteisuuden aromeja. Nuorissa viineissä Champagne-viineille tunnusomainen kuplivuus on voimakasta ja pitkään jatkuvaa. Iän myötä se vähenee, ja maku muuttuu aiempaa herkemmäksi ja kermaisemmaksi.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Istutustiheys – yleiset määräykset

Viljelymenetelmä

Viiniköynnökset istutetaan siten, että rivien välinen etäisyys on enintään 1,5 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on 0,9–1,5 metriä. Rivien välisten etäisyyksien ja samalla rivillä olevien köynnösten välisten etäisyyksien summa saa olla enintään 2,5 metriä.

Istutustiheys – erityismääräykset

Viljelymenetelmä

Soveltuvien koneiden kulun mahdollistamiseksi viljelylohkoilla, joilla

| — | rinteen kaltevuus on yli 35 prosenttia tai |
| --- | --- |

—

rinteen kaltevuus on yli 35 prosenttia tai

| — | rinteen kaltevuus on yli 25 prosenttia ja sivukaltevuus on yli 10 prosenttia, |
| --- | --- |

—

rinteen kaltevuus on yli 25 prosenttia ja sivukaltevuus on yli 10 prosenttia,

saa olla enintään joka kuudennella rivillä 1,5–3 metriä leveä käytävä. Tässä tapauksessa muiden rivien välisten etäisyyksien ja samalla rivillä olevien köynnösten välisten etäisyyksien summa saa olla enintään 2,3 metriä.

Leikkaussäännöt

Viljelymenetelmä

Köynnökset eivät saa olla limittäin, eivätkä hedelmäoksat saa olla päällekkäin. Neliömetrillä saa olla enintään 18 silmua. Leikkaus on suoritettava viimeistään ennen fenologista vaihetta (F) (12 Lorentzin asteikolla) eli silloin, kun neljä lehteä on auennut.

Viiniköynnösten leikkauksessa käytetään seuraavia tekniikoita:

| — | Chablis-leikkaus |
| --- | --- |

—

Chablis-leikkaus

| — | Royat-leikkaus |
| --- | --- |

—

Royat-leikkaus

| — | Marnejoen laakson leikkaus |
| --- | --- |

—

Marnejoen laakson leikkaus

| — | yksinkertainen Guyot-leikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus ja epäsymmetrinen Guyot-leikkaus. |
| --- | --- |

—

yksinkertainen Guyot-leikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus ja epäsymmetrinen Guyot-leikkaus.

Kaikkien sellaisten keinojen käyttäminen on kiellettyä, jotka eivät anna mahdollisuutta rypäleterttujen korjaamiseen kokonaisina.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Puupalojen käyttö on kielletty.

Väkevöinnin aikana käymässä olevan rypälemehun määrä saa kasvaa enintään 1,12 prosenttia alkoholipitoisuuden 1 tilavuusprosentin nousua kohden.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalouslaissa (Code rural) asetetut velvoitteet.

Viinien yksinomaisena valmistustapana on toinen käyminen lasipulloissa.

b.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotos

15 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus, mukaan lukien viinien kypsyttäminen ja pakkaaminen, toteutetaan 6. toukokuuta 1919 annetun lain 17 §:ssä rajatuilla alueilla.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Arbane B

Chardonnay B

Meunier N

Petit Meslier B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Maantieteellinen alue sijaitsee Ranskan koillisosassa, ja siihen kuuluu kuntia Aisnen, Auben, Haute-Marnen, Marnen ja Seine-et-Marnen departementeista.

Viinirypäleiden korjuuta varten tarkasti rajatut viljelylohkot sijoittuvat maisemaan, jolle ovat tunnusomaisia kukkuloilla (coteaux) sijaitsevat viinitarhat, jotka lepäävät Pariisin altaan itäosan rinnealueilla (cuesta), jotka ovat vaikuttavia geomorfologisia muodostelmia. Viljelylohkot sijaitsevat seuraavilla rinnealueilla:

| — | Côte d’Ile-de-France Marnen alueella sekä siihen liitoksissa olevien laaksojen rinteet; tunnetuimmat ala-alueet sijoittuvat pohjoisesta etelään pääalueille Montagne de Reims, Marnejoen laakso (joka ulottuu Aisnen eteläosaan ja Seine-et-Marneen saakka), Côte des Blancs ja Côte du Sézannais; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France Marnen alueella sekä siihen liitoksissa olevien laaksojen rinteet; tunnetuimmat ala-alueet sijoittuvat pohjoisesta etelään pääalueille Montagne de Reims, Marnejoen laakso (joka ulottuu Aisnen eteläosaan ja Seine-et-Marneen saakka), Côte des Blancs ja Côte du Sézannais;

| — | Côte de Champagne, johon kuuluu Vitryat’n paikkakunta Marnen departementissa ja Montgueux’n ala-alue Auben departementissa; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne, johon kuuluu Vitryat’n paikkakunta Marnen departementissa ja Montgueux’n ala-alue Auben departementissa;

| — | Côte des Bar, jossa risteää lukuisia laaksoja ja joka yhdistää itäisen Bar-sur-Aubois’n alueen läntiseen Bar-Séquanais’n alueeseen Auben ja Haute-Marnen departementeissa. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, jossa risteää lukuisia laaksoja ja joka yhdistää itäisen Bar-sur-Aubois’n alueen läntiseen Bar-Séquanais’n alueeseen Auben ja Haute-Marnen departementeissa.

Rinnealueiden ja niitä reunustavien laaksojen maastolle ovat luonteenomaisia mäenrinteet, jotka antavat itään ja etelään, toisinaan pohjoiseen, kuten Montagne de Reimsin alueen pohjoisosassa ja Marnejoen laakson vasemmanpuoleisella rinteellä.

Rinteet koostuvat kovista kalkkikivi- ja liitukivikerroksista. Viinikukkuloiden rinteet ovat pehmeämpää kalkki-, merkeli- tai hiekkamaata, jonka eroosio on ensin raivannut ja joka on myöhemmin peittynyt yläpuolisilta rinteiltä valuvalla irtaimella aineksella (kolluviaalikerrostumalla).

Champagnen viininviljelyalue sijaitsee Ranskan pohjoisella viinintuotantovyöhykkeellä. Alue on alttiina kahdelle merkittävälle ilmastotekijälle:

| — | valtameri-ilmaston vaikutuksesta sademäärät ovat tasaisia ja eri vuodenaikojen väliset lämpötilaerot ovat melko pieniä; |
| --- | --- |

—

valtameri-ilmaston vaikutuksesta sademäärät ovat tasaisia ja eri vuodenaikojen väliset lämpötilaerot ovat melko pieniä;

| — | mannerilmaston vaikutuksesta alueella esiintyy toisinaan hallaa, joka aiheuttaa tuhoa viljelmille, mutta kesällä tämä vaikutus näkyy viljelmiä hellivänä auringonpaisteena. |
| --- | --- |

—

mannerilmaston vaikutuksesta alueella esiintyy toisinaan hallaa, joka aiheuttaa tuhoa viljelmille, mutta kesällä tämä vaikutus näkyy viljelmiä hellivänä auringonpaisteena.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Antiikin ajoista asti alueella harjoitettu viininviljely vakiinnutti asemansa Champagnessa 800-luvulla, kun viininviljelytaito oli alkanut kehittyä luostareiden piirissä. Luontaisesti kuohuvan valkoviinin ja jälkikäymisen erityispiirteisiin liittyviä kokeiluja alettiin tehdä 1600-luvun lopulla. Tunnettu enologi Weinmann totesi 1800-luvun lopulla seuraavaa: ”Champagnen alueen viini on erittäin käymiskykyistä. Jälkikäyminen onnistuu Champagnen viineillä paljon helpommin, tasaisemmin ja paremmin kuin millään muulla fermentillä.”

Ensimmäiset viittaukset tähän viiniin, jota oli alettu kutsua hyppäävän korkin mukaan nimellä ”saute-bouchon”, löytyvät apotti Chaulieun runoista vuodelta 1700. Kaniikki Godinot, jonka oletetaan laatineen teoksen Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne [– –], tekee kuitenkin ensimmäistä kertaa selkoa valmistusmenetelmästä vuonna 1718. Hän täsmentää valkoviinien osalta seuraavaa: ”Valkoviinit, joiden on oltava kyyneleen kirkkaita [– –], valmistetaan tummista viinirypäleistä. Kun rypäleet irrotetaan, mitä nopeammin ne puristetaan, sitä vaaleampaa viini on.” Näin ollen viininviljelijät pyrkivät pitämään rypäleet ehjinä sadonkorjuun aikana, kiinnittämään erityistä huomiota niiden kuljetukseen ja varastointiin ja toimittamaan ne vahingoittumattomina puristamoon. Puristuksen on oltava kevyttä ja asteittaista, ja mehut (parasta laatua oleva cuvée-mehu ja sitä heikkolaatuisemmat taille-mehut) on erotettava toisistaan ja viiniytettävä erikseen. Puristamoissa noudatetaan näin ollen tiukkoja sääntöjä, ja niiden lupia valvotaan tarkoin.

Viininvalmistuksen syvällinen taitotieto kehittyi apottiluostareissa; Jules Guyot havaitsi vuonna 1866, miten tärkeää oli sekoittaa eri rypälelajikkeista tai eri viljelylohkoilta saatuja rypäleitä. Viininvalmistukseen valittiin 1900-luvun alussa kolme rypälelajiketta niiden sokeripitoisuuden ja happamuuden keskinäiseen tasapainoon liittyvien ominaisuuksien ja jälkikäymispotentiaalin perusteella. Nämä kolme lajiketta olivat Pinot noir N, Chardonnay B ja Meunier N. Viininvalmistaja koostaa sekoitukset maistelemalla valmistusprosessissa syntyneitä eri cuvéita. Sekoitetut cuvéet pullotetaan jälkikäymistä ja sakkakypsytystä varten. Kypsytys kestää väistämättä pitkään, etenkin silloin, kun on kyse vuosikertaviineistä.

Champagnen kalkkikivikellarit, joissa niin lämpötila- kuin kosteusolosuhteet ovat luonnostaan ihanteelliset, ovat edistäneet tämän jälkikäymisvaiheen kulkua. Kun sakkakypsytys on saatu päätökseen, seuraa tanssitusvaihe (remuage), jonka aikana sakka valutetaan hitaasti pullon kaulaan, minkä jälkeen koittaa sakanpoistovaihe (dégorgement), jossa pullo aukaistaan pullossa olevan sakan poistamiseksi. Sakanpoiston jälkeen lisätään expedition-liuos, joka on osaltaan määrittämässä useita Champagne-viinien eri lajeja.

Sen jälkeen, kun jälkikäymistä pulloissa oli opittu hallitsemaan, ”samppanjamenetelmä” (ns. méthode champenoise) alkoi levitä muille alueille, ja hyvin pian nimeä ”Champagne” alettiin käyttää tuotantoalueen rajojen ulkopuolella. Vuodesta 1882 alkaen Champagnen alueen viinintuottajat, jotka ovat perustaneet yhteisen ammattiyhdistyksen (Union des Maisons de Champagne), ovat ajaneet asiassa kanteita, ja juuri hiukan ennen petoksista ja väärennöksistä 1. elokuuta 1905 annetun lain hyväksymistä oikeuskäytännössä todettiin, että nimi ”Champagne” varataan viineille, jotka on valmistettu Champagnen alueella Champagnen viinitarhoista korjatuista rypäleistä, ja myönnettiin näin ollen ensimmäistä kertaa alkuperänimityksen antama suoja. Työt maantieteellisen alueen rajaamiseksi aloitettiin vuonna 1908. Champagnen alueen toimijoilla on keskinäistä solidaarisuutta, mikä näkyy huomattavien toimialajärjestöjen toiminnassa.

Tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot

Viinit voivat olla valkoviinejä (jotka voidaan valmistaa vaaleiden ja tummien viinirypäleiden sekoituksista, yksinomaan vaaleista viinirypäleistä (ns. blanc de blancs –viinit) tai yksinomaan tummista viinirypäleistä (ns. blanc de noirs –viinit)) tai roseeviinejä (jotka voidaan valmistaa sekoittamalla tai saignée-valutustekniikalla), jotka valmistetaan yhdestä tai useammasta kunnasta peräisin olevista viinirypäleistä. Ne voivat olla vuosikertaviinejä.

Kaikilla viineillä on yksi yhteinen piirre: ne ovat hapokkaita, mikä takaa niiden raikkauden ja soveltuvuuden kypsytykseen.

Nuorimmissa viineissä on hyvin raikkaita vivahteita: valkoisten kukkien ja hedelmien vivahteita, sitrushedelmien vivahteita ja kivennäisvivahteita. Kypsissä viineissä aromit ovat pyöreämpiä: niissä esiintyy keltaisten hedelmien, kypsennettyjen hedelmien ja mausteiden aromeja. Kehittyneimmistä viineistä, joista käytetään ilmaisua ”de plénitude” (täyteläiset viinit), tulee esiin voimakkaita tertiäärisiä aromeja: sokerilla säilöttyjen hedelmien, viinitarhan aluskasvillisuuden ja paahteisuuden aromeja.

Nuorissa viineissä Champagne-viineille tunnusomainen kuplivuus on voimakasta ja pitkään jatkuvaa. Iän myötä se vähenee, ja maku muuttuu aiempaa herkemmäksi ja kermaisemmaksi.

Syy- ja seuraussuhteet

Kolmen rinnealueen maiseman avoimuus tasangolla ja laaksoissa takaa sen, että viinitarhoissa, myös pohjoisenpuoleisilla rinteillä, on riittävästi valoa, jotta viinirypäleet pääsevät kypsymään. Tämä maiseman avoimuus estää myös kylmää ilmaa jäämästä alueelle ja vähentää näin hallan vaaraa.

Viinikukkuloiden rinteiltä vesi poistuu luonnostaan optimaalisesti. Tätä tukevat myös maaperän eri kerrostumat, jotka säätelevät luonnollisesti viiniköynnösten saamaa vesimäärää. Huokoinen ja läpäisevä liitukivi poistaa ylimääräisen veden ja kosteuttaa maata kuivana aikana kapillaarisesti. Muut pohjamaat yhdistävät vesivaroja ylläpitäviä merkelimaakerroksia. Nämä voivat olla joko kalkkikivijuonteita tai karbonaattihiekkakerroksia, jotka imeyttävät itseensä kosteiden kausien ylimääräisen veden. Tämä pohjamaiden ominaislaatu ja herkät sääolot ovat ohjanneet rypälelajikkeiden istutusta viinitarhojen eri alueilla.

Champagnen ainutlaatuinen ilmasto antaa viinirypäleille ja siten rypäleiden puristemehuille luonnollista hapokkuutta, joka luo ihanteelliset edellytykset ensiluokkaisten kuohuviinien valmistukselle. Tämän hapokkuuden (joka on korvaamaton raikkauden mittari) ja rypäleiden kypsyysasteen välinen tasapaino synnyttää parhaat vuosikertaviinit ja takaa hyvät kypsytysmahdollisuudet.

Luonnon monimuotoisuus tekee alueesta mosaiikin kaltaisen. Lohkotasolla viininviljelijät, jotka hallitsevat kaikki viljelymenetelmät, joilla rypäleiden erityisluonne saadaan tuotua esiin, osaavat hyödyntää tätä monimuotoisuutta.

Pitämällä rypäleet ehjinä sadonkorjuun aikana ja sen jälkeen, puristamalla rypäleitä kevyesti ja erottamalla rypälemehut toisistaan viininviljelijät onnistuvat välttämään mehujen värjäytymisen ja varmistavat näin, että mehut pysyvät kirkkaina, mikä on välttämätöntä vaahdon laadun takaamiseksi. Rypälemehujen erottaminen lisää myös juoman aromien moniulotteisuutta.

”Cuvée”, joka on hyvin hapokas, antaa juomalle raikkautta ja eloisuutta; kun sitä yhdistetään sekoituksiin, sakkakypsytyksen aikana kehittyneet tertiääriset aromit pääsevät kunnolla esiin.

”Taille” on hedelmäisempi ja tanniinisempi.

Aiemmilta satovuosilta peräisin olevat réserve-viinit (vuosikertaviinejä lukuun ottamatta) tuovat sekoituksiin kehittyneille viineille ominaista kypsyyttä. Viininvalmistaja valitsee huolella hienoihin sekoituksiin käytettävät viinit. ”Champagnen” tunnusomaisen maun synnyttäminen pitkään kestävän sakkakypsytyksen aikana vaatii viininvalmistajalta vankkaa ammattitaitoa. Tämä pitkäkestoinen kypsytysprosessi voi jatkua erittäin täyteläisten viinien osalta useiden vuosikymmenten ajan Champagnen alueen viinikellareissa, joiden suhteellinen viileys takaa hyvän jälkikäymisen.

Champagne-viinien valmistus on hyvin teknistä ja edellyttää siksi kalliita erityisinfrastruktuureja. Valmistus-, käsittely- ja pakkauspaikat sijaitsevat viinitarhojen lähellä olevissa kunnissa.

Champagnen viininviljelyperinne juontaa juurensa ajanlaskumme alkuun, mutta ”Champagne” vakiinnutti paikkansa viinien aatelistossa ennen muuta 1600-luvulla, kun viininvalmistajat oppivat asteittain hallitsemaan viinien jälkikäymisen pulloissa. Saman vuosisadan lopulla Champagnen alueen viinintuottajat alkoivat pakata viininsä pulloihin viinien laadun ja kaikkien niiden ominaisuuksien säilyttämiseksi sen sijaan, että viinejä olisi kuljetettu tynnyreissä.

Kun pulloihin suljettu vaahto ja hienot kuplat pääsivät leikittelemään laseissa, viini nousi välittömästi suureen suosioon. Uutuuksia metsästävät nuoret aateliset ylistivät juomaa, runoilijat sepittivät siitä säkeitään, ja kirjailijat mainitsivat sen teoksissaan. Champagne-viini oli sijaishallitsijan, Ludvig XV:n ja Madame de Pompadourin aikana hovin lempijuoma. Liikemiehet ja virkamiehet jäljittelivät aatelisia, ja maakunnissa jäljiteltiin pääkaupungin tapoja. Ludvig XV:n ja Ludvig XVI:n valtakausina viiniala kukoisti ja ”Champagnen” maine kasvoi merkittävästi sekä Ranskassa että muissa maissa. Kuohuviini oli muodissa siellä, missä ranskalaisten trendien seuraaminen oli merkki hyvästä mausta, ja kaikkialla 1700-luvun Euroopassa ”Champagne”-viinipullot koristivat juhla- ja illallispöytiä. Viinin maine on säilynyt näihin päiviin. Viininviljelijät, osuuskunnat ja Champagnen alueen viinintuottajat jatkavat työtään yhteisten sääntöjen parantamiseksi. Toimijat haluavat näin ylläpitää yhteistä perintöään, tarkistetun alkuperänimityksen ”Champagne” erinomaisuutta, ja varmistaa, että juoman nimi ja omintakeinen luonne saavat osakseen niiden ansaitseman arvostuksen.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Pulloja saa kuljettaa ainoastaan silloin, kun valmistusprosessi on saatu päätökseen, kun pullot on suljettu ja ne on varustettu voimassa olevan lainsäädännön mukaisilla merkinnöillä. Tämä ei kuitenkaan koske saman toimijan kahden toimipaikan tai kahden toimijan välisiä kuljetuksia.

Pullot, joihin viinit pakataan, suljetaan korkilla, jonka pullon kaulaan asetettavassa osassa on tarkistetun alkuperänimityksen nimi. Silloin, kun pullon nimellistilavuus on 0,2 litraa tai vähemmän, tarkistetun alkuperänimityksen nimi merkitään johonkin muuhun sulkimen sisäosaan.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Merkinnöissä ja kaupallisissa asiakirjoissa on oltava Champagne-viinin toimialakomitean (Comité interprofessionnel du vin de Champagne) määräämät tunnukset, joilla toimijat pystytään tunnistamaan.

Valmistajan nimi sisällytetään merkintöihin auki kirjoitettuna, selkein ja helposti luettavin kirjaimin. Valmistajan nimen lisäksi merkinnöissä mainitaan valmistuskunnan nimi, mikäli valmistajan päätoimipaikka sijaitsee alueen ulkopuolella.

Maininta rypälelajikkeesta

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Rypälelajike voidaan merkitä kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan – sekä korkeudeltaan että leveydeltään – enintään kolme millimetriä ja enintään puolet niiden kirjainten koosta, joilla nimityksen nimi on kirjoitettu. Rypälelajike voidaan ilmoittaa vain silloin, jos kaikki cuvéiden valmistukseen käytetyt viinirypäleet ovat peräisin asianomaisesta rypälelajikkeesta.

Vuosikerran mainitseminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Jos vuosikerta ilmoitetaan, se on merkittävä korkkiin tai muuhun soveltuvaan sulkimeen, jos pullon nimellistilavuus on 0,2 litraa tai vähemmän, ja pullon etikettiin. Vuosikerta on mainittava myös laskuissa ja tuotteen mukana toimitettavissa asiakirjoissa.

Pakkaaminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinit pidetään kaupan pulloissa, joissa jälkikäyminen on toteutettu, paitsi silloin, kun pullojen tilavuus on alle 37,5 senttilitraa tai yli 300 senttilitraa.

Viinit voidaan saattaa kuluttajamarkkinoille aikaisintaan siinä vaiheessa, kun niitä on kypsytetty pullotuspäivästä vähintään 15 kuukauden ajan tai, kun on kyse vuosikertaviineistä, vähintään 36 kuukauden ajan.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää, mikäli seuraavassa esitetyt edellytykset täyttyvät, yksittäisen pienemmän maantieteellisen yksikön nimi, kun kyseessä on

| — | kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; tai |
| --- | --- |

—

kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; tai

| — | kunta. |
| --- | --- |

—

kunta.

Paikannimen tai kunnan nimen pitää olla mainittu satoilmoituksessa.

Kaikkien cuvéiden valmistukseen käytettyjen rypäleiden on oltava peräisin asianomaisesta kunnasta tai paikasta.

Kunnan nimi voidaan liittää ilmaisuihin ”Premier Cru” ja ”Grand Cru”, mikäli voimassa olevan tuote-eritelmän I luvun II kohdan ”Maantieteelliset nimet, satovuosimerkintä, täydentävät maininnat” b ja c alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

Edellä mainittuja kuntia lukuun ottamatta kunnan nimi on liitettävä mainintaan ”Vigne de” tai ”Vignoble de” (merkiksi siitä, että viini on valmistettu tietyn kunnan viinitarhan rypäleistä).

Kunnan tai kiinteistörekisteriin kirjatun paikan nimi voidaan painaa kirjaimin, joiden mitat – sekä korkeus että leveys – voivat olla enintään samat kuin kirjaimilla, joilla tarkistetun alkuperänimityksen nimi on kirjoitettu.

Sen lisäksi, että kunnan nimi voidaan merkitä edellä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, kunnan nimi voidaan mainita uudelleen cuvéen nimessä.”

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc0f1954-4b40-4e61-a291-93b955aa1410

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/19

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän
  vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen
  (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 432/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”ROSÉ DES RICEYS”

PDO-FR-A1363-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 1.10.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

Eritelmän maantieteellistä aluetta koskevan I luvun IV kohdan 1 alakohtaan on lisätty viittaus vuoden 2019 viralliseen geokoodiin.

Eritelmään lisätään myös päivämäärä, jona Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi nimityksen maantieteellisen alueen.

Näillä muutoksilla ei muuteta maantieteellisen alueen rajoja.

Uudella sanamuodolla voidaan varmistaa, että maantieteellisen alueen kunnat ovat edelleen tarkasti yksilöityinä eritelmässä.

Yhtenäisen asiakirjan rajattua maantieteellistä aluetta koskeva kohta on saatettu ajan tasalle.

2.   Muut viljelykäytännöt

Lisätään VI kohdan 2 alakohdan c alakohtaan sääntö seuraavasti: ”Ennaltaehkäisevien kasvinsuojeluaineiden käyttö riviväleissä on kielletty”.

Tavoitteena on rajoittaa tuotantopanosten käyttöä, vähentää vesivarojen pilaantumista ja kannustaa toimijoita monipuolistamaan menetelmiään ja asettamaan etusijalle tekniikat, jotka perustuvat nurmetukseen tai rikkakasvien mekaaniseen torjuntaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän edellisen version c alakohtaan kirjattu sääntö säilytetään uudessa versiossa, jossa se kirjataan d alakohdaksi.

3.   Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan XI kohdasta siirtymätoimenpide, koska sen soveltamisaika on päättynyt.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Tärkeimmät tarkastettavat seikat ja arviointimenetelmät

Tuote-eritelmän III luvun I kohdassa olevaa taulukkoa tärkeimmistä tarkastettavista seikoista ja niitä vastaavista arviointimenetelmistä päivitetään. Taulukkoon lisätään tarkastettavia seikkoja ja tiettyjä arviointimenetelmiä täsmennetään.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset – täydentävät nimitykset

Yhtenäistä asiakirjaa on täydennetty kohdassa ”Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset – Täydentävät nimitykset”.

Merkintöjä koskevan erityissäännöksen aiemmassa sanamuodossa viitattiin eritelmään (josta asiaa koskevat säännökset ovat löydettävissä).

Kyseinen säännös on korvattu eritelmään sisältyvillä säännöksillä. Ne ovat samat kuin eritelmän aiemmassa versiossa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Rosé des Riceys

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Analyyttiset ominaisuudet

Viinit ovat kuohumattomia roseeviinejä.

Näiden viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

Rikastamisen jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus viineissä on enintään 3 grammaa litrassa.

Viinin heleä, syvä väri vaihtelee vaaleasta lohenpunaisesta värimataran (garance) punaiseen. Viinissä on kevyt ja hienostunut, pitkään viipyvä maku. Nuoressa viinissä voi aistia punaisten marjojen aromin. Usean vuoden säilytyksen jälkeen siihen kehittyy monisyinen bukee, jota luonnehditaan vuosikerrasta riippuen usein kuivien hedelmien ja mausteiden ja joskus säilöttyjen hedelmien aromeilla. Tälle viinille on yleisesti ominaista hienostuneisuus, tasapainoinen maku ja harmonia.

Yleisiä lakisääteisiä vaatimuksia sovelletaan kokonaisalkoholin enimmäis- ja vähimmäispitoisuuden, kokonaishappojen vähimmäispitoisuuden, haihtuvien happojen enimmäispitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidin enimmäispitoisuuden osalta.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

Valmistuksessa sovellettava rajoitus

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty.

Puunpalasten käyttö on kielletty.

Rikastamisen aikana käymässä olevan rypälemehun määrä saa kasvaa enintään 1,2 prosenttia alkoholipitoisuuden 1 tilavuusprosentin nousua kohti.

Edellä esitettyjen säännösten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Istutustiheys

Viljelykäytäntö

Yleiset säännökset

Viiniköynnökset istutetaan siten, että rivien väli on enintään 1,5 metriä.

Samalla rivillä olevien köynnösten väli on 0,9–1,5 metriä.

Rivien välisten etäisyyksien ja samalla rivillä olevien köynnösten välisten etäisyyksien summa saa olla enintään 2,5 metriä.

Erityiset säännökset

Soveltuvien koneiden kulkemisen mahdollistamiseksi sellaisilla lohkoilla, joiden

| — | rinteen kaltevuus on yli 35 prosenttia tai |
| --- | --- |

—

rinteen kaltevuus on yli 35 prosenttia tai

| — | rinteen kaltevuus on yli 25 prosenttia ja sivuttaiskaltevuus yli 10 prosenttia, |
| --- | --- |

—

rinteen kaltevuus on yli 25 prosenttia ja sivuttaiskaltevuus yli 10 prosenttia,

saa olla enintään joka kuudennella rivillä 1,5–3 metriä leveä käytävä. Siinä tapauksessa muiden rivien välisten etäisyyksien ja samalla rivillä olevien köynnösten välisten etäisyyksien summa saa olla enintään 2,3 metriä.

Leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Köynnökset eivät saa olla limittäin eivätkä hedelmäoksat saa olla päällekkäin.

Mukaanluettavia silmuja saa olla enintään 18 neliömetriä kohti.

Leikkaus on suoritettava viimeistään ennen fenologisen kypsyysasteen F (12 Lorentz-asteikolla) saavuttamista eli neljän auenneen lehden jälkeen.

Viiniköynnösten leikkaamisessa käytetään seuraavia tekniikoita:

| — | Cordon de Royat -leikkaus |
| --- | --- |

—

Cordon de Royat -leikkaus

| — | yksinkertainen Guyot, kaksinkertainen Guyot tai epäsymmetrinen Guyot |
| --- | --- |

—

yksinkertainen Guyot, kaksinkertainen Guyot tai epäsymmetrinen Guyot

b.   Enimmäistuotokset

15 500 kg rypäleitä hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava maantieteellisellä alueella, jonka Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitos on hyväksynyt 12. helmikuuta 1969 pidetyssä toimivaltaisen kansallisen komitean istunnossa.

Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi tämän tuote-eritelmän, maantieteellinen alue muodostuu seuraavien kuntien alueesta vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella:

| a) | Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä Auben departementissa sijaitsevan seuraavan kunnan alueella: Les Riceys. |
| --- | --- |

a)

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä Auben departementissa sijaitsevan seuraavan kunnan alueella: Les Riceys.

| b) | Viiniyttäminen sekä viinin valmistus ja kypsytys voidaan suorittaa myös seuraavien Auben departementissa sijaitsevien kuntien alueella: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

b)

Viiniyttäminen sekä viinin valmistus ja kypsytys voidaan suorittaa myös seuraavien Auben departementissa sijaitsevien kuntien alueella: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Pinot noir N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Maantieteellinen alue kattaa kahdeksan kuntaa Auben departementin eteläosissa. Les Riceys kuuluu maisemaltaan Côte de Barin geologiseen alueeseen. Geologisen alustan muodostaa pääasiassa myöhäisjurakauden Kimmeridge-vaiheen kerrostuma, jota halkovat alueen keskiosissa syvä Laignen laakso ja lukuisat sivulaaksot. Kimmeridge-kerrostuma, joka on tyypillisesti merkelisavea ja kalkkijuonteita, tarjoaa parhaimmat viininviljelymaat. Ne muodostuvat savi- ja kalkkipitoisesta, väriltään harmaasta kolluviaalimaasta, joka peittää rinteet ja johon sisältyy monenlaisia pieniä kiviä, jotka lämmittävät maaperää. Tarkkaan rajatuille viljelylohkoille istutetut viiniköynnökset sijaitsevat jyrkimmillä, korkeimmalla sijaitsevilla ja aurinkoisimmilla itä- ja etelärinteillä. Alueen pohjoisen sijainnin vuoksi ilmasto on melko viileä, mutta viiniviljelmien ympyrämäinen muodostelma syvällä laaksoissa saa osaltaan aikaan erittäin suotuisan mikroilmaston.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Les Riceys’n viinitarha on todistettavasti peräisin 700-luvulta, sillä olemassa olevat asiakirjat osoittavat kunnan alueella kasvaneen tuolloin viiniä. 1700-luvun alusta lähtien Les Riceys’n viineillä käytiin merkittävästi kauppaa Alankomaiden, Belgian, Pariisin alueen ja Pohjois-Ranskan kanssa, mikä käy ilmi Champagnen maakunnan sopimustoimistojen lähetystilastoista. Vuonna 1875 viinitarha oli hyvin menestyvä. Lähes 35 tukkukauppiasta kävi kauppaa Les Riceys’n viineillä. Tätä menestystä heikensivät viinikirvaepidemia sekä maaseudun työvoimaa vienyt tekstiiliteollisuuden nousukausi. Viinitarha elpyi osittain sen ansiosta, että Aube liitettiin Champagnen viinialueeseen vuonna 1927, mutta elvyttäminen oli työlästä. Harvat jäljelle jääneet toimijat saivat palkinnon sitkeydestään, kun ”Rosé des Riceys” -viinille myönnettiin 8. joulukuuta 1947 tarkistettu alkuperänimitys (Appellation d’origine contrôlée, AOC). Lukuisien nuorten viininviljelijöiden asetuttua alueelle 1960-luvun kuluessa viininviljely pääsi uuteen vauhtiin ja viinintuotanto alkoi uudelleen. AOC Rosé des Riceys -viinin tuottajajärjestö perustettiin 26. syyskuuta 1968.

Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

”Rosé des Riceys” on kuohumaton viini, jonka vuosikerta on aina merkittävä. Viinin heleä, syvä väri vaihtelee vaaleasta lohenpunaisesta värimataran (garance) punaiseen. Viinissä on kevyt ja hienostunut, pitkään viipyvä maku. Nuoressa viinissä voi aistia punaisten marjojen aromin. Usean vuoden säilytyksen jälkeen siihen kehittyy monisyinen bukee, jota luonnehditaan vuosikerrasta riippuen usein kuivien hedelmien ja mausteiden ja joskus säilöttyjen hedelmien aromeilla. Tälle viinille on yleisesti ominaista hienostuneisuus, tasapainoinen maku ja harmonia.

Syy- ja seuraussuhteet

Kivipitoinen maaperä edullisimmin sijaitsevilla etelän- ja idänpuoleisilla, jyrkimmillä rinteillä tekee optimaalisen valoisuuden ja maaperän lämpiämisen ansiosta mahdolliseksi kasvukauden varhaisen käynnistymisen keväällä, vauhdittaa fotosynteesiä ja takaa marjojen kypsymisen. Ylhäällä sijaitsevat viininviljelyrinteet eivät joudu kosketuksiin laaksojen pohjilla seisovan kylmän ilman kanssa, ja rinteiden yläosat peittävät metsät sekä alueella siellä täällä olevat lukuisat metsäsaarekkeet antavat kaivattua suojaa tasangoilta tulevia kylmiä ilmamassoja vastaan. Viininviljelyrinteiden kaltevuus takaa optimaalisen luonnollisen vedenpoiston, jota edesauttavat myös Kimmeridge-kauden kalkkikivessä olevat halkeamat. Kalkkijuonteiden välissä olevat savikerrokset toimivat tarpeellisena vesivarastona kesällä, lähinnä kuumina ja kuivina vuosina. Kesän korkeat lämpötilat yhdessä Kimmeridge-kivistä heijastuvista auringonsäteistä vapautuvan lämmön kanssa antavat viinille sen luonteenomaiset säilöttyjen hedelmien ja mausteiden vivahteet, jotka se saa kypsyessään. Jo 1800-luvulla Jules Guyot piti rypälelajiketta Pinot noir N Les Riceys’n viinin valmistukseen parhaiten sopivana lajikkeena. Rypälesato on tuotava sammioon kokonaisena, jotta Pinot noir N -rypälelajikkeen aromit pääsevät parhaiten oikeuksiinsa ja että ne kehittyvät optimaalisesti käymisprosessin aikana. Viininvalmistaja määrittää tarkasti käymiseen tarvittavan ajan asiantuntemuksensa ja kokemuksensa pohjalta. V. Rendu toteaa, että ”Les Riceys’ssä valmistetaan ensimmäiset sammiolliset huolella. Pitkää käymistä vältetään, jotta Les Riceys’n viinissä säilyy sille ominainen hienostunut ja rehti maku”.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Vuosikerran mainitseminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Viineihin on pakollisesti merkittävä vuosikerta.

Täydentävät nimitykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

| — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikannimi; |
| --- | --- |

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikannimi;

| — | paikannimi mainitaan sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikannimi mainitaan sadonkorjuuilmoituksessa.

Paikannimen merkitseminen on sallittua vain silloin, jos kaikki viinien valmistukseen käytetyt viinirypäleet ovat peräisin asianomaisesta paikasta.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 14.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 432/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 432/24

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän
  vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen
  (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 432/10)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”COTEAUX CHAMPENOIS”

PDO-FR-A1364-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 1.10.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Leikkaus

Tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 1 alakohdan b alakohdan taulukossa ”Chablis-leikkaus” rivin ”Kuvaus” c kohta korvataan seuraavalla virkkeellä: ”Köynnöksen kantaosaan jätetään korvaava kannusverso (ns. rachet), johon jätetään enintään kaksi silmua.”

Tämän leikkaustavan osalta sallituista kahdesta kannusverson käsittelymenetelmästä toinen ei vastaa käytäntöä. Tällä muutoksella pyritään näin ollen oikaisemaan virheellinen kuvaus.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Muut viljelymenetelmät

Tuote-eritelmän I luvun VI kohdan 2 alakohdan c alakohtaan lisätään seuraava sääntö: ”ennalta ehkäisevien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö rivien välissä ennen silmujen puhkeamista on kielletty”;

Tämän tavoitteena on rajoittaa tuotantopanosten käyttöä, vähentää vesivarojen saastumista ja kannustaa toimijoita monipuolistamaan menetelmiään ja asettamaan etusijalle tekniikat, jotka perustuvat nurmetukseen tai rikkakasvien mekaaniseen torjuntaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän edellisen version c alakohtaan kirjattu sääntö säilytetään uudessa versiossa, jossa se kirjataan d alakohdaksi.

3.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmän I luvun X kohdan 2 alakohtaan ”Tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot” on lisätty tähän saakka puuttuneita tietoja puna- ja roseeviinien ulkonäöstä ja valkoviinien aromeista.

Seuraavat tiedot on lisätty:

Roseeviinien osalta todetaan, että viinien kirkas väri vaihtelee hennon vaaleanpunaisesta tummaan lohenpunaiseen.

Punaviinien osalta todetaan, että viineissä on läpikuultavan punainen väri, jonka voimakkuus vaihtelee.

Valkoviinien osalta todetaan, että viineissä on hienovaraisia aromaattisia vivahteita, joille on tyypillistä kukkaisuus, hedelmäisyys tai mineraalisuus.

Tämä muutos hyväksyttiin 28. kesäkuuta 2017 annetulla asetuksella.

Yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Viinin/viinien kuvaus” on täydennetty näillä tiedoilla.

Yhtenäisen asiakirjan yhteyden/yhteyksien kuvausta koskevan kohdan alkuperäinen sisältö on korvattu tuote-eritelmän I luvun X kohdan ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” tekstillä, joka on sisällytetty kyseiseen yhtenäisen asiakirjan kohtaan kokonaisuudessaan.

Tällä korvauksella yhtenäiseen asiakirjaan saadaan sisällytettyä lainsäädännössä edellytettävät yksityiskohtaiset ja tarkat tiedot, mukaan lukien viinien aistinvaraisia ominaispiirteitä koskevat täydennykset.

4.   Siirtymätoimenpiteet

Siirtymätoimenpiteet

Tuote-eritelmän I luvun XI kohdan 2 alakohdasta poistetaan siirtymätoimenpide, koska sen soveltamisaika on umpeutunut.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat ja arviointimenetelmät

Tärkeimmät tarkastettavat kohdat ja arviointimenetelmät

Tuote-eritelmän III luvun I kohdassa olevaa taulukkoa tärkeimmistä tarkastettavista kohdista ja niitä vastaavista arviointimenetelmistä päivitetään. Taulukkoon lisätään kohtia ja tiettyjä arviointimenetelmiä täsmennetään.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Tuotteen nimi

Coteaux champenois

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Viinin/viinien kuvaus

Analyyttiset ominaisuudet

Analyyttiset ominaisuudet

Viinit ovat kuohumattomia valko-, rosee- ja punaviinejä.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 9 tilavuusprosenttia.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Käymiskelpoisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus viineissä on enintään 3 grammaa litrassa.

Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen.

Pakkausvaiheessa punaviinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja rikkidioksidipitoisuus ovat yhteisön sääntelyn mukaisia.

Punaviineissä on läpikuultavan punainen väri, jonka voimakkuus vaihtelee, ja roseeviinien kirkas väri vaihtelee hennon vaaleanpunaisesta tummaan lohenpunaiseen. Nämä viinit ovat kevyitä ja hienostuneita, niiden suutuntuma on voimakkaan silkinpehmeä, ja niissä on tavallisesti punaisten hedelmien aromeja.

Valkoviinien koostumus on kiteinen ja suolainen. Niiden voimakas mineraalisuus antaa viineille miellyttävän pitkään viipyvän maun. Luonnollinen hapokkuus antaa viineille tiettyä heleyttä. Viineissä on hienovaraisia aromaattisia vivahteita, joille on tyypillistä kukkaisuus, hedelmäisyys tai mineraalisuus.

Kypsytys tuo viiniin rehevyyttä ja vahvistaa sen tasapainoista makua.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

a.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Istutustiheys – yleiset määräykset

Viljelymenetelmä

Viiniköynnökset istutetaan siten, että rivien välinen etäisyys on enintään 1,5 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on 0,9–1,5 metriä. Rivien välisten etäisyyksien ja samalla rivillä olevien köynnösten välisten etäisyyksien summa saa olla enintään 2,5 metriä.

Istutustiheys – erityismääräykset

Viljelymenetelmä

Soveltuvien koneiden kulun mahdollistamiseksi viljelylohkoilla, joilla

| — | rinteen kaltevuus on yli 35 prosenttia tai |
| --- | --- |

—

rinteen kaltevuus on yli 35 prosenttia tai

| — | rinteen kaltevuus on yli 25 prosenttia ja sivukaltevuus on yli 10 prosenttia, |
| --- | --- |

—

rinteen kaltevuus on yli 25 prosenttia ja sivukaltevuus on yli 10 prosenttia,

saa olla enintään joka kuudennella rivillä 1,5–3 metriä leveä käytävä. Tässä tapauksessa muiden rivien välisten etäisyyksien ja samalla rivillä olevien köynnösten välisten etäisyyksien summa saa olla enintään 2,3 metriä.

Leikkaussäännöt

Viljelymenetelmä

Köynnökset eivät saa olla limittäin, eivätkä hedelmäoksat saa olla päällekkäin.

Neliömetrillä saa olla enintään 18 silmua.

Leikkaus on suoritettava viimeistään ennen fenologista vaihetta (F) (12 Lorentzin asteikolla) eli silloin, kun neljä lehteä on auennut.

Viiniköynnösten leikkauksessa käytetään seuraavia tekniikoita:

| — | Chablis-leikkaus |
| --- | --- |

—

Chablis-leikkaus

| — | Royat-leikkaus |
| --- | --- |

—

Royat-leikkaus

| — | Marnejoen laakson leikkaus |
| --- | --- |

—

Marnejoen laakson leikkaus

| — | yksinkertainen Guyot-leikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus ja epäsymmetrinen Guyot-leikkaus. |
| --- | --- |

—

yksinkertainen Guyot-leikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus ja epäsymmetrinen Guyot-leikkaus.

Sadonkorjuu

Viljelymenetelmä

Kaikkien sellaisten keinojen käyttäminen on kiellettyä, jotka eivät anna mahdollisuutta rypäleterttujen korjaamiseen kokonaisina.

Viinirypäleet on kuljetettava kokonaisina viiniyttämislaitoksiin.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Puupalojen käyttö on kielletty.

Roseeviinien valmistuksessa on kiellettyä käyttää viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina. Väkevöinnin aikana käymässä olevan rypälemehun määrä saa kasvaa enintään 1,12 prosenttia alkoholipitoisuuden 1 tilavuusprosentin nousua kohden.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetetut velvoitteet.

b.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

| | Enimmäistuotos |
| --- | --- |

Enimmäistuotos

| | 15 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden |
| --- | --- |

15 500 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Rypäleiden korjuu ja viiniytys sekä viinien valmistus, mukaan lukien viinien kypsyttäminen ja pakkaaminen, toteutetaan 6. toukokuuta 1919 annetun lain 17 §:ssä rajatuilla alueilla.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellistä aluetta ja tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot

Maantieteellistä aluetta ja tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Maantieteellinen alue vastaa tarkistetun alkuperänimityksen ”Champagne” maantieteellistä aluetta. Se sijaitsee Ranskan koillisosassa, ja siihen kuuluu kuntia Aisnen, Auben, Haute-Marnen, Marnen ja Seine-et-Marnen departementeista.

Maantieteellisen alueen tavoin myös rypäleiden korjuuseen valitut viljelylohkot vastaavat tarkistettua alkuperänimitystä ”Champagne” varten rajattuja viljelylohkoja. Ne sijoittuvat maisemaan, jolle ovat tunnusomaisia kukkuloilla (coteaux) sijaitsevat viinitarhat, jotka lepäävät Pariisin altaan itäosan rinnealueilla (cuesta), jotka ovat vaikuttavia geomorfologisia muodostelmia. Viljelylohkot sijaitsevat seuraavilla rinnealueilla:

| — | Côte d’Ile-de-France Marnen alueella sekä siihen liitoksissa olevien laaksojen rinteet; tunnetuimmat ala-alueet sijoittuvat pohjoisesta etelään pääalueille Montagne de Reims, Marnejoen laakso (joka ulottuu Aisnen eteläosaan ja Seine-et-Marneen saakka), Côte des Blancs ja Côte du Sézannais; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France Marnen alueella sekä siihen liitoksissa olevien laaksojen rinteet; tunnetuimmat ala-alueet sijoittuvat pohjoisesta etelään pääalueille Montagne de Reims, Marnejoen laakso (joka ulottuu Aisnen eteläosaan ja Seine-et-Marneen saakka), Côte des Blancs ja Côte du Sézannais;

| — | Côte de Champagne, johon kuuluu Vitryat’n paikkakunta Marnen departementissa ja Montgueux’n ala-alue Auben departementissa; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne, johon kuuluu Vitryat’n paikkakunta Marnen departementissa ja Montgueux’n ala-alue Auben departementissa;

| — | Côte des Bar, jossa risteää lukuisia laaksoja ja joka yhdistää itäisen Bar-sur-aubois’n alueen läntiseen Bar-séquanais’n alueeseen Auben ja Haute-Marnen departementeissa. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, jossa risteää lukuisia laaksoja ja joka yhdistää itäisen Bar-sur-aubois’n alueen läntiseen Bar-séquanais’n alueeseen Auben ja Haute-Marnen departementeissa.

Rinnealueiden ja niitä reunustavien laaksojen maastolle ovat luonteenomaisia mäenrinteet, jotka antavat itään ja etelään, toisinaan pohjoiseen, kuten Montagne de Reimsin alueen pohjoisosassa ja Marnejoen laakson vasemmanpuoleisella rinteellä.

Rinteet koostuvat kovista kalkkikivi- ja liitukivikerroksista. Viinikukkuloiden rinteet ovat pehmeämpää kalkki-, merkeli- tai hiekkamaata, jonka eroosio on ensin raivannut ja joka on myöhemmin peittynyt yläpuolisilta rinteiltä valuvalla irtaimella aineksella (kolluviaalikerrostumalla).

Viininviljelyalue sijaitsee Ranskan pohjoisella viinintuotantovyöhykkeellä. Alue on alttiina kahdelle merkittävälle ilmastotekijälle:

| — | valtameri-ilmaston vaikutuksesta sademäärät ovat tasaisia ja eri vuodenaikojen väliset lämpötilaerot ovat melko pieniä; |
| --- | --- |

—

valtameri-ilmaston vaikutuksesta sademäärät ovat tasaisia ja eri vuodenaikojen väliset lämpötilaerot ovat melko pieniä;

| — | mannerilmaston vaikutuksesta alueella esiintyy toisinaan hallaa, joka aiheuttaa tuhoa viljelmille, mutta kesällä tämä vaikutus näkyy viljelmiä hellivänä auringonpaisteena. |
| --- | --- |

—

mannerilmaston vaikutuksesta alueella esiintyy toisinaan hallaa, joka aiheuttaa tuhoa viljelmille, mutta kesällä tämä vaikutus näkyy viljelmiä hellivänä auringonpaisteena.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Antiikin ajoista asti alueella harjoitettu viininviljely vakiinnutti asemansa Champagnessa 800-luvulla, kun viininviljelytaito oli alkanut kehittyä luostareiden piirissä. Keskiajalla nämä viinit tunnettiin nimellä ”Vins de France”, koska ne valmistettiin Pariisin altaassa kruunun maiden reunamilla.

Aina 1700-luvulle saakka Champagnen maakunnassa tuotettiin ennen muuta punaviinejä. Pierre Galet’n mukaan punaviinien tuotanto oli selvästi etusijalla valko- ja roseeviinien (joista käytetään nimitystä ”paillets”) tuotantoon nähden ennen kuin opittiin hallitsemaan viinien jälkikäyminen pullossa. Champagnen alueen kuohuviinien maine alkoi kasvaa 1800-luvulla, minkä myötä punaviinien tuotanto väheni. Vain muutamat Montagne de Reimsin, Grande Vallée de la Marnen ja Auben alueilla tuotetuista parhaista viineistä säilyttivät maineensa.

Heinäkuun 22. päivänä 1927 annetussa laissa, jossa nimitys ”Champagne” varattiin ainoastaan kuohuviineille, otettiin käyttöön merkintä ”Vins originaires de la Champagne viticole”, josta on sittemmin vuodesta 1953 lähtien käytetty nimitystä ”Vins natures de Champagne”. Nämä ”luonnolliset viinit” nousivat uudelleen maineeseen muutamien perinteitä ylläpitäneiden viininviljelijöiden työn ansiosta, ja vuonna 1974 niille myönnettiin tarkistettu alkuperänimitys ”Coteaux champenois” sen jälkeen, kun pelkän nimityksen ”Vins natures de la Champagne” käyttö oli kielletty 12. joulukuuta 1973 annetussa laissa.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Coteaux champenois” varustettuja viinejä tuotetaan ainoastaan, jos sadon ominaisuudet soveltuvat kuohumattomien viinien tuotantoon. Näin ollen niiden tuotanto vaihtelee suuresti.

Kitkeäkseen pullottamattomina kuljetettaviin viineihin liittyvät vilpilliset käytännöt viinintuottajat ajoivat 23. toukokuuta 1977 annettua lakia, jossa kielletään tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Coteaux champenois” tuotettujen viinien kuljetukset pullottamattomina, paitsi silloin, kun on kyse Champagnen rajatun viininviljelyalueen sisäisestä liikenteestä Champagnen alueen toimijoiden välillä.

Viinien tuotannon hallinnoinnista vastaavat tarkistettua alkuperänimitystä ”Champagne” varten perustetut ammatilliset järjestöt eli Syndicat général des vignerons de Champagne (perustettu vuonna 1904) ja Union des Maisons de Champagne (perustettu vuonna 1882), jotka ovat järjestäytyneet toimialakomiteaksi Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne (perustettu vuonna 1941).

Tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot

Tuotteen laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot

Viinit ovat kuohumattomia puna-, valko- ja roseeviinejä, jotka kulkevat yleensä sen kunnan nimellä, jonka alueelta rypäleet on korjattu.

Punaviineissä on läpikuultavan punainen väri, jonka voimakkuus vaihtelee, ja roseeviinien kirkas väri vaihtelee hennon vaaleanpunaisesta tummaan lohenpunaiseen. Nämä viinit ovat kevyitä ja hienostuneita, niiden suutuntuma on voimakkaan silkinpehmeä, ja niissä on tavallisesti punaisten hedelmien aromeja.

Valkoviinien koostumus on kiteinen ja suolainen. Niiden voimakas mineraalisuus antaa viineille miellyttävän pitkään viipyvän maun. Luonnollinen hapokkuus antaa viineille tiettyä heleyttä. Viineissä on hienovaraisia aromaattisia vivahteita, joille on tyypillistä kukkaisuus, hedelmäisyys tai mineraalisuus.

Kypsytys tuo viiniin rehevyyttä ja vahvistaa sen tasapainoista makua.

Syy- ja seuraussuhteet

Syy- ja seuraussuhteet

Kolmen rinnealueen maiseman avoimuus tasangolla ja laaksoissa takaa sen, että viinitarhoissa, myös pohjoisenpuoleisilla rinteillä, on riittävästi valoa, jotta viinirypäleet pääsevät kypsymään. Coteaux champenois -viinien tunnetuimmilla perinteisillä tuotantoalueilla rinteet antavat itään ja etelään, minkä ansiosta viinitarhat saavat runsaasti valoa keväällä ja syksyllä, jolloin olosuhteet ovat ihanteelliset viiniköynnösten kukinnalle ja viinirypäleiden kypsymiselle.

Avoin maisema estää kylmää ilmaa jäämästä alueelle ja vähentää näin hallan vaaraa. Champagnen alueen ilmasto on kuitenkin sellainen, että viininviljelijöiden on valittava rypäleet vain leudoimpien satovuosien terveistä rypäleistä, jotka valikoidaan parhailta viljelylohkoilta useimmiten vanhoista viiniköynnöksistä, ja sato on korjattava vasta sitten, kun rypäleet ovat täysin kypsiä.

Viinikukkuloiden rinteiltä vesi poistuu luonnostaan optimaalisesti. Tätä tukevat myös maaperän eri kerrostumat, jotka säätelevät luonnollisesti viiniköynnösten saamaa vesimäärää. Huokoinen ja läpäisevä liitukivi poistaa ylimääräisen veden ja kosteuttaa maata kuivana aikana kapillaarisesti. Muut pohjamaat yhdistyvät vesivaroja ylläpitäviin merkelimaakerroksiin. Ne voivat olla joko kalkkikivijuonteita tai karbonaattihiekkakerroksia. Viimeksi mainitut imeyttävät itseensä kosteiden kausien ylimääräisen veden. Tämä pohjamaiden ominaislaatu ja herkät sääolot ovat ohjanneet rypälelajikkeiden istutusta viinitarhojen eri alueilla.

Champagnen alueen ainutlaatuinen ilmasto antaa viinirypäleille ja niistä valmistettaville viineille luonnollista hapokkuutta, joka synnyttää viinin maussa havaittavan eloisuuden ja tuo esiin maaperän antamia kivennäisvivahteita.

Viinit valmistetaan usein tummista rypäleistä, jotka Jules Guyot’n mukaan kestävät muita rypäleitä paremmin hallaa ja sateita ja kypsyvät muita rypäleitä nopeammin. André Jullien luokitteli vuonna 1822 ”Verzyn, Verzenayn, Maillyn, Saint-Baslen, Bouzyn ja Saint-Thierryn viinitarhan [punaviinit] Ranskan parhaiden viinien joukkoon silloin, kun satovuosi on ollut hyvin kuuma ja kuiva”.

Kun puna- tai roseeviinit viiniytetään lyhyehköllä maseroinnilla, Pinot noir N- ja Meunier N -rypälelajikkeiden aromit pääsevät oikeuksiinsa ja ne kehittyvät optimaalisesti kuorikäymisprosessin aikana. Valkoviinien tuotannossa rypäleet säilytetään ehjinä sadonkorjuun jälkeen ja ne puristetaan kevyesti Champagnen alueen perinteiden mukaisesti, jolloin vältytään tummista rypäleistä saatavan mehun värjäytymiseltä ja viini saadaan pidettyä kirkkaana.

Champagnen maakunnan punaviinit edustivat Ranskan parhaita viinejä Reimsissä pidetyissä kuninkaiden kruunajaisissa, joita pidettiin vuodesta 1328 (Filip VI:n kruunajaiset) alkaen, sillä ne saivat osakseen aivan erityistä arvostusta niiden bukeen luontaisen hienostuneisuuden tähden. Euroopan mahtavimmat hallitsijat jopa hankkivat itselleen viinitarhoja Montagne de Reimsin alueelta, ja Henrik IV halusi tulla kutsutuksi Ayn herraksi (seigneur d’Ay). Ludvig XIV:n vaativat viininmaistajat käyttivät itsestään nimitystä ”ordre des Coteaux”, mikä sinetöi kyseisten viinien maineen ja tunnettuuden: ”Älkää säästelkö kustannuksia saadaksenne käsiinne Champagnen viiniä”, kirjoitti Saint-Évremond vuonna 1671 Olonnen kreiville. ”Mikään toinen maakunta ei tarjoa Champagnea parempia viinejä, olipa vuodenaika mikä tahansa.”

Tällaisia ylistyssanoja löytyy lukuisista asiakirjoista 1600-luvulta aina 1800-luvulle saakka; André Jullien luokitteli nämä viinit vuonna 1822 ”kuningaskunnan parhaimpien viinien kärkijoukkoon”. Viinintuottajien ammattitaidon ansiosta nämä viinit ovat säilyttäneet maineensa näihin päiviin. Näitä viinejä on maisteltava menneitä aikoja kunnioittaen ja muistellen, sillä nämä viinit ovat periytyneet meille kaukaa menneisyydestä.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

| | Täydentävät nimitykset |
| --- | --- |

Täydentävät nimitykset

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset |
| --- | --- |

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

| — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; |
| --- | --- |

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka;

| — | paikka on mainittu satoilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu satoilmoituksessa.

Paikannimen merkitseminen on sallittua vain silloin, jos kaikki viinien valmistukseen käytetyt viinirypäleet ovat peräisin asianomaisesta paikasta.

| | Maininta rypälelajikkeesta |
| --- | --- |

Maininta rypälelajikkeesta

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset |
| --- | --- |

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Rypälelajike voidaan merkitä kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan – sekä korkeudeltaan että leveydeltään – enintään kolme millimetriä ja enintään puolet niiden kirjainten koosta, joilla tarkistetun alkuperänimityksen nimi on kirjoitettu. Rypälelajike voidaan ilmoittaa vain silloin, jos kaikki viinirypäleet kuuluvat asianomaiseen rypälelajikkeeseen.

| | Pakkaaminen |
| --- | --- |

Pakkaaminen

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella |
| --- | --- |

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

| | Edellytyksen kuvaus: |
| --- | --- |

Edellytyksen kuvaus:

Toukokuun 23. päivänä 1977 annetussa laissa kielletään tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Coteaux champenois” tuotettujen viinien kuljetukset pullottamattomina, paitsi silloin, kun on kyse Champagnen rajatun viininviljelyalueen sisäisestä liikenteestä Champagnen alueen toimijoiden välillä.

Kun viinien kypsytysvaihe on saatu päätökseen, viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille aikaisintaan sadonkorjuuta seuraavan vuoden lokakuun 15. päivänä.

Linkki eritelmään

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6545017e-a945-4b6c-9e95-cb6f26380a23

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---