# Službeni list C 58/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 58 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.18. veljače 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 58

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.18. veljače 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 58/01 | Obavijest Komisije – Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost | 1 |
| 2021/C 58/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 58/01

Obavijest Komisije – Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost

1

2021/C 58/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 58/03 | Tečajna lista eura — 17. veljače 2021. | 32 |
| 2021/C 58/04 | Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti – Prosječni troškovi davanja u naravi | 33 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2021/C 58/05 | Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) | 35 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2021/C 58/06 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 50 |
| 2021/C 58/07 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 51 |
| 2021/C 58/08 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 52 |
| 2021/C 58/09 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 53 |
| 2021/C 58/10 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 54 |
| 2021/C 58/11 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 55 |
| 2021/C 58/12 | Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora | 56 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 58/03

Tečajna lista eura — 17. veljače 2021.

32

2021/C 58/04

Administrativna komisija za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti – Prosječni troškovi davanja u naravi

33

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2021/C 58/05

Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama)

35

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2021/C 58/06

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

50

2021/C 58/07

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

51

2021/C 58/08

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

52

2021/C 58/09

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

53

2021/C 58/10

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

54

2021/C 58/11

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

55

2021/C 58/12

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

56

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 58/13 | Obavijest o otvorenom natječaju | 57 |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2021/C 58/14 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-a koji je podnio norveški Žalbeni sud (Borgarting Lagmannsrett) u kaznenom postupku protiv P-a (Predmet E-15/20) | 58 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 58/15 | Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom kalcijeva silicida podrijetlom iz Narodne Republike Kine | 60 |
| 2021/C 58/16 | Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom superupijajućih polimera podrijetlom iz Republike Koreje | 73 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 58/17 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 84 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 58/18 | Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina | 86 |

V.   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2021/C 58/13

Obavijest o otvorenom natječaju

57

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2021/C 58/14

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-a koji je podnio norveški Žalbeni sud (Borgarting Lagmannsrett) u kaznenom postupku protiv P-a (Predmet E-15/20)

Borgarting Lagmannsrett

58

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2021/C 58/15

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom kalcijeva silicida podrijetlom iz Narodne Republike Kine

60

2021/C 58/16

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom superupijajućih polimera podrijetlom iz Republike Koreje

73

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 58/17

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

84

DRUGI

Europska komisija

2021/C 58/18

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/1

---

Obavijest Komisije

Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost

(2021/C 58/01)

| Ovaj se dokument temelji na tekstu Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost o kojem su Europski parlament i Vijeće postigli politički dogovor u prosincu 2020. (2020/0104 (COD)) (1).

  Ove tehničke smjernice osmišljene su kao pomoć nacionalnim tijelima pri izradi planova za oporavak i otpornost na temelju Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Za pravno obvezujuće tumačenje prava Unije nadležan je isključivo Sud Europske unije. |
| --- |

Ovaj se dokument temelji na tekstu Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost o kojem su Europski parlament i Vijeće postigli politički dogovor u prosincu 2020. (2020/0104 (COD)) (1).

Ove tehničke smjernice osmišljene su kao pomoć nacionalnim tijelima pri izradi planova za oporavak i otpornost na temelju Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Za pravno obvezujuće tumačenje prava Unije nadležan je isključivo Sud Europske unije.

Uredbom o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost predviđeno je da se nijednom mjerom uključenom u plan za oporavak i otpornost ne smije nanijeti bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe o taksonomiji (2)
  , (3). U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost, ocjenom planova za oporavak i otpornost trebalo bi osigurati da svaka mjera (tj. svaka reforma i svako ulaganje) u okviru plana bude usklađena s načelom nenanošenja bitne štete (4).

U Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost navodi se i da bi Komisija trebala pružiti tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost (5). Ovaj dokument sadržava te tehničke smjernice. Smjernice su ograničene na utvrđivanje načina primjene načela nenanošenja bitne štete samo u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost, uzimajući u obzir njegova posebna obilježja, te se njima ne dovodi u pitanje primjena i provedba Uredbe o taksonomiji i drugih zakonodavnih akata donesenih u vezi s drugim fondovima EU-a. Cilj je ovih smjernica pobliže objasniti značenje načela nenanošenja bitne štete i njegovu primjenu u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost te pojasniti kako države članice mogu dokazati da su mjere predložene u planu za oporavak i otpornost usklađene s tim načelom. Konkretni primjeri o tome kako dokazati poštovanje načela nenanošenja bitne štete u planovima prikazani su u Prilogu IV. ovim smjernicama.

1.   Što je načelo nenanošenja bitne štete?

Za potrebe Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost nenanošenje bitne štete treba tumačiti u smislu članka 17. Uredbe o taksonomiji. U tom je članku definirano što predstavlja „bitnu štetu” za šest okolišnih ciljeva obuhvaćenih Uredbom o taksonomiji:

| 1. | smatra se da djelatnost bitno šteti ublažavanju klimatskih promjena ako dovodi do bitnih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

1.

smatra se da djelatnost bitno šteti ublažavanju klimatskih promjena ako dovodi do bitnih emisija stakleničkih plinova;

| 2. | smatra se da djelatnost bitno šteti prilagodbi klimatskim promjenama ako dovodi do povećanog štetnog učinka trenutačne klime i očekivane buduće klime na samu tu djelatnost ili na ljude, prirodu ili imovinu (6); |
| --- | --- |

2.

smatra se da djelatnost bitno šteti prilagodbi klimatskim promjenama ako dovodi do povećanog štetnog učinka trenutačne klime i očekivane buduće klime na samu tu djelatnost ili na ljude, prirodu ili imovinu (6);

| 3. | smatra se da djelatnost bitno šteti održivoj uporabi i zaštiti vodnih i morskih resursa ako je štetna za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda ili za dobro stanje okoliša morskih voda; |
| --- | --- |

3.

smatra se da djelatnost bitno šteti održivoj uporabi i zaštiti vodnih i morskih resursa ako je štetna za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda ili za dobro stanje okoliša morskih voda;

| 4. | smatra se da djelatnost bitno šteti kružnom gospodarstvu, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje, ako dovodi do znatne neučinkovitosti u uporabi materijala ili u izravnoj ili neizravnoj uporabi prirodnih resursa ili ako znatno povećava stvaranje, spaljivanje ili odlaganje otpada ili ako dugoročno odlaganje otpada može uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu za okoliš; |
| --- | --- |

4.

smatra se da djelatnost bitno šteti kružnom gospodarstvu, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje, ako dovodi do znatne neučinkovitosti u uporabi materijala ili u izravnoj ili neizravnoj uporabi prirodnih resursa ili ako znatno povećava stvaranje, spaljivanje ili odlaganje otpada ili ako dugoročno odlaganje otpada može uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu za okoliš;

| 5. | smatra se da djelatnost bitno šteti sprečavanju i kontroli onečišćenja ako dovodi do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju; |
| --- | --- |

5.

smatra se da djelatnost bitno šteti sprečavanju i kontroli onečišćenja ako dovodi do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju;

| 6. | smatra se da djelatnost bitno šteti zaštiti i obnovi bioraznolikosti i ekosustava ako je u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustava ili je štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju. |
| --- | --- |

6.

smatra se da djelatnost bitno šteti zaštiti i obnovi bioraznolikosti i ekosustava ako je u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustava ili je štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju.

2.   Kako bi načelo nenanošenja bitne štete trebalo primjenjivati u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost

U ovom se odjeljku daju smjernice o ključnim pitanjima na kojima se temelji ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete: činjenica da se ocjenom usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete (odjeljak 2.1.) moraju obuhvatiti sve mjere, iako se za neke mjere ta ocjena može provesti u pojednostavnjenom obliku (odjeljak 2.2.); relevantnost zakonodavstva EU-a o okolišu i procjena utjecaja na okoliš (odjeljak 2.3.); temeljna vodeća načela ocjenjivanja (odjeljak 2.4.); i primjenjivost kriterija tehničke provjere iz Uredbe o taksonomiji (odjeljak 2.5.).

2.1.   Ocjenom usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete moraju se obuhvatiti sve mjere

Države članice moraju dostaviti ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za svaku mjeru (7) u planu za oporavak i otpornost. U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost nijedna mjera uključena u plan za oporavak i otpornost ne bi smjela dovesti do bitne štete za okolišne ciljeve, pa Komisija ne može pozitivno ocijeniti plan ako jedna ili više mjera nisu usklađene s načelom nenanošenja bitne štete. Stoga države članice moraju dostaviti pojedinačnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za svaku mjeru unutar svake komponente plana (8). Dakle, ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete ne provodi na razini plana ni na razini pojedinih komponenti plana, već na razini svake mjere. To jednako vrijedi za mjere za koje se smatra da doprinose zelenoj tranziciji i za sve ostale mjere uključene u planove za oporavak i otpornost (9).

Države članice trebaju ocijeniti i reforme i ulaganja. U okviru Mehanizma za oporavak i otpornost države članice moraju predstaviti koherentne pakete mjera koji uključuju i reforme i ulaganja (u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost). Ocjenjivanje usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete mora se provesti za ulaganja, ali i za reforme. Reforme u nekim sektorima, uključujući industriju, promet i energiju, imaju potencijal znatno doprinijeti zelenoj tranziciji, ali uključuju i rizik od nanošenja bitne štete za neke okolišne ciljeve, ovisno o tome kako su koncipirane (10). Nasuprot tome, provedbom reformi u nekim drugim sektorima (npr. obrazovanje i osposobljavanje, javna uprava te umjetnost i kultura) rizik od štete za okoliš vjerojatno će biti ograničen (vidjeti pojednostavnjeni pristup u odjeljcima 2.2. i 3.), neovisno o potencijalnom doprinosu zelenoj tranziciji, koji u svakom slučaju može biti znatan. Ove bi smjernice državama članicama trebale pomoći u provedbi ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete i za ulaganja i za reforme. Obveza provođenja ocjene usklađenosti reformi s načelom nenanošenja bitne štete ne bi smjela odvratiti države članice od toga da u svoje planove za oporavak i otpornost uvrste važne reforme u području industrije, prometa i energije s obzirom na to da te mjere imaju znatan potencijal potaknuti zelenu tranziciju i promicati oporavak.

2.2.   Za neke mjere dopuštena je pojednostavnjena ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

Iako je ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete obvezna za sve mjere, u slučaju mjera bez predvidivog učinka ili s neznatnim predvidivim učinkom na sve ili neke od šest okolišnih ciljeva može se primijeniti pojednostavnjeni pristup. Neke mjere po svojoj prirodi imaju ograničen utjecaj na jedan ili više okolišnih ciljeva. U tom slučaju države članice mogu navesti kratko obrazloženje za te okolišne ciljeve, a u materijalnoj ocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete usredotočiti se na okolišne ciljeve na koje bi učinak mogao biti znatan (vidjeti odjeljak 3. korak 1.). Na primjer, reforma tržišta rada u cilju povećanja opće razine socijalne zaštite samozaposlenih osoba ne bi imala predvidivi učinak ni na jedan od šest okolišnih ciljeva ili bi taj učinak bio neznatan, te bi se za svih šest ciljeva moglo navesti kratko obrazloženje. Isto tako, za neke jednostavne mjere energetske učinkovitosti, kao što je zamjena postojećih prozora novim, energetski učinkovitim prozorima, moglo bi se navesti kratko obrazloženje u pogledu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena. Nasuprot tome, taj pojednostavnjeni pristup vjerojatno se ne bi mogao primijeniti na ulaganja i reforme u određenim područjima (npr. energija, promet, gospodarenje otpadom, industrija) u kojima je rizik od negativnog učinka na okolišne ciljeve veći.

Ako se mjera prati kao mjera kojom se 100 % podupire jedan od šest okolišnih ciljeva, smatra se da je ta mjera usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za taj cilj (11). U skladu s „Metodologijom praćenja klimatskih mjera” priloženom Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost neke se mjere prate kao mjere kojima se podupiru ciljevi u području klimatskih promjena ili drugi okolišni ciljevi u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost. Ako se mjera prati kao mjera kojom se podupiru ciljevi u području klimatskih promjena s koeficijentom 100 %, smatra se da je načelo nenanošenja bitne štete zadovoljeno u odnosu na relevantni cilj u području klimatskih promjena (tj. ublažavanje klimatskih promjena ili prilagodba klimatskim promjenama) (12). Ako se mjera prati kao mjera kojom se podupiru okolišni ciljevi s koeficijentom 100 %, osim ciljeva u području klimatskih promjena, smatra se da je načelo nenanošenja bitne štete zadovoljeno za relevantni okolišni cilj (tj. vodni i morski resursi, kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja ili bioraznolikost i ekosustavi). U svakom slučaju države članice morat će utvrditi koji se od šest okolišnih ciljeva iz Uredbe o taksonomiji podupire mjerom i to potkrijepiti. Neovisno o tome, morat će dokazati i da mjera bitno ne šteti ostalim okolišnim ciljevima (13).

Isto tako, ako mjera „znatno doprinosi” (14) jednom od šest okolišnih ciljeva u skladu s Uredbom o taksonomiji, smatra se da je ta mjera usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za taj cilj (15). Na primjer, država članica koja predlaže mjeru kojom se podupire proizvodnja opreme za energetsku učinkovitost zgrada (npr. detektori prisutnosti i dnevnog svjetla za rasvjetne sustave) ne bi trebala provesti materijalnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena ako može dokazati da predložena mjera „znatno doprinosi” tom okolišnom cilju u skladu s Uredbom o taksonomiji. U tom bi slučaju država članica trebala samo dokazati nenanošenje bitne štete za preostalih pet okolišnih ciljeva.

2.3.   Relevantnost prava EU-a i procjene učinka

Usklađenost s primjenjivim zakonodavstvom o okolišu na razini EU-a i nacionalnoj razini zasebna je obveza te se njezinim ispunjavanjem ne otklanja potreba za ocjenom usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete. Sve mjere predložene u planovima za oporavak i otpornost moraju biti u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a, uključujući relevantno zakonodavstvo o okolišu. Iako usklađenost s postojećim zakonodavstvom EU-a snažno upućuje na to da mjera neće nanijeti štetu okolišu, to ne znači automatski da je mjera usklađena s načelom nenanošenja bitne štete, osobito stoga što neki od ciljeva obuhvaćenih člankom 17. još nisu u potpunosti uključeni u zakonodavstvo EU-a o okolišu.

Pri ocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete trebalo bi uzeti u obzir procjene učinka povezane s okolišnom dimenzijom mjere ili provjeru održivosti mjere. One doduše automatski ne podrazumijevaju odsutnost bilo kakve bitne štete, ali snažno upućuju na nenanošenje bitne štete za više relevantnih okolišnih ciljeva. Prema tome, ako je država članica za određenu mjeru uključenu u plan za oporavak i otpornost provela procjenu utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU, stratešku procjenu utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2001/42/EZ (16) ili provjeru održivosti / otpornosti na klimatske promjene, kako je utvrđeno u smjernicama Komisije o provjeri održivosti u skladu s Uredbom o programu InvestEU, to može poslužiti kao potpora argumentima koje je država članica iznijela u kontekstu ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete. Na primjer, ovisno o obliku konkretne mjere, provedba procjene utjecaja na okoliš i provedba potrebnih mjera ublažavanja za zaštitu okoliša u nekim slučajevima, a posebno kad je riječ o ulaganjima u infrastrukturu, može biti dovoljna za dokazivanje usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za neke relevantne okolišne ciljeve (prije svega održivu uporabu i zaštitu morskih i vodnih resursa (17) te zaštitu i obnovu bioraznolikosti i ekosustava (18)). Međutim, to državu članicu ne oslobađa od obveze da provede ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za tu mjeru jer procjena utjecaja na okoliš, strateška procjena utjecaja na okoliš i provjera održivosti / otpornosti na klimatske promjene ne obuhvaćaju sve aspekte koji se zahtijevaju u okviru ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete (19). To je stoga što ni pravne obveze iz Direktive o procjeni utjecaja na okoliš i Direktive o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš ni pristup utvrđen u relevantnim smjernicama Komisije o provjerama ne odgovaraju u cijelosti onome što je propisano u članku 17. („Bitna šteta za okolišne ciljeve”) Uredbe o taksonomiji (20).

2.4.   Vodeća načela za ocjenjivanje usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

Za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost relevantni su izravni i primarni
  neizravni učinci mjere (21). Izravni učinci mogu podrazumijevati učinke mjere na razini projekta (npr. proizvodni pogon, zaštićeno područje) ili na razini sustava (npr. željeznička mreža, sustav javnog prijevoza) koji nastaju u vrijeme provedbe mjere. Primarni neizravni učinci mogu podrazumijevati učinke izvan tih projekata ili sustava koji mogu nastati nakon provedbe mjere ili nakon isteka razdoblja Mehanizma za oporavak i otpornost, ali su razumno predvidivi i relevantni. Primjer izravnog učinka u području cestovnog prometa bila bi upotreba materijala tijekom izgradnje ceste. Primjer primarnog neizravnog učinka bile bi očekivane buduće emisije stakleničkih plinova zbog povećanja ukupnog prometa u fazi korištenja ceste.

U ocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete potrebno je uzeti u obzir životni ciklus aktivnosti koja proizlazi iz mjere. Na temelju članka 17. („Bitna šteta za okolišne ciljeve”) Uredbe o taksonomiji „bitna šteta” u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost procjenjuje se uzimajući u obzir životni ciklus. Za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost, umjesto provođenja procjene životnog ciklusa dovoljno je uzeti u obzir razmatranja životnog ciklusa (22). U procjenu bi trebalo uključiti fazu proizvodnje i uporabe te kraj životnog vijeka – ovisno o tome u kojoj se fazi očekuje najveća šteta. Na primjer, za mjeru kojom se podupire kupnja vozila u procjeni bi među ostalim trebalo uzeti u obzir onečišćenje (npr. emisije u zrak) pri sklapanju, prijevozu i korištenju vozila te primjereno postupanje s vozilima na kraju njihova životnog vijeka. Konkretno, primjerenim postupanjem s baterijama i elektroničkim elementima na kraju životnog vijeka (npr. njihova ponovna uporaba i/ili recikliranje kritičnih sirovina sadržanih u njima) osiguralo bi se nenanošenje bitne štete okolišnom cilju kružnog gospodarstva.

Mjere kojima se promiče veća elektrifikacija (npr. industrija, promet i zgrade) smatraju se spojivima s ocjenom usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za okolišni cilj ublažavanja klimatskih promjena. Kako bi se olakšao prelazak na učinkovito klimatski neutralno gospodarstvo, trebalo bi poticati mjere koje dovode do veće elektrifikacije ključnih sektora, kao što su industrija, promet i zgrade (npr. ulaganja u infrastrukturu za prijenos i distribuciju električne energije, električnu cestovnu infrastrukturu, skladištenje električne energije, baterije za mobilnost, toplinske crpke). Proizvodnja električne energije još uvijek nije klimatski neutralna djelatnost u EU-u (intenzitet CO2 u kombinaciji izvora električne energije razlikuje se po državama članicama), a povećana potrošnja električne energije s visokim emisijama ugljika u pravilu je primarni neizravni učinak takvih mjera, barem u kratkoročnom razdoblju. Međutim, uvođenje tih tehnologija i infrastrukture nužno je za klimatski neutralno gospodarstvo, kao i mjere za ostvarenje ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i 2050., a u EU-u je već uspostavljen okvir politike za dekarbonizaciju električne energije i razvoj obnovljivih izvora energije. U ovom kontekstu ta bi ulaganja trebalo smatrati usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete u području ublažavanja klimatskih promjena u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost pod uvjetom da države članice dokažu da je veća elektrifikacija povezana s povećanjem kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na nacionalnoj razini. Ipak, države članice morat će usto dokazati da te mjere ne uzrokuju bitnu štetu za ostalih pet okolišnih ciljeva.

Za gospodarske djelatnosti u kojima postoji tehnološki i ekonomski izvedivo alternativo rješenje s malim učinkom na okoliš procjena negativnog utjecaja na okoliš svake mjere trebala bi se provesti u odnosu na scenarij „bez intervencije” uzimajući u obzir okolišni učinak mjere u apsolutnom smislu (23). U okviru tog pristupa razmatra se okolišni učinak mjere u odnosu na situaciju u kojoj nema negativnih učinaka na okoliš. Učinak mjere ne uspoređuje se s učinkom druge postojeće ili predviđene aktivnosti koju bi predmetna mjera mogla zamijeniti (24). Na primjer, ako se provodi ocjena za hidroelektranu na netaknutom području za koju je potrebno izgraditi branu, učinak brane ocjenjivao bi se u odnosu na scenarij u kojem predmetna rijeka ostaje u svojem prirodnom stanju, a ne bi se razmatrala moguća alternativna upotreba tog područja. Isto tako, u slučaju programa poticaja za zamjenu starih vozila u okviru kojeg bi se neučinkovita vozila zamijenila učinkovitijim vozilima s motorom s unutarnjim izgaranjem, učinak novih vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem ocjenjivao bi se u apsolutnom smislu, a ne u odnosu na neučinkovita vozila koja bi se njima zamijenila, s obzirom na to da su dostupna alternativna rješenja s malim učinkom (vidjeti Prilog IV., 5. primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete).

U slučaju gospodarskih djelatnosti u kojima ne postoji tehnološki i ekonomski (25) izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš države članice mogu dokazati da mjera ne nanosi bitnu štetu primjenom najboljih dostupnih razina okolišne učinkovitosti u predmetnom sektoru. U tim slučajevima usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete ocijenila bi se u odnosu na najbolje dostupne razine okolišne učinkovitosti u predmetnom sektoru. Da bi taj pristup bio učinkovit, potrebno je ispuniti niz uvjeta, među ostalim da djelatnost omogućuje znatno bolju okolišnu učinkovitost od raspoloživih alternativnih rješenja, da se izbjegavaju učinci vezanosti štetni za okoliš i da se ne ometa razvoj i primjena niskougljičnih alternativa (26)
  , (27). Taj bi se pristup trebao primjenjivati na razini sektora, tj. trebalo bi ispitati sve alternative unutar sektora (28).

U kontekstu prethodno navedenih uvjeta, mjere koje se odnose na proizvodnju električne i/ili toplinske energije upotrebom fosilnih goriva i povezanu infrastrukturu za prijenos i distribuciju u pravilu se ne bi trebale smatrati usklađenima s načelom nenanošenja bitne štete za potrebe Mehanizma za oporavak i otpornost s obzirom na postojanje niskougljičnih alternativa. Sa stajališta ublažavanja klimatskih promjena, u pojedinačnim slučajevima mogu se dopustiti određene ograničene iznimke od tog općeg pravila, kada je riječ o mjerama koje se odnose na proizvodnju električne i/ili toplinske energije upotrebom prirodnog plina i povezanu infrastrukturu za prijenos i distribuciju. To se posebno odnosi na države članice koje se suočavaju sa znatnim poteškoćama pri smanjivanju upotrebe izvora energije s visokim emisijama ugljika, kao što su ugljen, lignit ili nafta, i u kojima mjera ili kombinacija mjera stoga može dovesti do posebno velikog i brzog smanjenja emisija stakleničkih plinova. Za primjenu tih iznimki potrebno je zadovoljiti niz uvjeta iz Priloga III. kako bi se izbjegli učinci vezanosti za intenzitet ugljika i osigurala usklađenost s EU-ovim ciljevima dekarbonizacije za 2030. i 2050. Osim toga, države članice morat će dokazati usklađenost tih mjera s načelom nenanošenja bitne štete i za ostalih pet okolišnih ciljeva.

Da bi se osiguralo da su mjere otporne na buduće izazove i ne dovode do štetnih učinaka vezanosti te kako bi se potaknuli korisni dinamički učinci, ponekad su potrebne popratne reforme i ulaganja. Primjeri takvih popratnih mjera uključuju opremanje cesta niskougljičnom infrastrukturom (npr. postaje za punjenje električnih vozila ili postaje za opskrbu vodikom) i uvođenje odgovarajućih naknada za pristup cestama ili naknada za zagušenje ili šire reforme i ulaganja za dekarbonizaciju nacionalnih izvora električne energije ili prometnih sustava. Te se dodatne reforme i ulaganja ponekad mogu obuhvatiti podmjerom u okviru iste mjere, ali to neće uvijek biti moguće. Stoga bi trebalo dopustiti fleksibilnost kako bi države članice imale mogućnost, u određenim ograničenim okolnostima i na pojedinačnoj osnovi, dokazati izbjegavanje negativnih učinaka vezanosti putem popratnih mjera u planu za oporavak i otpornost.

Usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete u skladu s tim vodećim načelima trebalo bi ugraditi u strukturu mjera, među ostalim na razini ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. Razmatranja povezana s nenanošenjem bitne štete trebalo bi odmah na početku uključiti u opis mjera u planu za oporavak i otpornost. To može podrazumijevati ugradnju načela nenanošenja bitne štete i mjera ublažavanja potrebnih za osiguranje usklađenosti u odgovarajuće ključne etape i ciljne vrijednosti ili u natječajne postupke i postupke nabave (29). Na primjer, u okviru mjere koja uključuje ulaganja u veliki projekt cestovne infrastrukture za koji je prije izdavanja relevantnih dozvola provedena procjena utjecaja na okoliš mogla bi se kao ključna etapa predvidjeti provedba mjera ublažavanja koje proizlaze iz procjene utjecaja na okoliš kako bi se osigurala zaštita okoliša. U slučaju natječajnog postupka ili postupka nabave za tu vrstu projekata pri oblikovanju mjere može se utvrditi da natječajne specifikacije ili specifikacije za nabavu moraju sadržavati određene uvjete u pogledu nenanošenja bitne štete, primjerice minimalni postotak građevinskog otpada i otpada od rušenja koji će se pripremiti za ponovnu uporabu i recikliranje. Isto tako, u opis mjere mogu se uključiti popratne mjere kojima se podupire prelazak na čišće načine prijevoza, kao što su reforme povezane s naplatom cestovnih naknada, ulaganja kojima se podupire prelazak na željeznički prijevoz ili prijevoz unutarnjim plovnim putovima ili poticaji za korištenje javnog prijevoza. Općenitije mjere, kao što su opsežni programi potpore industriji (npr. financijski instrumenti koji obuhvaćaju ulaganja u poduzeća u različitim sektorima), trebalo bi koncipirati tako da se osigura usklađenost relevantnih ulaganja s načelom nenanošenja bitne štete.

2.5.   Primjenjivost kriterija tehničke provjere iz Uredbe o taksonomiji

Kako bi potkrijepile usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete, države članice ne moraju upućivati na „kriterije tehničke provjere” (kvantitativni i/ili kvalitativni kriteriji) utvrđene u skladu s Uredbom o taksonomiji. U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost (30), stupanje na snagu delegiranih akata koji sadržavaju kriterije tehničke provjere (31) ne bi smjelo utjecati na tehničke smjernice Komisije. Međutim, pri ocjenjivanju usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete države članice mogu koristiti kriterije tehničke provjere iz delegiranih akata na temelju Uredbe o taksonomiji. One pritom mogu upućivati i na nacrte delegiranih akata.

3.   Kako države članice konkretno trebaju u svojim planovima dokazati da su njihove mjere usklađene s načelom nenanošenja bitne štete?

Kako bi se državama članicama olakšala ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete i njezino prezentiranje u planu za oporavak i otpornost, Komisija je sastavila kontrolni popis (vidjeti Prilog I.) koji bi države članice trebale upotrebljavati kako bi potkrijepile svoju analizu odnosa svake mjere prema načelu nenanošenja bitne štete. Komisija će zatim upotrijebiti te informacije kako bi ocijenila je li i na koji način pojedina mjera u planu za oporavak i otpornost usklađena s načelom nenanošenja bitne štete, u skladu s kriterijima utvrđenima u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Komisija poziva države članice da odgovore na pitanja iz kontrolnog popisa i uključe odgovore u svoje planove za oporavak i otpornost u okviru opisa svake mjere (vidjeti dio 2. odjeljak 8. obrasca Komisije „nenanošenje bitne štete”). Kada je to potrebno kako bi se poduprla ocjena na temelju kontrolnog popisa, države članice pozivaju se da u ograničenom opsegu dostave i dodatne ciljane analize i/ili popratne dokumente kako bi dodatno potkrijepile svoje odgovore na pitanja.

Kontrolni popis temelji se na sljedećoj shemi odlučivanja, koju treba koristiti za svaku mjeru plana za oporavak i otpornost. Tekst u nastavku sadržava više informacija o dva koraka sheme odlučivanja.

Image 1

Shema odlučivanja

1. korak: razmotriti šest okolišnih ciljeva i utvrditi za koje je od njih potrebna materijalna ocjena

Kao prvi korak, države članice pozivaju se da ispune dio 1. kontrolnog popisa (vidjeti Prilog I.) kako bi utvrdile za koje je od šest okolišnih ciljeva potrebno provesti materijalnu ocjenu usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete. Ta prva provjera na visokoj razini olakšat će analizu državama članicama jer će im omogućiti da razluče okolišne ciljeve za koje je potrebno provesti materijalnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete od onih za koje će biti dovoljan pojednostavnjeni pristup (vidjeti odjeljak 2.2.).

Dio 1. kontrolnog popisa

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | | | |
| Prilagodba klimatskim promjenama | | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | | | |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | | | |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ. | | | |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

Prilagodba klimatskim promjenama

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ.

Ako je odgovor „ne”, države članice trebaju ukratko obrazložiti (u desnom stupcu) zašto za okolišni cilj nije potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete, na temelju jednog od sljedećih slučajeva (koji države članice trebaju označiti) (vidjeti odjeljak 2.2.):

| (a) | Zbog svoje prirode mjera nema predvidivi učinak na okolišni cilj ili je taj učinak neznatan, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke mjere tijekom njezina životnog ciklusa, te se stoga smatra da je usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj. |
| --- | --- |

(a)

Zbog svoje prirode mjera nema predvidivi učinak na okolišni cilj ili je taj učinak neznatan, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke mjere tijekom njezina životnog ciklusa, te se stoga smatra da je usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj.

| (b) | Mjera se prati kao mjera kojom se podupire cilj u području klimatskih promjena ili okolišni cilj s koeficijentom 100 % te se stoga smatra da je usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj. |
| --- | --- |

(b)

Mjera se prati kao mjera kojom se podupire cilj u području klimatskih promjena ili okolišni cilj s koeficijentom 100 % te se stoga smatra da je usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj.

| (c) | Mjera „znatno doprinosi” okolišnom cilju u skladu s Uredbom o taksonomiji te se stoga smatra da je usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj. |
| --- | --- |

(c)

Mjera „znatno doprinosi” okolišnom cilju u skladu s Uredbom o taksonomiji te se stoga smatra da je usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj.

Za mjere u planu za oporavak i otpornost za koje je dovoljan pojednostavnjeni pristup tražena objašnjenja (desni stupac) mogu se ograničiti na minimum i prema potrebi grupirati kako bi se države članice mogle usredotočiti na dokazivanje usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za mjere za koje je potrebna materijalna analiza moguće bitne štete.

Ako je odgovor „da”, države članice pozivaju se da prijeđu na 2. korak kontrolnog popisa za odgovarajuće okolišne ciljeve.

Za razrađene primjere za taj korak vidjeti Prilog IV.

2. korak: provesti materijalna ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za one okolišne ciljeve za koje je to potrebno

Kao drugi korak, države članice pozivaju se da za svaku mjeru u planu provedu materijalnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za okolišne ciljeve za koje je u 1. koraku odabran odgovor „da”, koristeći se dijelom 2. kontrolnog popisa (vidjeti Prilog I.). Dio 2. kontrolnog popisa sadržava za svaki od šest ciljeva pitanja koja odgovaraju pravnim zahtjevima ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete. Da bi se uključila u plan, mjera mora biti usklađena s načelom nenanošenja bitne štete. Stoga odgovor na pitanja u dijelu 2. kontrolnog popisa mora biti „ne” kako bi se pokazalo da nema bitne štete za određeni okolišni cilj.

Dio 2. kontrolnog popisa – primjer okolišnog cilja „ublažavanje klimatskih promjena”

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena: Očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova? | | |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Ublažavanje klimatskih promjena: Očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova?

Države članice trebaju potvrditi da je odgovor „ne” i navesti odgovarajuće materijalno objašnjenje i obrazloženje u desnom stupcu, na temelju odgovarajućih pitanja. Države članice se pozivaju da, prema potrebi i u ograničenom opsegu, tablicu dopune ciljanim analizama i/ili popratnim dokumentima kako bi dodatno potkrijepile svoje odgovore na pitanja.

Ako države članice ne mogu pružiti dostatno materijalno obrazloženje, Komisija može smatrati da je određena mjera povezana s mogućom bitnom štetom za neke od šest okolišnih ciljeva. U tom bi slučaju Komisija planu za oporavak i otpornost morala dati ocjenu „C” prema kriteriju iz točke 2.4. Priloga II. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Time se ne dovodi u pitanje postupak opisan u člancima 16. i 17. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, a posebno mogućnost daljnje razmjene informacija između države članice i Komisije kako je navedeno u članku 16. stavku 1.

Za razrađene primjere za taj korak vidjeti Prilog IV.

Ako je to korisno, kada dostavljaju materijalnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete u kontekstu 2. koraka, države članice mogu upotrebljavati popis popratnih elemenata dokaza naveden u Prilogu II. Taj je popis izradila Komisija kako bi se državama članicama olakšala ocjena pojedinačnih slučajeva u okviru materijalne ocjene u kontekstu dijela 2. kontrolnog popisa. Iako upotreba tog popisa nije obvezna, države članice mogu se njime poslužiti pri odabiru vrste dokaza kojima mogu potkrijepiti svoje obrazloženje o usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete, čime se nadopunjuju opća pitanja iz dijela 2. kontrolnog popisa.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. U okviru tekuće pravne revizije moguće su izmjene u numeriranju i tekstu normativnih odredbi.

(2)  Vidjeti članak 4.a (Horizontalna načela) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost (u kojem se navodi da se u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost mogu podupirati samo mjere usklađene s načelom nenanošenja bitne štete) i članke 15. i 16. (Plan za oporavak i otpornost i Ocjena Komisije) (u kojima se nadalje navodi da planovi za oporavak i otpornost trebaju sadržavati objašnjenje načina na koji plan osigurava da se nijednom mjerom uključenom u provedbu reformi i ulaganja uključenom u plan ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 („ne nanosi bitnu štetu”) i da se na temelju toga trebaju ocijeniti.

(3)  „Uredba o taksonomiji” je Uredba (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja utvrđivanjem sustava klasifikacije (ili „taksonomije”) za okolišno održive gospodarske djelatnosti.

(4)  U Smjernicama za ocjenjivanje u okviru Mehanizma priloženima Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđen je niz smjernica na temelju kojih će Komisija ocjenjivati prijedloge planova za oporavak i otpornost država članica. U njima se zahtijeva da Komisija upotrebljava sustav ocjenjivanja s ocjenama od A do C za sve kriterije obuhvaćane „ocjenom Komisije” iz članka 16. stavka 3. Uredbe. Kriterijem za ocjenjivanje (d) pojašnjava se da Komisija pri ocjenjivanju načela nenanošenja bitne štete ima na raspolaganju samo dvije ocjene, A ili C: „A” ako nijedna mjera uključena u plan za oporavak i otpornost ne dovodi do bitne štete za okolišne ciljeve i „C” ako jedna ili više mjera dovode do bitne štete za okolišne ciljeve (u smislu članka 17. Bitna šteta za okolišne ciljeve Uredbe o taksonomiji). U tom je prilogu određeno da plan za oporavak i otpornost ne zadovoljava kriterije ocjenjivanja već i ako mu je dodijeljena samo jedna ocjena C. U tom slučaju Komisija ne bi mogla potvrditi plan.

(5)  Ovim se tehničkim smjernicama dopunjuju početne smjernice koje je Komisija dala u Godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. te priloženi radni dokument službi Komisije i njegove ažurirane verzije.

(6)  To konkretno znači da se bitna šteta za cilj prilagodbe klimatskim promjenama može prouzročiti: i. ako se djelatnost ne prilagodi štetnim učincima klimatskih promjena, kada je djelatnost izložena riziku od takvih učinaka (npr. zgrada na poplavnom području), ili ii. lošom prilagodbom, ako se uvedenim rješenjem za prilagodbu klimatskim promjenama štiti jedno područje („ljudi, priroda ili imovina”), a istodobno poveća rizik na drugom području (npr. izgradnja nasipa oko zemljišta na poplavnom području kojim se šteta samo premješta s jednog zemljišta na nezaštićeno susjedno zemljište).

(7)  U skladu s člankom 14. (Prihvatljivost) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost „Planovi za oporavak i otpornost koji su prihvatljivi za financiranje u okviru ovog Mehanizma obuhvaćaju mjere za provedbu reformi i javnih ulaganja”.

(8)  Usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete ocjenjuje se na razini svake mjere u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost, dok se članak 17. (Bitna šteta za okolišne ciljeve) Uredbe o taksonomiji odnosi na gospodarske djelatnosti. Mjera u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (tj. ulaganje ili reforma) intervencija je koja može biti gospodarska djelatnost ili koja može potaknuti gospodarske djelatnosti ili promjene u gospodarskim djelatnostima. Stoga se za potrebe Mehanizma za oporavak i otpornost gospodarske djelatnosti iz članka 17. Uredbe o taksonomiji tumače kao mjere u ovim smjernicama.

(9)  Opseg aktivnosti obuhvaćenih ocjenom usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete na temelju Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost po svojoj je prirodi drukčiji i znatno širi od onoga iz Uredbe o taksonomiji, čiji je cilj utvrditi okolišno održive gospodarske djelatnosti. U njoj se klasificiraju i utvrđuju kriteriji za okolišno održive gospodarske djelatnosti koje znatno doprinose okolišnim ciljevima iz članaka od 10. do 15. te uredbe i ne nanose bitnu štetu tim ciljevima. Po tome se razlikuje od Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost čiji je cilj dokazati da razne vrste mjera ne nanose bitnu štetu ni jednom od utvrđenih okolišnih ciljeva.

(10)  Na primjer, ako bi reforma mogla dovesti do povećanog financiranja fosilnih goriva od strane banaka i financijskih institucija u državnom vlasništvu ili do povećanja eksplicitnih ili implicitnih subvencija za fosilna goriva, moglo bi se smatrati da postoji rizik od nanošenja bitne štete ciljevima ublažavanja klimatskih promjena i sprečavanja i kontrole onečišćenja. To bi trebalo uzeti u obzir u ocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete.

(11)  Kako bi utvrdile koliko određena mjera doprinosi općim klimatskim ciljevima iz Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i izračunale ukupne udjele dodijeljene klimatskim mjerama u ukupnim sredstvima plana, države članice trebaju primjenjivati metodologiju, područja intervencije i povezane koeficijente za praćenje klimatskih mjera u skladu s „Metodologijom praćenja klimatskih mjera” priloženom Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Ako Komisija nije potvrdila odabir područja intervencije i koeficijent koji je predložila država članica, neće se automatski smatrati da je mjera usklađena s načelom nenanošenja bitne štete za relevantni cilj ili ciljeve i morat će se provesti ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete.

(12)  Na primjer, u ovu kategoriju mogao bi se uvrstiti program potpore/obnove za zamjenu zastarjelih željezničkih vozila željezničkim vozilima bez ispušnih plinova.

(13)  Pristup naveden u ovom odlomku ne primjenjuje se na mjere koje se prate s koeficijentom 40 %. Za takve mjere države članice morat će objasniti zašto je mjera usklađena s načelom nenanošenja bitne štete, uzimajući u obzir opća načela navedena drugdje u ovim smjernicama (npr. države članice morat će potvrditi da nisu uključena fosilna goriva ili da su ispunjeni kriteriji iz Priloga III. u odnosu na cilj ublažavanja klimatskih promjena). Ako mjere koje se prate s koeficijentom 40 % nemaju predvidivi učinak na određeni okolišni cilj ili je taj učinak neznatan ili ako „znatno doprinose” određenom okolišnom cilju u skladu s Uredbom o taksonomiji, države članice moći će i u tom slučaju primijeniti pojednostavnjeni pristup za taj okolišni cilj (u skladu s prvim i trećim odlomkom odjeljka 2.2.).

(14)  U člancima od 10. do 16. Uredbe o taksonomiji definirano je što znači „znatan doprinos” za svaki od šest okolišnih ciljeva te za „omogućujuće djelatnosti”. Da bi mogle primijeniti pojednostavnjeni postupak opisan u ovom odlomku, države članice trebale bi dokazati da mjera „znatno doprinosi” jednom ili više okolišnih ciljeva u skladu s člancima od 10. do 16. Uredbe o taksonomiji (vidjeti i odjeljak 2.5.).

(15)  Ta je opcija posebno važna za djelatnosti za koje je utvrđeno da znatno doprinose nekom okolišnom cilju u skladu s Uredbom o taksonomiji, ali kojima u okviru „Metodologije praćenja klimatskih mjera” priložene Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost nije dodijeljen koeficijent 100 % za potporu klimatskim ili okolišnim ciljevima. U području ublažavanja klimatskih promjena te djelatnosti uključuju, na primjer: određena laka vozila s niskim razinama emisija i bez emisija; određena plovila bez emisija ili s niskim razinama emisija; određena teška vozila s niskim razinama emisija i bez emisija; infrastrukturu za prijenos i distribuciju električne energije; mreže za prijenos i distribuciju vodika; određene aktivnosti gospodarenja otpadom (npr. odvojeno prikupljeni neopasni otpad koji se odvaja na izvoru i priprema za ponovnu uporabu/recikliranje) te revolucionarna istraživanja, razvoj i inovacije u području kružnog gospodarstva.

(16)  Procjena utjecaja na okoliš je postupak kojim se osigurava da se prije donošenja odluka uzmu u obzir moguće posljedice planova/programa/projekata za okoliš. Procjene utjecaja na okoliš mogu se provesti za pojedinačne projekte, npr. za branu, autocestu, zračnu luku ili tvornicu, na temelju Direktive 2011/92/EU (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš), ili za javne planove ili programe, na temelju Direktive 2001/42/EZ (Direktiva o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš).

(17)  Ako procjena utjecaja na okoliš uključuje procjenu utjecaja na vode u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, a utvrđeni rizici uzeti su u obzir pri osmišljavanju mjere.

(18)  Ne dovodeći u pitanje dodatne procjene propisane direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ, ako je operacija smještena na osjetljivim područjima sa stajališta biološke raznolikosti ili u blizini tih područja (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete uvrštene na popis svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja bioraznolikosti te druga zaštićena područja).

(19)  Isto tako, ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete ne podrazumijeva oslobađanje od obveze (strateške) procjene utjecaja na okoliš, provjere otpornosti na klimatske i okolišne promjene i provjere održivosti, ako se to zahtijeva postojećim zakonodavstvom EU-a, primjerice za projekte koji se financiranju iz fonda InvestEU ili Instrumenta za povezivanje Europe.

(20)  Na primjer, procjena utjecaja na okoliš potrebna je za izgradnju rafinerija sirove nafte, termoelektrana na ugljen i za projekte koji uključuju vađenje nafte ili prirodnog plina. Međutim, takve mjere ne bi bile u skladu s načelom nenanošenja bitne štete u pogledu ublažavanja klimatskih promjena iz članka 17. (Bitna šteta za okolišne ciljeve) Uredbe o taksonomiji, u kojem se navodi da bitna šteta nastaje ako djelatnost „dovodi do bitnih emisija stakleničkih plinova”. Osim toga, neovisno o tome što je za izgradnju nove zračne luke potrebna procjena utjecaja na okoliš, na temelju načela nenanošenja bitne štete u pogledu ublažavanja klimatskih promjena najvjerojatnije će biti prihvatljive samo mjere povezane s niskougljičnom infrastrukturom zračne luke, kao što su ulaganja u energetski učinkovite zgrade zračne luke, modernizacija infrastrukture zračne luke razvojem vlastite energetske mreže koja se temelji na obnovljivim izvorima energije i povezane usluge.

(21)  Taj je pristup u skladu s člankom 17. Uredbe o taksonomiji (Bitna šteta za okolišne ciljeve), kojim se zahtijeva da se uzme u obzir učinak na okoliš djelatnosti te proizvoda i usluga koji proizlaze iz te djelatnosti tijekom njihova životnog ciklusa.

(22)  To u praksi znači da nisu potrebne atribucijske i konsekvencijalne analize životnog ciklusa (npr. neizravnih učinaka na okoliš koji proizlaze iz tehnoloških, gospodarskih ili društvenih promjena potaknutih mjerom). Međutim, ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete može se potkrijepiti dokazima iz postojećih analiza životnog ciklusa.

(23)  Taj se pristup posebno primjenjuje na mjere u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost koje se odnose na javna ulaganja ili izravno dovode do državnih rashoda. Za mjere koje se odnose na provedbu reformi ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete u pravilu se provodi u odnosu na status quo prije provedbe mjere.

(24)  Taj pristup prati logiku Uredbe o taksonomiji: u nacrtu delegiranog akta nekoliko kriterija tehničke provjere u pogledu nenanošenja bitne štete temelji se na apsolutnim kriterijima, kao što su posebni pragovi emisija (npr. granične vrijednosti CO2 za rješenja za prilagodbu u djelatnostima proizvodnje električne energije ili za osobna vozila). Pristup je dopunjen načelom opreznosti, jednim od vodećih načela u zakonodavstvu EU-a o okolišu, uključujući Uredbu o taksonomiji (uvodna izjava 40. i članak 19. stavak 1. točka (f)), a temelji se na činjenici da štetu za okoliš treba promatrati u apsolutnim, a ne u relativnim okvirima (npr. globalno zagrijavanje posljedica je apsolutne razine emisija stakleničkih plinova).

(25)  Kako bi dokazale da alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš nije ekonomski izvedivo, države članice moraju uzeti u obzir troškove koji nastaju tijekom ukupnog trajanja mjere. Ti troškovi uključuju negativne vanjske učinke na okoliš i buduća ulaganja potrebna za prelazak na alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš, uz izbjegavanje učinaka vezanosti i ometanja razvoja i primjene niskougljičnih alternativa.

(26)  „Prijelazne djelatnosti” definirane su uvodnim izjavama 39. i 41. te člankom 10. stavkom 2. Uredbe o taksonomiji. Uvjeti koji su ovdje opisani temelje se na toj definiciji, ali nisu potpuno identični jer se Uredbom o taksonomiji utvrđuju kriteriji za prijelazne djelatnosti kojima se znatno doprinosi okolišnim ciljevima, dok se ovim smjernicama utvrđuju kriteriji samo za načelo nenanošenja bitne štete. One se samim time primjenjuju na širi skup mjera te uključuju drukčiji materijalni test.

(27)  Tim pristupom, i ocjenom usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete općenito, ne dovode se u pitanje ostala razmatranja koja utječu na ocjenu mjera u kontekstu planova za oporavak i otpornost, uključujući razmatranja povezana s kontrolom državnih potpora, usklađenosti s drugim fondovima EU-a i mogućim istiskivanjem privatnih ulaganja. Kada je riječ o mjerama kojima se podupiru aktivnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama (ETS), kako se ne bi narušili tržišni signali uspostavljeni u okviru ETS-a te u skladu s pristupom u okviru Fonda za pravednu tranziciju, aktivnosti s predviđenim emisijama ekvivalenta CO2 koje nisu znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti utvrđenih za dodjelu besplatnih emisijskih jedinica općenito se ne bi smjele podupirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost.

(28)  Ako bi čak i najbolje dostupne razine okolišne učinkovitosti dovele do učinaka vezanosti štetnih za okoliš, trebalo bi razmotriti mjere kojima se podupire istraživanje i razvoj alternativnih rješenja s manjim učinkom, u skladu s područjima intervencije 022 i 023 iz „Metodologije praćenja klimatskih mjera” priložene Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

(29)  Na ključne etape i ciljeve, uključujući one koji se odnose na usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete, primjenjuje se, kao i na sve ostale ključne etape i ciljeve, članak 19.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost (Pravila o plaćanjima, suspenziji i otkazivanju sporazumâ o financijskim doprinosima i potpori u obliku zajma).

(30)  Uvodna izjava 11.b Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

(31)  Na temelju članka 3. točke (d) Uredbe o taksonomiji (Kriteriji za okolišno održive gospodarske djelatnosti) Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte koji sadržavaju detaljne kriterije tehničke provjere (kvantitativni i/ili kvalitativni kriteriji) kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima se može smatrati da određena gospodarska djelatnost i. znatno doprinosi jednom od šest okolišnih ciljeva; i ii. ne nanosi bitnu štetu nijednom drugom okolišnom cilju. Dosad je u svrhu savjetovanja objavljen jedan delegirani akt povezan s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom klimatskim promjenama. Dostupan je na: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy#ISC_WORKFLOW.

---

PRILOG I.

Kontrolni popis za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

1.   Dio 1. – Države članice trebale bi razmotriti šest okolišnih ciljeva kako bi utvrdile za koje je od njih potrebna materijalna ocjena. Za svaku mjeru navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva, kako su definirani u članku 17. („Bitna šteta za okolišne ciljeve”) Uredbe o taksonomiji, potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete:

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | | | |
| Prilagodba klimatskim promjenama | | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | | | |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | | | |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | | | |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

Prilagodba klimatskim promjenama

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

2.   Dio 2. – Države članice trebale bi provesti materijalnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za one okolišne ciljeve za koje je to potrebno.
  Odgovorite na sljedeće pitanja za svaku pojedinu mjeru, i to za one okolišne ciljeve za koje je u dijelu 1. utvrđeno da je potrebna materijalna ocjena:

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova? | | |
| Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu? | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa: očekuje li se da će mjera biti štetna:






  i. | za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda; ili |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova?

Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu?

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa: očekuje li se da će mjera biti štetna:

i.

za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda; ili

| ii. | za dobro stanje okoliša morskih voda? |
| --- | --- |

ii.

za dobro stanje okoliša morskih voda?

Prelazak na kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje: očekuje li se da će mjera:

| i. | dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili |
| --- | --- |

i.

dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili

| ii. | dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa (1) u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama (2); ili |
| --- | --- |

ii.

dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa (1) u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama (2); ili

| iii. | uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo (3)? |
| --- | --- |

iii.

uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo (3)?

Sprečavanje i kontrola onečišćenja: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari (4) u zrak, vodu ili zemlju?

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ: očekuje li se da će mjera biti:

| i. | u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje (5) i otpornost ekosustavâ; ili |
| --- | --- |

i.

u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje (5) i otpornost ekosustavâ; ili

| ii. | štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju? |
| --- | --- |

ii.

štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju?

---

(1)  Prirodni resursi uključuju energiju, materijale, metale, vodu, biomasu, zrak i zemlju.

(2)  Primjerice, neučinkovitosti se mogu svesti na najmanju moguću mjeru znatnim povećavanjem trajnosti, mogućnosti popravka, nadogradnje i ponovne uporabljivosti proizvodâ ili znatnim smanjivanjem uporabe resursa s pomoću dizajna i odabira materijala, olakšavanjem prenamjene, rastavljanja i rasklapanja, osobito radi smanjenja uporabe građevnih materijala i promicanja njihove ponovne uporabe; te prelaskom na poslovne modele „proizvod kao usluga” i kružne vrijednosne lance s ciljem da se proizvodi, komponente i materijali održavaju na najvišoj razini korisnosti i vrijednosti što je dulje moguće. zatim znatnim smanjenjem udjela opasnih tvari u materijalima i proizvodima, među ostalim zamjenom tih tvari sigurnijim alternativama, te znatnim smanjenjem otpada od hrane u proizvodnji, preradi, izradi ili distribuciji hrane.

(3)  Za više informacija o cilju kružnog gospodarstva vidjeti uvodnu izjavu 27. Uredbe o taksonomiji.

(4)  Onečišćujuća tvar znači tvar, vibracija, toplina, buka, svjetlost ili drugi kontaminanti prisutni u zraku, vodi ili zemlji koji mogu biti štetni za ljudsko zdravlje ili okoliš.

(5)  U skladu s člankom 2. stavkom 16. Uredbe o taksonomiji „,dobro stanje’ u odnosu na ekosustav znači da je ekosustav u dobrom fizičkom, kemijskom i biološkom stanju ili koji je dobre fizičke, kemijske i biološke kvalitete te koji se može samoreproducirati ili samoobnavljati, u kojem se ne narušavaju sastav vrsta, struktura ekosustava i ekološke funkcije”.

---

PRILOG II.

Popratni dokazi za materijalnu ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete u kontekstu dijela 2. kontrolnog popisa

Ako je to korisno, kada dostavljaju materijalnu ocjenu usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete u kontekstu dijela 2. kontrolnog popisa (vidjeti odjeljak 3.), države članice mogu upotrebljavati (nesveobuhvatan) popis popratnih elemenata dokaza naveden u nastavku. Taj je popis izradila Komisija kako bi se državama članicama olakšala ocjena pojedinačnih slučajeva u okviru materijalne ocjene u kontekstu dijela 2. kontrolnog popisa. Iako upotreba tog popisa nije obvezna, države članice mogu se njime poslužiti pri odabiru vrste dokaza kojima mogu potkrijepiti svoje obrazloženje o usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete, čime se nadopunjuju opća pitanja iz dijela 2. kontrolnog popisa.

Međusektorski popratni dokazi

| — | Poštuje se primjenjivi dio zakonodavstva EU-a o okolišu (osobito procjene utjecaja na okoliš) i izdane su relevantne dozvole/odobrenja. |
| --- | --- |

—

Poštuje se primjenjivi dio zakonodavstva EU-a o okolišu (osobito procjene utjecaja na okoliš) i izdane su relevantne dozvole/odobrenja.

| — | U okviru mjere od poduzeća se zahtijeva da uvedu priznati sustav upravljanja okolišem, kao što je EMAS (ili, alternativno, ISO 14001 ili ekvivalentni sustav), ili da upotrebljavaju i/ili proizvode robu ili usluge kojima je dodijeljen znak za okoliš EU-a (1) ili neki drugi znak za okoliš tipa I (2). |
| --- | --- |

—

U okviru mjere od poduzeća se zahtijeva da uvedu priznati sustav upravljanja okolišem, kao što je EMAS (ili, alternativno, ISO 14001 ili ekvivalentni sustav), ili da upotrebljavaju i/ili proizvode robu ili usluge kojima je dodijeljen znak za okoliš EU-a (1) ili neki drugi znak za okoliš tipa I (2).

| — | Mjera se odnosi na provedbu najbolje okolišne prakse ili postizanje mjerila izvrsnosti utvrđenih u sektorskim referentnim dokumentima (3) donesenima u skladu s člankom 46. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS). |
| --- | --- |

—

Mjera se odnosi na provedbu najbolje okolišne prakse ili postizanje mjerila izvrsnosti utvrđenih u sektorskim referentnim dokumentima (3) donesenima u skladu s člankom 46. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1221/2009 o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS).

| — | Za javna ulaganja, mjera je u skladu s kriterijima za zelenu javnu nabavu (4). |
| --- | --- |

—

Za javna ulaganja, mjera je u skladu s kriterijima za zelenu javnu nabavu (4).

| — | Za infrastrukturna ulaganja, provedena je provjera otpornosti ulaganja na klimatske i okolišne promjene. |
| --- | --- |

—

Za infrastrukturna ulaganja, provedena je provjera otpornosti ulaganja na klimatske i okolišne promjene.

Ublažavanje klimatskih promjena

| — | Za mjeru iz područja koje nije obuhvaćeno referentnim vrijednostima sustava trgovanja emisijama, mjera je spojiva s postizanjem cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. |
| --- | --- |

—

Za mjeru iz područja koje nije obuhvaćeno referentnim vrijednostima sustava trgovanja emisijama, mjera je spojiva s postizanjem cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050.

| — | Za mjeru kojom se promiče elektrifikacija, mjeri su priloženi dokazi da se struktura izvora energije razvija u smjeru dekarbonizacije u skladu s ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i 2050., te je popraćena povećanim kapacitetom za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

—

Za mjeru kojom se promiče elektrifikacija, mjeri su priloženi dokazi da se struktura izvora energije razvija u smjeru dekarbonizacije u skladu s ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. i 2050., te je popraćena povećanim kapacitetom za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

Prilagodba klimatskim promjenama

| — | Provedena je proporcionalna procjena klimatskog rizika. |
| --- | --- |

—

Provedena je proporcionalna procjena klimatskog rizika.

| — | Ako je vrijednost ulaganja veća od 10 milijuna EUR, provedena je ili se planira provesti procjena klimatskog rizika i osjetljivosti (5) na temelju koje će se utvrditi, ocijeniti i provesti relevantne mjere prilagodbe. |
| --- | --- |

—

Ako je vrijednost ulaganja veća od 10 milijuna EUR, provedena je ili se planira provesti procjena klimatskog rizika i osjetljivosti (5) na temelju koje će se utvrditi, ocijeniti i provesti relevantne mjere prilagodbe.

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

| — | Rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i izbjegavanjem nestašice vode utvrđeni su i uklonjeni u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama i planom upravljanja riječnim slivovima. |
| --- | --- |

—

Rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i izbjegavanjem nestašice vode utvrđeni su i uklonjeni u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama i planom upravljanja riječnim slivovima.

| — | U slučaju mjere koja se odnosi na obalni i morski okoliš, mjera trajno ne isključuje niti ugrožava postizanje dobrog stanja okoliša, kako je definirano Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, na razini predmetne morske regije ili podregije ili u morskim vodama drugih država članica. |
| --- | --- |

—

U slučaju mjere koja se odnosi na obalni i morski okoliš, mjera trajno ne isključuje niti ugrožava postizanje dobrog stanja okoliša, kako je definirano Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, na razini predmetne morske regije ili podregije ili u morskim vodama drugih država članica.

| — | Mjera ne utječe znatno na i. predmetna vodna tijela (niti sprečava da određeno vodno tijelo na koje se odnosi i druga vodna tijela u istom riječnom slivu postignu dobro stanje ili dobar potencijal, u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama) ili ii. zaštićena staništa i vrste koji su izravno ovisni o vodi. |
| --- | --- |

—

Mjera ne utječe znatno na i. predmetna vodna tijela (niti sprečava da određeno vodno tijelo na koje se odnosi i druga vodna tijela u istom riječnom slivu postignu dobro stanje ili dobar potencijal, u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama) ili ii. zaštićena staništa i vrste koji su izravno ovisni o vodi.

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

| — | Mjera je u skladu s relevantnim nacionalnim ili regionalnim planom gospodarenja otpadom i programom za sprečavanje nastanka otpada, u skladu s člankom 28. Direktive 2008/98/EZ kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/851 i, ako je dostupno, s relevantnom nacionalnom, regionalnom ili lokalnom strategijom kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

—

Mjera je u skladu s relevantnim nacionalnim ili regionalnim planom gospodarenja otpadom i programom za sprečavanje nastanka otpada, u skladu s člankom 28. Direktive 2008/98/EZ kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/851 i, ako je dostupno, s relevantnom nacionalnom, regionalnom ili lokalnom strategijom kružnog gospodarstva.

| — | Mjera je u skladu s načelima održivih proizvoda i hijerarhije otpada, pri čemu je prioritet sprečavanje nastanka otpada. |
| --- | --- |

—

Mjera je u skladu s načelima održivih proizvoda i hijerarhije otpada, pri čemu je prioritet sprečavanje nastanka otpada.

| — | U okviru mjere osigurava se učinkovitost glavnih resursa koji se upotrebljavaju. Uklanjanju se neučinkovitosti (6) u korištenju resursa, među ostalim osiguravanjem učinkovite upotrebe i trajnosti proizvoda, zgrada i imovine. |
| --- | --- |

—

U okviru mjere osigurava se učinkovitost glavnih resursa koji se upotrebljavaju. Uklanjanju se neučinkovitosti (6) u korištenju resursa, među ostalim osiguravanjem učinkovite upotrebe i trajnosti proizvoda, zgrada i imovine.

| — | U okviru mjere osigurava se djelotvorno i učinkovito odvojeno prikupljanje otpada na izvoru te slanje frakcija odvojenih na izvoru na pripremu za ponovnu uporabu ili recikliranje. |
| --- | --- |

—

U okviru mjere osigurava se djelotvorno i učinkovito odvojeno prikupljanje otpada na izvoru te slanje frakcija odvojenih na izvoru na pripremu za ponovnu uporabu ili recikliranje.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja

| — | Mjera je u skladu s postojećim globalnim, nacionalnim, regionalnim ili lokalnim planovima za smanjenje onečišćenja. |
| --- | --- |

—

Mjera je u skladu s postojećim globalnim, nacionalnim, regionalnim ili lokalnim planovima za smanjenje onečišćenja.

| — | Mjera je u skladu s relevantnim zaključcima o najboljim raspoloživim tehnikama ili referentnim dokumentima o najboljim raspoloživim tehnikama (7) u tom sektoru. |
| --- | --- |

—

Mjera je u skladu s relevantnim zaključcima o najboljim raspoloživim tehnikama ili referentnim dokumentima o najboljim raspoloživim tehnikama (7) u tom sektoru.

| — | Upotreba opasnih tvari (8) zamijenit će se alternativnim rješenjima. |
| --- | --- |

—

Upotreba opasnih tvari (8) zamijenit će se alternativnim rješenjima.

| — | Mjera je u skladu s održivom upotrebom pesticida (9). |
| --- | --- |

—

Mjera je u skladu s održivom upotrebom pesticida (9).

| — | Mjera je u skladu s najboljim praksama za borbu protiv antimikrobne otpornosti (10). |
| --- | --- |

—

Mjera je u skladu s najboljim praksama za borbu protiv antimikrobne otpornosti (10).

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

| — | Mjerom se poštuje hijerarhija ublažavanja (11) i drugi relevantni zahtjevi Direktive o staništima i Direktive o pticama. |
| --- | --- |

—

Mjerom se poštuje hijerarhija ublažavanja (11) i drugi relevantni zahtjevi Direktive o staništima i Direktive o pticama.

| — | Provedena je procjena utjecaja na okoliš i primijenjeni su njezini zaključci. |
| --- | --- |

—

Provedena je procjena utjecaja na okoliš i primijenjeni su njezini zaključci.

---

(1)  Program dodjele znaka za okoliš EU-a uspostavljen je Uredbom (EZ) br. 66/2010. Popis skupina proizvoda za koje su utvrđena mjerila za dodjelu znaka za okoliš EU-a dostupan je na: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(2)  Znakovi za okoliš tipa I utvrđeni su u normi ISO 14024:2018.

(3)  Dostupno na: https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm.

(4)  Europska komisija utvrdila je kriterije EU-a za zelenu javnu nabavu za velik broj skupina proizvoda: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(5)  Države članice potiče se da se koriste smjernicama Komisije o provjeri održivosti ulaganja u okviru programa InvestEU, uključujući smjernice za provjeru otpornosti infrastrukture na klimatske promjene za razdoblje 2021.–2027. Međutim, državama članicama dopušteno je primjenjivati vlastite kriterije i pokazatelje za provjeru održivosti, pod uvjetom da su utemeljeni na klimatskim ciljevima EU-a i da znatno doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima u smislu Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088.

(6)  Vidjeti bilješku 2. u Prilogu I. ovim smjernicama.

(7)  Ta vrsta popratnih dokaza primjenjiva je na aktivnosti obuhvaćene područjem primjene Direktive 2010/75/EU („Direktiva o industrijskim emisijama”). Popis dostupnih zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama i referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama dostupan je na: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference.

(8)  To se pitanje odnosi na sprečavanje i kontrolu onečišćenja uzrokovanog industrijskim aktivnostima. U članku 3. stavku 18. Direktive 2010/75/EU („Direktiva o industrijskim emisijama”) „opasne tvari” definiraju se kao: „tvari ili pripravci iz članka 3. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa”. Osim toga, u članku 58. Direktive o industrijskim emisijama navodi se sljedeće: „Tvari ili pripravci kojima je zbog sadržaja hlapljivih organskih spojeva svrstanih u kancerogene, mutagene ili toksične za reprodukciju na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008, dodijeljena ili moraju nositi oznaku upozorenja H340, H350, H350i, H360D ili H360F, zamjenjuju se, u što većoj mjeri i čim prije, manje štetnim tvarima ili pripravcima.”

(9)  Kako je utvrđeno u Direktivi o održivoj upotrebi 2009/128/EZ.

(10)  Zaključci Vijeća o sljedećim koracima za pretvaranju EU-a u regiju s najboljom praksom u borbi protiv antimikrobne otpornosti (2019/C 214/01).

(11)  U skladu s Metodološkim smjernicama o odredbama članka 6. stavka 3. i stavka 4. Direktive o staništima 92/43/EEZ.

---

PRILOG III.

Posebni uvjeti za usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost za mjere koje se odnose na proizvodnju električne i/ili toplinske energije s pomoću prirodnog plina, uključujući povezanu infrastrukturu za prijenos i distribuciju.

| — | Potpora mjerama koje se odnose na proizvodnju električne i/ili toplinske energije na bazi prirodnog plina iznimno se može pružiti na pojedinačnoj osnovi u državama članicama koje se suočavaju sa znatnim poteškoćama pri smanjivanju upotrebe izvora energije s visokim emisijama ugljika, pod uvjetom da ta potpora doprinosi ciljevima dekarbonizacije EU-a za 2030. i 2050. i ako vrijedi sljedeće:






  — | mjere se odnose na fleksibilnu, otpornu na buduće promjene i učinkovitu proizvodnju električne energije na plin ili kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije na plin, s emisijama stakleničkih plinova manjima od 250 gCO2e/kWh tijekom ekonomskog životnog vijeka postrojenja,
  ili |
| --- | --- | --- |

—

Potpora mjerama koje se odnose na proizvodnju električne i/ili toplinske energije na bazi prirodnog plina iznimno se može pružiti na pojedinačnoj osnovi u državama članicama koje se suočavaju sa znatnim poteškoćama pri smanjivanju upotrebe izvora energije s visokim emisijama ugljika, pod uvjetom da ta potpora doprinosi ciljevima dekarbonizacije EU-a za 2030. i 2050. i ako vrijedi sljedeće:

—

mjere se odnose na fleksibilnu, otpornu na buduće promjene i učinkovitu proizvodnju električne energije na plin ili kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije na plin, s emisijama stakleničkih plinova manjima od 250 gCO2e/kWh tijekom ekonomskog životnog vijeka postrojenja,

ili

| — | mjere se odnose na fleksibilnu, otpornu na buduće promjene i učinkovitu proizvodnju električne energije na plin ili kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije na plin, u okviru kojih je moguća uporaba plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika i:






  — | plan za oporavak i otpornost uključuje vjerodostojne planove ili obveze za povećanje uporabe plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika, i |
| --- | --- | --- |

—

mjere se odnose na fleksibilnu, otpornu na buduće promjene i učinkovitu proizvodnju električne energije na plin ili kombiniranu proizvodnju toplinske i električne energije na plin, u okviru kojih je moguća uporaba plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika i:

—

plan za oporavak i otpornost uključuje vjerodostojne planove ili obveze za povećanje uporabe plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika, i

| — | dovode do istodobnog zatvaranja postrojenja za proizvodnju električne i/ili toplinske energije sa znatno većim emisijama ugljika (npr. na ugljen, lignit ili naftu) s barem jednakim kapacitetom, a posljedica je znatno smanjenje emisija stakleničkih plinova, i |
| --- | --- |

—

dovode do istodobnog zatvaranja postrojenja za proizvodnju električne i/ili toplinske energije sa znatno većim emisijama ugljika (npr. na ugljen, lignit ili naftu) s barem jednakim kapacitetom, a posljedica je znatno smanjenje emisija stakleničkih plinova, i

| — | predmetna država članica može dokazati konkretno kretanje prema povećanju udjela obnovljivih izvora energije radi ostvarenja cilja za obnovljive izvore energije za 2030., i |
| --- | --- |

—

predmetna država članica može dokazati konkretno kretanje prema povećanju udjela obnovljivih izvora energije radi ostvarenja cilja za obnovljive izvore energije za 2030., i

| — | plan za oporavak i otpornost uključuje konkretne reforme i ulaganja za povećanje udjela obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

—

plan za oporavak i otpornost uključuje konkretne reforme i ulaganja za povećanje udjela obnovljivih izvora energije.

| — | Potpora za mjere koje se odnose na postrojenja za proizvodnju na bazi prirodnog plina u sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja može se iznimno dodijeliti ako postrojenje ispunjava zahtjeve za sustave „učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja” (kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU) i ispunjava uvjete za proizvodnju toplinske/električne energije na bazi prirodnog plina kako je opisano u prvoj točki ovog Priloga. |
| --- | --- |

—

Potpora za mjere koje se odnose na postrojenja za proizvodnju na bazi prirodnog plina u sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja može se iznimno dodijeliti ako postrojenje ispunjava zahtjeve za sustave „učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja” (kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU) i ispunjava uvjete za proizvodnju toplinske/električne energije na bazi prirodnog plina kako je opisano u prvoj točki ovog Priloga.

| — | Potpora za mjere koje se odnose na mreže centraliziranoga grijanja i hlađenja koje dobivaju toplinu/hlađenje iz postrojenja u kojima se upotrebljava prirodni plin može se iznimno dodijeliti ako vrijedi sljedeće:






  — | dio su sustava „učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja” (kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU), pri čemu se toplina/hlađenje dobivaju iz postojećih postrojenja koja ispunjavaju uvjete za proizvodnju toplinske/električne energije na bazi prirodnog plina kako je opisano u prvoj točki;
  ili |
| --- | --- | --- |

—

Potpora za mjere koje se odnose na mreže centraliziranoga grijanja i hlađenja koje dobivaju toplinu/hlađenje iz postrojenja u kojima se upotrebljava prirodni plin može se iznimno dodijeliti ako vrijedi sljedeće:

—

dio su sustava „učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja” (kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU), pri čemu se toplina/hlađenje dobivaju iz postojećih postrojenja koja ispunjavaju uvjete za proizvodnju toplinske/električne energije na bazi prirodnog plina kako je opisano u prvoj točki;

ili

| — | ulaganja u postrojenje za proizvodnju toplinske/električne energije počinju u roku od tri godine od modernizacije mreže, usmjerena su na stvaranje učinkovitog sustava (kako je definiran u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU) i ispunjavaju uvjete za proizvodnju toplinske/električne energije na bazi prirodnog plina kako je opisano u prvoj točki. |
| --- | --- |

—

ulaganja u postrojenje za proizvodnju toplinske/električne energije počinju u roku od tri godine od modernizacije mreže, usmjerena su na stvaranje učinkovitog sustava (kako je definiran u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU) i ispunjavaju uvjete za proizvodnju toplinske/električne energije na bazi prirodnog plina kako je opisano u prvoj točki.

| — | Potpora za mjere koje se odnose na infrastrukturu za prijenos i distribuciju plinovitih goriva moguća je ako se u okviru tih mjera u trenutku izgradnje omogućuje transport (i/ili skladištenje) plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

—

Potpora za mjere koje se odnose na infrastrukturu za prijenos i distribuciju plinovitih goriva moguća je ako se u okviru tih mjera u trenutku izgradnje omogućuje transport (i/ili skladištenje) plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika.

| — | Potpora za mjere koje se odnose na kotlove i sustave grijanja na prirodni plin (i pripadajuću infrastrukturu za distribuciju) može se iznimno dodijeliti, ovisno o slučaju, ako za njih vrijedi sljedeće:






  — | u skladu su s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1369 o okviru za označivanje energetske učinkovitosti (1) ili se ugrađuju u zgrade koje su uključene u širi program energetske učinkovitosti ili obnove zgrada, u skladu s dugoročnim strategijama obnove u okviru Direktive o energetskim svojstvima zgrada, i dovode do znatnog poboljšanja energetske učinkovitosti, i |
| --- | --- | --- |

—

Potpora za mjere koje se odnose na kotlove i sustave grijanja na prirodni plin (i pripadajuću infrastrukturu za distribuciju) može se iznimno dodijeliti, ovisno o slučaju, ako za njih vrijedi sljedeće:

—

u skladu su s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1369 o okviru za označivanje energetske učinkovitosti (1) ili se ugrađuju u zgrade koje su uključene u širi program energetske učinkovitosti ili obnove zgrada, u skladu s dugoročnim strategijama obnove u okviru Direktive o energetskim svojstvima zgrada, i dovode do znatnog poboljšanja energetske učinkovitosti, i

| — | dovode do znatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova, i |
| --- | --- |

—

dovode do znatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova, i

| — | dovode do znatnog unapređenja okoliša (osobito zbog smanjenja onečišćenja) i javnog zdravlja, posebno na područjima na kojima su EU-ovi pragovi za kvalitetu zraka utvrđeni Direktivom 2008/50/EU premašeni ili bi mogli biti premašeni, npr. pri zamjeni sustava grijanja i kotlova na bazi ugljena ili loživog ulja. |
| --- | --- |

—

dovode do znatnog unapređenja okoliša (osobito zbog smanjenja onečišćenja) i javnog zdravlja, posebno na područjima na kojima su EU-ovi pragovi za kvalitetu zraka utvrđeni Direktivom 2008/50/EU premašeni ili bi mogli biti premašeni, npr. pri zamjeni sustava grijanja i kotlova na bazi ugljena ili loživog ulja.

---

(1)  Člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1369 o okviru za označivanje energetske učinkovitosti propisuje se da „poticaji koje daju države članice moraju biti usmjereni na dva najviša znatno popunjena razreda energetske učinkovitosti, ili na više razrede utvrđene u delegiranom aktu. Kad je riječ o proizvodima za grijanje prostora i vode, proizvodi na fosilna goriva obično nisu u tim razredima, uz moguću iznimku proizvoda za mikrokogeneraciju na plin.

---

PRILOG IV.

Razrađeni primjeri načina provedbe ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

U ovom se odjeljku navode razrađeni primjeri hipotetskih mjera i opći elementi koji bi mogli biti dio ocjene usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete, u kojima su primijenjena dva koraka iz kontrolnog popisa opisana u odjeljku 3. Ti se primjeri navode ne dovodeći u pitanje opseg detalja ili sadržaja koji su potrebni u opisu mjere i stvarnoj ocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete koja se provodi u okviru planova za oporavak i otpornost. Ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete koja će u konačnici biti potrebna ovisi o vrsti i obilježjima svake mjere i ne može se iscrpno obuhvatiti za potrebe ovog dokumenta.

Primjer 1.: Mjere energetske učinkovitosti u postojećim zgradama, uključujući zamjenu sustava grijanja i hlađenja

Opis mjere

Ulaganja u opsežan program energetske obnove zgrada koja dovode do znatnog poboljšanja energetske učinkovitosti i cilj im je obnova postojećih stambenih zgrada s pomoću niza mjera energetske učinkovitosti, uključujući izolaciju, učinkovite prozore, zamjenu sustava grijanja i hlađenja, zelene krovove i ugradnju opreme za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (npr. solarne fotonaponske ploče).

Dio 1. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | X | | |
| Prilagodba klimatskim promjenama | X | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Nisu utvrđeni rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i nestašicom vode jer se ne ugrađuje vodna armatura ni instalacije za korištenje vode. |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | X | | |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | X | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Program obnove zgrada ne odnosi se na zgrade smještene na osjetljivim područjima sa stajališta biološke raznolikosti ili u blizini tih područja (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete uvrštene na popis svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja bioraznolikosti te druga zaštićena područja). |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

X

Prilagodba klimatskim promjenama

X

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Nisu utvrđeni rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i nestašicom vode jer se ne ugrađuje vodna armatura ni instalacije za korištenje vode.

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

X

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

X

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Program obnove zgrada ne odnosi se na zgrade smještene na osjetljivim područjima sa stajališta biološke raznolikosti ili u blizini tih područja (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete uvrštene na popis svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja bioraznolikosti te druga zaštićena područja).

Dio 2. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova? | X | Mjera je prihvatljiva za područje intervencije 025 iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost s 40-postotnim koeficijentom za ciljeve u području klimatskih promjena.
  Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova s obzirom na sljedeće:






  — | zgrada nije namijenjena za aktivnosti ekstrakcije, skladištenja, prijevoza ili proizvodnje fosilnih goriva, |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova?

X

Mjera je prihvatljiva za područje intervencije 025 iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost s 40-postotnim koeficijentom za ciljeve u području klimatskih promjena.

Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova s obzirom na sljedeće:

—

zgrada nije namijenjena za aktivnosti ekstrakcije, skladištenja, prijevoza ili proizvodnje fosilnih goriva,

| — | program obnove ima potencijal za smanjenje potrošnje energije i povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do znatnog poboljšanja energetskih svojstava predmetnih zgrada i smanjilo emisiju stakleničkih plinova (vidjeti specifikacije mjere na stranici X. u planu za oporavak i otpornost i specifikacije navedene u sljedećoj točki). Time će se pridonijeti ostvarenju nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti na godišnjoj osnovi, utvrđenog u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU) i doprinosima Pariškom klimatskom sporazumu utvrđenima na nacionalnoj razini, |
| --- | --- |

—

program obnove ima potencijal za smanjenje potrošnje energije i povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do znatnog poboljšanja energetskih svojstava predmetnih zgrada i smanjilo emisiju stakleničkih plinova (vidjeti specifikacije mjere na stranici X. u planu za oporavak i otpornost i specifikacije navedene u sljedećoj točki). Time će se pridonijeti ostvarenju nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti na godišnjoj osnovi, utvrđenog u skladu s Direktivom o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU) i doprinosima Pariškom klimatskom sporazumu utvrđenima na nacionalnoj razini,

| — | ta će mjera dovesti do znatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova, odnosno procijenjenih XX kt emisija stakleničkih plinova godišnje, što odgovara vrijednosti od X % emisija stakleničkih plinova iz stambenog sektora na nacionalnoj razini (vidjeti analizu na stranici X. u planu za oporavak i otpornost), |
| --- | --- |

—

ta će mjera dovesti do znatnog smanjenja emisija stakleničkih plinova, odnosno procijenjenih XX kt emisija stakleničkih plinova godišnje, što odgovara vrijednosti od X % emisija stakleničkih plinova iz stambenog sektora na nacionalnoj razini (vidjeti analizu na stranici X. u planu za oporavak i otpornost),

| — | program obnove uključivat će, među ostalim, zamjenu sustava grijanja na ugljen/loživo ulje plinskim kondenzacijskim kotlovima:






  — | ti kotlovi odgovaraju razredu A, koji je niži od dva najviša znatno popunjena razreda energetske učinkovitosti u toj državi članici. Razmatrana su učinkovitija alternativna rješenja s nižim emisijama ugljika (posebno toplinske crpke razreda A++ i A+), ali zbog arhitekture zgrada obuhvaćenih programom ne mogu se ugraditi zajedničke toplinske crpke, a plinski kondenzacijski kotlovi razreda A najbolja su tehnološki izvediva alternativa, |
| --- | --- | --- |

—

program obnove uključivat će, među ostalim, zamjenu sustava grijanja na ugljen/loživo ulje plinskim kondenzacijskim kotlovima:

—

ti kotlovi odgovaraju razredu A, koji je niži od dva najviša znatno popunjena razreda energetske učinkovitosti u toj državi članici. Razmatrana su učinkovitija alternativna rješenja s nižim emisijama ugljika (posebno toplinske crpke razreda A++ i A+), ali zbog arhitekture zgrada obuhvaćenih programom ne mogu se ugraditi zajedničke toplinske crpke, a plinski kondenzacijski kotlovi razreda A najbolja su tehnološki izvediva alternativa,

| — | osim toga, ulaganja u plinske kondenzacijske kotlove dio su šireg programa energetske obnove zgrada, u skladu s dugoročnim strategijama obnove u okviru Direktive o energetskim svojstvima zgrada, i dovode do znatnog poboljšanja energetske učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

osim toga, ulaganja u plinske kondenzacijske kotlove dio su šireg programa energetske obnove zgrada, u skladu s dugoročnim strategijama obnove u okviru Direktive o energetskim svojstvima zgrada, i dovode do znatnog poboljšanja energetske učinkovitosti,

| — | uz ugradnju takvih kotlova, mjera uključuje i postavljanje solarnih fotonaponskih ploča u okviru obnove tih zgrada, |
| --- | --- |

—

uz ugradnju takvih kotlova, mjera uključuje i postavljanje solarnih fotonaponskih ploča u okviru obnove tih zgrada,

| — | kako se u cijeloj državi članici ne bi otežalo uvođenje niskougljičnih alternativa, posebno toplinskih crpki, reforma X te komponente (vidjeti stranicu Y u planu za oporavak i otpornost) dovest će do revizije relativnih cijena goriva. |
| --- | --- |

—

kako se u cijeloj državi članici ne bi otežalo uvođenje niskougljičnih alternativa, posebno toplinskih crpki, reforma X te komponente (vidjeti stranicu Y u planu za oporavak i otpornost) dovest će do revizije relativnih cijena goriva.

Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu?

X

U okviru analize izloženosti koja obuhvaća trenutačnu i buduću klimu procijenjeni su fizički klimatski rizici koji bi mogli biti značajni za tu mjeru i utvrđeno je da će zgrade u ciljanoj klimatskoj zoni biti izložene toplinskim valovima. Mjerom se od gospodarskih subjekata zahtijeva da osiguraju optimizaciju tehničkih sustava zgrada u obnovljenim zgradama kako bi se korisnicima osigurala toplinska ugodnost čak i na tim ekstremnim temperaturama. Stoga nema dokaza o znatnim negativnim izravnim i primarnim neizravnim učincima mjere na taj okolišni cilj tijekom njezina cijelog životnog ciklusa.

Prelazak na kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje: očekuje li se da će mjera:

| i. | dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili |
| --- | --- |

i.

dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili

| ii. | dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili |
| --- | --- |

ii.

dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili

| iii. | uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo? |
| --- | --- |

iii.

uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo?

X

Mjerom se od gospodarskih subjekata koji provode obnovu zgrada zahtijeva da osiguraju da se najmanje 70 % (masenog udjela) neopasnog građevinskog otpada i otpada od rušenja (osim prirodnog materijala iz kategorije 17 05 04 Europskog popisa otpada utvrđenog Odlukom 2000/532/EZ) nastalog na gradilištu pripremi za ponovnu uporabu, recikliranje i druge postupke oporabe materijala, uključujući postupke nasipavanja u kojima se otpad koristi kao zamjena za druge materijale, u skladu s hijerarhijom otpada i Protokolom EU-a za gospodarenje građevinskim otpadom i otpadom od rušenja.

Mjera uključuje tehničke specifikacije za opremu za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora koja se može ugraditi i one se odnose na njezinu trajnost te mogućnost popravka i recikliranja, kako je navedeno na stranici X. u planu za oporavak i otpornost. Konkretno, subjekti će ograničiti stvaranje otpada u postupcima povezanima s gradnjom i rušenjem u skladu s Protokolom EU-a za gospodarenje građevinskim otpadom i otpadom od rušenja. Projektiranjem zgrada i tehnikama izgradnje poduprijet će se kružnost te će se posebno dokazati, s obzirom na normu ISO 20887 ili druge norme za procjenu mogućnosti rastavljanja ili prilagodljivosti zgrada, da su osmišljene da budu resursno učinkovitije, prilagodljive, fleksibilne i rastavljive kako bi se omogućila ponovna uporaba i recikliranje.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju?

X

Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju s obzirom na sljedeće:

| — | zamjena sustava grijanja na bazi loživog ulja dovest će do znatnih smanjenja emisija u zrak i posljedičnog poboljšanja javnog zdravlja na području na kojem su EU-ovi pragovi za kvalitetu zraka utvrđeni Direktivom 2008/50/EU premašeni ili će vjerojatno biti premašeni, |
| --- | --- |

—

zamjena sustava grijanja na bazi loživog ulja dovest će do znatnih smanjenja emisija u zrak i posljedičnog poboljšanja javnog zdravlja na području na kojem su EU-ovi pragovi za kvalitetu zraka utvrđeni Direktivom 2008/50/EU premašeni ili će vjerojatno biti premašeni,

| — | kako je opisano u obrazloženju cilja ublažavanja klimatskih promjena, alternativna rješenja s manjim učinkom uzeta su u obzir, ali nisu tehnološki izvediva u kontekstu ovog programa. Nadalje, očekivani prosječni životni vijek kotlova koji se ugrađuju je 12 godina, |
| --- | --- |

—

kako je opisano u obrazloženju cilja ublažavanja klimatskih promjena, alternativna rješenja s manjim učinkom uzeta su u obzir, ali nisu tehnološki izvediva u kontekstu ovog programa. Nadalje, očekivani prosječni životni vijek kotlova koji se ugrađuju je 12 godina,

| — | subjekti koji provode obnovu dužni su osigurati da sastavni dijelovi zgrade i materijali koji se upotrebljavaju u obnovi zgrade ne sadržavaju azbest ni posebno zabrinjavajuće tvari kako su utvrđene na temelju popisa tvari koje podliježu autorizaciji iz Priloga XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006, |
| --- | --- |

—

subjekti koji provode obnovu dužni su osigurati da sastavni dijelovi zgrade i materijali koji se upotrebljavaju u obnovi zgrade ne sadržavaju azbest ni posebno zabrinjavajuće tvari kako su utvrđene na temelju popisa tvari koje podliježu autorizaciji iz Priloga XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006,

| — | subjekti koji provode obnovu dužni su osigurati da sastavni dijelovi zgrade i materijali koji se upotrebljavaju u obnovi zgrade, a koji mogu doći u dodir s korisnicima, ispuštaju manje od 0,06 mg formaldehida po m3 materijala ili komponente i manje od 0,001 mg karcinogenih hlapljivih organskih spojeva kategorije 1A i 1B po m3 materijala ili komponente, i to na temelju ispitivanja u skladu s normom CEN/TS 16516 i ISO 16000-3 ili drugim usporedivim standardiziranim uvjetima ispitivanja i metodama utvrđivanja, |
| --- | --- |

—

subjekti koji provode obnovu dužni su osigurati da sastavni dijelovi zgrade i materijali koji se upotrebljavaju u obnovi zgrade, a koji mogu doći u dodir s korisnicima, ispuštaju manje od 0,06 mg formaldehida po m3 materijala ili komponente i manje od 0,001 mg karcinogenih hlapljivih organskih spojeva kategorije 1A i 1B po m3 materijala ili komponente, i to na temelju ispitivanja u skladu s normom CEN/TS 16516 i ISO 16000-3 ili drugim usporedivim standardiziranim uvjetima ispitivanja i metodama utvrđivanja,

| — | poduzet će se mjere za smanjenje emisija buke, prašine i onečišćujućih tvari tijekom radova obnove, kako je opisano na stranici X. u planu za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

—

poduzet će se mjere za smanjenje emisija buke, prašine i onečišćujućih tvari tijekom radova obnove, kako je opisano na stranici X. u planu za oporavak i otpornost.

Primjer 2.: Gospodarenje otpadom (obrada građevinskog otpada i otpada od rušenja)

Opis mjere

Ova je mjera ulaganje u izgradnju postrojenja za recikliranje građevinskog otpada i otpada od rušenja. Konkretnije, riječ je o postrojenjima za razvrstavanje i obradu odvojeno prikupljenih, neopasnih i krutih tokova otpada, uključujući onaj iz komponente za obnovu zgrada plana za oporavak i otpornost. U postrojenjima se recikliraju neopasni i kruti otpad u sekundarne sirovine primjenom postupka mehaničke preobrazbe. Cilj je mjere pretvoriti više od 50 % mase obrađenog odvojeno prikupljenog, neopasnog i krutog otpada u sekundarne sirovine koje su prikladne za zamjenu primarnih građevinskih materijala.

Dio 1. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | | X | Mjera je prihvatljiva za područje intervencije 045a iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost sa 100-postotnim koeficijentom za ciljeve u području klimatskih promjena jer su tehničke specifikacije potpore postrojenjima za recikliranje uvjetovane postizanjem stope konverzije od 50 %. Zbog cilja mjere i prirode područja intervencije doprinos cilju ublažavanja klimatskih promjena je izravan. |
| Prilagodba klimatskim promjenama | X | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Nisu utvrđeni rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i nestašicom vode. U skladu s Direktivom 2011/92/EU u fazi analitičkog pregleda u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju značajni učinci. Ako se građevinski otpad i otpad od rušenja skladište prije obrade, morat će biti prekriveni i morat će se kontrolirati infiltracija vode na lokaciji kako bi se izbjeglo ispiranje onečišćujućih tvari iz obrađenog otpada u lokalni vodonosnik u slučaju kiše. |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | | X | Mjera je prihvatljiva za područje intervencije 045a iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost sa 100-postotnim koeficijentom za okolišne ciljeve jer su tehničke specifikacije potpore postrojenjima za recikliranje uvjetovane postizanjem stope konverzije od 50 %. Zbog cilja mjere i prirode područja intervencije doprinos cilju kružnog gospodarstva je izravan. Mjera je u skladu s [nacionalnim/regionalnim/lokalnim] planom gospodarenja otpadom. |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. U skladu s Direktivom 2011/92/EU u fazi analitičkog pregleda u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju znatni učinci zbog mjera poduzetih za smanjenje emisija buke, prašine i onečišćujućih tvari u okviru izgradnje postrojenja za recikliranje i njegovih aktivnosti (razvrstavanje i obrada otpada). U postrojenjima koja se podupiru mjerom primjenjuju se najbolje raspoložive tehnike opisane u referentnom dokumentu o najboljim raspoloživim tehnikama za sektor obrade otpada. Mjere poduzete za smanjenje emisija buke, prašine i onečišćujućih tvari tijekom građevinskih radova opisane su na stranici X. u planu za oporavak i otpornost. |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Operacija se ne provodi na osjetljivim područjima sa stajališta biološke raznolikosti ili u blizini tih područja (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete uvrštene na popis svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja bioraznolikosti te druga zaštićena područja). U skladu s direktivama 2011/92/EU i 92/43/EEZ u fazi analitičkog pregleda u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju značajni učinci. |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

X

Mjera je prihvatljiva za područje intervencije 045a iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost sa 100-postotnim koeficijentom za ciljeve u području klimatskih promjena jer su tehničke specifikacije potpore postrojenjima za recikliranje uvjetovane postizanjem stope konverzije od 50 %. Zbog cilja mjere i prirode područja intervencije doprinos cilju ublažavanja klimatskih promjena je izravan.

Prilagodba klimatskim promjenama

X

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Nisu utvrđeni rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i nestašicom vode. U skladu s Direktivom 2011/92/EU u fazi analitičkog pregleda u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju značajni učinci. Ako se građevinski otpad i otpad od rušenja skladište prije obrade, morat će biti prekriveni i morat će se kontrolirati infiltracija vode na lokaciji kako bi se izbjeglo ispiranje onečišćujućih tvari iz obrađenog otpada u lokalni vodonosnik u slučaju kiše.

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

X

Mjera je prihvatljiva za područje intervencije 045a iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost sa 100-postotnim koeficijentom za okolišne ciljeve jer su tehničke specifikacije potpore postrojenjima za recikliranje uvjetovane postizanjem stope konverzije od 50 %. Zbog cilja mjere i prirode područja intervencije doprinos cilju kružnog gospodarstva je izravan. Mjera je u skladu s [nacionalnim/regionalnim/lokalnim] planom gospodarenja otpadom.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. U skladu s Direktivom 2011/92/EU u fazi analitičkog pregleda u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju znatni učinci zbog mjera poduzetih za smanjenje emisija buke, prašine i onečišćujućih tvari u okviru izgradnje postrojenja za recikliranje i njegovih aktivnosti (razvrstavanje i obrada otpada). U postrojenjima koja se podupiru mjerom primjenjuju se najbolje raspoložive tehnike opisane u referentnom dokumentu o najboljim raspoloživim tehnikama za sektor obrade otpada. Mjere poduzete za smanjenje emisija buke, prašine i onečišćujućih tvari tijekom građevinskih radova opisane su na stranici X. u planu za oporavak i otpornost.

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Operacija se ne provodi na osjetljivim područjima sa stajališta biološke raznolikosti ili u blizini tih područja (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete uvrštene na popis svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja bioraznolikosti te druga zaštićena područja). U skladu s direktivama 2011/92/EU i 92/43/EEZ u fazi analitičkog pregleda u okviru postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju značajni učinci.

Dio 2. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu? | X | Budući da se mjera odnosi na dva postrojenja koja se grade u blizini poplavnih područja i da je očekivani životni vijek postrojenja dulji od 10 godina, provedena je pouzdana procjena klimatskog rizika i osjetljivosti na temelju najmodernijih klimatskih predviđanja u visokoj rezoluciji za velik broj budućih scenarija u skladu s očekivanim životnim vijekom postrojenja. Zaključci procjene uključeni su u strukturu mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).
  Osim toga, mjerom se utvrđuje obveza gospodarskih subjekata da izrade plan provedbe rješenja za prilagodbu kako bi se smanjili materijalni fizički klimatski rizici za postrojenja za recikliranje materijala (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). Obveza podrazumijeva da rješenja za prilagodbu ne utječu negativno na rad na prilagodbi ili otpornost na fizičke klimatske rizike drugih ljudi, prirode, imovine i drugih gospodarskih aktivnosti te da su u skladu s lokalnim, sektorskim, regionalnim ili nacionalnim naporima za prilagodbu. |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu?

X

Budući da se mjera odnosi na dva postrojenja koja se grade u blizini poplavnih područja i da je očekivani životni vijek postrojenja dulji od 10 godina, provedena je pouzdana procjena klimatskog rizika i osjetljivosti na temelju najmodernijih klimatskih predviđanja u visokoj rezoluciji za velik broj budućih scenarija u skladu s očekivanim životnim vijekom postrojenja. Zaključci procjene uključeni su u strukturu mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Osim toga, mjerom se utvrđuje obveza gospodarskih subjekata da izrade plan provedbe rješenja za prilagodbu kako bi se smanjili materijalni fizički klimatski rizici za postrojenja za recikliranje materijala (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). Obveza podrazumijeva da rješenja za prilagodbu ne utječu negativno na rad na prilagodbi ili otpornost na fizičke klimatske rizike drugih ljudi, prirode, imovine i drugih gospodarskih aktivnosti te da su u skladu s lokalnim, sektorskim, regionalnim ili nacionalnim naporima za prilagodbu.

Primjer 3.: Postrojenje za spaljivanje otpada (primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete)

Opis mjere

Mjera se sastoji od ulaganja za potporu izgradnji novih spalionica otpada kako bi se povećao postojeći kapacitet u zemlji. Cilj je mjere smanjiti odlaganje neopasnog krutog komunalnog otpada na odlagališta i proizvesti energiju spaljivanjem otpada (energetska oporaba).

Dio 1. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | X | | |
| Prilagodba klimatskim promjenama | X | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | | X | U ovom konkretnom slučaju aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv utjecaj na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Postoje dokazi da mjera neće dovesti do rizika od uništavanja okoliša povezanih s očuvanjem kvalitete vode i nestašicom vode u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ). U skladu s Direktivom 2011/92/EU, u fazi analitičkog pregleda postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju značajni učinci. |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | X | | |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | X | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | X | | |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

X

Prilagodba klimatskim promjenama

X

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

X

U ovom konkretnom slučaju aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv utjecaj na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Postoje dokazi da mjera neće dovesti do rizika od uništavanja okoliša povezanih s očuvanjem kvalitete vode i nestašicom vode u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ). U skladu s Direktivom 2011/92/EU, u fazi analitičkog pregleda postupka procjene utjecaja na okoliš zaključeno je da se ne očekuju značajni učinci.

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

X

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

X

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

X

Dio 2. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova? | X | Cilj je postrojenja koja se podupiru mjerom smanjiti emisije CO2 fosilnog podrijetla na najmanju moguću mjeru. To se postiže spaljivanjem isključivo biomase (a ne fosilnog materijala). To je potkrijepljeno (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost) i uključeno u relevantne ciljeve povezane s komponentom Y.
  Uspostavljen je plan praćenja istjecanja emisija stakleničkih plinova u svim postrojenjima, posebno iz otpada pohranjenog za obradu, što je vidljivo u strukturi mjere na stranici X. plana za oporavak i otpornost. |
| Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu? | X | Budući da se mjera odnosi na tri spalionice otpada na područjima podložnima odronu tla s očekivanim životnim vijekom postrojenja od 25 do 30 godina, provedena je temeljita procjena klimatskog rizika i osjetljivosti na temelju najmodernijih klimatskih projekcija u visokoj rezoluciji za velik broj budućih scenarija u skladu s očekivanim životnim vijekom postrojenja. Zaključci procjene uključeni su u strukturu mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).
  Osim toga, mjerom se utvrđuje obveza gospodarskih subjekata da izrade plan provedbe rješenja za prilagodbu kako bi se smanjili materijalni fizički klimatski rizici za spalionice otpada (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). Obveza podrazumijeva da rješenja za prilagodbu ne utječu negativno na rad na prilagodbi ili otpornost na fizičke klimatske rizike drugih ljudi, prirode, imovine i drugih gospodarskih aktivnosti te da su u skladu s lokalnim, sektorskim, regionalnim ili nacionalnim naporima za prilagodbu. |
| Prelazak na kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje: očekuje li se da će mjera:






  i. | dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova?

X

Cilj je postrojenja koja se podupiru mjerom smanjiti emisije CO2 fosilnog podrijetla na najmanju moguću mjeru. To se postiže spaljivanjem isključivo biomase (a ne fosilnog materijala). To je potkrijepljeno (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost) i uključeno u relevantne ciljeve povezane s komponentom Y.

Uspostavljen je plan praćenja istjecanja emisija stakleničkih plinova u svim postrojenjima, posebno iz otpada pohranjenog za obradu, što je vidljivo u strukturi mjere na stranici X. plana za oporavak i otpornost.

Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu?

X

Budući da se mjera odnosi na tri spalionice otpada na područjima podložnima odronu tla s očekivanim životnim vijekom postrojenja od 25 do 30 godina, provedena je temeljita procjena klimatskog rizika i osjetljivosti na temelju najmodernijih klimatskih projekcija u visokoj rezoluciji za velik broj budućih scenarija u skladu s očekivanim životnim vijekom postrojenja. Zaključci procjene uključeni su u strukturu mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Osim toga, mjerom se utvrđuje obveza gospodarskih subjekata da izrade plan provedbe rješenja za prilagodbu kako bi se smanjili materijalni fizički klimatski rizici za spalionice otpada (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). Obveza podrazumijeva da rješenja za prilagodbu ne utječu negativno na rad na prilagodbi ili otpornost na fizičke klimatske rizike drugih ljudi, prirode, imovine i drugih gospodarskih aktivnosti te da su u skladu s lokalnim, sektorskim, regionalnim ili nacionalnim naporima za prilagodbu.

Prelazak na kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje: očekuje li se da će mjera:

i.

dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili

| ii. | dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili |
| --- | --- |

ii.

dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili

| iii. | uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo? |
| --- | --- |

iii.

uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo?

Primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

Iako je cilj te mjere preusmjeriti, među ostalim, zapaljivi otpad koji se ne može reciklirati s odlagališta, Komisija bi vjerojatno smatrala da se tom mjerom razvija ili „dovodi do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, uz iznimku spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati” iz sljedećih razloga.

Izgradnja novih spalionica otpada radi povećanja postojećeg kapaciteta za spaljivanje u zemlji dovodi do znatnog povećanja spaljivanja otpada koji nije obuhvaćen kategorijom opasnog otpada koji se ne može reciklirati. Stoga se time izravno krši članak 17. stavak 1. točka (d) podtočka ii. („Bitna šteta za okolišne ciljeve”) Uredbe o taksonomiji.

Mjerom se otežava razvoj i primjena dostupnih alternativnih rješenja s malim učinkom koja imaju veću okolišnu učinkovitost (npr. ponovna uporaba, recikliranje) i mogla bi dovesti do vezanosti o imovini s velikim učinkom, uzimajući u obzir njezin životni vijek i kapacitet. Znatne količine neopasnog otpada (koji se može reciklirati i koji se ne može reciklirati, bez razlike) mogle bi se upotrebljavati kao ulazni materijal, čime se u pogledu otpada koji se može reciklirati otežava obrada na višoj razini hijerarhije otpada, uključujući recikliranje. Time bi se ugrozilo ostvarivanje ciljeva za recikliranje na nacionalnoj/regionalnoj razini i nacionalnog/regionalnog/lokalnog plana gospodarenja otpadom donesenog u skladu s izmijenjenom Okvirnom direktivom o otpadu.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju?

X

Mjerom se propisuje da postrojenja koja se njome podupiru moraju primjenjivati najbolje raspoložive tehnike utvrđene u zaključcima o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i) za spaljivanje otpada (Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2010). To je osigurano strukturom mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Postrojenja koja se podupiru mjerom dobila su odgovarajuću okolišnu dozvolu te provode ublažavanje i praćenje učinaka na okoliš, na temelju mjera za smanjenje i kontrolu razine buke, prašine i drugih onečišćujućih tvari tijekom gradnje, održavanja i rada (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava: očekuje li se da će mjera biti:

| i. | u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustavâ; ili |
| --- | --- |

i.

u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustavâ; ili

| ii. | štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju? |
| --- | --- |

ii.

štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju?

X

Provedena je procjena utjecaja na okoliš ili pregled u skladu s Direktivom 2011/92/EU te se provode/provest će se potrebne mjere ublažavanja za zaštitu okoliša koje se odražavaju u ključnim etapama i ciljevima mjere X u komponenti Y (vidjeti stranicu X u planu za oporavak i otpornost).

Spalionice neće biti smještene na osjetljivim područjima sa stajališta biološke raznolikosti ili u blizini tih područja (uključujući mrežu zaštićenih područja Natura 2000, lokalitete uvrštene na popis svjetske baštine UNESCO-a i ključna područja bioraznolikosti te druga zaštićena područja).

Primjer 4.: Prometna infrastruktura (ceste)

Opis mjere

Ta bi se mjera sastojala od ulaganja u dvije podmjere:

| — | izgradnja nove autoceste, koja je dio osnovne mreže TEN-T, čiji je cilj i. bolje povezivanje udaljene regije države članice s ostatkom zemlje i ii. poboljšanje sigurnosti na cestama, |
| --- | --- |

—

izgradnja nove autoceste, koja je dio osnovne mreže TEN-T, čiji je cilj i. bolje povezivanje udaljene regije države članice s ostatkom zemlje i ii. poboljšanje sigurnosti na cestama,

| — | izgradnja stanica za električno punjenje (jedna stanica za punjenje na deset vozila) i za punjenje vodikom (jedna svakih X km) duž nove autoceste. |
| --- | --- |

—

izgradnja stanica za električno punjenje (jedna stanica za punjenje na deset vozila) i za punjenje vodikom (jedna svakih X km) duž nove autoceste.

Dio 1. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | Izgradnja nove autoceste | X | | |
| Izgradnja infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom | | X | Ta podmjera prihvatljiva je za područje intervencije 077 iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost uz 100-postotni koeficijent za ciljeve u području klimatskih promjena.
  Osim toga, infrastrukturom za električno punjenje i punjenje vodikom (koja će se temeljiti na zelenom vodiku koji se proizvodi elektrolizatorima) promiče se elektrifikacija te se kao takva može smatrati nužnim ulaganjem koje će omogućiti prelazak na učinkovito klimatski neutralno gospodarstvo. Obrazloženje i dokazi o povećanju kapaciteta proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na nacionalnoj razini navedeni su u komponenti X, na stranicama Y.–Z. u planu za oporavak i otpornost. |
| Prilagodba klimatskim promjenama | X | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | X | | |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | X | | |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | X | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | X | | |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

Izgradnja nove autoceste

X

Izgradnja infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom

X

Ta podmjera prihvatljiva je za područje intervencije 077 iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost uz 100-postotni koeficijent za ciljeve u području klimatskih promjena.

Osim toga, infrastrukturom za električno punjenje i punjenje vodikom (koja će se temeljiti na zelenom vodiku koji se proizvodi elektrolizatorima) promiče se elektrifikacija te se kao takva može smatrati nužnim ulaganjem koje će omogućiti prelazak na učinkovito klimatski neutralno gospodarstvo. Obrazloženje i dokazi o povećanju kapaciteta proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na nacionalnoj razini navedeni su u komponenti X, na stranicama Y.–Z. u planu za oporavak i otpornost.

Prilagodba klimatskim promjenama

X

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

X

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

X

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

X

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

X

Dio 2. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova? | X | (Samo u pogledu podmjere za izgradnju nove autoceste:)

  Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova jer je nova autocesta dio sveobuhvatnog prometnog plana  (1) čiji je cilj dekarbonizacija prometa u skladu s klimatskim ciljevima za 2030. i 2050. Konkretno, to je omogućeno sljedećim pratećim mjerama:






  — | povezivanje ulaganja u ceste s infrastrukturom za električno punjenje i punjenje vodikom, |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova?

X

(Samo u pogledu podmjere za izgradnju nove autoceste:)

Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova jer je nova autocesta dio sveobuhvatnog prometnog plana  (1) čiji je cilj dekarbonizacija prometa u skladu s klimatskim ciljevima za 2030. i 2050. Konkretno, to je omogućeno sljedećim pratećim mjerama:

—

povezivanje ulaganja u ceste s infrastrukturom za električno punjenje i punjenje vodikom,

| — | reforma X (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se uvodi naplata cestarine za tu cestu i druge, |
| --- | --- |

—

reforma X (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se uvodi naplata cestarine za tu cestu i druge,

| — | reforma Y (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se povećava oporezivanje konvencionalnih goriva, |
| --- | --- |

—

reforma Y (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se povećava oporezivanje konvencionalnih goriva,

| — | reforma Z (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se potiče kupnja vozilâ s nultim emisijama, |
| --- | --- |

—

reforma Z (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se potiče kupnja vozilâ s nultim emisijama,

| — | i mjere XX i XY (stranice Y.–Z.) te komponente, kojima se podupire prelazak na željeznički prijevoz i/ili prijevoz unutarnjim plovnim putovima. |
| --- | --- |

—

i mjere XX i XY (stranice Y.–Z.) te komponente, kojima se podupire prelazak na željeznički prijevoz i/ili prijevoz unutarnjim plovnim putovima.

Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu?

X

Budući da se mjera odnosi na izgradnju ceste i povezane infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom na području koje je podložno toplinskom stresu i varijabilnosti temperature i da je očekivani životni vijek imovine dulji od 10 godina, provedena je procjena klimatskog rizika i osjetljivosti na temelju klimatskih predviđanja za velik broj budućih scenarija u skladu s očekivanim životnim vijekom postrojenja. Konkretno, provedena je analiza rizika od poplave i utvrđena su dva segmenta u kojima je potrebno provesti posebno rješenje za prilagodbu. Posebna pozornost posvećena je osjetljivim elementima kao što su mostovi i tuneli. Zaključci procjene uključeni su u strukturu mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Osim toga, mjerom se utvrđuje obveza gospodarskih subjekata da izrade plan provedbe rješenja za smanjenje materijalnih fizičkih klimatskih rizika za ceste i povezanu infrastrukturu za punjenje i opskrbu gorivom (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). Obveza podrazumijeva da rješenja za prilagodbu ne utječu negativno na rad na prilagodbi ili otpornost na fizičke klimatske rizike drugih ljudi, prirode, imovine i drugih gospodarskih aktivnosti te da su u skladu s lokalnim, sektorskim, regionalnim ili nacionalnim naporima za prilagodbu.

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa: očekuje li se da će mjera biti štetna:

| i. | za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda; ili |
| --- | --- |

i.

za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda; ili

| ii. | za dobro stanje okoliša morskih voda? |
| --- | --- |

ii.

za dobro stanje okoliša morskih voda?

X

Provedena je procjena utjecaja na okoliš za izgradnju ceste i postavljanje povezane infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom u skladu s Direktivom 2011/92/EU. Provest će se potrebne mjere ublažavanja za zaštitu okoliša, što je vidljivo u strukturi mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). Procjena utjecaja na okoliš uključuje procjenu utjecaja na vode u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, a utvrđeni rizici uzeti su u obzir pri osmišljavanju mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Rizici od uništavanja okoliša povezani s očuvanjem kvalitete vode i izbjegavanjem nestašice vode utvrđuju se i rješavaju u skladu sa zahtjevima iz Direktive 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i s pomoću plana upravljanja riječnim slivovima izrađenog za potencijalno zahvaćena vodna tijela uz savjetovanje s relevantnim dionicima (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Prelazak na kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje: očekuje li se da će mjera:

| i. | dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili |
| --- | --- |

i.

dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili

| ii. | dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili |
| --- | --- |

ii.

dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili

| iii. | uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo? |
| --- | --- |

iii.

uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo?

X

Mjerom se od subjekata koji provode gradnju cesta zahtijeva da osiguraju da se najmanje 70 % (masenog udjela) neopasnog građevinskog otpada i otpada od rušenja koji nastane na gradilištu pri izgradnji ceste i povezane infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom (osim prirodnog materijala iz kategorije 17 05 04 Europskog popisa otpada utvrđenog Odlukom Komisije 2000/532/EZ) pripremi za ponovnu uporabu, recikliranje i druge postupke oporabe materijala, uključujući postupke nasipavanja u kojima se otpad koristi kao zamjena za druge materijale, u skladu s hijerarhijom otpada i Protokolom EU-a za gospodarenje građevinskim otpadom i otpadom od rušenja.

Subjekti će ograničiti stvaranje otpada tijekom gradnje, u skladu s Protokolom EU-a za gospodarenje građevinskim otpadom i otpadom od rušenja te uzimajući u obzir najbolje raspoložive tehnike, i omogućit će ponovnu uporabu i visokokvalitetno recikliranje selektivnim uklanjanjem materijala upotrebom dostupnih sustava sortiranja građevinskog otpada.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju?

X

Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak jer je dio sveobuhvatnog prometnog plana te je u skladu s nacionalnim programom kontrole onečišćenja zraka. Konkretno, to je omogućeno sljedećim pratećim mjerama:

| — | povezivanje ulaganja u ceste s infrastrukturom za električno punjenje i punjenje vodikom, |
| --- | --- |

—

povezivanje ulaganja u ceste s infrastrukturom za električno punjenje i punjenje vodikom,

| — | reforma X (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se uvodi naplata cestarine za tu cestu i druge, |
| --- | --- |

—

reforma X (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se uvodi naplata cestarine za tu cestu i druge,

| — | reforma Y (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se povećava oporezivanje konvencionalnih goriva, |
| --- | --- |

—

reforma Y (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se povećava oporezivanje konvencionalnih goriva,

| — | reforma Z (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se potiče kupnja vozilâ s nultim emisijama, |
| --- | --- |

—

reforma Z (stranice Y.–Z.) te komponente, kojom se potiče kupnja vozilâ s nultim emisijama,

| — | i mjere XX i XY (stranice Y.–Z.) te komponente, kojima se podupire prelazak na željeznički prijevoz i/ili prijevoz unutarnjim plovnim putevima. |
| --- | --- |

—

i mjere XX i XY (stranice Y.–Z.) te komponente, kojima se podupire prelazak na željeznički prijevoz i/ili prijevoz unutarnjim plovnim putevima.

Osim toga, buka i vibracije uzrokovane upotrebom cesta i povezane infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom smanjit će se uvođenjem zidnih prepreka koje su u skladu s Direktivom 2002/49/EZ.

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava: očekuje li se da će mjera biti:

| (i) | u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustavâ; ili |
| --- | --- |

(i)

u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustavâ; ili

| (ii) | štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju? |
| --- | --- |

(ii)

štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju?

X

Provedena je procjena utjecaja na okoliš za izgradnju ceste i postavljanje povezane infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom u skladu s Direktivom 2011/92/EU i Direktivom 92/43/EEZ. Potrebne mjere ublažavanja za smanjenje fragmentacije i degradacije zemljišta, posebno zeleni koridori i druge mjere za povezanosti staništa, te relevantne zaštićene životinjske vrste navedene u Prilogu IV. Direktive 92/43/EEZ, temelje se na utvrđenim ciljevima očuvanja i provedene su, što se odražava u strukturi mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Primjer 5.: Program poticaja za zamjenu starih vozila (primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete)

Opis mjere

Ta je mjera program poticaja za zamjenu automobila s motorom s unutarnjim izgaranjem koji se trenutačno upotrebljavaju učinkovitijim vozilima koja također koriste unutarnje izgaranje (npr. dizela ili benzina). Poticaj je u obliku jedinstvenog iznosa bespovratnih sredstava po rashodovanom i nabavljenom automobilu, ali može imati i sofisticiraniji oblik (porezni odbitak).

Cilj je mjere zamijeniti starija vozila koja više onečišćuju s novijim vozilima koja manje onečišćuju okoliš. Za potrebe ovog primjera pretpostavlja se da taj program zahtijeva samo prijelaz na novu generaciju proizvoda (na primjer, sljedeća razina normi Euro) u okviru iste tehnologije.

Dio 1. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | X | | |
| Prilagodba klimatskim promjenama | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | X | | |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | X | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

X

Prilagodba klimatskim promjenama

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa.

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa.

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

X

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

X

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa.

Dio 2. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova? | Primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete | Iz automobila s unutarnjim izgaranjem nastaje CO2 (i emisije čestica, NO, hlapljivi organski spojevi i razni drugi opasni onečišćivači zraka, uključujući benzen). Kad je riječ o ublažavanju klimatskih promjena, kupnjom novih automobila (koji bi zamijenili stare) smanjile bi se emisije, ali ostale bi znatne emisije stakleničkih plinova (prosječne emisije CO2 izmjerene u laboratorijskim ispitivanjima novih osobnih automobila registriranih u EU-u i Islandu 2018. iznosile su 120,8 grama CO2 po kilometru) .
  Komisija će vjerojatno odbaciti i argument da se ulaganjem ne krši načelo nenanošenja bitne štete jer su dizelska ili benzinska vozila nove generacije najbolja dostupna alternativa u tom sektoru. Električni automobili bolja su alternativa s većom ekološkom učinkovitošću (tj. nižim razinama emisija tijekom životnog ciklusa) u tom sektoru u pogledu ublažavanja klimatskih promjena.
  Stoga je vjerojatno da će Komisija smatrati da bi taj program gospodarenja otpadom bitno štetio ublažavanju klimatskih promjena. |
| Kružno gospodarstvo i gospodarenje otpadom: očekuje li se da će mjera:






  i. | dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Ublažavanje klimatskih promjena: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnih emisija stakleničkih plinova?

Primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

Iz automobila s unutarnjim izgaranjem nastaje CO2 (i emisije čestica, NO, hlapljivi organski spojevi i razni drugi opasni onečišćivači zraka, uključujući benzen). Kad je riječ o ublažavanju klimatskih promjena, kupnjom novih automobila (koji bi zamijenili stare) smanjile bi se emisije, ali ostale bi znatne emisije stakleničkih plinova (prosječne emisije CO2 izmjerene u laboratorijskim ispitivanjima novih osobnih automobila registriranih u EU-u i Islandu 2018. iznosile su 120,8 grama CO2 po kilometru) .

Komisija će vjerojatno odbaciti i argument da se ulaganjem ne krši načelo nenanošenja bitne štete jer su dizelska ili benzinska vozila nove generacije najbolja dostupna alternativa u tom sektoru. Električni automobili bolja su alternativa s većom ekološkom učinkovitošću (tj. nižim razinama emisija tijekom životnog ciklusa) u tom sektoru u pogledu ublažavanja klimatskih promjena.

Stoga je vjerojatno da će Komisija smatrati da bi taj program gospodarenja otpadom bitno štetio ublažavanju klimatskih promjena.

Kružno gospodarstvo i gospodarenje otpadom: očekuje li se da će mjera:

i.

dovesti do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada, osim spaljivanja opasnog otpada koji se ne može reciklirati; ili

| ii. | dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili |
| --- | --- |

ii.

dovesti do znatnih neučinkovitosti u izravnoj ili neizravnoj uporabi bilo kojeg prirodnog resursa u bilo kojoj fazi njegova životnog ciklusa koje nisu svedene na najmanju moguću mjeru odgovarajućim mjerama; ili

| iii. | uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo? |
| --- | --- |

iii.

uzrokovati bitnu i dugoročnu štetu okolišu u odnosu na kružno gospodarstvo?

X

Uspostavljene su mjere za gospodarenje otpadom u fazi uporabe (održavanje) i na kraju životnog vijeka voznog parka, među ostalim ponovnom uporabom i recikliranjem akumulatora i elektroničkih komponenti (posebno ključnih sirovina), u skladu s hijerarhijom otpada. Uračunati su učinci proizvodnje, a programom se neće poticati prijevremeno rashodovanje uporabnih vozila. Konkretno, u skladu s programom svaki rashodovani automobil mora se obraditi u ovlaštenom postrojenju za obradu u skladu s Direktivom o otpadnim vozilima (2000/53/EZ), što se dokazuje potvrdom koja je nužna za sudjelovanje u programu.

Osim toga, mjera je popraćena aktivnošću kojom se ovlaštena postrojenja za obradu potiču na prikupljanje dijelova radi krajnje ponovne uporabe i ponovne proizvodnje.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari (2) u zrak, vodu ili zemlju?

Primjer neusklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

Automobili s motorom s unutarnjim izgaranjem ispuštaju, među ostalim, ugljikov monoksid (CO), čestice (PM), dušikove okside (NOx) i neizgorene ugljikovodike (HC). S obzirom na tipične prakse i regulatorne zahtjeve u industriji
   (3)
  , Komisija vjerojatno neće smatrati da mjera ne dovodi do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak,
  iz razloga sličnih onima utvrđenima za ublažavanje klimatskih promjena.

Primjer 6.: Navodnjavanje zemljišta

Opis mjere

Mjerom se prvenstveno predviđaju ulaganja u postojeći sustav navodnjavanja koji se već koristi u regiji X radi primjene učinkovitijih metoda navodnjavanja i promicanja sigurne ponovne uporabe obnovljene vode. Cilj je nadoknaditi nestašicu vode u tlu uzrokovanu sušama i tako pridonijeti prilagodbi klimatskim promjenama, posebno u pogledu poljoprivrednih kultura. Mjera će biti popraćena promicanjem i podupiranjem održivih poljoprivrednih praksi, posebno održivijih i učinkovitijih sustava navodnjavanja i mjera prirodnog zadržavanja vode, prelaska na usjeve i prakse upravljanja s nižim potrebama za vodom te održivijih praksi gnojidbe.

Dio 1. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete | Da | Ne | Obrazloženje ako je odabrano „Ne” |
| --- | --- | --- | --- |
| Ublažavanje klimatskih promjena | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. To je zajamčeno jer će novi sustav/oprema biti energetski učinkoviti te neće doći do povećanja apsolutnih emisija stakleničkih plinova unatoč skromnom povećanju navodnjavanog područja i/ili zato što će električna energija za napajanje opreme biti dobivena iz energije vjetra ili sunca.
  Navodnjavanjem se neizravno može olakšati nastavak poljoprivrednih praksi kojima se ugrožava funkcija ponora ugljika u poljoprivrednim tlima ili ih se čak može pretvoriti u neto onečišćivače. Smislena promidžba i potpora za održive poljoprivredne prakse u okviru mjere upućuje da u tom području nema daljnjeg pogoršanja i trebale bi dovesti do poboljšanja. |
| Prilagodba klimatskim promjenama | X | | |
| Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa | X | | |
| Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje | | X | Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Mjera neće dovesti do znatnih neučinkovitosti u upotrebi resursa niti do povećanja stvaranja otpada. |
| Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje | X | | |
| Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ | X | | |

Navedite za koje je od sljedećih okolišnih ciljeva potrebna materijalna ocjena usklađenosti mjere s načelom nenanošenja bitne štete

Da

Ne

Obrazloženje ako je odabrano „Ne”

Ublažavanje klimatskih promjena

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. To je zajamčeno jer će novi sustav/oprema biti energetski učinkoviti te neće doći do povećanja apsolutnih emisija stakleničkih plinova unatoč skromnom povećanju navodnjavanog područja i/ili zato što će električna energija za napajanje opreme biti dobivena iz energije vjetra ili sunca.

Navodnjavanjem se neizravno može olakšati nastavak poljoprivrednih praksi kojima se ugrožava funkcija ponora ugljika u poljoprivrednim tlima ili ih se čak može pretvoriti u neto onečišćivače. Smislena promidžba i potpora za održive poljoprivredne prakse u okviru mjere upućuje da u tom području nema daljnjeg pogoršanja i trebale bi dovesti do poboljšanja.

Prilagodba klimatskim promjenama

X

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa

X

Kružno gospodarstvo, uključujući sprečavanje nastanka otpada i recikliranje

X

Aktivnost koja se podupire mjerom ima neznatan predvidiv učinak na taj okolišni cilj, uzimajući u obzir izravne i primarne neizravne učinke tijekom cijelog životnog ciklusa. Mjera neće dovesti do znatnih neučinkovitosti u upotrebi resursa niti do povećanja stvaranja otpada.

Sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka, vode ili zemlje

X

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ

X

Dio 2. kontrolnog popisa za ocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete

| Pitanja | Ne | Materijalno obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu? | X | Ne očekuje se da će mjera biti štetna za prilagodbu klimatskim promjenama iz sljedećih razloga:






  — | glavnim dijelom mjere u ograničenoj se mjeri pridonosi poboljšanju otpornosti na učinke klimatskih promjena u kratkoročnom razdoblju jer se njome poboljšava navodnjavanje bez povećanja zahvaćanja vode. Taj pozitivan doprinos moguć je samo ako je trenutačno i predviđeno stanje predmetnih vodnih tijela dobro (ili se prema pouzdanim predviđanjima ne očekuje pogoršanje na manje od dobrog stanja). Ako to ne bi bio slučaj, stopa zahvaćanja bila bi neodrživa, a ulaganje se ne bi smatralo mjerom prilagodbe klimatskim promjenama (te bi se smatralo graničnim slučajem mjere loše prilagodbe), čak i ako se ne pogorša početna situacija jer bi se time produžio životni vijek temeljno neodržive strukture. Mjera je u načelu prihvatljiva za područje intervencije 040 iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost uz 40-postotni koeficijent za ciljeve u području klimatskih promjena jer je to mjera za gospodarenje vodom čiji je cilj upravljanje nestašicom vode koju pogoršavaju rizici povezani s klimom, kao što su suše, |

Pitanja

Ne

Materijalno obrazloženje

Prilagodba klimatskim promjenama: očekuje li se da će mjera dovesti do povećanja štetnog učinka trenutačne ili očekivane buduće klime na samu mjeru ili na ljude, prirodu ili imovinu?

X

Ne očekuje se da će mjera biti štetna za prilagodbu klimatskim promjenama iz sljedećih razloga:

—

glavnim dijelom mjere u ograničenoj se mjeri pridonosi poboljšanju otpornosti na učinke klimatskih promjena u kratkoročnom razdoblju jer se njome poboljšava navodnjavanje bez povećanja zahvaćanja vode. Taj pozitivan doprinos moguć je samo ako je trenutačno i predviđeno stanje predmetnih vodnih tijela dobro (ili se prema pouzdanim predviđanjima ne očekuje pogoršanje na manje od dobrog stanja). Ako to ne bi bio slučaj, stopa zahvaćanja bila bi neodrživa, a ulaganje se ne bi smatralo mjerom prilagodbe klimatskim promjenama (te bi se smatralo graničnim slučajem mjere loše prilagodbe), čak i ako se ne pogorša početna situacija jer bi se time produžio životni vijek temeljno neodržive strukture. Mjera je u načelu prihvatljiva za područje intervencije 040 iz Priloga Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost uz 40-postotni koeficijent za ciljeve u području klimatskih promjena jer je to mjera za gospodarenje vodom čiji je cilj upravljanje nestašicom vode koju pogoršavaju rizici povezani s klimom, kao što su suše,

| — | za razliku od toga, promicanje održivih poljoprivrednih praksi i mjera za prirodno zadržavanje vode uklopilo bi se u područje intervencije 037, čime bi se izravno podupirao cilj prilagodbe klimatskim promjenama. Da bi cijela mjera bila svrstana u područje intervencije 037, trebalo bi prevladavati ili biti dovoljno uvjerljivo veličinom, opsegom i detaljnošću. |
| --- | --- |

—

za razliku od toga, promicanje održivih poljoprivrednih praksi i mjera za prirodno zadržavanje vode uklopilo bi se u područje intervencije 037, čime bi se izravno podupirao cilj prilagodbe klimatskim promjenama. Da bi cijela mjera bila svrstana u područje intervencije 037, trebalo bi prevladavati ili biti dovoljno uvjerljivo veličinom, opsegom i detaljnošću.

Održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa: očekuje li se da će mjera biti štetna:

| (i) | za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda; ili |
| --- | --- |

(i)

za dobro stanje ili dobar ekološki potencijal vodnih tijela, među ostalim površinskih i podzemnih voda; ili

| (ii) | za dobro stanje okoliša morskih voda? |
| --- | --- |

(ii)

za dobro stanje okoliša morskih voda?

X

Ne očekuje se da će mjera biti štetna za održivu uporabu i zaštitu vodnih i morskih resursa. Mjera je usmjerena na poboljšanje održive uporabe vodnih resursa, posebno kroz sljedeće:

| — | podupiranje poljoprivrednika u prelasku na usjeve i prakse upravljanja s manjim potrebama za vodom; podupiranje poljoprivrednika u provedbi mjera kojima se povećava sposobnost zadržavanja vode u tlu i pohrana vode na razini poljoprivrednog gospodarstva, |
| --- | --- |

—

podupiranje poljoprivrednika u prelasku na usjeve i prakse upravljanja s manjim potrebama za vodom; podupiranje poljoprivrednika u provedbi mjera kojima se povećava sposobnost zadržavanja vode u tlu i pohrana vode na razini poljoprivrednog gospodarstva,

| — | uvođenje sustava navodnjavanja kojim se omogućuje ponovna uporaba vode u skladu s Okvirnom direktivom o vodama i koji ne dovodi do povećanja zahvaćanja vode. Mjera će uključivati ulaganja u infrastrukture kako bi se omogućila sigurna ponovna uporaba obnovljene vode za poljoprivredne potrebe. Tim će se ulaganjem omogućiti upotreba pročišćenih komunalnih otpadnih voda za navodnjavanje obližnjih polja s usjevima i priprema za primjenu nove Uredbe o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (EU/2020/741), |
| --- | --- |

—

uvođenje sustava navodnjavanja kojim se omogućuje ponovna uporaba vode u skladu s Okvirnom direktivom o vodama i koji ne dovodi do povećanja zahvaćanja vode. Mjera će uključivati ulaganja u infrastrukture kako bi se omogućila sigurna ponovna uporaba obnovljene vode za poljoprivredne potrebe. Tim će se ulaganjem omogućiti upotreba pročišćenih komunalnih otpadnih voda za navodnjavanje obližnjih polja s usjevima i priprema za primjenu nove Uredbe o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (EU/2020/741),

| — | ulaganje u održivije i učinkovitije sustave navodnjavanja koji zahtijevaju manje vode, kao što je lokalizirano navodnjavanje. To će istodobno dovesti do manjeg istjecanja hranjivih tvari u podzemne vode, kao i u okolna vodna tijela na kopnu, |
| --- | --- |

—

ulaganje u održivije i učinkovitije sustave navodnjavanja koji zahtijevaju manje vode, kao što je lokalizirano navodnjavanje. To će istodobno dovesti do manjeg istjecanja hranjivih tvari u podzemne vode, kao i u okolna vodna tijela na kopnu,

| — | ako aktivnost uključuje zahvaćanje vode, nadležno tijelo izdalo je dozvolu za zahvaćanje vode kojom se utvrđuju uvjeti za izbjegavanje pogoršanja i osigurava da predmetna vodna tijela postignu dobro količinsko stanje (u slučaju podzemnih voda) ili dobro ekološko stanje ili potencijal (u slučaju površinskih voda) najkasnije do 2027., u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama 2000/60/EZ, |
| --- | --- |

—

ako aktivnost uključuje zahvaćanje vode, nadležno tijelo izdalo je dozvolu za zahvaćanje vode kojom se utvrđuju uvjeti za izbjegavanje pogoršanja i osigurava da predmetna vodna tijela postignu dobro količinsko stanje (u slučaju podzemnih voda) ili dobro ekološko stanje ili potencijal (u slučaju površinskih voda) najkasnije do 2027., u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama 2000/60/EZ,

| — | provedena je procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš te su sve potrebne mjere za ublažavanje utvrđene i ugrađene u strukturu predmetne mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost). |
| --- | --- |

—

provedena je procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš te su sve potrebne mjere za ublažavanje utvrđene i ugrađene u strukturu predmetne mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost).

Sprečavanje i kontrola onečišćenja: očekuje li se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju?

X

Ne očekuje se da će mjera dovesti do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju s obzirom na sljedeće:

| — | upotreba opreme koja iznimno učinkovito koristi energiju ili one koja se napaja iz obnovljivih izvora energije, |
| --- | --- |

—

upotreba opreme koja iznimno učinkovito koristi energiju ili one koja se napaja iz obnovljivih izvora energije,

| — | uvođenjem učinkovitijih sustava navodnjavanja (kako je prethodno objašnjeno) smanjit će se otjecanje hranjivih tvari iz poljoprivrede, |
| --- | --- |

—

uvođenjem učinkovitijih sustava navodnjavanja (kako je prethodno objašnjeno) smanjit će se otjecanje hranjivih tvari iz poljoprivrede,

| — | podupiranjem poljoprivrednika u prelasku na usjeve i prakse upravljanja s manjim potrebama za vodom i povećanjem dostupnosti vode na razini poljoprivrednoga gospodarstva, za navodnjavanje će se upotrebljavati manje vode, |
| --- | --- |

—

podupiranjem poljoprivrednika u prelasku na usjeve i prakse upravljanja s manjim potrebama za vodom i povećanjem dostupnosti vode na razini poljoprivrednoga gospodarstva, za navodnjavanje će se upotrebljavati manje vode,

| — | podupirat će se održive poljoprivredne prakse za koje će se trošiti manje pesticida, što će dovesti do manjeg onečišćenja vode i tla. |
| --- | --- |

—

podupirat će se održive poljoprivredne prakse za koje će se trošiti manje pesticida, što će dovesti do manjeg onečišćenja vode i tla.

Zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ: očekuje li se da će mjera biti:

| i. | u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustavâ; ili |
| --- | --- |

i.

u znatnoj mjeri štetna za dobro stanje i otpornost ekosustavâ; ili

| ii. | štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju? |
| --- | --- |

ii.

štetna za stanje očuvanosti staništa i vrsta, među ostalim onih od interesa za Uniju?

X

Mjera neće imati štetne učinke na bioraznolikost i ekosustave iz sljedećih razloga:

| — | projekti navodnjavanja obuhvaćeni ovom mjerom ne nalaze se na zaštićenim područjima ili neće imati negativne učinke na takva područja s obzirom na ciljeve očuvanja. Svako uznemiravanje vrsta ili negativan utjecaj na staništa izvan tih područja tijekom faze izgradnje i u fazi rada izbjegavat će se poduzimanjem mjera za sprečavanje i ublažavanje, koje su ugrađene u strukturu predmetne mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost), |
| --- | --- |

—

projekti navodnjavanja obuhvaćeni ovom mjerom ne nalaze se na zaštićenim područjima ili neće imati negativne učinke na takva područja s obzirom na ciljeve očuvanja. Svako uznemiravanje vrsta ili negativan utjecaj na staništa izvan tih područja tijekom faze izgradnje i u fazi rada izbjegavat će se poduzimanjem mjera za sprečavanje i ublažavanje, koje su ugrađene u strukturu predmetne mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost),

| — | provedena je procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš te su sve potrebne mjere za ublažavanje utvrđene i ugrađene u strukturu predmetne mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost), |
| --- | --- |

—

provedena je procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš te su sve potrebne mjere za ublažavanje utvrđene i ugrađene u strukturu predmetne mjere (vidjeti stranicu X. u planu za oporavak i otpornost),

| — | u skladu je sa zahtjevima Direktive o staništima i Direktive o pticama; provedena je procjena iz članka 6. stavka 3. Direktive o staništima (u ovom konkretnom slučaju integrirana u postupak procjene utjecaja na okoliš) kojom su isključeni znatni učinci na područja mreže Natura 2000, |
| --- | --- |

—

u skladu je sa zahtjevima Direktive o staništima i Direktive o pticama; provedena je procjena iz članka 6. stavka 3. Direktive o staništima (u ovom konkretnom slučaju integrirana u postupak procjene utjecaja na okoliš) kojom su isključeni znatni učinci na područja mreže Natura 2000,

| — | zbog podupiranja održivih poljoprivrednih praksi koristit će se manje pesticida, čime će se ublažiti negativan učinak na biološku raznolikost (kukci, ptice, život u tlu), a može uključivati i veću raznolikost usjeva, čime se isto tako podupire biološka raznolikost. |
| --- | --- |

—

zbog podupiranja održivih poljoprivrednih praksi koristit će se manje pesticida, čime će se ublažiti negativan učinak na biološku raznolikost (kukci, ptice, život u tlu), a može uključivati i veću raznolikost usjeva, čime se isto tako podupire biološka raznolikost.

---

(1)  Ili, ako nema sveobuhvatnog održivog prometnog plana, posebna analiza troškova i koristi provedena na razini projekta pokazuje da sam projekt dovodi do smanjenja / ne dovodi do povećanja emisija stakleničkih plinova tijekom svojeg životnog ciklusa.

(2)  Onečišćujuća tvar znači tvar, vibracija, toplina, buka, svjetlost ili drugi kontaminanti prisutni u zraku, vodi ili zemlji koji mogu biti štetni za ljudsko zdravlje ili okoliš.

(3)  Sastav varira u benzinskim i dizelskim motorima. Uredbom (EZ) br. 715/2007 utvrđuju se granične vrijednosti emisija Euro 5 i Euro 6 za automobile u pogledu reguliranih onečišćujućih tvari, posebice dušikovih oksida (NOx, tj. kombiniranih emisija NO i NO2), od 80 mg/km.

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/31

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 58/02)

Dana 12. veljače 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10142. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10142. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/32

---

Tečajna lista eura (1)

17. veljače 2021.

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2060 |
| JPY | japanski jen | 127,94 |
| DKK | danska kruna | 7,4368 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86960 |
| SEK | švedska kruna | 10,0413 |
| CHF | švicarski franak | 1,0806 |
| ISK | islandska kruna | 155,80 |
| NOK | norveška kruna | 10,2113 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,883 |
| HUF | mađarska forinta | 359,03 |
| PLN | poljski zlot | 4,5012 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8750 |
| TRY | turska lira | 8,4348 |
| AUD | australski dolar | 1,5573 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5304 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,3493 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6786 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6028 |
| KRW | južnokorejski von | 1 334,77 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,8247 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7886 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5705 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 959,38 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8702 |
| PHP | filipinski pezo | 58,433 |
| RUB | ruski rubalj | 89,0524 |
| THB | tajlandski baht | 36,168 |
| BRL | brazilski real | 6,4771 |
| MXN | meksički pezo | 24,4836 |
| INR | indijska rupija | 87,7940 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2060

JPY

japanski jen

127,94

DKK

danska kruna

7,4368

GBP

funta sterlinga

0,86960

SEK

švedska kruna

10,0413

CHF

švicarski franak

1,0806

ISK

islandska kruna

155,80

NOK

norveška kruna

10,2113

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,883

HUF

mađarska forinta

359,03

PLN

poljski zlot

4,5012

RON

rumunjski novi leu

4,8750

TRY

turska lira

8,4348

AUD

australski dolar

1,5573

CAD

kanadski dolar

1,5304

HKD

hongkonški dolar

9,3493

NZD

novozelandski dolar

1,6786

SGD

singapurski dolar

1,6028

KRW

južnokorejski von

1 334,77

ZAR

južnoafrički rand

17,8247

CNY

kineski renminbi-juan

7,7886

HRK

hrvatska kuna

7,5705

IDR

indonezijska rupija

16 959,38

MYR

malezijski ringit

4,8702

PHP

filipinski pezo

58,433

RUB

ruski rubalj

89,0524

THB

tajlandski baht

36,168

BRL

brazilski real

6,4771

MXN

meksički pezo

24,4836

INR

indijska rupija

87,7940

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/33

---

ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI

PROSJEČNI TROŠKOVI DAVANJA U NARAVI

(2021/C 58/04)

PROSJEČNI TROŠKOVI DAVANJA U NARAVI – 2018.

Primjena članka 64. Uredbe (EZ) br. 987/2009 (1)

| I. | Iznosi koje treba nadoknaditi za davanja u naravi koja su 2018. dobili članovi obitelji koji ne borave u istoj državi članici kao osigurana osoba, kako je navedeno u članku 17. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (2), odredit će se na temelju sljedećih prosječnih troškova: | Dobna skupina | Godišnje | Neto mjesečno
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cipar | mlađi od 20 godina | 363,31 EUR | 24,22 EUR |
| 20 – 64 godine | 368,17 EUR | 24,54 EUR |
| 65 godina i više | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR |
| Švedska | mlađi od 20 godina | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK |
| 20 – 64 godine | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK |
| 65 godina i više | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK |

I.

Dobna skupina

Godišnje

Neto mjesečno

x = 0,20

Cipar

mlađi od 20 godina

363,31 EUR

24,22 EUR

20 – 64 godine

368,17 EUR

24,54 EUR

65 godina i više

1 534,74 EUR

102,32 EUR

Švedska

mlađi od 20 godina

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

20 – 64 godine

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

65 godina i više

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

| II. | Iznosi koje treba nadoknaditi za davanja u naravi koja su 2018. dobili umirovljenici i članovi njihovih obitelji, kako je predviđeno člankom 24. stavkom 1. te člancima 25. i 26. Uredbe (EZ) br. 883/2004, odredit će se na temelju sljedećih prosječnih troškova: | Dobna skupina | Godišnje | Neto mjesečno x = 0,20 | Neto mjesečno
  x=0,15 (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cipar | mlađi od 20 godina | 363,31 EUR | 24,22 EUR | 25,73 EUR |
| 20 – 64 godine | 368,17 EUR | 24,54 EUR | 26,08 EUR |
| 65 godina i više | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR | 108,71 EUR |
| Švedska | mlađi od 20 godina | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK | 1 066,19 SEK |
| 20 – 64 godine | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK | 1 545,83 SEK |
| 65 godina i više | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK | 4 713,70 SEK |

II.

Dobna skupina

Godišnje

Neto mjesečno x = 0,20

Neto mjesečno

x=0,15 (3)

Cipar

mlađi od 20 godina

363,31 EUR

24,22 EUR

25,73 EUR

20 – 64 godine

368,17 EUR

24,54 EUR

26,08 EUR

65 godina i više

1 534,74 EUR

102,32 EUR

108,71 EUR

Švedska

mlađi od 20 godina

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

1 066,19 SEK

20 – 64 godine

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

1 545,83 SEK

65 godina i više

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

4 713,70 SEK

PROSJEČNI TROŠKOVI DAVANJA U NARAVI – 2019.

Primjena članka 64. Uredbe (EZ) br. 987/2009

| I. | Iznosi koje treba nadoknaditi za davanja u naravi koja su 2019. dobili članovi obitelji koji ne borave u istoj državi članici kao osigurana osoba, kako je navedeno u članku 17. Uredbe (EZ) br. 883/2004, odredit će se na temelju sljedećih prosječnih troškova: | Dobna skupina | Godišnje | Neto mjesečno
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Španjolska | mlađi od 20 godina | 582,28 EUR | 38,82 EUR |
| 20 – 64 godine | 888,20 EUR | 59,21 EUR |
| 65 godina i više | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR |

I.

Dobna skupina

Godišnje

Neto mjesečno

x = 0,20

Španjolska

mlađi od 20 godina

582,28 EUR

38,82 EUR

20 – 64 godine

888,20 EUR

59,21 EUR

65 godina i više

4 696,52 EUR

313,10 EUR

| II. | Iznosi koje treba nadoknaditi za davanja u naravi koja su 2019. dobili umirovljenici i članovi njihovih obitelji, kako je predviđeno člankom 24. stavkom 1. te člancima 25. i 26. Uredbe (EZ) br. 883/2004, odredit će se na temelju sljedećih prosječnih troškova: | Dobna skupina | Godišnje | Neto mjesečno x = 0,20 | Neto mjesečno
  x = 0,15 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španjolska | mlađi od 20 godina | 582,28 EUR | 38,82 EUR | 41,24 EUR |
| 20 – 64 godine | 888,20 EUR | 59,21 EUR | 62,91 EUR |
| 65 godina i više | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR | 332,67 EUR |

II.

Dobna skupina

Godišnje

Neto mjesečno x = 0,20

Neto mjesečno

x = 0,15 (4)

Španjolska

mlađi od 20 godina

582,28 EUR

38,82 EUR

41,24 EUR

20 – 64 godine

888,20 EUR

59,21 EUR

62,91 EUR

65 godina i više

4 696,52 EUR

313,10 EUR

332,67 EUR

---

(1)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

(2)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(3)  Mjesečni fiksni iznos smanjuje se za 15 % (X = 0,15) za umirovljenike i članove njihovih obitelji ako nadležna država članica nije navedena u Prilogu IV. osnovne Uredbe (članak 64. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 987/2009).

(4)  Mjesečni fiksni iznos smanjuje se za 15 % (X = 0,15) za umirovljenike i članove njihovih obitelji ako nadležna država članica nije navedena u Prilogu IV. osnovne Uredbe (članak 64. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 987/2009).

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/35

---

Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (1)

(2021/C 58/05)

Objavljivanje popisa graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (2) temelji se na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 39. Zakonika o schengenskim granicama.

Osim u Službenom listu, ažurirani su podaci dostupni na internetskim stranicama Glavne uprave za migracije i unutarnje poslove.

POPIS GRANIČNIH PRIJELAZA

NJEMAČKA

Izmjena podataka objavljenih u SL C 43, 4.2.2019., str. 2.

Luke na Sjevernom moru

| (1) | Baltrum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bensersiel |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Borkum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Brake |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Büsum |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Buxtehude |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Bremen |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Elsfleth |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Emden |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Glückstadt |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Greetsiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Großensiel |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Hamburg |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Herbrum |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Helgoland |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Hooksiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Horumersiel |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Husum |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Juist |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Langeoog |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Leer |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Lemwerder |
| --- | --- |

(30)

| (31) | List/Sylt |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Norddeich |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Nordenham |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Norderney |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Otterndorf |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Papenburg |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Stade |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Stadersand |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Varel |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Wangerooge |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Wedel |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Weener |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(47)

Baltičke luke

| (1) | Eckernförde |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt (lučki objekti njemačke mornarice) |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostock (spoj luke Warnemünde i dubokomorske luke Rostock) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERHAFF

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Zračne luke, aerodromi, zračna pristaništa

U SAVEZNOJ ZEMLJI BADEN-WÜRTTEMBERGU

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Zračna luka Baden Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BAVARSKOJ

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lechfeld |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(12)

| (13) | München „Franz Joseph Strauß” |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Neuburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nürnberg |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Roth |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(18)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BERLINU

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BRANDENBURGU

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt” |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI BREMENU

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

U SAVEZNOJ ZEMLJI HAMBURGU

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

U SAVEZNOJ ZEMLJI HESSENU

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt na Majni |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

U SAVEZNOJ ZEMLJI MECKLENBURG-VORPOMMERNU

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI DONJOJ SASKOJ

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Jever |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Norderney |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nordholz |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wangerooge |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wunstorf |
| --- | --- |

(20)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SJEVERNOJ RAJNI-VESTFALIJI

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

U SAVEZNOJ ZEMLJI PORAJNJU-FALAČKOJ

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (US-Air Base) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (US-Air Base) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SAARLANDU

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SASKOJ

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SASKOJ-ANHALTU

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

U SAVEZNOJ ZEMLJI SCHLESWIG-HOLSTEINU

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

U SAVEZNOJ ZEMLJI TIRINGIJI

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

LITVA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 126, 18.4.2015., str. 10.

LITVA – BJELARUS

Kopnene granice

| (1) | Kena – Gudagojis (željeznički) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Stasylos – Benekainys (željeznički) |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lavoriškės – Kotlovka |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Medininkai – Kamenyj Log |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Šalčininkai – Benekainys |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Raigardas – Privalka |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Švendubrė – Privalka (riječni) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Tverečius – Vidžiai |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Šumskas – Loša |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Željeznički kolodvor Vilnius (željeznički) |
| --- | --- |

(10)

Malogranični promet

| (1) | Adutiškis – Moldevičiai |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Papelekis – Lentupis |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Norviliškės – Pickūnai |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Krakūnai – Geranainys |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Eišiškės – Dotiškės |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rakai – Petiulevcai |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Latežeris – Pariečė |
| --- | --- |

(7)

LITVA – RUSKA FEDERACIJA

Kopnene granice

| (1) | Jurbarkas – Sovetsk (riječni) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kybartai – Černyševskoje |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kybartai – Nesterov (željeznički) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Nida – Morskoje |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Nida – Rybačyj (riječni) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rambynas – Dubki |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Pagėgiai – Sovetsk (željeznički) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Panemunė – Sovetsk |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ramoniškiai – Pograničnyj* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Rusnė – Sovetsk (riječni) |
| --- | --- |

(10)

| * | Otvoren samo za državljane Republike Litve i Ruske Federacije prema Sporazumu od 24. veljače 1995. između vlada Republike Litve i Ruske Federacije o graničnim prijelazima između Republike Litve i Ruske Federacije (članak 1. stavak 1. podstavak 1.2. točka (d)). |
| --- | --- |

*

Morske granice

| (1) | Državna pomorska luka Klaipėda (granični prijelazi Molas, Pilis i Malkų įlanka) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Naftni terminal Būtingė |
| --- | --- |

(2)

Zračne granice

| (1) | Zračna luka Vilnius |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Zračna luka Kaunas |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Zračna luka Palanga |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zračna luka Zokniai |
| --- | --- |

(4)

MAĐARSKA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 341, 16.10.2015., str. 19.

MAĐARSKA – HRVATSKA

Kopnene granice

| (1) | Barcs – Terezino Polje |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Beremend – Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Berzence – Gola |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Drávaszabolcs – Donji Miholjac |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Drávaszabolcs (riječni, na zahtjev) * |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Gyékényes – Koprivnica (željeznički) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Letenye – Goričan I |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Letenye – Goričan II (autocesta) |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Magyarboly – Beli Manastir (željeznički) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mohács (riječni) |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Murakeresztúr – Kotoriba (željeznički) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Udvar – Dubosevica |
| --- | --- |

(12)

MAĐARSKA – SRBIJA

Kopnene granice

| (1) | Ásotthalom – Bački Vinograd* |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bácsalmás – Bajmok* |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hercegszántó – Bački Breg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kelebia – Subotica (željeznički) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mohács (riječni) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Röszke – Horgoš (Horgos) (cestovni) (za vozila u međunarodnom prometu kojima je zabranjeno prometovanje po autocesti te za pješake i bicikliste) * |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Röszke – Horgoš (autocesta) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Röszke – Horgoš (željeznički) |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Szeged (riječni)* |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Tiszasziget – Đjala (Gyála) * |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Tompa – Kelebija |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kübekháza – Rabe* |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Bácsszentgyörgy – Rastina* |
| --- | --- |

(13)

MAĐARSKA – RUMUNJSKA

Kopnene granice

| (1) | Ágerdőmajor (Tiborszállás) – Carei (željeznički) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ártánd – Borş |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Battonya – Turnu |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Biharkeresztes – Episcopia Bihorului (željeznički) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Csanádpalota – Nădlac (autocesta) |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Csengersima – Petea |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Gyula – Vărşand |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kiszombor – Cenad |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Kötegyán – Salonta (željeznički) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Létavértes – Sǎcuieni** |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lőkösháza – Curtici (željeznički) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Méhkerék – Salonta |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nagylak – Nădlac (cestovni) |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai (željeznički) |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nyírábrány – Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Vállaj – Urziceni |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Nagykereki – Borș II. (autocesta) |
| --- | --- |

(17)

MAĐARSKA – UKRAJINA

Kopnene granice

| (1) | Barabás – Kosino* |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Beregsurány – Luzhanka |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eperjeske – Salovka (željeznički) |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lónya – Dzvinkove*** |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Tiszabecs – Vylok |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Záhony – Čop (željeznički) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Záhony – Čop |
| --- | --- |

(7)

Zračne granice

Međunarodne zračne luke

| (1) | Budimpešta – Međunarodna zračna luka Liszt Ferenc |
| --- | --- |

(1)

Budimpešta – Međunarodna zračna luka Liszt Ferenc

| (2) | Debrecen |
| --- | --- |

(2)

Debrecen

| (3) | Sármellék |
| --- | --- |

(3)

Sármellék

Male međunarodne zračne luke (na zahtjev):

| (1) | Békéscsaba |
| --- | --- |

(1)

Békéscsaba

| (2) | Budaörs |
| --- | --- |

(2)

Budaörs

| (3) | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

(3)

Fertőszentmiklós

| (4) | Győr-Pér |
| --- | --- |

(4)

Győr-Pér

| (5) | Kecskemét |
| --- | --- |

(5)

Kecskemét

| (6) | Nyíregyháza |
| --- | --- |

(6)

Nyíregyháza

| (7) | Pápa |
| --- | --- |

(7)

Pápa

| (8) | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

(8)

Pécs-Pogány

| (9) | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

(9)

Siófok-Balatonkiliti

| (10) | Szeged |
| --- | --- |

(10)

Szeged

| (11) | Szolnok |
| --- | --- |

(11)

Szolnok

| * | 7.00–19.00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6.00–22.00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7.00–18.00 |
| --- | --- |

***

ŠVEDSKA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 316, 28.12.2007., str. 1.

Zračne granice

Međunarodne zračne luke

| Zračna luka | Općina |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Zračna luka

Općina

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Aerodromi

| Zračna luka | Općina |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Zračna luka

Općina

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Morske granice

| Luka | Općina |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs-Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stockholm |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Luka

Općina

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs-Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stockholm

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

ŠVICARSKA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 411, 2.12.2017., str. 10.

Zračne luke

| (1) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Genève-Cointrin |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Zürich |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Saint-Gall-Altenrhein SG |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Berne-Belp |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Granges |
| --- | --- |

(6)

| (7) | La-Chaux-de-Fond-Les Eplatures |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lausanne-La Blécherette |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Locarno-Magadino |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lugano-Agno |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Samedan |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Sion |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Buochs* |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Emmen* |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Mollis* |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Saanen* |
| --- | --- |

(16)

| (17) | St. Stephan* |
| --- | --- |

(17)

| * | Služi samo iznimno kao granični prijelaz, pod uvjetom da ondje prisutno tijelo za nadzor granice prethodno izda pojedinačno odobrenje. |
| --- | --- |

*

Objašnjenje:

Osoblje tijela za nadzor granice nije stalno prisutno na graničnim prijelazima označenima zvjezdicom (*). Na njima se samo iznimno može ući i izaći iz schengenskog prostora, pod uvjetom da tijela nadležna za nadzor granice prethodno izdaju pojedinačno odobrenje u skladu s člankom 29. stavkom 3. Pravilnika od 15. kolovoza 2018. o ulasku i izdavanju viza (OEV, RS 142.204).

Popis prethodnih objava

SL C 316, 28.12.2007., str. 1.

SL C 134, 31.5.2008., str. 16.

SL C 177, 12.7.2008., str. 9.

SL C 200, 6.8.2008., str. 10.

SL C 331, 31.12.2008., str. 13.

SL C 3, 8.1.2009., str. 10.

SL C 37, 14.2.2009., str. 10.

SL C 64, 19.3.2009., str. 20.

SL C 99, 30.4.2009., str. 7.

SL C 229, 23.9.2009., str. 28.

SL C 263, 5.11.2009., str. 22.

SL C 298, 8.12.2009., str. 17.

SL C 74, 24.3.2010., str. 13.

SL C 326, 3.12.2010., str. 17.

SL C 355, 29.12.2010., str. 34.

SL C 22, 22.1.2011., str. 22.

SL C 37, 5.2.2011., str. 12.

SL C 149, 20.5.2011., str. 8.

SL C 190, 30.6.2011., str. 17.

SL C 203, 9.7.2011., str. 14.

SL C 210, 16.7.2011., str. 30.

SL C 271, 14.9.2011., str. 18.

SL C 356, 6.12.2011., str. 12.

SL C 111, 18.4.2012., str. 3.

SL C 183, 23.6.2012., str. 7.

SL C 313, 17.10.2012., str. 11.

SL C 394, 20.12.2012., str. 22.

SL C 51, 22.2.2013., str. 9.

SL C 167, 13.6.2013., str. 9.

SL C 242, 23.8.2013., str. 2.

SL C 275, 24.9.2013., str. 7.

SL C 314, 29.10.2013., str. 5.

SL C 324, 9.11.2013., str. 6.

SL C 57, 28.2.2014., str. 4.

SL C 167, 4.6.2014., str. 9.

SL C 244, 26.7.2014., str. 22.

SL C 332, 24.9.2014., str. 12.

SL C 420, 22.11.2014., str. 9.

SL C 72, 28.2.2015., str. 17.

SL C 126, 18.4.2015., str. 10.

SL C 229, 14.7.2015., str. 5.

SL C 341, 16.10.2015., str. 19.

SL C 84, 4.3.2016., str. 2.

SL C 236, 30.6.2016., str. 6.

SL C 278, 30.7.2016., str. 47.

SL C 331, 9.9.2016., str. 2.

SL C 401, 29.10.2016., str. 4.

SL C 484, 24.12.2016., str. 30.

SL C 32, 1.2.2017., str. 4.

SL C 74, 10.3.2017., str. 9.

SL C 120, 13.4.2017., str. 17.

SL C 152, 16.5.2017., str. 5.

SL C 411, 2.12.2017., str. 10.

SL C 31, 27.1.2018., str. 12.

SL C 261, 25.7.2018., str. 6.

SL C 264, 26.7.2018., str. 8.

SL C 368, 11.10.2018., str. 4.

SL C 459, 20.12.2018., str. 40.

SL C 43, 4.2.2019., str. 2.

SL C 64, 27.2.2020., str. 6.

---

(1)  Vidjeti popis ranijih objava na kraju ažuriranog popisa.

(2)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/50

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/06)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 15. listopada 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85649 |
| Broj odluke | 118/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naslov | Produljenje programa jamstava za zračne prijevoznike radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 |
| Pravna osnova | Odluka Parlamenta o odobrenju programa jamstava, u skladu s uvjetima koje je predložilo Ministarstvo |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Cilj je programa jamstava ublažiti posljedice manjka likvidnosti s kojim se suočava zrakoplovna industrija i spriječiti da poremećaji uzrokovani pandemijom bolesti COVID-19 ugroze održivost zračnih prijevoznika. |
| Vrsta potpore | Državna jamstva |
| Proračun | 6 milijardi NOK (procjena) |
| Trajanje | 31. prosinca 2020. |
| Gospodarski sektori | Zrakoplovni sektor |
| Naziv i adresa davatelja potpore | GIEK – Norveška agencija za jamstva za izvozne kredite |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

15. listopada 2020.

Broj predmeta

85649

Broj odluke

118/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naslov

Produljenje programa jamstava za zračne prijevoznike radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19

Pravna osnova

Odluka Parlamenta o odobrenju programa jamstava, u skladu s uvjetima koje je predložilo Ministarstvo

Vrsta mjere

Program

Cilj

Cilj je programa jamstava ublažiti posljedice manjka likvidnosti s kojim se suočava zrakoplovna industrija i spriječiti da poremećaji uzrokovani pandemijom bolesti COVID-19 ugroze održivost zračnih prijevoznika.

Vrsta potpore

Državna jamstva

Proračun

6 milijardi NOK (procjena)

Trajanje

31. prosinca 2020.

Gospodarski sektori

Zrakoplovni sektor

Naziv i adresa davatelja potpore

GIEK – Norveška agencija za jamstva za izvozne kredite

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/51

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/07)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 12. studenoga 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85837 |
| Broj odluke | 132/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Regija | Cijelo državno područje Norveške |
| Naslov | COVID-19 – portfeljno jamstvo za osiguranje trgovačkih kredita |
| Pravna osnova | Parlamentarna rezolucija („Stortingsvedtak”) o izmjeni nacionalnog proračuna za 2020.: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021” (još nije donesena) |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Omogućiti funkcioniranje tržišta osiguranja trgovačkih kredita unatoč pandemiji bolesti COVID-19 |
| Vrsta potpore | Jamstva |
| Proračun | 19,820 milijardi NOK u jamstvima |
| Trajanje | Do 30. lipnja 2021. |
| Gospodarski sektori | Osiguranje trgovačkih kredita |
| Naziv i adresa davatelja potpore | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

12. studenoga 2020.

Broj predmeta

85837

Broj odluke

132/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Regija

Cijelo državno područje Norveške

Naslov

COVID-19 – portfeljno jamstvo za osiguranje trgovačkih kredita

Pravna osnova

Parlamentarna rezolucija („Stortingsvedtak”) o izmjeni nacionalnog proračuna za 2020.: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021” (još nije donesena)

Vrsta mjere

Program

Cilj

Omogućiti funkcioniranje tržišta osiguranja trgovačkih kredita unatoč pandemiji bolesti COVID-19

Vrsta potpore

Jamstva

Proračun

19,820 milijardi NOK u jamstvima

Trajanje

Do 30. lipnja 2021.

Gospodarski sektori

Osiguranje trgovačkih kredita

Naziv i adresa davatelja potpore

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/52

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/08)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 12. studenoga 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85836 |
| Broj odluke | 133/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Četvrta izmjena programa jamstva uvedenog zbog pandemije bolesti COVID-19 |
| Pravna osnova | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Osigurati pristup likvidnosti poduzećima suočenima s iznenadnim manjkom likvidnosti zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 |
| Vrsta potpore | Državna jamstva |
| Proračun | 50 milijardi NOK (za izmijenjeni program) |
| Trajanje | 26. ožujka 2020. – 30. lipnja 2021. |
| Gospodarski sektori | Svi |
| Naziv i adresa davatelja potpore | GIEK – Norveška agencija za jamstva za izvozne kredite |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

12. studenoga 2020.

Broj predmeta

85836

Broj odluke

133/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naziv (i/ili ime korisnika)

Četvrta izmjena programa jamstva uvedenog zbog pandemije bolesti COVID-19

Pravna osnova

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Vrsta mjere

Program

Cilj

Osigurati pristup likvidnosti poduzećima suočenima s iznenadnim manjkom likvidnosti zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19

Vrsta potpore

Državna jamstva

Proračun

50 milijardi NOK (za izmijenjeni program)

Trajanje

26. ožujka 2020. – 30. lipnja 2021.

Gospodarski sektori

Svi

Naziv i adresa davatelja potpore

GIEK – Norveška agencija za jamstva za izvozne kredite

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/53

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/09)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 28. listopada 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85631 |
| Broj odluke | 123/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naslov | Program bespovratnih sredstava za lokalne radijske i televizijske postaje |
| Pravna osnova | Uredba od 19. veljače 2016. br. 166 o bespovratnim sredstvima za lokalne radijske i televizijske postaje |
| Vrsta mjere | Program potpore |
| Cilj | Pluralizam medija, sloboda govora i jačanje demokratske funkcije lokalnih radijskih i televizijskih postaja |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 22 milijuna NOK godišnje |
| Intenzitet | 80 % |
| Trajanje | 1. siječnja 2021. – 31. prosinca 2026. |
| Gospodarski sektori | Sektor medija |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije) |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

28. listopada 2020.

Broj predmeta

85631

Broj odluke

123/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naslov

Program bespovratnih sredstava za lokalne radijske i televizijske postaje

Pravna osnova

Uredba od 19. veljače 2016. br. 166 o bespovratnim sredstvima za lokalne radijske i televizijske postaje

Vrsta mjere

Program potpore

Cilj

Pluralizam medija, sloboda govora i jačanje demokratske funkcije lokalnih radijskih i televizijskih postaja

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

22 milijuna NOK godišnje

Intenzitet

80 %

Trajanje

1. siječnja 2021. – 31. prosinca 2026.

Gospodarski sektori

Sektor medija

Naziv i adresa davatelja potpore

The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije)

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/54

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/10)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 11. studenoga 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85838 |
| Broj odluke | 131/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naslov | Regionalno diferencirani doprinosi za socijalno osiguranje 2021. |
| Pravna osnova | Godišnja rezolucija Parlamenta o stopama doprinosa za socijalno osiguranje itd. te odjeljak 23-2 Zakona br. 19 od 28. veljače 1997. o nacionalnom sustavu osiguranja (Folketrygdloven) |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Regionalne potpore |
| Vrsta potpore | Smanjenje poreza |
| Intenzitet | 3,1–12,4 |
| Trajanje | 1.1.2021. – 31.12.2021. |
| Gospodarski sektori | Horizontalna mjera. Svi sektori obuhvaćeni Smjernicama za regionalne potpore za razdoblje 2014.–2021. |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Vlada Norveške |

Datum donošenja odluke

11. studenoga 2020.

Broj predmeta

85838

Broj odluke

131/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naslov

Regionalno diferencirani doprinosi za socijalno osiguranje 2021.

Pravna osnova

Godišnja rezolucija Parlamenta o stopama doprinosa za socijalno osiguranje itd. te odjeljak 23-2 Zakona br. 19 od 28. veljače 1997. o nacionalnom sustavu osiguranja (Folketrygdloven)

Vrsta mjere

Program

Cilj

Regionalne potpore

Vrsta potpore

Smanjenje poreza

Intenzitet

3,1–12,4

Trajanje

1.1.2021. – 31.12.2021.

Gospodarski sektori

Horizontalna mjera. Svi sektori obuhvaćeni Smjernicama za regionalne potpore za razdoblje 2014.–2021.

Naziv i adresa davatelja potpore

Vlada Norveške

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/55

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/11)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 19. listopada 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85613 |
| Broj odluke | 119/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Regija | Vestfold og Telemark |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Naknada štete društvu Dyrsku’n Arrangement AS radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 |
| Pravna osnova | Dopis o dodjeli koji je Ministarstvo poljoprivrede i hrane poslalo društvu Dyrsku’n Arrangement AS, kojim se provodi cilj odluke Norveškog parlamenta od 9. listopada 2020. o dodjeli državne potpore u iznosu od 11,2 milijuna NOK. |
| Vrsta mjere | Pojedinačna potpora |
| Cilj | Naknada štete prouzročene izvanrednim događajem |
| Vrsta potpore | Izravna bespovratna sredstva |
| Proračun | 11,2 milijuna NOK |
| Intenzitet | 68,70 % (procjena) |
| Gospodarski sektori | Organizacija sastanaka i poslovnih sajmova; kampovi i prostor za kampiranje; drugi smještajni objekti. |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Ministarstvo poljoprivrede i hrane |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

19. listopada 2020.

Broj predmeta

85613

Broj odluke

119/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Regija

Vestfold og Telemark

Naziv (i/ili ime korisnika)

Naknada štete društvu Dyrsku’n Arrangement AS radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19

Pravna osnova

Dopis o dodjeli koji je Ministarstvo poljoprivrede i hrane poslalo društvu Dyrsku’n Arrangement AS, kojim se provodi cilj odluke Norveškog parlamenta od 9. listopada 2020. o dodjeli državne potpore u iznosu od 11,2 milijuna NOK.

Vrsta mjere

Pojedinačna potpora

Cilj

Naknada štete prouzročene izvanrednim događajem

Vrsta potpore

Izravna bespovratna sredstva

Proračun

11,2 milijuna NOK

Intenzitet

68,70 % (procjena)

Gospodarski sektori

Organizacija sastanaka i poslovnih sajmova; kampovi i prostor za kampiranje; drugi smještajni objekti.

Naziv i adresa davatelja potpore

Ministarstvo poljoprivrede i hrane

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/56

---

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

(2021/C 58/12)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 6. studenoga 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85844 |
| Broj odluke | 129/20/COL |
| Država EFTA-e | Island |
| Naslov | Bespovratna sredstva za nadoknadu gubitka prihoda zbog bolesti COVID-19 |
| Pravna osnova | Zakon o potporama za poduzetnike koji su pretrpjeli gubitak prihoda zbog pandemije koronavirusa (lög um tekjufallsstyrki) |
| Vrsta mjere | Izravna bespovratna sredstva |
| Cilj | Održati razinu zaposlenosti i gospodarske aktivnosti u Islandu pružanjem potpore poduzetnicima koji su pretrpjeli privremeni gubitak prihoda zbog pandemije bolesti COVID-19 i mjera uvedenih za suzbijanje širenja virusa. |
| Vrsta potpore | Izravna bespovratna sredstva |
| Proračun | 23,3 milijarde ISK |
| Trajanje | Do 1. svibnja 2021. |
| Gospodarski sektori | Svi sektori |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Islandska porezna i carinska uprava |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLAND |

Datum donošenja odluke

6. studenoga 2020.

Broj predmeta

85844

Broj odluke

129/20/COL

Država EFTA-e

Island

Naslov

Bespovratna sredstva za nadoknadu gubitka prihoda zbog bolesti COVID-19

Pravna osnova

Zakon o potporama za poduzetnike koji su pretrpjeli gubitak prihoda zbog pandemije koronavirusa (lög um tekjufallsstyrki)

Vrsta mjere

Izravna bespovratna sredstva

Cilj

Održati razinu zaposlenosti i gospodarske aktivnosti u Islandu pružanjem potpore poduzetnicima koji su pretrpjeli privremeni gubitak prihoda zbog pandemije bolesti COVID-19 i mjera uvedenih za suzbijanje širenja virusa.

Vrsta potpore

Izravna bespovratna sredstva

Proračun

23,3 milijarde ISK

Trajanje

Do 1. svibnja 2021.

Gospodarski sektori

Svi sektori

Naziv i adresa davatelja potpore

Islandska porezna i carinska uprava

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLAND

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V. Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/57

---

OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU

(2021/C 58/13)

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeći otvoreni natječaj:

EPSO/AST/148/21

KOREKTORI/LEKTORI (AST 3) za sljedeće jezike:

grčki (EL), španjolski (ES), estonski (ET), irski (GA), talijanski (IT) i portugalski (PT)

Obavijest o natječaju objavljuje se na 24 jezika u
  Službenom listu Europske unije C 58 A od 18. veljače 2021.

Dodatne informacije dostupne su na EPSO-ovu portalu: https://epso.europa.eu/home_hr

---

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/58

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-a koji je podnio norveški Žalbeni sud (Borgarting Lagmannsrett) u kaznenom postupku protiv P-a

(Predmet E-15/20)

(2021/C 58/14)

Dopisom od 16. listopada 2020., zaprimljenim u pisarnici Suda 21. listopada 2020., Borgarting Lagmannsrett (norveški Žalbeni sud) podnio je Sudu EFTA-e zahtjev za savjetodavno mišljenje u kaznenom postupku protiv P-a o sljedećim pitanjima:

1. pitanje

Protivi li se članku 3. i članku 7. točki (a) Sporazuma o EGP-u, u vezi s Uredbom 883/2004, a posebno člancima 4., 5. i 7. u vezi s poglavljem 6., nacionalni sustav kojim je utvrđeno sljedeće:

| a) | ostvarivanje prava na davanja za nezaposlenost uvjetovano je time da nezaposlena osoba privremeno boravi („oppholder seg”) u Norveškoj (vidjeti odjeljak 4-2. Zakona o nacionalnom osiguranju); i |
| --- | --- |

a)

ostvarivanje prava na davanja za nezaposlenost uvjetovano je time da nezaposlena osoba privremeno boravi („oppholder seg”) u Norveškoj (vidjeti odjeljak 4-2. Zakona o nacionalnom osiguranju); i

| b) | nacionalnom Uredbom o davanjima za nezaposlenost, koja se također provodi uredbom o prenošenju, predviđeno je izuzeće od obveze privremenog boravka, uključujući odredbu iz članka 64. Uredbe 883/2004? |
| --- | --- |

b)

nacionalnom Uredbom o davanjima za nezaposlenost, koja se također provodi uredbom o prenošenju, predviđeno je izuzeće od obveze privremenog boravka, uključujući odredbu iz članka 64. Uredbe 883/2004?

2. pitanje

Neovisno o odgovoru na prvo pitanje, smatra li se sustav opisan u tom pitanju ograničenjem na temelju pravila Sporazuma o EGP-u o slobodnom kretanju, uključujući članke 28., 29. i 36.?

Ako je odgovor potvrdan, može li se takvo ograničenje opravdati upućivanjem na sljedeće razloge:

| i. | obično se smatra da privremeni boravak u nadležnoj državi nezaposlenoj osobi pruža bolje poticaje i prilike za potragu i pronalazak posla, uključujući mogućnost brzog početka rada nakon pronalaska posla; |
| --- | --- |

i.

obično se smatra da privremeni boravak u nadležnoj državi nezaposlenoj osobi pruža bolje poticaje i prilike za potragu i pronalazak posla, uključujući mogućnost brzog početka rada nakon pronalaska posla;

| ii. | obično se smatra da privremeni boravak u nadležnoj državi nezaposlenoj osobi pomaže da bude dostupna službama za zapošljavanje, što u Norveškoj omogućuje javnoj upravi da prati ispunjava li nezaposlena osoba uvjete za primanje novčanih davanja koja se isplaćuju u slučaju nezaposlenosti te, među ostalim provjeri je li nezaposlena osoba zaista nezaposlena ili ima skrivene izvore prihoda, je li doista u aktivnoj potrazi za poslom ili poduzima druge radnje za pronalaženje posla; |
| --- | --- |

ii.

obično se smatra da privremeni boravak u nadležnoj državi nezaposlenoj osobi pomaže da bude dostupna službama za zapošljavanje, što u Norveškoj omogućuje javnoj upravi da prati ispunjava li nezaposlena osoba uvjete za primanje novčanih davanja koja se isplaćuju u slučaju nezaposlenosti te, među ostalim provjeri je li nezaposlena osoba zaista nezaposlena ili ima skrivene izvore prihoda, je li doista u aktivnoj potrazi za poslom ili poduzima druge radnje za pronalaženje posla;

| iii. | obično se smatra da privremeni boravak u nadležnoj državi službama za zapošljavanje pruža bolje mogućnosti da procijene prikladnost daljnjih postupaka povezanih s nezaposlenom osobom; te |
| --- | --- |

iii.

obično se smatra da privremeni boravak u nadležnoj državi službama za zapošljavanje pruža bolje mogućnosti da procijene prikladnost daljnjih postupaka povezanih s nezaposlenom osobom; te

| iv. | u skladu s nacionalnim sustavom dopušteno je primanje davanja za nezaposlenost u drugoj državi EGP-a pod uvjetima predviđenima Uredbom 883/2004. |
| --- | --- |

iv.

u skladu s nacionalnim sustavom dopušteno je primanje davanja za nezaposlenost u drugoj državi EGP-a pod uvjetima predviđenima Uredbom 883/2004.

3. pitanje

U mjeri u kojoj to zahtijevaju odgovori na prvo i drugo pitanje, postavljaju se ekvivalentna pitanja u vezi s Direktivom 2004/38, uključujući njezine članke 4., 6. i 7.

4. pitanje

Optuženiku se sudi za davanje lažnih informacija upravnom tijelu (NAV) o privremenom boravku u drugoj državi EGP-a, čime je naveo NAV na isplatu davanja za nezaposlenost na koja nije imao pravo jer je u skladu sa Zakonom o nacionalnom osiguranju privremeni boravak („opphold”) u Norveškoj uvjet za primanje davanja za nezaposlenost. Uzimajući u obzir prenošenje Uredbe 883/2004 (vidjeti prvo pitanje) u norveško zakonodavstvo, je li primjena odredaba Kaznenog zakona o prijevari i davanju lažne izjave u predmetu kao što je ovaj u skladu s temeljnim načelima prava EGP-a, kao što su načelo jasnoće i načelo pravne sigurnosti?

5. pitanje

Je li u ovom konkretnom predmetu, uzimajući u obzir prenošenje Uredbe 883/2004 u norveško zakonodavstvo (vidjeti prvo pitanje), kaznenopravna sankcija u skladu s načelom proporcionalnosti?

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/60

---

Obavijest o pokretanju

antidampinškog postupka u vezi s uvozom kalcijeva silicida podrijetlom iz Narodne Republike Kine

(2021/C 58/15)

Europska komisija („Komisija”) primila je pritužbu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), u kojoj se tvrdi da je uvoz kalcijeva silicida („CaSi”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine dampinški te da se njime nanosi šteta (2) industriji Unije.

1.   Pritužba

Pritužbu je 4. siječnja 2021. podnio Euroalliages („podnositelj pritužbe”), udruženje koje zastupa sve proizvođače kalcijeva silicida u Uniji. Pritužba je upućena u ime industrije Unije koja proizvodi kalcijev silicid u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

Otvorena verzija pritužbe i analiza razine potpore pritužbi koju su izrazili proizvođači iz Unije dostupne su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. U odjeljku 5.6. ove Obavijesti navedene su informacije o pristupu dokumentaciji za zainteresirane strane.

2.   Proizvod iz ispitnog postupka

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jest slitina ili kemijski spoj masenog udjela kalcija 16 % ili većeg, masenog udjela silicija 45 % ili većeg, masenog udjela željeza manjeg od 14 % i najviše 10 % bilo kojeg drugog elementa; neovisno o tome je li podnesen u rasutom stanju, pakiran u vreće ili čelične bačve, zatvoren čeličnim limovima (ili žicom s jezgrom) ili podnesen na drugi način („proizvod iz ispitnog postupka”). Obično se naziva kalcijev silicid („CaSi”).

Sve zainteresirane strane koje žele dostaviti informacije o opsegu proizvoda moraju to učiniti u roku od 10 dana od datuma objave ove Obavijesti (3).

3.   Tvrdnja o dampingu

Proizvod za koji se tvrdi da se prodaje po dampinškim cijenama proizvod je iz ispitnog postupka podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „predmetna zemlja”), trenutačno razvrstan u oznake KN ex 7202 99 80 i ex 2850 00 60 (oznake TARIC 7202998030 i 2850006091). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe.

Podnositelj pritužbe tvrdio je da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

Kako bi potkrijepio tvrdnje o znatnim poremećajima, podnositelj pritužbe pozvao se na informacije iz „Radnog dokumenta službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu NRK-a” od 20. prosinca 2017. (4) Podnositelj pritužbe osobito se oslanjao na konkretni odjeljak o poremećajima u faktorima proizvodnje, na odjeljak o sirovinama kao što su vapnenac i kvarc te o drugim ulaznim elementima, kao i na poglavlja o općim poremećajima u pogledu energije i električne energije. Podnositelj pritužbe uputio je i na sektorsku studiju o kineskom tržištu feroslitina (5) u kojoj se navodi da se na kinesku industriju feroslitina primjenjuju stroge smjernice i diskrecijsko uplitanje vlade te je zaključio da kineska poduzeća u toj industriji „posluju u narušenom tržišnom okruženju u kojem se silama tržišnog natjecanja ne dopušta da strukturiraju domaće tržište i usklade ga sa svjetskim tržištima”. Naposljetku, podnositelj pritužbe oslonio se na nalaze i zaključke iz Uredbe (EU) 2020/909 od 30. lipnja 2020. o antidampinškoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera u pogledu ferosilicija, u kojoj je utvrđeno da u kineskoj industriji feroslitina postoje znatni poremećaji. Taj se nalaz primjenjuje na cijelu industriju feroslitina koja uključuje CaSi (6).

Shodno tome, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, tvrdnja o dampingu temelji se na usporedbi izračunane uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, s izvoznom cijenom (na razini franko tvornica) proizvoda iz ispitnog postupka pri prodaji za izvoz u Uniju. Na temelju toga izračunane dampinške marže znatne su za predmetnu zemlju.

U svjetlu dostupnih informacija Komisija smatra da postoji dovoljno dokaza na temelju članka 5. stavka 9. osnovne uredbe koji upućuju na to da zbog postojanja znatnih poremećaja koji utječu na cijene i troškove nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u predmetnoj zemlji, čime je opravdano pokretanje ispitnog postupka na osnovi članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

Izvješće o predmetnoj zemlji dostupno je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama te na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (7). Svi dokazi u prilog postojanju državne intervencije i poremećaja u sektoru kalcijeva silicida dio su otvorene verzije pritužbe i dostupni su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama.

4.   Tvrdnje o šteti, uzročnosti i poremećajima u vezi sa sirovinama

4.1.   
  Tvrdnja o šteti/uzročno-posljedičnoj vezi

Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze da se uvoz proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetne zemlje znatno povećao u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela.

Dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe upućuju na to da su obujam i cijene uvezenog proizvoda iz ispitnog postupka među ostalim negativno utjecali na obujam prodaje u EU-u i visinu naplaćenih cijena industrije Unije, što je dovelo do znatnih štetnih učinaka na ukupne rezultate, financijsku situaciju i zaposlenost industrije Unije.

4.2.   
  Tvrdnja o poremećajima u vezi sa sirovinama

Podnositelj pritužbe dostavio je dostatne dokaze o poremećajima u vezi sa sirovinama u NRK-u, posebno s obzirom na sustav dvostrukih cijena, u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka. Dostavljeni dokazi pokazuju da električna energija čini 20 % troškova proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka. Pritužba sadržava i usporedbu cijena električne energije u sjevernim provincijama NRK-a (u kojima se nalaze glavni izvoznici kalcijeva silicida) i izvozne cijene električne energije izvezene iz istih provincija, koja pokazuje da je potonja cijena dosljedno znatno viša. Nadalje, u pritužbi se navodi da je zbog tog poremećaja cijena električne energije na tržištu NRK-a znatno niža u usporedbi s cijenama na reprezentativnom međunarodnom tržištu.

Stoga će se u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe ispitati navodni poremećaji kako bi se procijenilo bi li, prema potrebi, pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete kad je riječ o Narodnoj Republici Kini. Budu li tijekom ispitnog postupka identificirani i drugi poremećaji obuhvaćeni člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe, ispitni postupak može obuhvatiti i te poremećaje.

5.   Postupak

Nakon obavješćivanja država članica Komisija je utvrdila da su predstavnici industrije Unije podnijeli pritužbu ili da je pritužba podnesena u njihovo ime i da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje postupka, te stoga pokreće ispitni postupak u skladu s člankom 5. osnovne uredbe.

Ispitnim postupkom utvrdit će se prodaje li se predmetni proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz predmetne zemlje po dampinškim cijenama te je li dampinškim uvozom nanesena šteta industriji Unije.

Ako je zaključak potvrdan, ispitnim postupkom utvrdit će se bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. U slučaju primjene članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe, u ispitnom postupku ispitat će se interes Unije u skladu s člankom 7. stavkom 2.b te uredbe.

Uredbom (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća (8), koja je stupila na snagu 8. lipnja 2018. (paket modernizacije instrumenata trgovinske zaštite), znatno su izmijenjeni vremenski raspored i rokovi koji su se prethodno primjenjivali na antidampinške postupke. Skraćeni su rokovi u kojima se zainteresirane strane moraju javiti, osobito u ranoj fazi ispitnih postupaka.

Komisija također skreće pozornost strana da je nakon izbijanja bolesti COVID-19 objavljena Obavijest (9) o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke koja bi se mogla primjenjivati na ovaj postupak.

5.1.   
  Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

5.2.   
  Primjedbe na pritužbu i na pokretanje ispitnog postupka

Sve zainteresirane strane koje žele iznijeti primjedbe o pritužbi (uključujući pitanja koja se odnose na štetu i uzročnost) ili o bilo kojem aspektu povezanom s pokretanjem ispitnog postupka (uključujući razinu potpore pritužbi) moraju to učiniti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

Zahtjev za saslušanje u vezi s pokretanjem ispitnog postupka mora se podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

5.3.   
  Postupak za utvrđivanje dampinga

Proizvođači izvoznici (10) proizvoda iz ispitnog postupka pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

5.3.1.   Proizvođači izvoznici obuhvaćeni ispitnim postupkom

5.3.1.1.   Postupak odabira proizvođača izvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka u NRK-u

(a)   Odabir uzorka

S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj proizvođača izvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi proizvođači izvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e

Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.8.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka proizvođača izvoznika, Komisija je kontaktirala i s tijelima NRK-a te može kontaktirati sa svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, proizvođači izvoznici mogu se odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Komisija će o društvima odabranima u uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače izvoznike, tijela NRK-a i udruženja proizvođača izvoznika, ako je potrebno putem tijela NRK-a.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka proizvođača izvoznika, obavijestit će predmetne strane o svojoj odluci o njihovu uključenju u uzorak. Proizvođači izvoznici u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

U dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama Komisija će dodati bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Upitnik će biti dostupan i svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika i tijelima NRK-a.

Ne dovodeći u pitanje moguću primjenu članka 18. osnovne uredbe, za proizvođače izvoznike koji su pristali na to da ih se uključi u uzorak, ali nisu u njega uključeni, smatrat će se da surađuju („proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak”). Ne dovodeći u pitanje odjeljak 5.3.1.1. (b) u nastavku, antidampinška pristojba koja se može primijeniti na uvoz od proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak ne smije prelaziti ponderiranu prosječnu dampinšku maržu utvrđenu za proizvođače izvoznike u uzorku (11).

(b)   Pojedinačna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak

U skladu s člankom 17. stavkom 3. osnovne uredbe, proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, mogu zatražiti da Komisija utvrdi njihove pojedinačne dampinške marže. Proizvođači izvoznici koji žele podnijeti zahtjev za pojedinačnu dampinšku maržu moraju ispuniti upitnik te ga propisno ispunjenog vratiti u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije. Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

Komisija će ispitati može li se proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, odobriti pojedinačna pristojba u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe.

Međutim, napominje se da Komisija ne mora odrediti pojedinačnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, i koji je zatraže ako je, primjerice, broj proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak toliki da bi određivanje pojedinačne dampinške marže bilo neopravdano opterećenje i onemogućilo pravovremeni završetak ispitnog postupka.

5.3.2.   Dodatni postupak u vezi s predmetnom zemljom u kojoj postoje znatni poremećaji

U skladu s odredbama ove Obavijesti, sve zainteresirane strane pozivaju se da iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze u pogledu primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Osim ako je određeno drukčije, te informacije i popratni dokazi moraju se dostaviti Komisiji u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

Komisija osobito poziva sve zainteresirane strane da dostave svoja stajališta o ulaznim elementima i oznakama Harmoniziranog sustava (HS) iz pritužbe, da predlože odgovarajuće reprezentativne zemlje i dostave podatke o identitetu proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka u tim zemljama. Te informacije i popratni dokazi moraju se dostaviti Komisiji u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe Komisija će ubrzo nakon pokretanja postupka, putem bilješke u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama, obavijestiti stranke u ispitnom postupku o relevantnim izvorima (i o odabiru odgovarajuće reprezentativne treće zemlje, ovisno o slučaju) koje namjerava upotrijebiti za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti na temelju članka 2. stavka 6.a. Strankama u ispitnom postupku bit će dan rok od 10 dana za dostavu primjedbi na bilješku, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (e). Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, moguća odgovarajuća reprezentativna treća zemlja je Brazil.

U cilju konačnog odabira odgovarajuće reprezentativne treće zemlje Komisija će ispitati je li stupanj gospodarskog razvoja u tim trećim zemljama sličan onome u NRK-u, proizvodi li se i prodaje proizvod iz ispitnog postupka u tim trećim zemljama te jesu li dostupni relevantni podaci. Ako ima više reprezentativnih trećih zemalja, prednost će se, ako je to primjereno, dati zemljama s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

U kontekstu tog postupka Komisija poziva sve proizvođače izvoznike u NRK-u da joj u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti dostave informacije o materijalima (sirovinama i prerađevinama) i energiji koji se koriste u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7

Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.8.

Nadalje, bilo kakve činjenične informacije povezane s vrijednostima troškova i cijenama u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe moraju se dostaviti u roku od 65 dana od datuma objave ove Obavijesti. Te činjenične informacije trebale bi potjecati isključivo iz javno dostupnih izvora.

5.3.3.   Ispitivanje nepovezanih uvoznika (12) (13)

Nepovezani uvoznici koji proizvod iz ispitnog postupka uvoze iz NRK-a u Uniju pozivaju se na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku.

S obzirom na velik broj nepovezanih uvoznika koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj nepovezanih uvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi nepovezani uvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima koje se traže u Prilogu ovoj Obavijesti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka nepovezanih uvoznika, Komisija može kontaktirati i sa svim poznatim udruženjima uvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, uvoznici se mogu odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka, obavijestit će predmetne stranke o svojoj odluci o uzorku uvoznika. Komisija će u dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama dodati i bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će upitnike staviti na raspolaganje nepovezanim uvoznicima u uzorku. Te stranke moraju dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za uvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.4.   
  Postupak utvrđivanja štete i ispitivanja proizvođača iz Unije

Kako bi prikupila podatke koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak u vezi s proizvođačima iz Unije, Komisija će sljedećim poznatim proizvođačima iz Unije staviti na raspolaganje upitnike:

| — | OFZ, a.s., Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem |
| --- | --- |

—

Ferropem

Prethodno spomenuti proizvođači iz Unije moraju dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

Proizvođači iz Unije koji nisu prethodno spomenuti pozivaju se da kontaktiraju s Komisijom, po mogućnosti e-poštom, odmah ili najkasnije u roku od sedam dana nakon objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije, kako bi joj se javili i zatražili upitnik.

Primjerak upitnika za proizvođače iz Unije dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514.

5.5.   
  Postupak za ocjenu interesa Unije u slučaju navoda o poremećajima u vezi sa sirovinama

U slučajevima poremećaja u vezi sa sirovinama u smislu članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe, Komisija će provesti ispitivanje interesa Unije kako je utvrđeno u članku 7. stavku 2.b te uredbe. Ako Komisija odluči, pri utvrđivanju razine pristojbi u skladu s člankom 7. te uredbe, primijeniti članak 7. stavak 2., provest će ispitivanje interesa Unije u skladu s člankom 21.

Pozivaju se zainteresirane strane da dostave sve relevantne informacije kako bi se Komisiji omogućilo da utvrdi je li u interesu Unije da razina mjera bude u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe. Konkretno, zainteresirane strane pozivaju da dostave sve informacije o rezervnim kapacitetima u predmetnoj državi, konkurenciji za sirovine i učinku na lance opskrbe za poduzeća u Uniji. U slučaju izostanka suradnje Komisija može zaključiti da je primjena članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe u skladu s interesima Unije.

Odluči li Komisija primijeniti članak 7. stavak 2. osnovne uredbe, donijet će se odluka u skladu s člankom 21. o tome bi li donošenje antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije. Proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati i organizacije koje zastupaju potrošače pozivaju se da Komisiji dostave informacije o interesu Unije.

Informacije u vezi s utvrđivanjem interesa Unije moraju se dostaviti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. Te informacije mogu se dostaviti u slobodnom obliku ili ispunjavanjem upitnika koji je pripremila Komisija. Primjerak upitnika, uključujući upitnik za korisnike proizvoda iz ispitnog postupka dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. Informacije dostavljene u skladu s člankom 21. uzimaju se u obzir samo ako su u trenutku dostavljanja potkrijepljene činjeničnim dokazima.

5.6.   
  Zainteresirane strane

Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, zainteresirane strane, kao što su proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati te organizacije koje zastupaju potrošače, prvo moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i predstavnička udruženja koji su na raspolaganje stavili informacije u skladu s postupcima opisanima u odjeljcima 5.3.1., 5.3.3. i 5.4. smatrat će se zainteresiranim stranama ako postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Druge osobe moći će sudjelovati u ispitnom postupku kao zainteresirane strane tek od trenutka kada se jave i uz uvjet da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka. Status zainteresirane strane ne dovodi u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe.

Pristup dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama moguć je putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Slijedite upute na stranici da biste joj mogli pristupiti (14).

5.7.   
  Mogućnost saslušanja pred ispitnim službama Komisije

Sve zainteresirane strane mogu zatražiti saslušanje pred ispitnim službama Komisije.

Svi zahtjevi za saslušanje moraju se podnijeti u pisanom obliku i moraju sadržavati razloge za njihovo podnošenje, kao i sažetak pitanja o kojima zainteresirana strana želi raspravljati tijekom saslušanja. Saslušanje se ograničava na pitanja koja su zainteresirane strane unaprijed iznijele u pisanom obliku.

Rokovi za saslušanje su sljedeći:

| i. | Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti. |
| --- | --- |

i.

Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti.

| ii. | Nakon faze utvrđivanja privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta. |
| --- | --- |

ii.

Nakon faze utvrđivanja privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta.

| iii. | U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave, a saslušanje se u pravilu održava tijekom razdoblja za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave, a saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu. |
| --- | --- |

iii.

U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave, a saslušanje se u pravilu održava tijekom razdoblja za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave, a saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu.

Utvrđeni vremenski rok ne dovodi u pitanje pravo službi Komisije da prihvate saslušanje izvan roka u propisno opravdanim slučajevima ni pravo Komisije da uskrati saslušanje u propisno opravdanim slučajevima. Ako službe Komisije odbiju zahtjev za saslušanje, predmetna stranka bit će obaviještena o razlozima tog odbijanja.

Saslušanja u načelu neće služiti izlaganju činjeničnih informacija koje još nisu unesene u dokumentaciju. Međutim, u interesu dobrog upravljanja te kako bi službe Komisije mogle ostvariti napredak u provedbi ispitnog postupka, zainteresirane strane mogu se pozvati da dostave nove činjenične informacije nakon saslušanja.

5.8.   
  Upute za dostavu podnesaka i ispunjenih upitnika te korespondenciju

Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne smiju podlijegati autorskim pravima. Prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, zainteresirane strane moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite i b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

Svi podnesci (uključujući informacije koje se traže u ovoj Obavijesti), ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje, moraju imati oznaku „Sensitive” (15) (osjetljivo). Strane koje dostavljaju informacije tijekom ovog ispitnog postupka pozivaju se da obrazlože svoj zahtjev za povjerljivo postupanje.

Stranke koje dostavljaju informacije s oznakom „Sensitive” dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe dostaviti sažetke tih informacija u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” (na uvid zainteresiranim stranama). Ti sažeci trebali bi biti dovoljno detaljni da se može razumjeti bit informacija koje su dostavljene kao povjerljive.

Ako stranka koja dostavlja povjerljive informacije ne navede dobar razlog za traženje povjerljivog postupanja ili ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i tražene kvalitete, Komisija te informacije ne mora uzeti u obzir, osim ako se iz odgovarajućih izvora može na zadovoljavajući način dokazati da su te informacije točne.

Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve dostave putem stranice TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), uključujući skenirane punomoći i potvrde. Uporabom stranice TRON.tdi ili e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske, sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime, adresu, broj telefona i valjanu e-adresu te osigurati da je dostavljena e-adresa ispravna službena e-adresa koja se svakodnevno provjerava. Nakon što primi podatke za kontakt, Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo putem stranice TRON.tdi ili e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako vrsta dokumenta zahtijeva slanje preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane putem stranice TRON.tdi i e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno navedenim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

Adresa Komisije za korespondenciju:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta:

Za pitanja o dampingu:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

Za pitanja o šteti:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu

6.   Vremenski okvir ispitnog postupka

Ispitni postupak zaključit će se, u skladu s člankom 6. stavkom 9. osnovne uredbe u roku od obično 13, ali ne više od 14 mjeseci, od datuma objave ove Obavijesti. U skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe, privremene mjere mogu se u pravilu uvesti ne kasnije od sedam mjeseci, ali u svakom slučaju najkasnije osam mjeseci od objave ove Obavijesti.

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe, Komisija će dostaviti informacije o planiranom uvođenju privremenih pristojbi četiri tjedna prije uvođenja privremenih mjera. Zainteresirane strane imat će tri radna dana za podnošenje pisanih primjedbi na točnost izračuna.

U slučajevima kada Komisija ne namjerava uvesti privremene pristojbe već nastaviti ispitni postupak, zainteresirane strane bit će obaviještene o neuvođenju pristojbi informativnim dokumentom četiri tjedna prije isteka roka iz članka 7. stavka 1. osnovne uredbe.

Zainteresiranim stranama bit će dan rok od 15 dana za dostavu pisanih primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument te rok od 10 dana za dostavu pisanih primjedbi na konačne nalaze, osim ako je određeno drukčije. Ako je primjenjivo, u dodatnoj konačnoj objavi bit će naveden rok u kojem zainteresirane strane trebaju podnijeti pisane primjedbe.

7.   Dostavljanje informacija

U pravilu zainteresirane strane mogu dostaviti informacije samo u rokovima navedenima u odjeljcima 5. i 6. ove Obavijesti. Dostavljanje drugih informacija koje nisu obuhvaćene tim odjeljcima trebalo bi biti u skladu sa sljedećim rasporedom:

| i. | Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

i.

Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| ii. | Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka. |
| --- | --- |

ii.

Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka.

| iii. | Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu. |
| --- | --- |

iii.

Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu.

8.   Mogućnost dostave primjedbi na podneske drugih strana

Kako bi se zajamčila prava na obranu, zainteresirane strane trebale bi imati mogućnost iznošenja primjedbi na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane. Zainteresirane strane pritom smiju iznositi primjedbe samo na pitanja iz podnesaka drugih zainteresiranih strana i ne smiju postavljati nova pitanja.

Te bi primjedbe trebalo dostaviti u skladu sa sljedećim rokovima:

| i. | Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

i.

Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| ii. | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

ii.

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije.

| iii. | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

iii.

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije.

Navedeni rokovi ne dovode u pitanje pravo Komisije da zatraži dodatne informacije od zainteresiranih strana u propisno opravdanim slučajevima.

9.   Produljenje rokova navedenih u ovoj Obavijesti

Produljenje rokova predviđenih u ovoj Obavijesti trebalo bi se tražiti samo u iznimnim okolnostima te će se odobriti samo ako je propisno opravdano na temelju dokaza.

U svakom slučaju, produljenje roka za odgovor na upitnike obično je ograničeno na tri dana, a u pravilu ne prelazi sedam dana.

U pogledu rokova za dostavljanje drugih informacija navedenih u Obavijesti o pokretanju postupka, produljenja će biti ograničena na tri dana, osim u dokazano iznimnim okolnostima.

10.   Nesuradnja

Ako zainteresirana strana odbije odobriti pristup potrebnim informacijama ili ih ne dostavi u roku ili ako znatno ometa ispitni postupak, privremeni ili konačni nalazi, bili pozitivni ili negativni, mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće informacije, te se informacije ne moraju uzeti u obzir i mogu se upotrijebiti raspoloživi podaci.

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. Zainteresirana strana trebala bi o tome odmah obavijestiti Komisiju.

11.   Službenik za saslušanje

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup dokumentaciji, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i sve druge zahtjeve povezane s pravima na obranu zainteresiranih strana i trećih strana koji se mogu podnijeti tijekom postupka.

Službenik za saslušanje može organizirati saslušanja sa zainteresiranim stranama i službama Komisije te posredovati među njima kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. Zahtjevi za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnose se u pisanom obliku i trebali bi sadržavati razloge za njihovo podnošenje. Službenik za saslušanje ispitat će razloge za podnošenje zahtjevâ. Ta bi se saslušanja trebala održati samo ako pitanja nisu pravodobno riješena sa službama Komisije.

Svi zahtjevi moraju se podnijeti pravovremeno i žurno kako se ne bi ugrozilo uredno odvijanje postupka. U tu svrhu zainteresirane strane trebale bi zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u najkraćem roku nakon nastanka događaja koji opravdava takvu intervenciju. U načelu, rokovi navedeni u odjeljku 5.7. za traženje saslušanja pred službama Komisije primjenjuju se mutatis mutandis na zahtjeve za saslušanje pred službenikom za saslušanje. Ako se zahtjevi za saslušanje ne podnesu u važećem roku, službenik za saslušanje ispitat će i razloge kašnjenja, prirodu postavljenih pitanja i utjecaj tih pitanja na pravo na obranu, vodeći računa o interesu dobrog upravljanja i pravovremenom završetku ispitnog postupka.

Dodatne informacije i podatke za kontakt zainteresirane strane mogu pronaći na stranicama službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Obrada osobnih podataka

Osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

Obavijest o zaštiti podataka kojom se pojedinci obavješćuju o obradi osobnih podataka u okviru djelovanja Komisije u području trgovinske zaštite dostupna je na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(2)  Opći termin „šteta” odnosi se na materijalnu štetu te na prijetnju materijalne štete ili materijalno zaostajanje u razvoju industrije, kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 1. osnovne uredbe.

(3)  Upućivanja na objavu ove Obavijesti upućivanja su na objavu u Službenom listu Europske unije.

(4)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20.12.2017, SWD(2017) 483 final/2, dostupan na: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(5)  Think !Desk China Research & Consulting, prof. M. Taube, Analysis of State-induced Market distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon industries – Ferroalloy focus (Analiza poremećaja na tržištu kineskih feroslitina i silicija zbog djelovanja države – feroslitine u fokusu), rujan 2018.

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/909 оd 30. lipnja 2020. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz ferosilicija podrijetlom iz Rusije i Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 (SL L 208, 1.7.2020., str. 2.).

(7)  Dokumenti navedeni u izvješću o predmetnoj zemlji dostupni su i na obrazložen zahtjev.

(8)  Uredba (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.).

(9)  O posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

(10)  Proizvođač izvoznik svako je društvo u predmetnoj zemlji koje proizvodi i izvozi proizvod iz ispitnog postupka na tržište Unije, bilo izravno ili preko treće strane, uključujući svako njegovo povezano društvo uključeno u proizvodnju, domaću prodaju ili izvoz proizvoda iz ispitnog postupka.

(11)  U skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe, ne uzimaju se u obzir nulte i de minimis marže te marže utvrđene u slučajevima iz članka 18. osnovne uredbe.

(12)  Ovaj odjeljak obuhvaća samo uvoznike koji nisu povezani s proizvođačima izvoznicima. Uvoznici koji su povezani s proizvođačima izvoznicima moraju ispuniti upitnik za proizvođače izvoznike koji je dostupan u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(13)  Podaci koje dostave nepovezani uvoznici mogu se osim za utvrđivanje dampinga upotrebljavati i za ostale aspekte ispitnog postupka.

(14)  U slučaju tehničkih problema obratite se uredu za podršku Trade Service Desk e-poštom na trade-service-desk@ec.europa.eu ili telefonom na +32 2 297 97 97.

(15)  Dokument s oznakom „Sensitive” dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). To je ujedno zaštićeni dokument u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(16)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

---

PRILOG

| ☐ | Verzija „Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | Verzija „For inspection by interested parties” |
| (označite odgovarajuću rubriku) |

☐

Verzija „Sensitive”

☐

Verzija „For inspection by interested parties”

(označite odgovarajuću rubriku)

ANTIDAMPINŠKI POSTUPAK U VEZI S UVOZOM KALCIJEVA SILICIDA PODRIJETLOM IZ NARODNE REPUBLIKE KINE

INFORMACIJE ZA ODABIR UZORKA NEPOVEZANIH UVOZNIKA

Ovaj obrazac namijenjen je za pomoć nepovezanim uvoznicima pri odgovaranju na zahtjev za informacije za odabir uzorka iz točke 5.3.3. Obavijesti o pokretanju postupka.

Obje verzije, „Sensitive” i „For inspection by interested parties”, moraju se poslati Komisiji kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka.

1.   PODACI O DRUŠTVU I PODACI ZA KONTAKT

Navedite sljedeće podatke o društvu:

| Naziv društva | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Osoba za kontakt | |
| E-adresa | |
| Telefon | |

Naziv društva

Adresa

Osoba za kontakt

E-adresa

Telefon

2.   PROMET I OBUJAM PRODAJE

Navedite ukupni promet svojeg društva u eurima (EUR) te vrijednost u eurima (EUR) i obujam u tonama uvoza u Uniju i preprodaje na tržištu Unije kalcijeva silicida kako je definiran u Obavijesti o pokretanju postupka nakon uvoza iz Narodne Republike Kine u razdoblju ispitnog postupka (2020.).

| | Tone | Vrijednost u eurima (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni promet društva u eurima (EUR) | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Narodne Republike Kine u Uniju | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje) | | |
| Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Narodne Republike Kine | | |

Tone

Vrijednost u eurima (EUR)

Ukupni promet društva u eurima (EUR)

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Narodne Republike Kine u Uniju

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje)

Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Narodne Republike Kine

3.   DJELATNOSTI DRUŠTVA I POVEZANIH DRUŠTAVA (1)

Podrobno i precizno opišite djelatnosti svojega društva i svih povezanih društava (nabrojite društva i navedite vrstu njihove povezanosti s vašim društvom) uključenih u proizvodnju i/ili prodaju (izvozna i/ili domaća) proizvoda iz ispitnog postupka. Te djelatnosti mogu uključivati kupnju proizvoda iz ispitnog postupka ili njegovu proizvodnju u okviru podugovora, preradu proizvoda iz ispitnog postupka ili trgovanje njime, ali nisu na to ograničene.

| Naziv i lokacija društva | Djelatnosti | Vrsta povezanosti |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Naziv i lokacija društva

Djelatnosti

Vrsta povezanosti

4.   OSTALE INFORMACIJE

| | Navedite sve ostale relevantne informacije za koje smatrate da bi Komisiji mogle biti korisne pri odabiru uzorka. |
| --- | --- |

Navedite sve ostale relevantne informacije za koje smatrate da bi Komisiji mogle biti korisne pri odabiru uzorka.

5.   POTVRDA O SUGLASNOSTI

Dostavljanjem prethodno navedenih informacija vaše društvo daje suglasnost za svoje moguće uključenje u uzorak. Ako vaše društvo bude odabrano u uzorak, od njega će se tražiti da ispuni upitnik i dopusti posjet svojim poslovnim prostorima radi provjere dostavljenih odgovora. Ako vaše društvo navede da ne želi biti uključeno u uzorak, smatrat će se da nije surađivalo u ispitnom postupku. Nalazi Komisije za uvoznike koji ne surađuju temelje se na raspoloživim podacima te ishod za predmetno društvo može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivalo.

Potpis ovlaštene osobe:

Ime i titula ovlaštene osobe:

Datum:

---

(1)  U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

---

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/73

---

Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom superupijajućih polimera podrijetlom iz Republike Koreje

(2021/C 58/16)

Europska komisija („Komisija”) primila je pritužbu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), u kojoj se tvrdi da je uvoz superupijajućih polimera podrijetlom iz Republike Koreje dampinški te da se njime nanosi šteta (2) industriji Unije.

1.   Pritužba

Pritužbu je 4. siječnja 2021. podnijela Europska koalicija za superupijajuće polimere (engl. European Superabsorbent Polymer Coalition), dalje u tekstu „ESPC” ili „podnositelj pritužbe”. Zahtjev je upućen u ime industrije Unije u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

Otvorena verzija pritužbe i analiza razine potpore pritužbi koju su izrazili proizvođači iz Unije dostupne su u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. U odjeljku 5.6. ove Obavijesti navedene su informacije o pristupu dokumentaciji za zainteresirane strane.

2.   Proizvod iz ispitnog postupka

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka definira se kao „superupijajući polimeri”, netopljivi u vodi, koji nastaju polimerizacijom molekula akrilnih monomera s umreživačima radi formiranja umreženih polimera, s velikom sposobnošću apsorbiranja i zadržavanja vode i vodenih otopina, podrijetlom iz Republike Koreje („proizvod iz ispitnog postupka”).

Sve zainteresirane strane koje žele dostaviti informacije o opsegu proizvoda moraju to učiniti u roku od 10 dana od datuma objave ove Obavijesti (3).

3.   Tvrdnja o dampingu

Proizvod za koji se tvrdi da se prodaje po dampinškim cijenama proizvod je iz ispitnog postupka, podrijetlom iz Republike Koreje („predmetna zemlja”), trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 3906 90 90 (oznaka TARIC 3906909017). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe.

Tvrdnja o dampingu iz Republike Koreje temelji se na usporedbi domaće cijene s izvoznom cijenom proizvoda iz ispitnog postupka (na razini franko tvornica) pri prodaji za izvoz u Uniju.

Na temelju toga izračunane dampinške marže znatne su za predmetnu zemlju.

4.   Tvrdnja o šteti i uzročno-posljedičnoj vezi

Podnositelj pritužbe dostavio je dokaze da se uvoz proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetne zemlje ukupno povećao u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela.

Dokazi koje je dostavio podnositelj pritužbe upućuju na to da su obujam i cijene uvezenog proizvoda iz ispitnog postupka među ostalim negativno utjecali na visinu naplaćenih cijena industrije Unije, što je dovelo do znatnih štetnih učinaka na ukupne rezultate, financijsku situaciju i zaposlenost industrije Unije.

5.   Postupak

Nakon obavješćivanja država članica Komisija je utvrdila da su predstavnici industrije Unije podnijeli pritužbu ili da je pritužba podnesena u njihovo ime i da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje postupka, te stoga pokreće ispitni postupak u skladu s člankom 5. osnovne uredbe.

Ispitnim postupkom utvrdit će se prodaje li se predmetni proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz predmetne zemlje po dampinškim cijenama te je li dampinškim uvozom nanesena šteta industriji Unije.

Ako je zaključak potvrdan, ispitnim postupkom utvrdit će se bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije u skladu s člankom 21. osnovne uredbe.

Uredbom (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća (4), koja je stupila na snagu 8. lipnja 2018. (paket modernizacije instrumenata trgovinske zaštite), znatno su izmijenjeni vremenski raspored i rokovi koji su se prethodno primjenjivali na antidampinške postupke. Skraćeni su rokovi u kojima se zainteresirane strane moraju javiti, osobito u ranoj fazi ispitnih postupaka.

Komisija također skreće pozornost strana da je nakon izbijanja bolesti COVID-19 objavljena Obavijest (5) o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke koja bi se mogla primjenjivati na ovaj postupak.

5.1.   
  Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvatit će se razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

5.2.   
  Primjedbe na pritužbu i na pokretanje ispitnog postupka

Sve zainteresirane strane koje žele iznijeti primjedbe o pritužbi (uključujući pitanja koja se odnose na štetu i uzročnost) ili o bilo kojem aspektu povezanom s pokretanjem ispitnog postupka (uključujući razinu potpore pritužbi) moraju to učiniti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti.

Zahtjev za saslušanje u vezi s pokretanjem ispitnog postupka mora se podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti.

5.3.   
  Postupak za utvrđivanje dampinga

Proizvođači izvoznici (6) proizvoda iz ispitnog postupka iz predmetne zemlje pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

5.3.1.   Proizvođači izvoznici obuhvaćeni ispitnim postupkom

5.3.1.1.   Postupak odabira proizvođača izvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka u Republici Koreji

(a)   Odabir uzorka

S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika u Republici Koreji koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj proizvođača izvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi proizvođači izvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti. Te se informacije moraju dostaviti putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

Informacije o pristupu internetskoj stranici TRON nalaze se u odjeljcima 5.6. i 5.8. u nastavku.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka proizvođača izvoznika, Komisija je kontaktirala i s tijelima Republike Koreje te može kontaktirati sa svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, proizvođači izvoznici mogu se odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Komisija će o društvima odabranima u uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače izvoznike, tijela Republike Koreje i udruženja proizvođača izvoznika, ili, ako je potrebno, putem tijela Republike Koreje.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka proizvođača izvoznika, obavijestit će predmetne strane o svojoj odluci o njihovu uključenju u uzorak. Proizvođači izvoznici u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

U dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama Komisija će dodati bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

Upitnik će biti dostupan i svim poznatim udruženjima proizvođača izvoznika i tijelima Republike Koreje.

Ne dovodeći u pitanje moguću primjenu članka 18. osnovne uredbe, za proizvođače izvoznike koji su pristali na to da ih se uključi u uzorak, ali nisu u njega uključeni, smatrat će se da surađuju („proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak”). Ne dovodeći u pitanje odjeljak 5.3.1.1. (b) u nastavku, antidampinška pristojba koja se može primijeniti na uvoz od proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak ne smije prelaziti ponderiranu prosječnu dampinšku maržu utvrđenu za proizvođače izvoznike u uzorku (7).

(b)   Pojedinačna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu uključeni u uzorak

U skladu s člankom 17. stavkom 3. osnovne uredbe, proizvođači izvoznici koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, mogu zatražiti da Komisija utvrdi njihove pojedinačne dampinške marže. Proizvođači izvoznici koji žele podnijeti zahtjev za pojedinačnu dampinšku maržu moraju ispuniti upitnik te ga propisno ispunjenog vratiti u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije. Primjerak upitnika za proizvođače izvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Komisija će ispitati može li se proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, odobriti pojedinačna pristojba u skladu s člankom 9. stavkom 5. osnovne uredbe.

Međutim, napominje se da Komisija ne mora odrediti pojedinačnu dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, i koji je zatraže ako je, primjerice, broj proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak toliki da bi određivanje pojedinačne dampinške marže bilo neopravdano opterećenje i onemogućilo pravovremeni završetak ispitnog postupka.

5.3.2.   Ispitivanje nepovezanih uvoznika (8) (9)

Nepovezani uvoznici proizvoda iz ispitnog postupka iz Republike Koreje u Uniju pozivaju se na sudjelovanje u ovom ispitnom postupku.

S obzirom na velik broj nepovezanih uvoznika koji bi mogli biti obuhvaćeni ovim postupkom te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija može broj nepovezanih uvoznika koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li odabir uzorka potreban te, ako jest, odabrati uzorak, svi nepovezani uvoznici ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime pozivaju se da Komisiji dostave informacije o svojim društvima koje se traže u Prilogu ovoj Obavijesti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za odabir uzorka nepovezanih uvoznika, Komisija može kontaktirati i sa svim poznatim udruženjima uvoznika.

Ako je odabir uzorka potreban, uvoznici se mogu odabrati na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju.

Nakon što Komisija zaprimi potrebne informacije za odabir uzorka, obavijestit će predmetne stranke o svojoj odluci o uzorku uvoznika. Komisija će u dokumentaciju koja se daje na uvid zainteresiranim stranama dodati i bilješku o odabiru uzorka. Sve primjedbe na odabir uzorka moraju biti zaprimljene u roku od tri dana od datuma priopćenja odluke o odabiru uzorka.

Kako bi prikupila informacije koje smatra potrebnima za svoj ispitni postupak, Komisija će upitnike staviti na raspolaganje nepovezanim uvoznicima u uzorku. Te stranke moraju dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma obavijesti o odabiru uzorka, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za uvoznike dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.4.   
  Postupak utvrđivanja štete i ispitivanja proizvođača iz Unije

Šteta se utvrđuje na temelju pozitivnih dokaza i obuhvaća objektivnu provjeru obujma dampinškog uvoza, njegova učinka na cijene na tržištu Unije i posljedičnog utjecaja takvog uvoza na industriju Unije. Kako bi se utvrdilo je li industriji Unije nanesena šteta, proizvođači iz Unije koji proizvode proizvod iz ispitnog postupka pozivaju se na sudjelovanje u ispitnom postupku Komisije.

S obzirom na velik broj predmetnih proizvođača iz Unije te radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija je odlučila broj proizvođača iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razumnu mjeru odabirom uzorka. Odabir uzorka provodi se u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Komisija je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Pojedinosti su dostupne u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. Zainteresirane strane pozivaju se da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Osim toga, ostali proizvođači iz Unije ili zastupnici koji djeluju u njihovo ime koji smatraju da postoje razlozi za njihovo uključenje u uzorak moraju kontaktirati s Komisijom u roku od 7 dana od datuma objave ove Obavijesti. Sve primjedbe u vezi s privremenim uzorkom moraju se dostaviti u roku od sedam dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

Komisija će o društvima odabranima u konačni uzorak obavijestiti sve poznate proizvođače i/ili udruženja proizvođača iz Unije.

Proizvođači iz Unije u uzorku morat će dostaviti ispunjeni upitnik u roku od 30 dana od datuma priopćenja odluke o njihovu uključenju u uzorak, osim ako je određeno drukčije.

Primjerak upitnika za proizvođače iz Unije dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

5.5.   
  Postupak utvrđivanja interesa Unije

Ako se utvrdi postojanje dampinga i time nanesene štete, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe donosi se odluka o tome bi li donošenje antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije. Proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati i organizacije koje zastupaju potrošače pozivaju se da Komisiji dostave informacije o interesu Unije. Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, organizacije koje zastupaju potrošače moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Informacije u vezi s utvrđivanjem interesa Unije moraju se dostaviti u roku od 37 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. Te informacije mogu se dostaviti u slobodnom obliku ili ispunjavanjem upitnika koji je pripremila Komisija. Primjerak upitnika, uključujući upitnik za korisnike proizvoda iz ispitnog postupka dostupan je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Informacije dostavljene u skladu s člankom 21. uzimaju se u obzir samo ako su u trenutku dostavljanja potkrijepljene činjeničnim dokazima.

5.6.   
  Zainteresirane strane

Kako bi sudjelovale u ispitnom postupku, zainteresirane strane, kao što su proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i njihova predstavnička udruženja, korisnici i njihova predstavnička udruženja, sindikati te organizacije koje zastupaju potrošače, prvo moraju dokazati da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Proizvođači izvoznici, proizvođači iz Unije, uvoznici i predstavnička udruženja koji su na raspolaganje stavili informacije u skladu s postupcima opisanima u odjeljcima 5.3.1., 5.3.2. i 5.4. smatrat će se zainteresiranim stranama ako postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka.

Druge osobe moći će sudjelovati u ispitnom postupku kao zainteresirane strane tek od trenutka kada se jave i uz uvjet da postoji objektivna veza između njihovih aktivnosti i proizvoda iz ispitnog postupka. Status zainteresirane strane ne dovodi u pitanje primjenu članka 18. osnovne uredbe.

Pristup dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama moguć je putem internetske stranice TRON.tdi na sljedećoj adresi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Slijedite upute na stranici da biste joj mogli pristupiti (10).

5.7.   
  Mogućnost saslušanja pred ispitnim službama Komisije

Sve zainteresirane strane mogu zatražiti saslušanje pred ispitnim službama Komisije.

Svi zahtjevi za saslušanje moraju se podnijeti u pisanom obliku i moraju sadržavati razloge za njihovo podnošenje, kao i sažetak pitanja o kojima zainteresirana strana želi raspravljati tijekom saslušanja. Saslušanje se ograničava na pitanja koja su zainteresirane strane unaprijed iznijele u pisanom obliku.

Rokovi za saslušanje su sljedeći:

| — | Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti. |
| --- | --- |

—

Za sva saslušanja koja će se odvijati prije roka za uvođenje privremenih mjera zahtjev treba podnijeti u roku od 15 dana od datuma objave ove Obavijesti, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 60 dana od datuma objave ove Obavijesti.

| — | Nakon faze utvrđivanja privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta. |
| --- | --- |

—

Nakon faze utvrđivanja privremenih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od pet dana od datuma objave privremenih nalaza ili informativnog dokumenta, a saslušanje se u pravilu održava u roku od 15 dana od datuma obavijesti o objavi ili datuma informativnog dokumenta.

| — | U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave, a saslušanje se u pravilu održava tijekom razdoblja za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave, a saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu. |
| --- | --- |

—

U fazi utvrđivanja konačnih nalaza zahtjev bi trebalo podnijeti u roku od tri dana od datuma konačne objave, a saslušanje se u pravilu održava tijekom razdoblja za dostavu primjedbi na konačnu objavu. U slučaju dodatne konačne objave zahtjev bi trebalo podnijeti odmah nakon primitka te dodatne konačne objave, a saslušanje se obično održava u roku za dostavu primjedbi na tu objavu.

Utvrđeni vremenski rok ne dovodi u pitanje pravo službi Komisije da prihvate saslušanje izvan roka u propisno opravdanim slučajevima ni pravo Komisije da uskrati saslušanje u propisno opravdanim slučajevima. Ako službe Komisije odbiju zahtjev za saslušanje, predmetna stranka bit će obaviještena o razlozima tog odbijanja.

Saslušanja u načelu neće služiti izlaganju činjeničnih informacija koje još nisu unesene u dokumentaciju. Međutim, u interesu dobrog upravljanja te kako bi službe Komisije mogle ostvariti napredak u provedbi ispitnog postupka, zainteresirane strane mogu se pozvati da dostave nove činjenične informacije nakon saslušanja.

5.8.   
  Upute za dostavu podnesaka i ispunjenih upitnika te korespondenciju

Informacije dostavljene Komisiji u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite ne smiju podlijegati autorskim pravima. Prije nego što Komisiji dostave informacije i/ili podatke koji podliježu autorskim pravima treće strane, zainteresirane strane moraju zatražiti posebno dopuštenje od nositelja autorskih prava kojim se Komisiji izričito dopušta a) upotreba informacija i podataka u svrhu ovog postupka trgovinske zaštite i b) pružanje informacija i/ili podataka zainteresiranim stranama u ovom ispitnom postupku u obliku kojim im se omogućuje ostvarivanje prava na obranu.

Svi podnesci (uključujući informacije koje se traže u ovoj Obavijesti), ispunjeni upitnici i korespondencija zainteresiranih strana za koje se zahtijeva povjerljivo postupanje, moraju imati oznaku „Sensitive” (11)(osjetljivo). Strane koje dostavljaju informacije tijekom ovog ispitnog postupka pozivaju se da obrazlože svoj zahtjev za povjerljivo postupanje.

Stranke koje dostavljaju informacije s oznakom „Sensitive” dužne su u skladu s člankom 19. stavkom 2. osnovne uredbe dostaviti sažetke tih informacija u verziji koja nije povjerljiva s oznakom „For inspection by interested parties” (na uvid zainteresiranim stranama). Ti sažeci trebali bi biti dovoljno detaljni da se može razumjeti bit informacija koje su dostavljene kao povjerljive.

Ako stranka koja dostavlja povjerljive informacije ne navede dobar razlog za traženje povjerljivog postupanja ili ne dostavi sažetak u verziji koja nije povjerljiva, u traženom obliku i tražene kvalitete, Komisija te informacije ne mora uzeti u obzir, osim ako se iz odgovarajućih izvora može na zadovoljavajući način dokazati da su te informacije točne.

Zainteresirane strane pozivaju se da sve podneske i zahtjeve dostave putem stranice TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), uključujući skenirane punomoći i potvrde. Uporabom stranice TRON.tdi ili e-pošte zainteresirane strane izražavaju svoju suglasnost s pravilima koja se primjenjuju na elektroničke podneske, sadržanima u dokumentu „KORESPONDENCIJA S EUROPSKOM KOMISIJOM U PREDMETIMA TRGOVINSKE ZAŠTITE” objavljenom na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strane moraju navesti svoje ime, adresu, broj telefona i valjanu e-adresu te osigurati da je dostavljena e-adresa ispravna službena e-adresa koja se svakodnevno provjerava. Nakon što primi podatke za kontakt, Komisija će sa zainteresiranim stranama komunicirati isključivo putem stranice TRON.tdi ili e-poštom, osim ako one izričito zatraže da sve dokumente Komisije primaju nekim drugim sredstvom komunikacije ili ako vrsta dokumenta zahtijeva slanje preporučenom poštom. Dodatna pravila i informacije o korespondenciji s Komisijom, uključujući načela koja se primjenjuju na podneske poslane putem stranice TRON.tdi i e-poštom, zainteresirane strane mogu pronaći u prethodno navedenim uputama za komunikaciju sa zainteresiranim stranama.

Adresa Komisije za korespondenciju:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   Vremenski okvir ispitnog postupka

Ispitni postupak zaključit će se, u skladu s člankom 6. stavkom 9. osnovne uredbe u roku od obično 13, ali ne više od 14 mjeseci, od datuma objave ove Obavijesti. U skladu s člankom 7. stavkom 1. osnovne uredbe, privremene mjere mogu se u pravilu uvesti ne kasnije od sedam mjeseci, ali u svakom slučaju najkasnije osam mjeseci od objave ove Obavijesti.

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe, Komisija će dostaviti informacije o planiranom uvođenju privremenih pristojbi četiri tjedna prije uvođenja privremenih mjera. Zainteresirane strane imat će tri radna dana za podnošenje pisanih primjedbi na točnost izračuna.

U slučajevima kada Komisija ne namjerava uvesti privremene pristojbe već nastaviti ispitni postupak, zainteresirane strane bit će obaviještene o neuvođenju pristojbi informativnim dokumentom četiri tjedna prije isteka roka iz članka 7. stavka 1. osnovne uredbe.

Zainteresiranim stranama bit će dan rok od 15 dana za dostavu pisanih primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument te rok od 10 dana za dostavu pisanih primjedbi na konačne nalaze, osim ako je određeno drukčije. Ako je primjenjivo, u dodatnoj konačnoj objavi bit će naveden rok u kojem zainteresirane strane trebaju podnijeti pisane primjedbe.

7.   Dostavljanje informacija

U pravilu zainteresirane strane mogu dostaviti informacije samo u rokovima navedenima u odjeljcima 5. i 6. ove Obavijesti. Dostavljanje drugih informacija koje nisu obuhvaćene tim odjeljcima trebalo bi biti u skladu sa sljedećim rasporedom:

| — | Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Sve informacije za fazu privremenih nalaza treba dostaviti u roku od 70 dana od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| — | Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka. |
| --- | --- |

—

Osim ako je određeno drukčije, zainteresirane strane ne smiju dostaviti nove činjenične informacije nakon roka za dostavu primjedbi na objavu privremenih nalaza ili na informativni dokument u fazi utvrđivanja privremenih nalaza. Nakon tog roka zainteresirane strane smiju dostaviti nove činjenične informacije samo ako mogu dokazati da su te nove činjenične informacije nužne da bi se osporili činjenični navodi koje su iznijele druge zainteresirane strane i ako se te nove činjenične informacije mogu provjeriti unutar razdoblja raspoloživog za pravovremeni završetak ispitnog postupka.

| — | Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu. |
| --- | --- |

—

Radi završetka ispitnog postupka u propisanom roku, Komisija neće prihvatiti podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu ili, ako je primjenjivo, nakon isteka roka za dostavu primjedbi na dodatnu konačnu objavu.

8.   Mogućnost dostave primjedbi na podneske drugih strana

Kako bi se zajamčila prava na obranu, zainteresirane strane trebale bi imati mogućnost iznošenja primjedbi na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane. Zainteresirane strane pritom smiju iznositi primjedbe samo na pitanja iz podnesaka drugih zainteresiranih strana i ne smiju postavljati nova pitanja.

Te bi primjedbe trebalo dostaviti u skladu sa sljedećim rokovima:

| — | Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Sve primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane prije roka za uvođenje privremenih mjera treba dostaviti najkasnije 75. dan od datuma objave ove Obavijesti, osim ako je određeno drukčije.

| — | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na objavu privremenih nalaza ili informativnog dokumenta treba dostaviti u roku od sedam dana od isteka roka za dostavu primjedbi na privremene nalaze ili informativni dokument, osim ako je određeno drukčije.

| — | Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije. |
| --- | --- |

—

Primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na konačnu objavu trebalo bi dostaviti u roku od tri dana od isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu, osim ako je određeno drukčije. U slučaju dodatne konačne objave, primjedbe na informacije koje su dostavile druge zainteresirane strane kao odgovor na tu objavu trebalo bi dostaviti u roku od jednog dana od isteka roka za dostavu primjedbi na tu objavu, osim ako je određeno drukčije.

Navedeni rokovi ne dovode u pitanje pravo Komisije da zatraži dodatne informacije od zainteresiranih strana u propisno opravdanim slučajevima.

9.   Produljenje rokova navedenih u ovoj Obavijesti

Produljenje rokova predviđenih u ovoj Obavijesti može se zatražiti samo u iznimnim okolnostima te će se odobriti samo ako je propisno opravdano na temelju dokaza.

U svakom slučaju, produljenje roka za odgovor na upitnike obično je ograničeno na tri dana, a u pravilu ne prelazi sedam dana.

U pogledu rokova za dostavljanje drugih informacija navedenih u Obavijesti o pokretanju postupka, produljenja će biti ograničena na tri dana, osim u dokazano iznimnim okolnostima.

10.   Nesuradnja

Ako zainteresirana strana odbije odobriti pristup potrebnim informacijama ili ih ne dostavi u roku ili ako znatno ometa ispitni postupak, privremeni ili konačni nalazi, bili pozitivni ili negativni, mogu se donijeti na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

Ako se utvrdi da je zainteresirana strana dostavila lažne ili obmanjujuće informacije, te se informacije ne moraju uzeti u obzir i mogu se upotrijebiti raspoloživi podaci.

Ako zainteresirana strana ne surađuje ili surađuje samo djelomično te se stoga nalazi temelje na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, ishod za tu stranu može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivala.

Nedostavljanje odgovora u elektroničkom obliku ne smatra se nesuradnjom, pod uvjetom da zainteresirana strana dokaže da bi dostavljanje odgovora u traženom obliku dovelo do nepotrebnog dodatnog opterećenja ili neopravdanog dodatnog troška. Zainteresirana strana trebala bi o tome odmah obavijestiti Komisiju.

11.   Službenik za saslušanje

Zainteresirane strane mogu zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. Službenik za saslušanje ispituje zahtjeve za pristup dokumentaciji, sporove povezane s povjerljivošću dokumenata, zahtjeve za produljenje rokova i sve druge zahtjeve povezane s pravima na obranu zainteresiranih strana i trećih strana koji se mogu podnijeti tijekom postupka.

Službenik za saslušanje može organizirati saslušanja sa zainteresiranim stranama i službama Komisije te posredovati među njima kako bi osigurao da zainteresirane strane u potpunosti ostvaruju svoja prava na obranu. Zahtjevi za saslušanje pred službenikom za saslušanje podnose se u pisanom obliku i trebali bi sadržavati razloge za njihovo podnošenje. Službenik za saslušanje ispitat će razloge za podnošenje zahtjevâ. Ta bi se saslušanja trebala održati samo ako pitanja nisu pravodobno riješena sa službama Komisije.

Svi zahtjevi moraju se podnijeti pravovremeno i žurno kako se ne bi ugrozilo uredno odvijanje postupka. U tu svrhu zainteresirane strane trebale bi zatražiti intervenciju službenika za saslušanje u najkraćem roku nakon nastanka događaja koji opravdava takvu intervenciju. U načelu, rokovi navedeni u odjeljku 5.7. za traženje saslušanja pred službama Komisije primjenjuju se mutatis mutandis na zahtjeve za saslušanje pred službenikom za saslušanje. Ako se zahtjevi za saslušanje ne podnesu u važećem roku, službenik za saslušanje ispitat će i razloge kašnjenja, prirodu postavljenih pitanja i utjecaj tih pitanja na pravo na obranu, vodeći računa o interesu dobrog upravljanja i pravovremenom završetku ispitnog postupka.

Dodatne informacije i podatke za kontakt zainteresirane strane mogu pronaći na stranicama službenika za saslušanje na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Obrada osobnih podataka

Osobni podaci prikupljeni u ovom ispitnom postupku obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

Obavijest o zaštiti podataka kojom se pojedinci obavješćuju o obradi osobnih podataka u okviru djelovanja Komisije u području trgovinske zaštite dostupna je na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

(2)  Opći termin „šteta” odnosi se na materijalnu štetu te na prijetnju materijalne štete ili materijalno zaostajanje u razvoju industrije, kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 1. osnovne uredbe.

(3)  Upućivanja na objavu ove Obavijesti upućivanja su na objavu ove Obavijesti u Službenom listu Europske unije.

(4)  Uredba (EU) 2018/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 143, 7.6.2018., str. 1.).

(5)  O posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

(6)  Proizvođač izvoznik svako je društvo u predmetnoj zemlji koje proizvodi i izvozi proizvod iz ispitnog postupka na tržište Unije, bilo izravno ili preko treće strane, uključujući svako njegovo povezano društvo uključeno u proizvodnju, domaću prodaju ili izvoz proizvoda iz ispitnog postupka.

(7)  U skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe, ne uzimaju se u obzir nulte i de minimis marže te marže utvrđene u slučajevima iz članka 18. osnovne uredbe.

(8)  Ovaj odjeljak obuhvaća samo uvoznike koji nisu povezani s proizvođačima izvoznicima. Uvoznici koji su povezani s proizvođačima izvoznicima moraju ispuniti Prilog I. upitniku za te proizvođače izvoznike. U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(9)  Podaci koje dostave nepovezani uvoznici mogu se osim za utvrđivanje dampinga upotrebljavati i za ostale aspekte ispitnog postupka.

(10)  U slučaju tehničkih problema obratite se uredu za podršku Trade Service Desk e-poštom na trade-service-desk@ec.europa.eu ili telefonom na +32 22979797.

(11)  Dokument s oznakom „Sensitive” dokument je koji se smatra povjerljivim u skladu s člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. Sporazuma WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. (Sporazum o antidampingu). To je ujedno zaštićeni dokument u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(12)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

---

PRILOG

| ☐ | Verzija „Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | Verzija „For inspection by interested parties” |
| (označite odgovarajuću rubriku) |

☐

Verzija „Sensitive”

☐

Verzija „For inspection by interested parties”

(označite odgovarajuću rubriku)

ANTIDAMPINŠKI POSTUPAK U VEZI S UVOZOM SUPERUPIJAJUĆIH POLIMERA PODRIJETLOM IZ REPUBLIKE KOREJE

INFORMACIJE ZA ODABIR UZORKA NEPOVEZANIH UVOZNIKA

Ovaj obrazac namijenjen je za pomoć nepovezanim uvoznicima pri odgovaranju na zahtjev za informacije za odabir uzorka iz točke 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka.

Obje verzije, „Sensitive” i „For inspection by interested parties”, treba poslati Komisiji kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka.

1.   PODACI O DRUŠTVU I PODACI ZA KONTAKT

Navedite sljedeće podatke o društvu:

| Naziv društva | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Osoba za kontakt | |
| E-adresa | |
| Telefon | |

Naziv društva

Adresa

Osoba za kontakt

E-adresa

Telefon

2.   PROMET I OBUJAM PRODAJE

Navedite ukupni promet društva u eurima (EUR) te vrijednost u eurima (EUR) i obujam u tonama ostvaren uvozom u Uniju proizvoda iz ispitnog postupka kako je definiran u Obavijesti o pokretanju postupka i njegovom preprodajom na tržištu Unije nakon uvoza iz Republike Koreje, u razdoblju ispitnog postupka.

| | Obujam u tonama | Vrijednost u eurima (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Ukupni promet društva u eurima (EUR) | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Republike Koreje u Uniju | | |
| Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje) | | |
| Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Republike Koreje | | |

Obujam u tonama

Vrijednost u eurima (EUR)

Ukupni promet društva u eurima (EUR)

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz Republike Koreje u Uniju

Uvoz proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju (podrijetlom iz bilo koje zemlje)

Preprodaja proizvoda iz ispitnog postupka na tržištu Unije nakon uvoza iz Republike Koreje

3.   DJELATNOSTI DRUŠTVA I POVEZANIH DRUŠTAVA (1)

Podrobno i precizno opišite djelatnosti društva i svih povezanih društava (nabrojite društva i navedite vrstu njihove povezanosti s vašim društvom) uključenih u proizvodnju i/ili prodaju (izvozna i/ili domaća) proizvoda iz ispitnog postupka. Te djelatnosti mogu uključivati kupnju proizvoda iz ispitnog postupka ili njegovu proizvodnju u okviru podugovora, preradu proizvoda iz ispitnog postupka ili trgovanje njime, ali nisu na to ograničene.

| Naziv i lokacija društva | Djelatnosti | Vrsta povezanosti |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Naziv i lokacija društva

Djelatnosti

Vrsta povezanosti

4.   OSTALE INFORMACIJE

Navedite sve ostale relevantne informacije za koje društvo smatra da bi Komisiji mogle biti korisne pri odabiru uzorka.

5.   POTVRDA O SUGLASNOSTI

Dostavljanjem prethodno navedenih informacija društvo daje suglasnost za svoje moguće uključenje u uzorak. Ako društvo bude odabrano u uzorak, od njega će se tražiti da ispuni upitnik i dopusti posjet svojim poslovnim prostorima radi provjere dostavljenih odgovora. Ako društvo navede da ne želi biti uključeno u uzorak, smatrat će se da nije surađivalo u ispitnom postupku. Nalazi Komisije za uvoznike koji ne surađuju temelje se na raspoloživim podacima te ishod za predmetno društvo može biti manje povoljan nego što bi bio da je surađivalo.

Potpis ovlaštene osobe:

Ime i titula ovlaštene osobe:

Datum:

---

(1)  U skladu s člankom 127. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, dvije se osobe smatraju međusobno povezanima: (a) ako je jedna osoba rukovoditelj ili direktor u poduzeću druge osobe; (b) ako su pravno priznati poslovni partneri; (c) ako su u odnosu poslodavca i posloprimca; (d) ako treća osoba izravno ili neizravno posjeduje, kontrolira ili drži 5 % ili više udjela ili dionica s pravom glasa obiju osoba; (e) ako jedna osoba izravno ili neizravno kontrolira drugu; (f) ako obje osobe izravno ili neizravno kontrolira treća osoba; (g) ako zajedno izravno ili neizravno kontroliraju treću osobu; ili (h) ako su članovi iste obitelji (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.). Osobe se smatraju članovima iste obitelji samo ako su u bilo kojem od sljedećih odnosa: i. suprug i supruga, ii. roditelj i dijete, iii. brat i sestra (i polubrat i polusestra), iv. djed ili baka i unuk ili unuka, v. ujak ili ujna / tetak ili tetka / stric ili strina i nećak ili nećakinja, vi. roditelj supružnika i zet ili snaha, vii. šurjak ili šurjakinja. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije, „osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem pravo Unije ili nacionalno pravo priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/84

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10178 —
  Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 58/17)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L”, Italija), društvo kći u potpunom vlasništvu poduzetnika Eni S.p.A. („Eni”, Italija) |
| --- | --- |

—

Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L”, Italija), društvo kći u potpunom vlasništvu poduzetnika Eni S.p.A. („Eni”, Italija)

| — | Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS”, Španjolska) i Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD”, Španjolska), društva kćeri u potpunom vlasništvu poduzetnika Aldro Energy, S.L.U. („Aldro Energy”, Španjolska). |
| --- | --- |

—

Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS”, Španjolska) i Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD”, Španjolska), društva kćeri u potpunom vlasništvu poduzetnika Aldro Energy, S.L.U. („Aldro Energy”, Španjolska).

Poduzetnik Eni stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnicima Aldro EyS i Instalaciones MD.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | za Eni: globalna grupa za naftu i plin, koja se bavi istraživanjem, proizvodnjom, rafiniranjem i prodajom nafte i plina, a posluje i u sektoru električne energije i kemikalija. Društvo kći u njegovu potpunom vlasništvu Eni G&L bavi se opskrbom električnom energijom i prirodnim plinom te energetskim rješenjima širom EU-a. |
| --- | --- |

—

za Eni: globalna grupa za naftu i plin, koja se bavi istraživanjem, proizvodnjom, rafiniranjem i prodajom nafte i plina, a posluje i u sektoru električne energije i kemikalija. Društvo kći u njegovu potpunom vlasništvu Eni G&L bavi se opskrbom električnom energijom i prirodnim plinom te energetskim rješenjima širom EU-a.

| — | za Aldro EyS: opskrba električnom energijom i prirodnim plinom u Španjolskoj i Portugalu. |
| --- | --- |

—

za Aldro EyS: opskrba električnom energijom i prirodnim plinom u Španjolskoj i Portugalu.

| — | za Instalaciones MD: pružanje administrativnih usluga i usluga korisničke podrške poduzetniku Aldro EYS. |
| --- | --- |

—

za Instalaciones MD: pružanje administrativnih usluga i usluga korisničke podrške poduzetniku Aldro EYS.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 18.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 58/86

---

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2021/C 58/18)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Willamette Valley”

PGI-US-02439

Datum zahtjeva: 17.10.2018.

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Willamette Valley

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Willamette Valley” odnosi se na mirna vina (crno, ružičasto i bijelo) i na kvalitetna pjenušava vina.

Vina Willamette Valley obilježena su i određena sortom grožđa od koje se proizvode. Najveći dio proizvodnje vina na području Willamette Valley čine crna vina od sorte Pinot noir, bijela vina uglavnom od sorti Chardonnay, Pinot gris i Riesling te pjenušava vina od mješavine sorti Pinot noir i Chardonnay.

Kao vina srednje punoće koja potječu iz hladne klime, koja se u pravilu odlikuju izraženom kiselošću i odišu aromama kiselkastog, svježeg dozrelog voća i mineralnih tanina, vina područja Willamette Valley odlikuju se, ovisno o sorti, svojstvima u nastavku:

Mirna vina

Crna vina:

Crna vina iz regije Willamette Valley sjajna su, umjerene crvene do granatnocrvene boje, a ovisno o mjestu na kojem se uzgajaju i godini berbe ponekad su gotovo tamnoljubičaste do crne boje. Kad je riječ o aromi i okusu, više podsjećaju na svježe nego na kuhano crveno i crno voće (od šipka, jagode, maline i trešnje do kupine i šljive). Nadalje, prisutne su arome crvenog i ljubičastog cvijeća te zemljani okus, od humusa do listića čaja, uz note joda i željezova hidroksida, začina za pečenje sasafrasa, kole, minerala i, u slučaju odležanog vina, složenije pikantne arome šunke, gljiva te kože i biljnih začina. Okusi i tekstura u ustima složeni su i prošarani slojevima sitnozrnatih tanina listića čaja i duhana od trešnje. Zaokružen baršunast okus daje im elegantnu strukturu i punoću te se odražavaju voće i elementi duboke pikantnosti, što se osjeti i u mirisu. Struktura na nepcu odlikuje se raznim taninima, od onih iz listića čaja do onih iz drveta, pri čemu živahna kiselost podiže okus i pomaže da se duže zadrži njegov intenzitet te pridonosi napetosti i pomaže da vino zadrži potencijal za poboljšavanje starenjem.

Ružičasta vina:

Ružičasta vina Willamette Valley boje su u rasponu od vrlo svijetle sivoružičaste do blijedogranatne, živahna su i prekrasna. Kad je riječ o okusu i mirisu, odlikuju se aromama bijelog do crvenog cvijeća (od jasmina do ruže) i svježeg voća od crvene naranče do divljih jagoda i malina. Okusi mogu biti i slani i mineralni te kremasti, a ponekad i s tragovima neprevrelog šećera. Zbog karakteristične živahne kiselosti ružičasta vina Willamette Valley mogu nekoliko godina odležavati u boci.

Bijela vina:

Sva su bijela vina Willamette Valley jednako sjajna, svježe kisela, od boje platine do svijetlolimunskožute boje, a vina iz kasne berbe i ona koja su odležavala u hrastovoj bačvi imaju krem do zlatne boje. Odlikuju se jednakom svježinom voća kao i Pinot noir ili čak većom, ali u okusu su prisutne različite vrste voća. Arome su u rasponu od elemenata citrusa, koštuničavog voća (breskva, kruška itd.) i cvjetnih elemenata bijelih cvjetova i cvjetova voćnjaka. Izraženog su mineralnog i slanog okusa (od pH-vrijednosti, kiselosti i laganog kiselkastog voća) s osnovom svježih čistih voćnih okusa koja se temelji na visokoj razini kiselosti koja im daje dulji naknadni okus i dugovječnost. Starenjem poprimaju okus sušenog cvijeća, citrusne note marmelade, elemente meda te razvijene mineralne note.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 16 % |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7 % |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 g/l vinske kiseline
  pH = najviše 4,0 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 23,31 mEq/l (crna vina)
  19,98 mEq/l (bijela i ružičasta vina) |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 mg/l
  40 mg/l nevezanog sumporova dioksida |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

16 %

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7 %

Najmanja ukupna kiselost

4 g/l vinske kiseline

pH = najviše 4,0

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

23,31 mEq/l (crna vina)

19,98 mEq/l (bijela i ružičasta vina)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150 mg/l

40 mg/l nevezanog sumporova dioksida

Kvalitetna pjenušava vina

Kvalitetna pjenušava vina Willamette Valley proizvode se kao bijela i ružičasta vina od sorti Pinot noir i Chardonnay, a u nekim slučajevima i od sorte Pinot meunier. Odlikuju se finom do srednjom pjenom, finoćom, bisernim nitima mjehurića te izražajnim i jasnim okusima kiselih nota jedva dozrelog koštuničavog voća i kiselih citrusa. Bijela kvalitetna pjenušava vina platinaste su boje i bistra, s aromama jabuke i kruške te okusima koji podsjećaju na limetu, koštuničavo voće ili minerale. Ružičasta vina odlikuju se notama divlje jagode, visokom razinom kiselosti te višeslojnim okusima iskričavog voća (jabuka/šljiva). Uobičajeno je da u boci ostaju i više od deset godina. Kad je riječ o izgledu, u rasponu su od bistre crvene boje trešnje do „natruhe” ružičaste. Kad je riječ o aromi, odlikuju se cvjetnim notama ružinih latica, jabuka crvene kore do blagog okusa šljive ili jagode, ovisno o mješavini i dozrelosti voća u vrijeme berbe. Nije neobična ni karakteristična „pikantna” komponenta. U tipičnim opisima arome i okusa navode se divlja jagoda i ostalo ljetno bobičasto voće, citrusi kao što su crvena naranča/tangerina, jabuke/divlje jabuke te začini poput sušenog bilja i đumbira. Zbog visoke razine kiselosti mogu odležati u boci više od deset godina.

Arome pjenušavih vina Brut koja se prave od sorti Chardonnay, Pinot noir i Pinot meunier u rasponu su od onih bijelog cvijeća, školjke kamenice s obale oceana, aroma jabuke/kruške do citrusnih aroma bijelog grejpa. Okusi se razlikuju ovisno o udjelu sorte grožđa koja se upotrebljava i mjesta na kojem je voće uzgojeno. Cvijeće je u rasponu od nježno bijelog do ružičastog, začini od vanilije, preko đumbira do sušenog bilja. Od voća se mogu pojaviti jabuke zelene, žute i crvene kore, divlje jabuke, kiselo bobičasto voće te kruške nalik sorti D'Anjou te citrusi kao bijeli grejp, karambola i tangerina. Kiselost je svježa, živahna, a naknadni okus zrelog voća može biti prilično dugotrajan.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 14 % |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7 % |
| Najmanja ukupna kiselost | 5 g/l vinske kiseline
  pH = najviše 4,0 |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | <=23,31 mEq/l |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 mg/l
  30 mg/l nevezanog sumporova dioksida |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

14 %

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7 %

Najmanja ukupna kiselost

5 g/l vinske kiseline

pH = najviše 4,0

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

<=23,31 mEq/l

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150 mg/l

30 mg/l nevezanog sumporova dioksida

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Nema

b.   Najveći prinosi

Pinot noir i ostala crna vina: 7 850 kg/ha (45 hl/ha)

Chardonnay: 10 100 kg/ha (60 hl/ha)

Ostala bijela vina: 12 330 kg/ha (70 hl/ha)

Kvalitetna pjenušava vina: 15 700 kg/ha (90 hl/ha)

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Regija Willamette Valley kao američko vinogradarsko područje opisana je točno onako kako je odobrena i registrirana prema propisima ureda United State Tax and Trade Bureau, uz sažetak u nastavku:

Članak 9.90. Willamette Valley.

Granice. Vinogradarsko područje Willamette Valley nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Oregona te na sjeveru graniči s rijekom Columbijom, na zapadu s Primorskim gorjem, na jugu s planinama Calapooya, a na istoku s Kaskadskim gorjem, obuhvaćajući tako približno 5,200 kvadratnih milja (3.3 milijuna akera).

Na temelju znamenitosti i referentnih točki na odobrenim kartama, točne su granice vinogradarskog područja: od početne točke na sjecištu granice okruga Columbia/Multnomah i državne granice Oregon/Washington;

u smjeru zapada uz granicu okruga Columbia/Multnomah 8.5 milja do njezina sjecišta s granicom okruga Washington/Multnomah;

u smjeru juga uz granicu okruga Washington 5 milja do njezina sjecišta s izohipsom od 1,000 stopa;

u smjeru sjeverozapada (15 milja sjeverozapadno) uz izohipsu od 1,000 stopa do njezina sjecišta s državnom cestom 47, .5 milja sjeverno od staze Tophill;

zatim četvrtinu milje u smjeru zapada od državne ceste 47 do izohipse od 1,000 stopa te dalje prema jugu, a zatim jugozapadno uz izohipsu od 1,000 stopa do sjecišta s nacionalnom šumom Siuslaw (približno 43 milje južno i 26 milja zapadno od staze Tophill), jednu milju sjeverno od državne ceste 22;

prema jugu 6,5 milja do izohipse od 1,000 stopa na granici okruga Lincoln/Polk;

nastavlja uz izohipsu od 1,000 stopa (približno 23 milje) prema istoku, jugu, a zatim prema zapadu, do sjecišta granice okruga Polk s granicom okruga Lincoln/Benton;

u smjeru juga uz granicu okruga Lincoln/Benton, 11 milja do njezina sjecišta s granicom nacionalne šume Siuslaw;

u smjeru istoka uz granicu nacionalne šume Siuslaw šest milja, a zatim južno uz granicu nacionalne šume Siuslaw šest milja do državne ceste 34 i izohipse od 1,000 stopa;

u smjeru juga uz izohipsu od 1,000 stopa do njezina sjecišta s linijom u smjeru istok–zapad T17S/T18S (31 milju jugozapadno i jednu milju zapadno od državne ceste 126);

u smjeru istoka uz liniju T17S/T18S 4.5 milja do linije R6W/R7W, južno uz tu liniju 2.5 milje do izohipse od 1,000 stopa;

u smjeru sjeveroistoka, zatim jugoistoka uz izohipsu od 1,000 stopa, približno 12 milja do njezina sjecišta s linijom R5W/R6W;

u smjeru juga uz liniju R5W/ R6W približno 0.25 milja do sjecišta s izohipsom od 1,000 stopa;

općenito u smjeru jugoistoka uz vijugavu izohipsu od 1,000 stopa, prelazeći na kartu rijeke Letz Creek, do točke na izohipsi od 1,000 stopa koja je smještena sjeverno od sjecišta cesta Siuslaw River Road i Fire Road;

ravno prema jugu približno 0.55 milja, prelazeći preko rijeke Siuslaw River i sjecišta cesta Siuslaw River Road i Fire Road sve do izohipse od 1,000 stopa;

općenito u smjeru jugoistoka uz vijugavu izohipsu od 1,000 stopa, prelazeći na grad Roseburg, na karti Oregona, do sjecišta izohipse od 1,000 stopa s granicom okruga Lane/Douglas;

istočno uz granicu okruga Lane/Douglas približno 3.8 milja do sjecišta s izohipsom od 1,000 stopa istočno od južnog račvanja rijeke Siuslaw River;

općenito u smjeru sjevera, zatim sjeveroistočno uz izohipsu od 1,000 stopa u blizini staze Spencer Butte, a zatim općenito prema jugu do točke uz granicu okruga Lane/Douglas 0.5 milja sjeverno od državne ceste 99;

u smjeru juga uz granicu okruga Lane/Douglas 1.25 milju do izohipse od 1,000 stopa;

prati izohipsu od 1,000 stopa oko dolina rijeka Little River, Mosby Creek, Sharps Creek i Lost Creek do sjecišta linije R1W/R1E i državne ceste 58;

u smjeru sjevera uz liniju R1W/R1E, šest milja, dok ne presječe izohipsu od 1,000 stopa sjeverno od rijeke Little Fall Creek;

nastavlja uz izohipsu od 1,000 stopa oko rijeke Hills Creek, sve do južne padine doline rijeke McKenzie River do državnog parka Ben and Kay Dorris, prelazi preko sjeverne padine i spušta se niz nju oko rijeka Camp Creek, Mohawk i njezinih pritoka te rijeke Calapooia (tri milje jugoistočno od grada Dollara) do točke na kojoj rijeka Wiley Creek presijeca liniju R1E/R1W približno jednu milju južno od linije T14S/T13S;

u smjeru sjevera uz liniju R1E/R1W 7.5 milja do linije T12S/T13S kod rijeke Cedar Creek;

u smjeru zapada uz liniju T12S/T13S četiri milje do izohipse od 1,000 stopa;

nastavlja općenito prema sjeveru uz izohipsu od 1,000 stopa oko rijeka Crabtree Creek, Thomas Creek, North Santiam (do njezina sjecišta s rijekom Sevenmile Creek) i Little North Santiam do sjecišta izohipse od 1,000 stopa s linijom R1E/R2E (približno jednu milju sjeverno do državne ceste 22);

u smjeru sjevera uz liniju R1E/R2E (kroz mali dio državnog parka Silver Falls) 14 milja do linije T6S/T7S;

u smjeru istoka uz liniju T6S/T7S šest milja do linije R2E/R3E;

u smjeru sjevera uz liniju R2E/R3E šest milja do linije T5S/T6S;

u smjeru sjeveroistoka 8.5 milja do sjecišta linije T4S/T5S i linije R4E/R3E;

u smjeru istoka uz liniju T4S/T5S šest milja do linije R4E/R5E;

u smjeru sjevera uz liniju R4E/R5E šest milja do linije T3S/T4S;

u smjeru istoka uz liniju T3S/T4S šest milja do linije R5E/R6E;

sjeverno uz liniju R5E/R6E 10.5 milja do točke na kojoj presijeca granicu državne šume Mount Hood (približno 3 milje sjeverno od državne ceste 26);

u smjeru zapada četiri milje i sjevera jednu milju uz granicu šume s izohipsom od 1,000 stopa (sjeverno od rijeke Bull Run River);

u smjeru sjevera uz izohipsu od 1,000 stopa, u okrug Multnomah, do njezina sjecišta s linijom R4E/R5E;

u smjeru sjevera približno tri milje do državne granice Oregon/Washington i

u smjeru zapada, a zatim sjevera 34 milje uz državnu granicu Oregon/Washington do početne točke.

7.   Glavne sorte vinove loze

Za proizvodnju mirnih vina iz regije Willamette Valley i kvalitetnih pjenušavih vina upotrebljavaju se sorte grožđa u nastavku: Pinot noir, Pinot gris, Chardonnay, Riesling, Pinot blanc, Syrah, Cabernet sauvignon, Gamay noir, Pinot meunier.

Ostale sorte grožđa upotrebljavaju se u manjoj mjeri: Arneis, Albarino, Auxerrois, Cabernet Franc, Chenin blanc, Dolcetto, Gewurztraminer, Gruner veltliner, Merlot, Muller-Thurgau, Sangiovese, Sauvignon blanc, Tempranillo, Viognier, Zinfandel.

8.   Opis povezanosti

Povezanost s visokom kvalitetom složena je u svakom uspješnom poduhvatu s dobrim ugledom. Premda su prirodni čimbenici povezani s lokacijom regije Willamette Valley vjerojatno najvažniji jer klima, geologija, zemljopis i godine berbe znatno utječu na kvalitetu gotovog vina, zasluge se moraju pripisati i ljudskim čimbenicima koji omogućavaju sustavan i dosljedan uzgoj grožđa, proizvodnju vina i postupke stavljanja na tržište. Time se, kad je riječ o vinima iz te regije, postižu pouzdanost, kontrola i ugled.

Tlo i geologija: u regiji Willamette Valley proizvode se kvalitetna vina tipična za taj terorar, i to od prethodno navedenog grožđa koje se uzgaja u hladnoj klimi u vinogradima koji su gotovo bez iznimke smješteni na brežuljcima s vulkanskim i/ili sedimentnim tlom koje je s dna doline izdignuto tektonskom aktivnošću, na nadmorskim visinama od 61 do 305 metara (od 200 do 1000 stopa), a na nekim se brežuljcima nalazi i lapor (eolski mulj). Tla na padinama omogućavaju odgovarajuću dubinu korijenja i zadržavanje vode, a vinovoj lozi daju hranjive tvari iako nisu previše bogata (zbog čega omogućavaju opušten, bujan rast, pri kojem naglasak nije nužno na razvoju plodova). Dobra odvodnja i prozračivanje mogući su zbog mrvičaste strukture tla, stoga je manja vjerojatnost mraza i bolesti (npr. pepelnice). Na padinama se nalaze tri vrste tla (vulkansko, sedimentno i laporasti glacijalni mulj), koja na vinovu lozu te od nje proizvedena vina prenose jedinstvene i predvidive arome, okuse, mineralnost i obilježja povezana s uzgojem. Primjerice, kad je riječ o sorti Pinot noir, vulkanska tla prenose aromu i okus jarkog svježeg crvenog voća (maline, trešnje Bing, crne trešnje) uz umjereno finu i meku taninsku strukturu te umjereno intenzivnu boju. Sedimentna tla prenose tamniju, crveno do crnu boju voća, arome i okuse (crna trešnja, kupina, crni ribiz ili borovnica) prošarane okusom gljiva, začina za pečenje, kave te tamnog džema, uz umjereno do jako izražene tanine. Laporasta tla prenose svjetliju boju (jagoda, malina, pita od trešanja) i slabiju strukturu sa slabije izraženim taninima i svježinom. Sva zadržavaju srednju do jaku kiselost i imaju potencijal za starenje.

Zemljopisni položaj: organoleptička svojstva, koja se smatraju jedinstvenima za područje Willamette Valley, posebno kad je riječ o sorti Pinot noir, uključuju kiselkastost i svježinu svježeg voća, a kiselost je povezana sa zaštićenom hladnom klimom. Prisutna su različita svojstva crvenog i crnog voća, različite razine strukturnih fenola ili tanina koji su povezani s vrstom tla, nadmorskom visinom i zemljopisnim položajem, a raznolikost stilova proizvodnje posljedica je razvoja pogleda proizvođača vina na osobnost sorte Pinot noir.

Zbog hladne klime, ublažene golemom morskom masom kao što je Tihi ocean, velike su temperaturne oscilacije između dana (visoke temperature) i noći (vrlo niske temperature), a obalni oceanski vjetar područje Willamette Valley noću ohladi i za 16,5–22 °C (30–40 °F). To utječe na disanje biljaka, omogućava im da se ohlade te čuva kiselost koja je karakteristična za vina regije Willamette Valley.

Nagib određen visinskom razlikom od 244 metra (800 stopa) omogućava različite uvjete dozrijevanja za različite sorte grožđa, kao i dodatnu raznolikost kada je riječ o prilagođavanju klimatskim promjenama. Toplije lokacije nalaze se na nižim, a hladnije na višim nadmorskim visinama, zbog čega se na nižim visinama proizvode vina zrelijih i nježnijih svojstava, a na višima ona koja se odlikuju okusima svježeg kiselkastog voća i većom kiselošću. Dodatnu rafiniranost omogućava položaj vinograda na južnim, istočnim ili zapadnim padinama u smjeru sunca, što je u ranoj i hladnoj povijesti ove regije bila velika prednost jer je orijentacija vinograda prema jugu omogućavala savršeno dozrijevanje.

Iako je položaj padina brežuljaka važan kad je riječ o dozrijevanju, vodi, okusima i kiselosti, ključna značajka vina iz regije Willamette Valley posljedica je zdjelastog oblika doline, koji pridonosi općenito hladnim klimatskim uvjetima koji ondje vladaju. Tijekom sezone rasta vinova loza zaštićena je Kaskadskim gorjem od vrućih i suhih kontinentalnih vremenskih uvjeta s istoka, dok je od hladnih i vlažnih sa zapada štiti Primorsko gorje. U toj zaštićenoj hladnoj klimatskoj regiji postiže se potpuna dozrelost, uz zadržavanje kiselosti iz hladnih vegetacijskih razdoblja i razdoblja dozrijevanja. Zbog te kiselosti visokokvalitetna vina Willamette Valley, koja se odlikuju finoćom, živahnošću i postojanošću strukture te mogu odležavati kratkoročno do srednjoročno, odlično idu uz hranu, ali imaju i potencijal za dugo starenje.

Opći utjecaj zemljopisa kad je riječ o mirnim i kvalitetnim pjenušavim vinima: Willamette Valley nalazi se na 45. paraleli sjeverne zemljopisne širine. Na toj zemljopisnoj širini promjene nadmorske visine zamjetno utječu na biljni i životinjski svijet područja. Čak i male promjene u nadmorskoj visini, npr. promjena od 60 metara, mogu odgoditi dozrijevanje za čak 10–14 dana. Vinova loza u prosjeku cvijeta u trećem tjednu lipnja (ljetni suncostaj), ali često i u srpnju (četiri tjedna nakon suncostaja). Zbog te zemljopisne širine i blizine hladnog Tihog oceana tijekom vegetacijskog razdoblja, među ostalim i tijekom razdoblja berbe, vremenske su prilike promjenjive. Naime, u regiji Willamette Valley vremenske su prilike u usporedbi sa svim ostalim vinogradarskim regijama na zapadnoj obali SAD-a jedinstvene kad je riječ o promjenjivosti. Nadalje, duljina dana i svakodnevne promjene dovoljno su snažne da kod listopadnih biljaka, među ostalim i vinove loze, izazovu fiziološku reakciju potaknutu fotoperiodom. Zbog nakupljanja topline i fotoperioda regije Willamette Valley stalno dozrijevanje može se odvijati na ograničenom području. Na primjer, vinogradi koji se nalaze iznad 240 metara nadmorske visine, na mjestu gdje je godišnja količina padalina veća od 1300 mm ili su okrenuti prema sjeveru teško će biti uspješni. Nadalje, vinogradi koji uspješno održavaju kvalitetu smješteni su na padinama brežuljaka i izloženi tako da sunčeva svjetlost obasjava lišće vinove loze i zagrijava tlo u proljeće. Sorte kojima odgovara topla klima, kao što je Cabernet sauvignon, u toj vinogradarskoj regiji neće stalno dozrijevati. Riječ je o jednoj od rijetkih hladnijih vinogradarskih regija koja je najprije bila smještena na padinama brežuljaka, a NE na hladnijem dnu doline.

Ljudski čimbenici i stilske mogućnosti: regija Willamette Valley smještena je na krajnjem sjeveru područja na kojem stalno mogu dozrijevati sorte kojima odgovara hladnije podneblje, a koje se upotrebljavaju za mirna ili kvalitetna pjenušava vina (npr. Pinot noir, Pinot meunier i Chardonnay). Upravo zbog posebnosti lokacije mirna i kvalitetna pjenušava vina odlikuju se uzbudljivim, jedinstvenim svojstvima koja vinarima daju mogućnosti koje su ključne za stilsku doradu. Zahvaljujući prosječnom datumu cvjetanja u ljetnom suncostaju grožđe za kvalitetna pjenušava vina često dozrijeva od sredine do kraja rujna, a ono za mirna vina od kraja rujna do sredine listopada. Položaji na padinama omogućavaju inverzije tople temperature u rano predvečerje, čime se vinovoj lozi omogućava disanje prije hladnih noćnih i ranojutarnjih ljetnih temperatura. Kada je riječ o položaju, osim makrorazlika među vinogradima, položaji na brežuljcima omogućavaju proizvođaču vina da berbe provodi na različitim stranama i nadmorskim visinama kako bi dodatno potaknuo raznoliko izražavanje okusa voća te se prilagodio obilježjima svakog vegetacijskog razdoblja.

Na tom krajnjem sjeveru do promjena u okusu može doći zbog malih promjena u vinogradima povezanima s klonom, podlogom, prostorom, položajem, nadmorskom visinom, pa čak i radom vinogradara. Zbog razlika između vinogradarskih parcela mogu nastati stilske varijante kvalitetnih pjenušavih i mirnih vina.

Kada je riječ o kvalitetnim pjenušavim vinima, grožđe od kojeg se proizvodi vino u regiji Willamette Valley nakon dozrijevanja ima složene, zrele okuse voća te zadržava visoku razinu prirodne kiselosti. Kako se povećava nadmorska visina, voće se može brati na vrhuncu zrelosti. Ako se vinova loza uzgaja na granici ujednačenog dozrijevanja, nastaju ukusni složeni okusi voća. U regiji Willamette Valley pjenušava vina od sorti Pinot noir i Chardonnay proizvode se još od ranih 80-ih godina 20. stoljeća. Danas više od 100 proizvođača pjenušava vina proizvodi tradicionalnom metodom, a povećavaju se i broj proizvođača i obujam proizvodnje.

Od grožđa okusa dozreloga voća, visoke razine prirodne kiselosti i niskog udjela alkohola koje se bere sredinom rujna proizvode se složena, kvalitetna pjenušava i mirna vina dugog vremena dozrijevanja. Zahvaljujući sjevernoj zemljopisnoj širini, blizini hladnoga oceana, vinogradima smještenima na padinama s malo oborina, dinamičnom fotoperiodu i nemogućnosti uspješnog uzgajanja sorti kojima odgovara toplija klima, regija Willamette Valley predstavlja jedinstven „novi” stil sjevernoameričkih vina.

Naposljetku, iako se primarno obrazloženje za oznaku zemljopisnog podrijetla zasniva na prirodnim čimbenicima zbog kojih je ta regija jedinstvena i iznimna, sekundarna svojstva regije Willamette Valley koja uz ta fizička svojstva idu u prilog njezinoj prepoznatljivosti ljudski su čimbenici: iznimna usredotočenost, suradnja, tehnička strogost i istraživanje te organizacijski pristup. Zahvaljujući njima u čitavom je svijetu pobuđen interes te je ostvarena suradnja čitave grane gospodarstva, što se vidi na primjeru međunarodnog simpozija Vino hladnih podneblja (International Cool Climate Symposium) pokrenutog 1984. i ugledne Međunarodne proslave Pinot noir (International Pinot Noir Celebration), kojom se već 34 godine izražava dobrodošlica proizvođačima Pinot noira u čitavom svijetu. Regija je zbog snažne suradnje i proizvoda dosljedno visoke kvalitete stekla obožavatelje i ugled.

Iako u toj regiji uspijevaju i druge sorte iz sličnih razloga kao i Pinot noir, ipak je ta sorta najzaslužnija za njezinu popularnost. Novinari, akademska zajednica, kolege i potrošači znaju za vina iz regije Willamette Valley koja se temelje na sorti Pinot noir, bila ona mirna ili pjenušava. Prepoznata su posvuda i na međunarodnoj razini: npr. prije dvije godine vinima iz Willamette Valley dodijeljena je platinasta medalja na dodjeli Svjetske vinske nagrade (World Wine Awards) u kategoriji Najbolje vino (Best in Show), Robert Parker mlađi priznao je da „Oregon konačno iskorištava svoj golemi potencijal”, a Isaac Asimov iz The New York Timesa rekao je da je „Willamette Valley mjesto na kojem se dosljedno mogu ispunjavati ideali sorte Pinot noir u pogledu finoće i elegancije”.

9.   Dodatni uvjeti

Gotovo sva vina iz Willamette Valley imaju sortne oznake i moraju sadržavati najmanje 90 % navedene sorte, u skladu sa zakonima i propisima države Oregon (Propisi OAR 845 OLCC).

Podrijetlo vina mora biti točno, a na oznakama mora biti navedeno Američko vinogradarsko područje (AVA), pri čemu 95 % vina u boci mora biti s tog Američkog vinogradarskog područja.

Radi očuvanja kvalitete i podrijetla grožđa sva vina s područja Willamette Valley moraju biti vinificirana i pripremljena za punjenje u boce u Oregonu, gdje je grožđe uzgojeno. Polazi se od toga da je važno pažljivo postupati s tim osjetljivim vinima te olakšati suradnju pri proizvodnji vina. Ako je na oznaci kao oznaka izvornosti navedeno područje „Willamette Valley AVA”, u skladu sa Saveznim pravilima o označivanju [Code Federal Regulation, glava 27. točka 4.25.(e)(3.)(iv.)] vino mora u potpunosti biti proizvedeno u Oregonu. Američki ured za porez na alkohol i duhan i trgovanje njima (US Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau – TTB) u pravilima je definirao „potpuno proizvedeno” vino kao ono koje je „spremno za punjenje u boce, osim ako se obradom u podrumima i miješanjem ne uzrokuje promjena klase i vrste”.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://willamettewines.com/wp-content/uploads/2020/03/2020-02-GUIDELINES-FOR-PROTECTED-GEOGRAPHICAL-INDICATION-Willamette-Valley.091718.add-092519.100819.030520.pdf.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---