# Europeiska unionens C 440/18 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 440 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången18 december 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 440

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången18 december 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020 |
| 2020/C 440/01 | Resolution från Europeiska regionkommittén om den årliga regionala och lokala barometern 2020 – lokala och regionala myndigheter som hanterar covid-19 och tar itu med återhämtningen | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020 |
| 2020/C 440/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Likvärdiga levnadsvillkor – en gemensam uppgift för alla förvaltningsnivåer i Europa | 4 |
| 2020/C 440/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av och utsikter för gränsöverskridande hälso- och sjukvård | 10 |
| 2020/C 440/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-mekanism för nödsituationer på hälsoområdet | 15 |
| 2020/C 440/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Städer och regioner med biologisk mångfald efter 2020 vid FN:s 15:e partskonferens för konventionen om biologisk mångfald och i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 | 20 |
| 2020/C 440/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om hinder på den inre marknaden och handlingsplan för efterlevnad av inremarknadsreglerna | 27 |
| 2020/C 440/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Demografiska förändringar: förslag om hur deras negativa effekter i EU:s regioner ska mätas och åtgärdas | 33 |
| 2020/C 440/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar | 42 |
| 2020/C 440/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter i den permanenta dialogen med medborgarna | 49 |
| 2020/C 440/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s sammanhållningspolitiks roll i en smart och innovativ ekonomisk förändring i regionerna mot bakgrund av coronakrisen | 54 |
| 2020/C 440/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – SMF-strategin | 60 |
| 2020/C 440/12 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utmaningar för den lokala demokratin på västra Balkan | 66 |
| 2020/C 440/13 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En strategi för Europas digitala framtid och en strategi för data | 71 |
| 2020/C 440/14 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende | 79 |
| 2020/C 440/15 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den regionala resultattavlan för innovation och dess inverkan på regionala platsbaserade strategier | 87 |
| 2020/C 440/16 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 | 92 |
| 2020/C 440/17 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska klimatpakten | 99 |
| 2020/C 440/18 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin | 107 |
| 2020/C 440/19 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – På väg mot ett hållbart utnyttjande av naturresurserna på öarna i Medelhavet | 114 |
| 2020/C 440/20 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förnyelse av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa | 119 |
| 2020/C 440/21 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny industristrategi för Europa | 125 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020

2020/C 440/01

Resolution från Europeiska regionkommittén om den årliga regionala och lokala barometern 2020 – lokala och regionala myndigheter som hanterar covid-19 och tar itu med återhämtningen

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020

2020/C 440/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Likvärdiga levnadsvillkor – en gemensam uppgift för alla förvaltningsnivåer i Europa

4

2020/C 440/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av och utsikter för gränsöverskridande hälso- och sjukvård

10

2020/C 440/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-mekanism för nödsituationer på hälsoområdet

15

2020/C 440/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Städer och regioner med biologisk mångfald efter 2020 vid FN:s 15:e partskonferens för konventionen om biologisk mångfald och i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030

20

2020/C 440/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om hinder på den inre marknaden och handlingsplan för efterlevnad av inremarknadsreglerna

27

2020/C 440/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Demografiska förändringar: förslag om hur deras negativa effekter i EU:s regioner ska mätas och åtgärdas

33

2020/C 440/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar

42

2020/C 440/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter i den permanenta dialogen med medborgarna

49

2020/C 440/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s sammanhållningspolitiks roll i en smart och innovativ ekonomisk förändring i regionerna mot bakgrund av coronakrisen

54

2020/C 440/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén – SMF-strategin

60

2020/C 440/12

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utmaningar för den lokala demokratin på västra Balkan

66

2020/C 440/13

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En strategi för Europas digitala framtid och en strategi för data

71

2020/C 440/14

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende

79

2020/C 440/15

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den regionala resultattavlan för innovation och dess inverkan på regionala platsbaserade strategier

87

2020/C 440/16

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025

92

2020/C 440/17

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska klimatpakten

99

2020/C 440/18

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin

107

2020/C 440/19

Yttrande från Europeiska regionkommittén – På väg mot ett hållbart utnyttjande av naturresurserna på öarna i Medelhavet

114

2020/C 440/20

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förnyelse av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa

119

2020/C 440/21

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny industristrategi för Europa

125

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Regionkommittén |
| | Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020 |
| 2020/C 440/22 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Programmet EU för hälsa | 131 |
| 2020/C 440/23 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En förstärkt civilskyddsmekanism för unionen | 150 |
| 2020/C 440/24 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den europeiska återhämtningsplanen som svar på covid-19-pandemin: faciliteten för återhämtning och resiliens samt instrumentet för tekniskt stöd | 160 |
| 2020/C 440/25 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europaåret för järnvägen 2021 | 183 |
| 2020/C 440/26 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – React-EU-paketet | 191 |

III   Förberedande akter

Regionkommittén

Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020

2020/C 440/22

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Programmet EU för hälsa

131

2020/C 440/23

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En förstärkt civilskyddsmekanism för unionen

150

2020/C 440/24

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den europeiska återhämtningsplanen som svar på covid-19-pandemin: faciliteten för återhämtning och resiliens samt instrumentet för tekniskt stöd

160

2020/C 440/25

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europaåret för järnvägen 2021

183

2020/C 440/26

Yttrande från Europeiska regionkommittén – React-EU-paketet

191

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/1

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om den årliga regionala och lokala barometern 2020 – lokala och regionala myndigheter som hanterar covid-19 och tar itu med återhämtningen

(2020/C 440/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av sin rapport om den årliga regionala och lokala barometern 2020, som bygger på en inkluderande, objektiv och evidensbaserad metod, med deltagande av många partner och institutioner, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rapport om den årliga regionala och lokala barometern 2020, som bygger på en inkluderande, objektiv och evidensbaserad metod, med deltagande av många partner och institutioner, och av följande skäl:

| — | Syftet med rapporten är att reflektera över den regionala och lokala dimensionen av tillståndet i unionen, att förse de politiska beslutsfattarna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå med fakta om de mest akuta utmaningarna för det kommande året och att ge viktiga rekommendationer för att driva på Europas politiska svar. Dessa rekommendationer bör möjliggöra öppna och inkluderande debatter på alla nivåer för att förklara de val som måste göras och öka legitimiteten i de beslut som måste fattas. |
| --- | --- |

—

Syftet med rapporten är att reflektera över den regionala och lokala dimensionen av tillståndet i unionen, att förse de politiska beslutsfattarna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå med fakta om de mest akuta utmaningarna för det kommande året och att ge viktiga rekommendationer för att driva på Europas politiska svar. Dessa rekommendationer bör möjliggöra öppna och inkluderande debatter på alla nivåer för att förklara de val som måste göras och öka legitimiteten i de beslut som måste fattas.

| — | De lokala och regionala myndigheterna befinner sig i frontlinjen i krishanteringen och ansvarar för avgörande aspekter av begränsningsåtgärder, hälso- och sjukvård, sociala tjänster och ekonomisk utveckling, eftersom dessa ansvarsområden delas mellan olika förvaltningsnivåer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

De lokala och regionala myndigheterna befinner sig i frontlinjen i krishanteringen och ansvarar för avgörande aspekter av begränsningsåtgärder, hälso- och sjukvård, sociala tjänster och ekonomisk utveckling, eftersom dessa ansvarsområden delas mellan olika förvaltningsnivåer i medlemsstaterna.

| — | Effekterna av covid-19-krisen varierar kraftigt, med en stark territoriell dimension som får betydande konsekvenser för krishantering och politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Effekterna av covid-19-krisen varierar kraftigt, med en stark territoriell dimension som får betydande konsekvenser för krishantering och politiska åtgärder.

| — | De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll i hanteringen av covid-19-krisen, både genom sina egna politiska beslut och åtgärder och genom att genomföra politik som beslutas på andra förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

—

De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll i hanteringen av covid-19-krisen, både genom sina egna politiska beslut och åtgärder och genom att genomföra politik som beslutas på andra förvaltningsnivåer.

| 1. | Europeiska regionkommittén betonar vikten av flernivåstyre samt behovet av samordning av krishanteringen inom hälso- och sjukvården och gränsöverskridande hälso- och sjukvårdssamarbete för att säkerställa samstämmiga och effektiva insatser vid framtida kriser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enligt en opinionsundersökning som genomfördes i september 2020 på uppdrag av ReK om EU-medborgarnas syn på coronakrisen och de lokala och regionala myndigheternas roll är dessa myndigheter fortfarande den förvaltningsnivå i EU som åtnjuter störst förtroende (52 %) och även den nivå som medborgarna har störst förtroende (48 %) för vad gäller att nu och i framtiden vidta rätt åtgärder för att övervinna coronakrisens ekonomiska och sociala konsekvenser. En klar majoritet av EU-medborgarna (58 %) anser också att ett större inflytande av de regionala och lokala myndigheterna skulle ha en positiv inverkan på EU:s förmåga att lösa problem. Det är majoritetens åsikt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén betonar att krisen har lett till ökade utgifter och minskade intäkter för de lokala och regionala myndigheterna, och anser att de lokala och regionala myndigheterna måste få tillräckliga resurser från centralregeringarna och EU-nivån för att stärka sina hälso- och sjukvårdssystem nu och på lång sikt. Regionala skillnader i hälso- och sjukvårdssystemen och flaskhalsar i krisberedskapen bör åtgärdas genom de berörda nationella myndigheterna. Programmet EU för hälsa, RescEU-reserven och flexibilitetsåtgärder bör komplettera dessa insatser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den årliga regionala och lokala barometern 2020 visar att kriterierna för att få finansiering bör vara anpassade till de regionala förhållandena och bygga på en heltäckande uppsättning indikatorer som återspeglar de olika nivåerna av exponering och sårbarhet, bl.a. förlusten av BNP sedan krisens början, andelen risksektorer, beroendet av turism, gränsöverskridande och internationell handel och transport samt andelen egenföretagare och små och medelstora företag i regionens ekonomi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Faciliteten för återhämtning och resiliens, som är kärnan i EU:s återhämtningsplan, får inte vara ”rumsligt blind”: De lokala och regionala myndigheterna måste vara nära delaktiga i utarbetandet av de nationella planerna och utforma sina egna regionala och lokala återhämtningsplaner i överensstämmelse med de europeiska och nationella planerna. Den europeiska planeringsterminen – som facilitetens styrningsmekanism – måste omfatta en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande, i enlighet med principerna om partnerskap och aktiv subsidiaritet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén upprepar att små och medelstora företag och de hårdast drabbade sektorerna såsom transport-, turism- och kultursektorerna behöver tillgång till olika typer av hållbart ekonomiskt stöd, såsom offentliga bidrag, riskkapital och tillgång till lån med gynnsamma återbetalningsvillkor på lång sikt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK framhåller på nytt behovet av en snabb överenskommelse om det nya återhämtningsinstrumentet (och den fleråriga budgetramen) så att medel snabbt kan mobiliseras för att hantera krisens negativa effekter och stödja ekonomin och skapandet av arbetstillfällen på lokal nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De sociala ojämlikheterna samt ojämlikheterna mellan generationerna och mellan könen har förvärrats dramatiskt av de förödande effekterna i hela Europa av covid-19, som har undergrävt ett årtionde av framsteg på bara sex månader. En målinriktad, ambitiös och tillräckligt finansierad politik som balanserar ekonomiska, sociala och hälsorelaterade prioriteringar måste därför utgöra grunden för den europeiska återhämtningen i syfte att begränsa de långsiktiga konsekvenserna av denna pandemi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén understryker att invånarna i de städer och regioner som drabbas hårdast av klimatförändringarna, miljöförstörelse och försvagade naturliga ekosystem löper större risk att exponeras för spridningen av patogener. Vi insisterar därför på att kommissionen och medlemsstaterna utnyttjar den rådande krisen som ett tillfälle att kombinera återhämtningen efter pandemin med en påskyndad omställning till en klimatneutral Europeisk union senast år 2050. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas att sörja för en bättre integrering av målen för hållbar utveckling i en förnyad, territoriellt baserad och reformerad europeisk planeringstermin för att på ett mer verkningsfullt sätt koppla samman återhämtningsplanen, den gröna given och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK framhåller att krisen har gjort tillgången till modern informationsteknik och infrastruktur till en ännu mer avgörande resurs, och uppmanar till att ta itu med den ”digitala klyftan”, uppnå en hög konnektivitet för alla EU:s regioner och städer – inklusive landsbygdsområden, randområden, de yttersta randområdena och geografiskt missgynnade områden – och se till att människor i alla åldrar och från alla socioekonomiska bakgrunder kan anpassa sig till krisen och det föränderliga arbetslivet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén beklagar att de nya åtgärderna för att öka flexibiliteten och påskynda användningen av de sammanhållningspolitiska medlen medför en risk för ökad centralisering på medlemsstatsnivå. ReK anser därför att alla omfördelningar av medel och ändringar av sammanhållningspolitiska program bör genomföras i enlighet med principerna om subsidiaritet, partnerskap och flernivåstyre, där de lokala och regionala myndigheterna är fullt delaktiga i beslut om (om)planering av investeringar inom ramen för React-EU. Flexibiliteten, särskilt det tillfälliga upphävandet av den tematiska koncentrationen, bör förbli av tillfällig natur, och en återgång till de ordinarie reglerna för sammanhållningspolitiska program bör övervägas så snart omständigheterna tillåter det. |
| --- | --- |

12.

| 13. | De regioner som har högst andel äldre (dvs. personer över 65 år) har drabbats särskilt hårt av covid-19-utbrottet, och människor i denna åldersgrupp löper störst risk att smittas av viruset. Därför betonar ReK det ständiga behovet av att utbyta bästa praxis om hur man på ett ändamålsenligt sätt skyddar äldre, bland annat genom att underlätta deras tillgång till telemedicin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av antalet stödinstrument och ändringar av befintliga och framtida regler för användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, se till att det råder tillräcklig klarhet om samspelet mellan de olika nya mekanismerna, såsom React-EU, Fonden för en rättvis omställning och faciliteten för återhämtning och resiliens, å ena sidan, och de befintliga nationella systemen och EU-systemen, å andra sidan, för att undvika ytterligare komplexitet och potentiellt låga utnyttjandegrader. ReK betonar i detta sammanhang att det inte räcker att enas om höga anslag, och att de lokala och regionala myndigheterna också behöver tillräckligt med tid för att lägga fram program och projekt, till exempel för React-EU-programmet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén noterar med oro att krisen har satt den inre marknaden under tryck, med störningar i den fria rörligheten för personer, varor och tjänster, vilket allvarligt påverkar små och medelstora företag och påverkar livet för alla EU-medborgare, särskilt i gränsregionerna. ReK välkomnar den flexibilitet som ges inom reglerna för statligt stöd, och konstaterar att åtgärder måste vidtas för att säkerställa en väl fungerande inre marknad vid framtida kriser. |
| --- | --- |

15.

| 16. | De lokala och regionala myndigheternas finanser är allvarligt hotade till följd av krisen, vilket äventyrar deras förmåga att tillhandahålla värdefulla offentliga tjänster. ReK upprepar att de lokala och regionala myndigheterna behöver nya, smartare budgetregler på både nationell och europeisk nivå samt en gyllene regel för hållbara investeringar för att se till att offentliga tjänster och lokala investeringar betraktas som avgörande för att bygga upp mer konkurrenskraftiga, motståndskraftiga och hållbara ekonomier och samhällen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Covid-19 har fått regeringar – både i och utanför EU – att vidta stränga åtgärder som påverkar medborgarnas friheter, och man har behövt finna en komplex balans för att bevara demokratin, rättsstaten och förtroendet för institutionerna samtidigt som man strävat efter att begränsa pandemin. Dessa utmanande tider skulle kunna omvandlas till en möjlighet att stärka den lokala demokratin och gemensamt reflektera över Europas grundläggande värden under konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända den årliga regionala och lokala barometern 2020 och denna resolution till Europaparlamentets talman, Europeiska kommissionens och Europeiska rådets ordförande samt de 27 EU-medlemsstaternas stats- och regeringschefer, och uppmuntrar de regionalt och lokalt folkvalda politikerna i Europa att sprida rapporten till medborgarna och lokala medier. |
| --- | --- |

18.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/4

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Likvärdiga levnadsvillkor – en gemensam uppgift för alla förvaltningsnivåer i Europa

(2020/C 440/02)

| Föredragande: | Bernd LANGE (DE–EPP) Distriktsordförande, Görlitz |
| --- | --- |

Föredragande:

Bernd LANGE (DE–EPP) Distriktsordförande, Görlitz

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK uttrycker sin oro över de växande ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna inom och mellan EU:s medlemsstater. Den senaste tidens utveckling i Europa har visat att skillnaderna mellan områden och människor i fråga om ekonomisk utveckling, sysselsättning och välbefinnande ökar. Dessa skillnader förekommer på alla nivåer, från sublokal till europeisk nivå, och har nått en kritisk nivå. Den pågående debatten om övergivna eller ”bortglömda” områden visar tydligt att det behövs en mer platsbaserad strategi för att ta itu med de utvecklingspolitiska utmaningarna i dessa områden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Covid-19-pandemin kommer att ytterligare försvåra de rådande utmaningarna på grund av krisen i de flesta områdena i medlemsstaterna. De ekonomiska och samhälleliga konsekvenserna och de därav följande förutsättningarna för återhämtningen skiljer sig betydligt åt i de olika områdena. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Därför måste målet om territoriell, ekonomisk och social sammanhållning enligt artikel 174 i EUF-fördraget även fortsättningsvis vara högprioriterat för Europeiska unionen. Utöver den europeiska regionalpolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken måste även alla andra EU-politikområden (t.ex. transport-, miljö-, social- och energipolitiken) bidra till detta övergripande mål. Detta gäller i synnerhet EU:s åtgärder beträffande den europeiska gröna given och den fortsatta digitaliseringen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén påminner om den särskilda situationen i de yttersta randområdena, som erkänns i artikel 349 i EUF-fördraget, och framhåller EU:s åtagande att utveckla dessa regioner genom särskilda åtgärder till förmån för dem och till gagn för EU som helhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | År 2017 bodde en tredjedel av EU:s befolkning i storstäder med mer än 100 000 invånare, en tredjedel i städer med 10 000–100 000 invånare och en tredjedel i småstäder och landsbygdskommuner med färre än 10 000 invånare (1). Kommissionens ordförande har i sina riktlinjer (2) påpekat att mer än 50 % av européerna bor i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den europeiska strukturpolitiken var tidigare i första hand inriktad på sammanhållning mellan regionala myndigheter (Nuts-1 eller Nuts-2), men effekterna av åtgärderna på de underliggande kommunala nivåerna undersöktes och beaktades inte alltid i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Under de senaste åren har man kunnat notera ökade nettomigrationsflöden från landsbygds- till stadsområden i flera medlemsstater och regioner (3), och därför bör EU:s politik bidra till att ta itu med de utmaningar och utnyttja de möjligheter som följer av detta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén är oroad över att en fortsatt utflyttning till storstadsområdena på många håll skapar stora utmaningar för de respektive stadsområdena, såsom bostadsbrist, stigande hyror, överbelastning av den offentliga infrastrukturen och sociala problem. Till följd av utflyttningen uppstår det på landsbygden stora utmaningar för små och medelstora städer och kommuner och för företagen där. Upprätthållandet av offentlig infrastruktur och finansieringen av offentliga tjänster försvåras av att användarna, som blir allt äldre och därför behöver fler tjänster, blir färre, och företagen lider ofta brist på kvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén hänvisar i detta sammanhang till det yttrande som den håller på att utarbeta om ”Demografiska förändringar: förslag om hur deras negativa effekter i EU:s regioner ska mätas och åtgärdas” (4) och sitt yttrande ”Storstadsregionernas utmaningar och deras ställning i den framtida sammanhållningspolitiken efter 2020” (5). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén påminner om att den första av de sex prioriteringarna i EU:s territoriella agenda 2020 är att främja en polycentrisk och balanserad territoriell utveckling (6), och att detta mål fortfarande är mycket viktigt i utkastet till territoriell agenda 2030. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Det finns för närvarande ingen övergripande strategi på EU-nivå som syftar till att minska incitamenten för utflyttning och okontrollerad urbanisering eller deurbanisering genom att förbättra levnadsvillkoren i alla områden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK framhåller på nytt den stora betydelsen av FN:s mål för hållbar utveckling nummer 11, ”hållbara städer och samhällen”, som måste gälla för alla typer av områden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Allmänt tillgänglig offentlig punktinfrastruktur samt allmänt tillgänglig offentlig nätinfrastruktur och allmänt tillgängliga offentliga tjänster är en nödvändig förutsättning för högkvalitativa levnadsvillkor och hållbar utveckling i alla områden i Europeiska unionen. I detta sammanhang erinras det om att de strukturella förutsättningarna varierar kraftigt mellan och inom de enskilda medlemsstaterna och till och med inom regionerna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I de åtgärder som EU vidtar bör man balansera stödet till tätbefolkade stadsområden och till landsbygdsområden, vilka hittills ofta i första hand har betraktats ur jordbrukssynpunkt. Kommittén beklagar i detta avseende den jämförelsevis låga insatsen av ESF och Eruf i landsbygdsområden (7) (8). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén befarar att covid-19-krisen kommer att göra det ännu svårare att tillhandahålla och underhålla offentlig infrastruktur samt tillhandahålla offentliga tjänster i just mindre, avlägset belägna, isolerade och ekonomiskt svagare kommuner och regioner, eftersom dessa lokala och regionala myndigheter sannolikt drabbas särskilt hårt av minskade skatteintäkter. Detta torde ytterligare driva på de motsatta utvecklingstendenser som vi sett under de senaste åren. Kommittén understryker att minskade offentliga investeringar i infrastruktur och tjänster generellt sett har en större inverkan på särskilt utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

15.

Nationella strategier för balanserad territoriell utveckling

| 16. | Europeiska unionens och medlemsstaternas politiska åtgärder bör alltid komplettera varandra. De får under inga omständigheter strida mot varandra eller ha motstridiga mål. Kommittén framhåller därför att nationell överreglering från medlemsstaternas sida bör undvikas när man införlivar EU-direktiv i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna också vidareutveckla den nationella politiken för sammanhållning och koppla den till insatserna på europeisk nivå, i enlighet med partnerskapsprincipen och flernivåstyret. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK påpekar i detta sammanhang att det i flera medlemsstater redan finns strategier på nationell nivå som syftar till en balanserad strukturpolitik som ska gynna alla områden. Medan vissa stater föreslår allmänna principer för utvecklingen av alla områden (9), utarbetar man i andra delar av EU särskilda planer för vissa typer av områden (10) (11). |
| --- | --- |

18.

| 19. | I de ovannämnda nationella strategierna handlar det inte i första hand om ekonomisk sammanhållning i fråga om ekonomiska resultat, utan snarare om att skapa en viss standard för offentlig förvaltning och infrastruktur samt offentliga tjänster, som utgör grunden för en fortsatt socioekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | En decentraliserad förvaltning nämns vanligtvis i alla nationella strategier som en nödvändig förutsättning för att ett område ska vara en bra plats att leva på. De lokala och regionala strukturerna är avgörande för att säkerställa en medborgarnära förvaltning och demokratiskt deltagande. |
| --- | --- |

20.

| 21. | All ovannämnd nationell politik lägger, i förhållande till EU:s politik, större vikt vid mindre lokala myndigheter (kommuner, kommunförbund, små och medelstora städer osv.) på landsbygden för att stärka dem och därmed göra dem mer attraktiva. I alla strategier betraktas landsbygdsområden i första hand som områden att leva och bedriva ekonomisk verksamhet i och planeras strukturpolitiska åtgärder för att utveckla dessa områden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén välkomnar i synnerhet medlemsstaternas sektorsspecifika strategier inom ramen för de nationella strategierna. Trots områdenas heterogenitet är det uppenbart att utmaningarna är likartade i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | I alla nationella strategier nämns digitalisering som en väsentlig aspekt. Tillgången till allmänt tillgänglig digital infrastruktur och digitala offentliga tjänster kan skapa och bevara arbetstillfällen även utanför stadsområdena, vilket i sin tur skulle kunna begränsa arbetskraftens utflyttning till storstäderna. Kommittén understryker att en ökning i distansarbetet, såsom skett under covid-19-pandemin, skulle kunna ge arbetstagare ökad flexibilitet att välja bostadsort. ReK betonar i detta avseende sin förväntan att lägesfördelarna i fråga om närhet till arbetsplatsen genom den fortlöpande digitaliseringen av många typer av arbete torde spela en mindre viktig roll inom många sektorer på lång sikt. Denna trend bör inte äventyra politiken för rörlighet, som särskilt syftar till att begränsa miljöeffekterna av pendling och affärsresor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén framhåller att de territorier som ligger längst bort från storstadsområdena och har lägre befolkningstäthet måste kunna ha samma nivå av digital konnektivitet för att underlätta införandet av offentliga tjänster online och distansarbete som ett verktyg för att locka människor och begåvningar till dessa områden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK välkomnar att man i alla strategier också tar upp olika aspekter av tjänster av allmänt intresse, särskilt när det gäller att säkerställa hälso- och sjukvård, omsorg och sociala tjänster, skolor och andra utbildningsinrättningar samt tjänster för skydd av äldre och integration. Rättvisa bör vara rättesnöret när offentliga tjänster ska tillhandahållas medborgarna oavsett var de bor. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén uppmanar därför de kommande tyska, portugisiska och slovenska rådsordförandeskapen att, som ett bidrag till genomförandet av den framtida territoriella agendan 2030, inleda en diskussion och ett erfarenhetsutbyte om hur man på bästa sätt kan kombinera EU:s strukturpolitik och de nationella politiska åtgärderna för regional utveckling i syfte att minska de territoriella skillnaderna och förbättra levnadsvillkoren överallt i Europa. |
| --- | --- |

26.

Allmänna rekommendationer för EU:s politik

| 27. | Kommittén uppmanar kommissionen att inta samma hållning som i de nationella strategierna och förankra målet om ”likvärdiga levnadsvillkor” på EU-nivå som ett sätt att genomföra artiklarna 174 och 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK betonar medlemsstaternas bestämmanderätt när det gäller tjänster av allmänt intresse. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör en europeisk ram endast fungera som komplement till åtgärder som vidtagits på nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK efterlyser en europeisk långsiktig strategi för territoriell utveckling, med beaktande av samspelet mellan storstads-, stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uppmanar kommissionen att inte bara beakta medlemsstaternas ekonomiska utveckling utan även beakta och erkänna insatserna när det gäller tjänster av allmänt intresse, framför allt i mindre tätt eller glest befolkade områden, eller de yttersta randområdena, där befolkningen är geografiskt utspridd. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Skapandet av adekvata strukturella förutsättningar i alla medlemsstater och alla lokala och regionala myndigheter är avgörande för en hållbar socioekonomisk utveckling i Europeiska unionen. Strukturfonderna kan i hög grad bidra till detta, men de får inte vara det enda sättet att främja en balanserad utveckling. Alla politikområden, även den vision för landsbygdsområden som kommissionen har aviserat, bör bidra till detta övergripande mål. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ett sådant mål skulle kräva en ingående analys av de europeiska åtgärdernas territoriella konsekvenser, både före och efter antagandet av lagstiftning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén rekommenderar därför att den ”urban proofing” av EU-politiska åtgärder som föreslås i agendan för städer utvidgas med en ”territorial proofing”, dvs. en integrerad bedömning av genomförbarheten i mer tätbefolkade områden (dvs. i städerna) och mer glesbefolkade områden (dvs. på landsbygden) med beaktande av deras respektive särdrag, och kompletteras med en territoriell konsekvensbedömning. På detta sätt kan man se till att de lagstadgade kraven är målinriktade och inte ytterligare främjar en okontrollerad urbanisering eller deurbanisering. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Små och medelstora städer bör ägnas större uppmärksamhet som ankare i områden som inte är tätbefolkade. Kommunerna tillhandahåller grundläggande tjänster av allmänt intresse och förser allmänheten med nödvändig infrastruktur som avsevärt förbättrar landsbygdsområdenas attraktivitet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Även större städer står fortfarande inför stora utmaningar och behöver därför ekonomiskt och organisatoriskt stöd från EU. De olika typerna av områden får inte spelas ut mot varandra. EU-agendan för städer och de därav följande partnerskapen erkänns som ett bra exempel på ett möjligt samarbete mellan den europeiska och den lokala nivån. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK uppmanar kommissionen att förbättra den systematiska insamlingen av jämförbara statistiska uppgifter för utvärdering av utvecklingen i landsbygdsområden under Nuts 2-nivån, utan att detta ökar den administrativa bördan på kommunal nivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ordförandena för de tvärpolitiska grupperna i Europaparlamentet rekommenderas att till fullo involvera företrädare för ReK i arbetet i de tvärpolitiska grupperna för stads- och landsbygdsutveckling, för att på så sätt främja en diskussion om konkreta utmaningar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | I EU:s framtida arbets- och expertgrupper måste man säkerställa ett balanserat deltagande av företrädare för myndigheter på olika förvaltningsnivåer och av olika storlek från stads- och landsbygdsområden. Strategier som utvecklats för och av större städer är i allmänhet inte överförbara till mindre lokala myndigheter på grund av olika organisatoriska och ekonomiska förutsättningar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK uppmanar alla kommissionens generaldirektorat och Europaparlamentets utskott att fullt ut beakta samspelet mellan stads- och landsbygdsområden och att skapa en samstämmig europeisk politik som fungerar på ett balanserat sätt i alla typer av områden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Alla kommissionens generaldirektorat och Europaparlamentets utskott uppmanas att i högre grad erkänna fördelarna med institutionellt och funktionellt samarbete på sådana områden som planering, rörlighet, miljö, tillhandahållande av tjänster av allmänt intresse och offentliga investeringar. Detta samarbete ger möjlighet att uppnå stordriftsfördelar och stärkta band samt territoriell, ekonomisk och social sammanhållning mellan stadsområden, stadsnära områden och landsbygdsområden som ingår i samma funktionella område eller region. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK efterlyser en övergripande strategi på EU-nivå som tar itu med utmaningarna i fråga om gränsöverskridande samarbete mellan städer, regioner och kommuner och stärker potentialen för detta samarbete när det gäller att minska skillnaderna mellan olika typer av bosättningar. |
| --- | --- |

41.

Rekommendationer om den europeiska regionalpolitiken

| 42. | Den europeiska regionalpolitiken bör, i strävan efter konvergens och utveckling av EU:s regioner, i första hand inriktas på att lägga de strukturella grundvalarna för en balanserad tillväxt i alla områden. En hållbar och långsiktig socioekonomisk utveckling kan endast äga rum i de områden där både medborgare och företag har de nödvändiga förutsättningarna. ReK betonar i detta avseende behovet av starkare incitament för företag i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Målet om likvärdiga levnadsvillkor bör också beaktas inom ramen för den tematiska koncentrationen inom ESI-fonderna (och Ejflu). ESI-fonderna bör göra det möjligt att främja nödvändig kommunal och regional infrastruktur och offentliga tjänster i alla regioner. Att undanta Ejflu från de gemensamma bestämmelserna om strukturfonderna är i detta sammanhang kontraproduktivt. Denna separation försvårar i onödan ett samstämmigt flerfondsstöd i stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén noterar i detta sammanhang den särskilda tilldelningen för stadsområden inom ramen för Eruf, men påpekar samtidigt att en sådan tilldelning också innebär att landsbygdsområden måste få något i gengäld i motsvarande mån. På lång sikt skulle det vara lämpligare att föreskriva en särskild tilldelning för allmänt tillhandahållande av sådana tjänster som bidrar till en balanserad territoriell utveckling och till att främja alla lokala och regionala myndigheters motståndskraft (bredbandsinfrastruktur, sjukhus och hälso- och sjukvård, transportinfrastruktur osv.). På så sätt främjas grunden för att medborgare ska bosätta sig och företag etablera sig även utanför stadsområdena, vilket i sin tur skapar arbetstillfällen och minskar trycket på människorna att flytta till städerna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Med tanke på den låga lönsamheten hos offentliga tjänster i mindre tätbefolkade områden bör stödet från strukturfonderna främst ha formen av bidrag. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Stödet från strukturfonderna bör i högre grad riktas in på införande och underhåll av den tekniska infrastruktur, både för telekommunikationer och digitala tjänster, som krävs för att säkerställa en rättvis territoriell utveckling. Därför bör man främja offentlig-privata partnerskap, där den offentliga sektorn spelar en ledande roll i genomförandet av investeringsåtgärder i detta syfte. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommissionen uppmanas att ta upp frågan i den kommande åttonde sammanhållningsrapporten, som väntas i september 2021. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK efterlyser en starkare koppling mellan EU:s nya territoriella agenda 2030 och den nya sammanhållningspolitiken 2021–2027 i syfte att ge sammanhållningspolitiken en territoriell strategisk vägledande ram för att uppnå ett grönt och rättvist Europa där inget område hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

48.

Rekommendationer om andra politikområden

| 49. | Även i fråga om de europeiska bestämmelserna om transportpolitiken bör man ta större hänsyn till deras inverkan på en balanserad bosättning. Detta gäller planering av kollektivtrafik och järnvägstrafik, men även användning av samåkningstjänster. Hittills har samåkningstjänster främst funnits i stadsområden eftersom den lägre befolkningstätheten i landsbygdsområden leder till lägre intäkter. På lång sikt bör man undersöka tillhandahållandet av motsvarande transporttjänster i alla områden, i förekommande fall genom allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | De europeiska transportbestämmelserna (särskilt om utsläpp och klimatskydd) medför ofta betydligt större utmaningar för kollektivtrafiken på landsbygden än för aktörer i stadsområdena. Det är inte heller möjligt att i nuläget, på grund av tekniska förutsättningar och marknadstillgänglighet, överallt ställa om till utsläppssnål teknik, särskilt för bussar, på grund av högre kostnader, begränsad räckvidd och ibland också längre laddningstider, framför allt i mindre tätbefolkade områden med kuperat landskap. Samtidigt ställs EU-finansiering främst till förfogande för rörlighet i städer, eftersom man i städerna i regel uppmäter högre föroreningsnivåer. För att skapa och upprätthålla en fungerande kollektivtrafik överallt bör antingen kraven föreskriva olika åtgärder för de olika typerna av områden eller ytterligare medel tillhandahållas för de områden där finansieringen är särskilt svår (såsom landsbygdsområden, avlägset belägna områden, de yttersta randområdena samt ö- och bergsområden). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Mobilt arbete spelade en viktig roll redan före covid-19-pandemin. Digitala förvaltningstjänster kan också bara erbjudas och utnyttjas i de områden där både leverantörer och användare av dessa tjänster också har tillräckligt snabba bredbandsanslutningar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Vid utbyggnaden av bredband och mobil telekommunikation, samt 5G och 6G, bör man därför alltid eftersträva målet om en allmän tillgänglighet som motsvarar de europeiska utsläppsnormerna. Utbyggnaden bör i samband med detta främst skötas av den privata sektorn. I de områden där en heltäckande utbyggnad av fiberoptik av ekonomiska skäl endast är möjlig med ekonomiskt stöd av det offentliga, bör de lokala och regionala myndigheterna ges möjlighet att genomföra den på ett rättssäkert och målinriktat sätt. |
| --- | --- |

52.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ”Die Unterschiede bestimmen die Vielfalt in Europa. Ein Atlas ausgewählter Aspekte der räumlichen Strukturen und Entwicklungen”, Bundesinstitut für Bau-, Stadt- und Raumforschung.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_sv.pdf.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Statistics_on_rural_areas_in_the_EU#Further_Eurostat_information.

3

(4)  COR-2019-04647-00-00-PAC.

4

(5)  COR-2019-01896-00-00-AC (EUT C 79, 10.3.2020, s. 8).

5

(6)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/communications/2011/territorial-agenda-of-the-european-union-2020.

6

(7)  ”Evolution of the Budget Dedicated for Rural Development Policy”, studie gjord för NAT-utskottet, Progress Consulting, 2016 (uppdaterad 2020).

7

(8)  ”EU Cohesion Policy in non-urban areas”, studie gjord för Europaparlamentets REGI-utskott, EPRC, 2020.

8

(9)  Slutrapporten från Kommission ”Gleichwertige Lebensverhältnisse”, Tyskland.

9

(10)  ”Ruralités: une ambition à partager – 200 propositions pour un agenda rural”, Frankrike.

10

(11)  ”Masterplan für den ländlichen Raum”, Österrike.

11

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/10

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Genomförande av och utsikter för gränsöverskridande hälso- och sjukvård

(2020/C 440/03)

| Föredragande: | Karsten Uno PETERSEN (DK–PES), ledamot av regionfullmäktige i Syddanmark |
| --- | --- |
| Referenser: | Förberedande yttrande |

Föredragande:

Karsten Uno PETERSEN (DK–PES), ledamot av regionfullmäktige i Syddanmark

Referenser:

Förberedande yttrande

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) framhåller att gränsöverskridande patientrörlighet är en viktig politisk fråga. 34 % av EU-medborgarna nämner hälsa som den viktigaste politiska frågan i deras region, vilket är en ökning med 8 procentenheter sedan 2015 och 10 procentenheter sedan 2012. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den regionala och lokala dimensionen är helt central när det gäller gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Många människor som bor nära en gräns söker vård i grannlandet av olika skäl. Gränsregioner utgör 40 % av EU:s territorium, och mer än var tredje europé bor i en sådan region. De lokala och regionala myndigheterna tillhandahåller en länk mellan alla berörda parter (på nationell, regional och lokal nivå; sjukhus, allmänläkare, apotek, medborgare osv.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gränsöverskridande patientrörlighet ger upphov till ett antal frågor, såsom tillgång till information om behandling i utlandet, kontinuitet i behandlingen, utbyte av information mellan vårdpersonal över gränserna, olikheter i vårdutbud och vilken vård och behandling som ges vid vilka medicinska indikationer, hälso- och sjukvårdens möjligheter att prioritera och ge vård på lika villkor, samt logistiska och administrativa utmaningar, som påverkar antalet medborgare som vill utnyttja de möjligheter till vård i ett annat EU-land som ges genom direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén välkomnar budgeten för det nya programmet EU för hälsa, som kommer att göra det möjligt att stärka hälsosäkerheten och öka beredskapen för framtida hälsokriser. Detta program kommer att vara ett robust fristående program med ökade anslag i nästa fleråriga budgetram (2021–2027), i syfte att på ett korrekt sätt ta itu med de utmaningar som fastställs i kommissionens program för den innevarande mandatperioden, särskilt när det gäller kampen mot cancer, förebyggande, tidig upptäckt och hantering av kroniska och sällsynta sjukdomar, antimikrobiell resistens, tillgång till läkemedel till ett överkomligt pris och allvarliga hot mot hälsan (såsom coronavirusepidemier), och i syfte att genomföra en ambitiös hälso- och sjukvårdspolitik, med fokus på gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén välkomnar att alla medlemsstater har slutfört införlivandet av direktivet, men är fortfarande oroad över efterlevnadskontrollen och antalet problem som kommissionen upptäckt hittills. ReK inser att direktivet berör ett stort antal lagar om hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, ersättningsmekanismer, informationskanaler, patienträttigheter och yrkesansvar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén välkomnar mot denna bakgrund att kommissionens förste vice ordförande, Frans Timmermans, i en skrivelse till ReK:s ordförande har uppmanat kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om genomförandet av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, som kan bidra till att förbättra efterlevnaden av direktivet och stärka patienternas rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Detta måste göras med hänsyn till att organisationen, förvaltningen, finansieringen och tillhandahållandet av hälso- och sjukvård förblir EU-medlemsstaternas ansvar, och genomförandet av direktivet bör ses mot bakgrund av de uppgifter som de ansvariga hälso- och sjukvårdsmyndigheterna sammantaget ska utföra för medborgarnas bästa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK tackar alla regionala nav (1) och de berörda parter som de rådfrågat för deras noggranna behandling av enkäten och deras insiktsfulla svar, som bidragit till detta yttrande. |
| --- | --- |

8.

Covid-19

| 9. | Covid-19-krisen har tydliggjort att Europa behöver mer samarbete på hälsoområdet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK upprepar sin ordförandes uppmaning om att inrätta en EU-mekanism för nödsituationer på hälsoområdet, nära knuten till eller integrerad i EU:s befintliga strukturer för krishantering (dvs. EU:s solidaritetsfond och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar) för att bättre förbereda unionen för eventuella framtida pandemikriser och för att ”hjälpa regionala och lokala ledare att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster samt materiel till sjukhus och skolor, anställa vårdpersonal, köpa medicintekniska produkter och stödja intensivvårdstjänster”. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén fäster också uppmärksamheten på artikel 10 i direktivet, om ömsesidigt bistånd och samarbete, som ger medlemsstaterna möjlighet att ”bistå varandra” och ”främja samarbete om gränsöverskridande hälso- och sjukvård på regional och lokal nivå [...] i gränsregioner” och är övertygad om att medlemsstaterna bör undersöka denna möjlighet på ett mer kreativt sätt för att även hantera pandemisituationer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK påminner om att unionen och dess medlemsstater, i enlighet med artikel 222 i EUF-fördraget, ska handla gemensamt i en anda av solidaritet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Den solidaritet som visades i nödens stund när medlemsstater tog över patienter från sina överbelastade grannländer för att avlasta deras intensivvårdskapacitet är betryggande. Kommittén är fast övertygad om att detta skulle kunna formaliseras i framtiden genom en begäran om bistånd enligt direktivet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén rekommenderar att man inrättar ”hälsokorridorer” (2) mellan gränsregioner, så att patienter och vårdpersonal kan fortsätta att röra sig över gränsen under nedstängningen för att garantera tillgång till och tillhandahållande av vård. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK pekar på digitala gränsöverskridande lösningar som möjliggör t.ex. bilddiagnostik och distansanalys av prover (såsom lungröntgenbilder som överförs för bedömning utomlands) som ett exempel på ett kostnadseffektivt och praktiskt sätt att samarbeta vid kraftigt ökat vårdbehov. |
| --- | --- |

15.

Ökad patientrörlighet är inte ett självändamål

| 16. | Europeiska regionkommittén håller med Europaparlamentet om att enbart en mycket liten del av EU-medborgarna utnyttjar möjligheterna enligt direktivet, och att den största patientrörligheten sker över gemensamma gränser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén hänvisar i detta sammanhang till kommissionens rapport, där man konstaterar att de gränsöverskridande patientflödena följer ett stabilt mönster, där EU-medborgarna till övervägande del väljer gränsöverskridande hälso- och sjukvård på grundval av geografisk och kulturell närhet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK noterar kommissionens slutsats att patientrörligheten och dess ekonomiska dimension på det hela taget fortfarande ligger på en relativt låg nivå inom EU, och att direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård inte har lett till betydande budgetkonsekvenser för hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Gränsöverskridande hälso- och sjukvård kan vara lämplig för vissa patientgrupper som lider av sällsynta sjukdomar, eller till följd av geografisk närhet, särskilt i gränsregioner. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén gläder sig åt den positiva inverkan som direktivet verkar ha på den gränsöverskridande patientrörligheten, som har visat en svag uppåtgående tendens sedan 2015. Antalet ansökningar om förhandstillstånd har också ökat stadigt de senaste åren, med mer än dubbelt så många ansökningar om och godkännanden av förhandstillstånd under 2017 som under 2015 i EU som helhet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Förordningarna och direktivet är inte de enda vägar på vilka vård kan ges i en annan medlemsstat, eftersom flera av dem har antagit bilaterala och multilaterala parallella förfaranden för att ta itu med de särskilda behoven av vård i sina gränsregioner (BE, DK, SE, DE, CZ, EE, LU, HU, NL, PT, RO, FI och LT). Dessa avtal, som ofta ingicks innan direktivet antogs, ger upphov till stora patientflöden som inte fångas upp i den europeiska statistiken. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Syftet med patientrörlighetsdirektivet är inte att uppnå största möjliga antal patienter som utnyttjar vård utomlands. De arrangemang som erbjuds genom direktivet har utformats för att komplettera utbudet av vårdtjänster och vårdprodukter som finns tillgängligt på regional eller nationell nivå och för att klargöra rättigheterna för europeiska patienter som vill få tillgång till vård och behandling i annat EU/EES-land. Antalet användare kan därför inte tolkas som att lagstiftningen varit vare sig en framgång eller ett misslyckande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK understryker mot denna bakgrund att ökad gränsöverskridande patientrörlighet måste ha sin utgångspunkt i patientens situation, och är inte ett självändamål. |
| --- | --- |

23.

Enkel tillgång till information om hälso- och sjukvård enligt direktivets bestämmelser

| 24. | Europeiska regionkommittén påpekar i likhet med Europaparlamentet att ett framgångsrikt genomförande av direktivet förutsätter att patienter, vårdpersonal och andra berörda parter är väl informerade om de möjligheter som direktivet ger till gränsöverskridande behandling. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det är därför nödvändigt att medborgarna får enkel tillgång till information om direktivets villkor för behandling i andra medlemsstater, så att de kan göra ett välgrundat val om de överväger behandling i utlandet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Eftersom det finns stora skillnader i organisationen av hälso- och sjukvårdssystemen i de enskilda länderna, inbegripet regionala och lokala skillnader i vissa länder, bör hälso- och sjukvårdsmyndigheterna se till att medborgarna får tillgång till relevant information på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att de nationella kontaktpunkterna kan ha regionala kontor eller vara integrerade i de regionala hälso- och sjukvårdssystemens webbplatser eller inhysta på regionala sjukförsäkringsgivares webbplatser. Dessa lösningar kanske inte nödvändigtvis ökar den övergripande synligheten för de nationella kontaktpunkterna, men de kan vara mer framgångsrika när det gäller att ge medborgarna information. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK rekommenderar kommissionen att ge exempel på god praxis för spridning av information från olika länder samt regionala och lokala myndigheter, så att hälso- och sjukvårdsmyndigheterna i medlemsstaterna kan dra lärdom av erfarenheter som gjorts inom andra hälso- och sjukvårdssystem som liknar deras egna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Även om medlemsstaterna förbättrar sina informationsinsatser kommer det ändå att finnas stora skillnader i patientrörlighet beroende på de enskilda hälso- och sjukvårdssystemens organisation och tjänster. Detta framgår tydligt av kommissionens rapport. De huvudsakliga skälen till varför patienterna söker sig över gränserna är den snabbare tillgången till behandling av god kvalitet, kulturell samhörighet och inte minst deras möjlighet att spara pengar på behandlingar med en betydande andel egenfinansiering, såsom tandvård. |
| --- | --- |

29.

Administrativa merkostnader vid behandling i utlandet

| 30. | Europeiska regionkommittén noterar att den allra största delen av medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsbudgetar används inom det egna landet, och att kommissionen uppskattar att utgifterna i hela EU för gränsöverskridande hälso- och sjukvård till följd av direktivet uppgår till enbart 0,004 % av EU-ländernas samlade årliga hälso- och sjukvårdsbudget. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Mycket få patienter utnyttjar direktivets möjligheter till behandling i ett annat EU-land. Enligt Europeiska revisionsrättens senaste beräkning uppgår antalet ansökningar om ersättning till cirka 214 000 per år, vilket motsvarar cirka 0,04 % av EU-medborgarna. De allra flesta av dessa ansökningar (över 210 000) avser ersättning för behandlingar som inte kräver förhandstillstånd. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ersättningen för öppenvård som inte kräver förhandstillstånd (till exempel tandvård) är ekonomiskt sett relativt liten jämfört med de merkostnader för information och administration som hälso- och sjukvårdsmyndigheterna måste bära vid genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén betonar att i strävan efter att efterleva alla delar av direktivet och göra det så enkelt som möjligt för medborgarna att söka vård i ett annat EU-land, måste hälso- och sjukvårdsmyndigheterna i medlemsstaterna också ta hänsyn till att de allra flesta EU-medborgare föredrar att utnyttja hälso- och sjukvården relativt nära sitt hem eller sin familj. Därför bör utgångspunkten för hälso- och sjukvårdens organisation, kvalitet och kapacitet i medlemsstaterna vara en strävan efter att medborgarna ska kunna behandlas relativt nära sitt hem eller sin familj. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Medlemsstaternas utgifter för behandlingar i andra EU-länder handlar inte bara om ersättning. Behandlingarna medför också kostnader för administration och information – pengar som annars skulle ha kunnat användas för att förbättra behandlingarna i medlemsstaternas egna hälso- och sjukvårdssystem. Vid genomförandet av direktivet bör de nationella hälso- och sjukvårdsmyndigheterna därför vara uppmärksamma på att den mycket lilla andel patienter som vill ha behandling i ett annat EU-land inte på ett oproportionerligt sätt belastar hälso- och sjukvårdssystemets resurser i det egna landet. |
| --- | --- |

34.

Lämplig användning av förhandstillstånd

| 35. | Medlemsstaternas användning av förhandstillstånd för sjukhusvård eller högt specialiserad vård i ett annat land har identifierats som ett hinder för gränsöverskridande patientrörlighet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Enligt kommissionens rapport är konsekvenserna för de nationella hälso- och sjukvårdsbudgetarna av att patienter vill ha tillgång till gränsöverskridande hälso- och sjukvård marginella, och detta gäller alla länder, oavsett om de har infört förhandstillstånd eller inte. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Majoriteten av de regionala naven (63 %) anser att användningen av förhandstillstånd är nödvändig för att säkerställa tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet, och att det är avgörande för att undvika resursslöseri (48 %) och kontrollera kostnaderna på regional nivå (44 %). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Användningen av direktivets bestämmelser om förhandstillstånd innebär också ekonomisk säkerhet för patienterna, eftersom de redan innan de får behandling i ett annat land har sin försäkringsstats garanti för att den täcker behandlingen i enlighet med direktivet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att bevilja förhandstillstånd så snabbt som möjligt så att behandlingen inte fördröjs i onödan, och samtidigt göra en realistisk bedömning av de beräknade kostnaderna för det planerade ingreppet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK lyfter fram den mycket mindre använda mekanismen med förhandsanmälan (artikel 9.5 i direktivet), som de regionala naven anser vara ett användbart verktyg för att ge patienterna klarhet och hjälpa myndigheterna att fullgöra sina skyldigheter, och uppmanar medlemsstaterna att i högre grad utnyttja denna frivilliga ordning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på den mekanism för ekonomisk kompensation som medlemsstaterna kan genomföra i samband med förhandstillstånd, för att införa direktdebitering mellan de behöriga institutionerna och på så sätt ersätta förskottsbetalning och återbetalning till patienterna (artikel 9.5), som ett sätt att minska bördan för patienterna och ge mindre välbärgade samhällsgrupper möjlighet att söka vård utomlands. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Mot denna bakgrund rekommenderar ReK att man vid det fortsatta genomförandet av direktivet ser till att användningen av förhandstillstånd kan bibehållas när de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna anser att det är nödvändigt. |
| --- | --- |

42.

Ytterligare samarbete om genomförandet av direktivet

| 43. | Kommittén uppmanar GD Hälsa och livsmedelssäkerhet att i samarbete med övriga berörda generaldirektorat följa upp denna utvärdering av genomförandet av patientrörlighetsdirektivet och att fortsätta att samla in, analysera och offentliggöra exempel på gränsöverskridande hälso- och sjukvård och problem som de berörda myndigheterna möter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK efterlyser tillräckliga och långsiktiga EU-medel under nästa programperiod, särskilt men inte uteslutande genom Interreg, bl.a. för genomförandet av gränsöverskridande studier/projekt som syftar till att undanröja specifika hinder och till ett smidigt samarbete. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Även om det i samförståndsavtalet mellan ReK och WHO inte uttryckligen hänvisas till direktivet, har kommittén genom det åtagit sig att arbeta för tillgång till hälso- och sjukvård, främjande av hälsa samt kunskapsutbyte – som alla är viktiga delar av direktivet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén erbjuder kommissionen en löpande dialog med ReK, inklusive NAT-utskottet och ReK:s mellanregionala grupp om hälsa, om utmaningar och lösningar för ett förbättrat genomförande av direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén uttrycker sitt fortsatta stöd för detta välbehövliga europeiska samarbete och står redo att ge ytterligare råd och information om exempel på bästa praxis från regionerna. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK upprepar att sjukdomar inte känner några gränser och att den europeiska solidariteten vid hälsokriser aldrig bör upphöra vid administrativa eller rättsliga gränser. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén förväntar sig att kommissionens kommande tredje genomföranderapport fullt ut kommer att återspegla Europeiska regionkommitténs överväganden i detta yttrande. |
| --- | --- |

49.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  I november 2019 inledde Europeiska regionkommittén genom sitt nätverk av regionala nav ett samråd för att undersöka genomförandet av direktivet på territoriell nivå. 27 regionala nav, från 18 europeiska länder, deltog i enkäten.

1

(2)  Frankrike har inrättat en sådan ”hälsokorridor” vid den fransk-spanska gränsen för att möjliggöra kontinuitet i vården på sjukhuset i Cerdanya, medan Luxemburg har övervägt ett särskilt undantag för den franska vårdpersonalen genom att ge den en särskild status som ”bofast” så att den kan fortsätta att komma till arbetet i Luxemburg.

2

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/15

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En EU-mekanism för nödsituationer på hälsoområdet

(2020/C 440/04)

| Föredragande: | Birgitta SACRÉDEUS (SE–EPP), regionsråd, Region Dalarna |
| --- | --- |

Föredragande:

Birgitta SACRÉDEUS (SE–EPP), regionsråd, Region Dalarna

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén konstaterar att det globala covid-19-utbrottet som drabbat Europa och resten av världen 2020 inte bara har lett till ett mycket stort antal sjuka och döda, utan också har fått stora ekonomiska och sociala konsekvenser som ingen ännu till fullo överblickar. Virusets snabba spridning har medfört ett ökat tryck på såväl hälso- och sjukvården som på folkhälsostrukturerna och den sociala omsorgen och inneburit en extremt stor arbetsbörda för vård- och omsorgspersonalen, samtidigt som beredskap måste finnas även för nya vågor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén noterar att covid-19-pandemin har drabbat olika delar av Europa olika hårt, med betydande skillnader inte bara mellan olika länder utan också mellan olika regioner, kommuner, stadsdelar och åldersgrupper, men att personer med redan skör hälsa och underliggande sjukdomar och som lever under svåra socioekonomiska förhållanden genomgående har drabbats hårdare än andra. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK noterar att medlemsländerna, i syfte att bekämpa covid-19 och för att skydda och säkerställa folkhälsan, har vidtagit åtgärder som begränsat enskilda människors rörelsefrihet i en utsträckning som vore otänkbar under normala omständigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi anser att covid-19-pandemin tydligt visar på betydelsen av kvalificerad och välutbildad personal och välfinansierade, välutrustade och robusta hälso- och sjukvårdssystem med förmåga att snabbt ställa om till en ny folkhälso- och vårdsituation och vid behov både ytterligare stärka primärvården och öppenvården och öka kapaciteten på sjukhusens vanliga vårdavdelningar och intensivvårdsavdelningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK konstaterar att i många länder har vården av patienter med andra diagnoser och medicinska behov skjutits upp, varför det har byggts upp en ”vårdskuld” som tar lång tid att hantera. Många som har varit mycket sjuka i covid-19 behöver nu rehabilitering. Mycket talar dessutom för ett ökat behov av vård och behandling av psykisk ohälsa i covid-19-pandemins kölvatten, både hos befolkningen i allmänhet och vård- och omsorgspersonalen. Hälso- och sjukvården, inbegripet folkhälsoarbetet, primärvården och öppenvården, kommer därför att behöva mer resurser under lång tid framöver. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi noterar att EU:s institutioner aktivt har stöttat medlemsstaterna i deras kamp mot covid-19, men att samarbetet mellan medlemsländerna inledningsvis haltade bland annat på grund av att landsgränser stängdes för medicinska förnödenheter i ett läge där behovet av europeiskt samarbete, ledarskap och engagemang var större än vanligt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén påminner om att EU och dess medlemsstater enligt artikel 222 i EUF-fördraget ska handla gemensamt i en anda av solidaritet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK betonar att även om EU har en viktig roll att spela i arbetet med att förbättra folkhälsan, förebygga sjukdomar och undanröja hälsorisker, är det i grunden medlemsländerna som själva bestämmer hur hälso- och sjukvården, det folkhälsorelaterade arbetet och socialtjänsten ska organiseras, finansieras och utformas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén är övertygad om att de europeiska systemen med allmän och solidariskt finansierad hälso- och sjukvård är en stor tillgång i kampen mot covid-19. |
| --- | --- |

9.

Övergripande lärdomar

| 10. | ReK anser att det finns många viktiga lärdomar att dra av bekämpningen av covid-19, som kan användas i det fortsatta arbetet med denna globala kris men även i andra krissituationer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK vill uppmärksamma att många medlemsländer har valt att lägga det huvudsakliga ansvaret för vård, omsorg och folkhälsoarbete på lokala och regionala myndigheter. Även i länder som har ett nationellt hälso- och sjukvårdssystem ligger ofta ansvaret för socialtjänst och social omsorg på lokal nivå. Lokala och regionala myndigheter spelar därför mycket centrala roller i kampen mot covid-19. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén understryker vikten av att EU:s institutioner och myndigheter, men också medlemsländerna, ser till att den inre marknaden upprätthålls och fungerar även i krissituationer och inte försvårar upphandling och transporter av läkemedel, medicintekniska produkter, personlig skyddsutrustning och andra varor och tjänster, eller omöjliggör för vård- och omsorgspersonal och andra nyckelgrupper att arbetspendla över nationsgränserna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vi framhåller betydelsen av kvalitetssäker datainsamling, högkvalitativ forskning och säkra informationskällor för att säkerställa att myndigheter fattar väl underbyggda beslut och att företag, organisationer och enskilda människor agerar på ett ansvarsfullt och sjukdomsförebyggande sätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK framhåller betydelsen av ömsesidigt bistånd och samarbete vad gäller gränsöverskridande hälso- och sjukvård, inbegripet transport av patienter i behov av sjukhusvård över landsgränser till sjukhus som kan erbjuda ledig kapacitet, förflyttning av sjukvårdspersonal och andra former av gränsöverskridande samarbete för att minska trycket på hälso- och sjukvårdssystemen i de värst drabbade delarna av EU. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK insisterar därför på behovet av att medlemsstaterna kommer överens om ett gemensamt statistikprotokoll för att göra det möjligt att jämföra uppgifter om covid-19-krisens och framtida pandemiers konsekvenser. Detta protokoll, som ska utarbetas under ECDC:s och Eurostats gemensamma ansvar, skulle kunna utgå från uppgifter som lämnats på Nuts 2-nivå för att underlätta en politisk insats som integrerar användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vi vill peka på de digitala lösningar beträffande till exempel sjukvårdsupplysning, medicinska konsultationer och smittspårning som har utvecklats eller tagit nya steg framåt i covid-19-utbrottets spår, men vad gäller kartläggning av smittbärare också har rest berättigade frågor beträffande personlig integritet och datasäkerhet, inte minst i gränsöverskridande situationer. Pandemin har också understrukit behovet av digitalt utbyte av patientuppgifter över nationsgränserna när patienter får vård i annat medlemsland. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK betonar både vikten av globalt samarbete inom ramen för bland annat Världshälsoorganisationen (WHO) för att bekämpa covid-19 och andra allvarliga hälsohot, men också betydelsen av samarbete med företag, och mellan frivilligorganisationer, familjer, grannar och vänner i den lokala och regionala krishanteringen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén vill peka på behovet av att hitta bättre sätt att skydda äldre och sköra människor, både dem som bor på särskilt boende och i vanligt boende, mot covid-19 och andra smittsamma sjukdomar. I detta sammanhang är det viktigt att socialpolitiken och hälso- och sjukvårdspolitiken stärker systemen för primärvård i regionerna, framför allt de förebyggande åtgärderna. |
| --- | --- |

18.

En EU-mekanism för nödsituationer på hälsoområdet

| 19. | ReK välkomnar de åtgärder som redan har vidtagits av kommissionen för att minska bördan för nationella, regionala och lokala myndigheter i deras ansträngningar att möta covid-19-krisen, noterar den omfattande återhämtningsplan för Europa som presenterades den 27 maj 2020 och ser positivt på överenskommelsen om att använda alla tillgängliga medel i detta års EU-budget för att hjälpa till att tillgodose de europeiska hälso- och sjukvårdssystemens behov. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vi konstaterar att Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa (1) har lagt en viktig grund för unionens krisberedskap och krisinsatser, men att det mot bakgrund av den nu aktuella hälsokrisen finns behov av att ytterligare utveckla EU:s insatskapacitet i samband med nödsituationer och katastrofer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén föreslår därför att det, med beaktande av subsidiaritetsprincipen och medlemsländernas huvudansvar för såväl hälso- och sjukvård och folkhälsoarbete som katastrofhantering, inrättas en ”EU-mekanism för nödsituationer på hälsoområdet” för att






  — | samordna EU:s insatser och stöd till nationella, regionala och lokala strukturer för hälso- och sjukvård och katastrofhantering för att effektivt bemöta hälsohot och krissituationer, |
| --- | --- | --- |

21.

—

samordna EU:s insatser och stöd till nationella, regionala och lokala strukturer för hälso- och sjukvård och katastrofhantering för att effektivt bemöta hälsohot och krissituationer,

| — | säkerställa ett effektivt samarbete och samordning vad gäller beredskap och respons med behöriga internationella organisationer som WHO, |
| --- | --- |

—

säkerställa ett effektivt samarbete och samordning vad gäller beredskap och respons med behöriga internationella organisationer som WHO,

| — | samordna europeisk distribution av viktig medicinsk utrustning, |
| --- | --- |

—

samordna europeisk distribution av viktig medicinsk utrustning,

| — | stärka rollen hos de europeiska byråer som arbetar med hälsofrågor, |
| --- | --- |

—

stärka rollen hos de europeiska byråer som arbetar med hälsofrågor,

| — | förbättra utbudet av viktig medicinsk utrustning genom gemensamma upphandlingsinitiativ och övervaka leveranskedjan för viktiga produkter, |
| --- | --- |

—

förbättra utbudet av viktig medicinsk utrustning genom gemensamma upphandlingsinitiativ och övervaka leveranskedjan för viktiga produkter,

| — | i samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) stödja medlemsstaterna i arbetet med att se över och uppdatera sina pandemiplaner, med inriktning på att involvera även lokala och regionala myndigheter. Medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem borde, ungefär som skedde med finansinstitut efter finanskrisen, kunna ”stresstestas” för att bedöma beredskapen att möta olika typer av hälsohot. |
| --- | --- |

—

i samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) stödja medlemsstaterna i arbetet med att se över och uppdatera sina pandemiplaner, med inriktning på att involvera även lokala och regionala myndigheter. Medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem borde, ungefär som skedde med finansinstitut efter finanskrisen, kunna ”stresstestas” för att bedöma beredskapen att möta olika typer av hälsohot.

| 22. | ReK anser att den framtida ”EU-mekanismen för nödsituationer på hälsoområdet” bör grunda sig på instrumentet för krisstöd som regleras i rådets förordning (EU) 2016/369 (2). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén är övertygad om att EU:s civilskyddsmekanism, och inte minst dess instrument rescEU och europeiska sjukvårdsstyrkan, måste stärkas ytterligare om unionen ska vara förberedd och kunna reagera snabbt, effektivt och samordnat i alla framtida krissituationer, biologiska eller andra. EU:s civilskyddsmekanism bör dock utvärderas mot bakgrund av erfarenheterna av covid-19-pandemin, i syfte att ge den en så ändamålsenlig organisation och struktur som möjligt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vi föreslår att kapaciteten för tidig varning hos EU:s centrum för samordning av katastrofberedskap (ERCC) stärks och dess koppling till hälsosäkerhetskommittén och den europeiska smittskyddsmyndigheten ECDC utvecklas, så att centrumet fortsättningsvis ännu bättre kan fullgöra sin samordnande roll och ge lämpligt stöd till de myndigheter som ansvarar för den operativa ledningen på plats. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK konstaterar att covid-19-krisen har tydliggjort det stora behovet av den europeiska smittskyddsmyndigheten ECDC och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta för att stärka och utveckla ECDC:s roll i kampen mot stora folksjukdomar. Kommittén välkomnar därför att en sådan förstärkning nu diskuteras bland EU:s hälsoministrar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK ser positivt på många av de insatser som kommissionen föreslog den 15 juli 2020 i meddelandet ”EU:s hälsoberedskap i närtid inför covid-19-utbrott”. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén välkomnar, i syfte att värna både rörelsefriheten och folkhälsan, kommissionens förslag till rådsrekommendationer presenterat den 4 september 2020 om en samordnad strategi för begränsning av den fria rörligheten som svar på covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

27.

Upphandling och lageruppbyggnad av medicinska förnödenheter

| 28. | ReK gläds åt att avtalet om gemensam upphandling sedan april 2020 omfattar nästan 540 miljoner människor, däribland alla invånare i EU- och EES-länderna, Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland samt nästan alla kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK ser därför positivt på förbundskansler Angela Merkels och president Emmanuel Macrons förslag från den 18 maj 2020 om att, som ett led i en strategi för att möta hälsokriser, sätta upp en ”specialstyrka” inom ramen för ECDC och ge den i uppdrag att tillsammans med nationella hälsomyndigheter utarbeta planer för prevention och åtgärder i syfte att möta framtida epidemier. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi uppskattar avtalets frivilliga karaktär, men anser att en frivillig anslutning bör ersättas med en opt-out-möjlighet, eftersom detta skulle underlätta ett snabbspårsförfarande och samtidigt garantera valfrihet för de deltagande parterna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK välkomnar kommissionens förslag att, inom ramen för återhämtningsplanen för Europa, dels skapa ett nytt fristående hälsoprogram, EU för hälsa, med en budget om totalt 9,4 miljarder euro i syfte att bland annat stärka hälsoskyddet och förbereda unionen för framtida hälsokriser, dels förstärka EU:s civilskyddsmekanism rescEU med 2 miljarder euro. Kommittén beklagar dock att Europeiska rådet därefter har sänkt ambitionerna till 1,7 miljarder euro, vilket kraftigt minskar möjligheterna att bemöta pandemins negativa följder, men avser i övrigt att återkomma med specifika synpunkter på det nya hälsoprogrammet i ett fristående yttrande. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK ställer sig positiv till europeisk upphandling och distribution av viktiga medicinska förnödenheter till sjukhus och andra vårdgivare (respiratorer, ventilatorer, personlig skyddsutrustning, återanvändbara masker, läkemedel, vård- och laboratorieutrustning och desinfektionsmedel), men betonar att sjukhusen, vårdcentralerna och vårdhemmen i många medlemsstater drivs av regionala och lokala myndigheter som måste involveras i denna process, samt konstaterar att den gemensamma upphandling som gjordes under våren tog för lång tid att få till stånd för att till fullo uppnå sitt syfte. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén välkomnar det snabba skapandet av rescEU-beredskapslagret för medicinsk utrustning och dess snabba leverans till de hårdast drabbade medlemsstaterna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vi uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inrätta ett permanent europeiskt strategiskt beredskapslager i form av ett EU-förråd av antibiotika, vaccin, kemiska motgifter, antitoxiner och andra viktiga medicinska förnödenheter, som är bevisat effektiva, för att garantera att det finns en reserv för nödsituationer och samordna snabb distribution och leverans av nödvändiga resurser i hela Europa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén välkomnar kommissionens beslut den 3 april 2020 att tillfälligt undanta medicinsk utrustning och personlig skyddsutrustning från importtullar och mervärdeskatt. Kommissionen bör överväga att se över tillämpningsområdet för sitt beslut, så att det inkluderar privata företag som måste använda personlig skyddsutrustning, och tillämpa beslutet på ett sätt som inte innebär ekonomiska nackdelar för lokala EU-tillverkare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK påpekar att de brister på viktiga produkter och läkemedel, till exempel antibiotika och bedövningsmedel, som tidigare upplevts i många regioner, har förvärrats under den pågående pandemin, och efterlyser insatser för att snabbt införskaffa viktiga grundläggande substanser, öka produktionen av testutrustning och andra medicintekniska produkter där bristsituation uppstått, samt sätta igång utveckling och produktion av viktiga läkemedel på europeisk mark genom att stimulera forskning och innovation och skapa incitament för tillverkare. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK instämmer i att unionen måste kunna utveckla, köpa, transportera och distribuera test- och skyddsutrustning som importeras från utlandet eller tillverkas inom EU. Vad gäller produktion av läkemedel och andra medicinska förnödenheter måste EU och medlemsstaterna minska sitt beroende av tredje land och arbeta för att priserna på läkemedel ska bli mer överkomliga. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén är övertygad om nödvändigheten av att alltid kunna säkerställa snabb och enkel tillgång till skyddsutrustning, såsom munskydd, skyddsdräkter osv. på marknaden. I detta syfte är det angeläget att på europeisk nivå skapa förutsättningar att upprätta produktionskapacitet för skyddsmateriel i medlemsstaterna. EU:s upphandlingsregler och antitrustregler bör också ses över ur ett pandemiperspektiv. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén framhåller behovet av utvärdering av vilken typ av personlig skyddsutrustning som är lämplig att använda i vilka sammanhang, och då inte bara beträffande insatser mot covid-19. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén anser att det är positivt att Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) har kommit överens om att ge åtkomst till ett antal europeiska standarder för vissa medicintekniska produkter och personlig skyddsutrustning i syfte att öka och omvandla de europeiska företagens produktionskapacitet för att hantera lagerbrist. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén framhåller att personlig skyddsutrustning i största möjliga mån bör kunna återvinnas, framför allt om den är avsedd för allmänheten. |
| --- | --- |

41.

Vaccin, diagnostik och behandling

| 42. | ReK understryker det angelägna i att snabbt få fram vaccin mot covid-19 och uppmanar EU:s lagstiftare att beakta kommitténs uppmaning att stärka EU-samarbetet beträffande utveckling, framställning och distribution av vaccin som kompletterar den offentliga och privata medicinska forskningen för att bekämpa covid-19. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag att utöka budgeten för ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont Europa, till 94,4 miljarder euro, och beklagar att Europeiska rådet därefter har föreslagit en sänkning till 80,9 miljarder euro. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén välkomnar de överenskommelser som kommissionen har träffat med ett flertal läkemedelsbolag om leverans av läkemedel och vaccindoser om och när något av bolagen har utvecklat ett säkert och effektivt vaccin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Vi noterar med oro att de globala insatserna för att utveckla vaccin, diagnostik och behandlingar mot covid-19 lätt kan förvandlas till en hård konkurrenssituation som lämnar fattigare länder försvarslösa inför sjukdomen. Kommittén uttrycker sitt starka stöd för multilateralt samarbete för att utveckla säkra och effektiva vaccin, diagnostik och behandlingar och för rättvis finansiering och solidarisk fördelning av framtida vaccin och läkemedel. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK stöder utarbetandet av ett gemensamt EU-vaccinationskort samt ett virtuellt europeiskt register med information om vaccinlager och vaccinbehov för att underlätta frivilligt utbyte av information om disponibla vaccinresurser och brister på grundläggande vaccin. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK efterlyser fler åtgärder för att motverka att felaktig information om covid-19 och om behandling av och vaccin mot denna sjukdom sprids på internet och i andra kanaler. I denna kamp mot desinformation har både världshälsoorganisationen WHO, EU och dess medlemsländer, men även lokala och regionala myndigheter, viktiga roller att spela. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vi stöder kommissionens insatser för att samla mer medel till forskning om vaccin mot covid-19 och förväntar oss att betydande resurser anslås från Horisont Europa till stöd för innovation och forskning på detta område. |
| --- | --- |

48.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 293, 5.11.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2016/369 av den 15 mars 2016 om tillhandahållande av krisstöd inom unionen (EUT L 70, 16.3.2016, s. 1).

2

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/20

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Städer och regioner med biologisk mångfald efter 2020 vid FN:s 15:e partskonferens för konventionen om biologisk mångfald och i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030

(2020/C 440/05)

| Föredragande: | Roby BIWER (LU–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Bettembourg, Luxemburg |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv
  COM(2020) 380 final |

Föredragande:

Roby BIWER (LU–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Bettembourg, Luxemburg

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv

COM(2020) 380 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén uppmanar det internationella samfundet att göra den 15:e partskonferensen för FN:s konvention om biologisk mångfald 2021 till ett ”Kunming Moment for Biodiversity” och till en väckarklocka för att irreversibelt vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald och ekosystem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK vill framhålla att den biologiska mångfalden sedan 2018 har försämrats och att de flesta av de internationella samhälleliga och miljömässiga målen, särskilt Aichi-målen för biologisk mångfald, inte har uppnåtts. De globala insatserna för att stoppa förlusten av biologisk mångfald har misslyckats, vilket framgår av den globala bedömningen från IPBES (den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster) från 2019, och detta fick Världsekonomiskt forum 2020 att identifiera förlusten av biologisk mångfald och ekosystemens kollaps som ett av de fem största hoten mot världen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK påpekar att de främsta orsakerna till förlusten av biologisk mångfald är den förändrade markanvändningen, det direkta utnyttjandet av naturresurser och klimatförändringarna, och att dessa måste hanteras genom konkreta åtgärder i rätt tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén betonar att de 27 EU-ländernas sammantagna ekologiska fotavtryck är mer än dubbelt så stort som ekosystemens kapacitet att producera värdefullt biologiskt material och fungera som kolsänkor i regionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK framhåller att det finns allt större bevis för en direkt koppling mellan kriserna i fråga om klimatet, den biologiska mångfalden och människors hälsa och den ökade zoonotiska risken för pandemier till följd av den fortskridande globala förstörelsen av naturliga ekosystem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi betonar att krisen för den biologiska mångfalden i nuläget kräver en uppsättning ambitiösa och lättförmedlade mål och omedelbara vetenskapsbaserade strategier och åtgärder mot de faktorer som driver på förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystem. Dessa bör stå i proportion till målet att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén efterlyser politisk samstämmighet för att samordna de insatser, mål och resultat som tas fram inom EU:s politik på olika områden, inbegripet den nya gemensamma jordbrukspolitiken, den europeiska gröna given samt EU:s handelsförbindelser och internationella åtaganden, närmare bestämt FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, FN:s Parisavtal om klimatförändringar, konventionen om biologisk mångfald och Sendairamen för katastrofriskreducering, i en övergripande EU-strategi för hållbarhet med tydliga mål och genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK framhåller att det är brådskande att agera, vilket bekräftas av mångfaldskonventionens femte bedömning av den globala biologiska mångfalden och dess rekommendation att främja stadsförvaltning på lokal nivå och tvärvetenskaplig planering, främja naturbaserade lösningar samt anta integrerade strategier för markanvändning och förändrad markanvändning på lokal nivå och landskapsnivå som viktiga inslag i metoder för att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK betonar att det i både EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, trots en allt större insikt, fortfarande saknas ett formellt erkännande av den centrala roll som subnationella myndigheter, städer och andra lokala myndigheter för biologisk mångfald (SLG-myndigheter) (1) spelar när det gäller att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald och tillämpa ett tillvägagångssätt som inbegriper alla förvaltningsnivåer (”whole-of-government approach”) i varje steg och på alla nivåer i processen för hantering av den biologiska mångfalden. Ett sådant erkännande kan framför allt uppnås genom att lokala och subnationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald tas med i nationella strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén stöder fastställandet av EU:s långsiktiga klimatneutralitetsmål att leda det europeiska projektet mot irreversibel klimatneutralitet senast 2050 på grundval av en flerårig budgetram för 2021–2027 som åtminstone uppnår målet om 30 % klimatrelaterade utgifter, och betonar att EU:s klimatlag bör säkerställa konvergens mellan åtgärderna för att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser å ena sidan och EU:s mål och de globala målen för biologisk mångfald å den andra (2). |
| --- | --- |

10.

Städernas och regionernas roll när det handlar om att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald

| 11. | ReK ställer sig bakom slutsatsen i 2019 års rapport från IPBES att lokala och regionala myndigheter genom ansvarsfull produktion och konsumtion, integrerad territoriell planering och integrerat territoriellt genomförande av markanvändning samt lösningar som är baserade på naturen och på skydd och hållbar användning av naturresurser och primära resurser och är lyhörda och specifika för olika sociala, ekonomiska och ekologiska sammanhang kan lämna betydande bidrag till relevanta FN-konventioner, inbegripet FN:s Agenda 2030 och Parisavtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | De lokala och regionala myndigheterna ingår som en del i de nationella myndigheter som ratificerar konventionen om biologisk mångfald, lämnar omfattande frivilliga bidrag och skapar viktiga partnerskap som mobiliserar de stora grupperna (ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, ungdomar och kvinnor) och relevanta sektorer (näringslivs-, kultur- och civilsamhällesorganisationer). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén betonar att lokala och regionala myndigheter, i egenskap av drivkrafter för innovation och för genomförandet av integrerade fysiska och territoriella planer och strategier, är en underutnyttjad resurs, även finansiellt, när det handlar om att uppnå EU:s mål och de globala målen för biologisk mångfald och att deras fulla kapacitet kan tas tillvara genom att man erkänner, aktiverar och utrustar de lokala och regionala myndigheternas centrala funktioner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK betonar att innovativa naturbaserade lösningar, vilket är lösningar som inspireras och stöds av naturen, som är kostnadseffektiva och som samtidigt ger miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och bidrar till att bygga upp resiliens, är några av de mest ändamålsenliga verktygen för att återställa ekosystem och för att mobilisera människors förmåga att leva i harmoni med naturen, såsom påpekas i 2020 års rapport från Naturvation-projektet (3). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vi efterlyser ett utbyte av bästa praxis för att främja införande och spridning av innovativa naturbaserade lösningar och skapa vägledning för alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK vill fästa uppmärksamheten på hur sammanlänkade målen för hållbar utveckling är, och föreslår att målen för biologisk mångfald och klimat integreras i den framtida politiska utvecklingen, t.ex. genom att den biologiska mångfalden kontinuerligt beaktas i områden kring infrastruktur för förnybar energi, så att målen för både biologisk mångfald och klimat uppnås. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén påminner om sin uppmaning till lokala och regionala myndigheter att upprätta lokala eller subnationella handlingsplaner för biologisk mångfald och delta i internationell, europeisk och nationell standardisering för att integrera biologisk mångfald och förvaltning av ekosystem samt naturbaserade lösningar för ökad tillämplighet och genomslagskraft inom alla politikområden. |
| --- | --- |

17.

Städer och regioner som drivkrafter för genomförandet av EU:s ambitioner i fråga om biologisk mångfald

| 18. | ReK välkomnar EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 som ett gränssnitt för vertikalt samarbete för att ta itu med de främsta orsakerna till förlusten av biologisk mångfald och dess kopplingar till samhällsutmaningar såsom begränsningen av och anpassningen till klimatförändringar och skyddet mot framtida pandemier. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vi efterlyser ett nära samarbete mellan lokala och regionala myndigheter för att inrätta ekologiska korridorer, som en del av de transeuropeiska naturnätverken, eftersom de är nyckeln till lokalt deltagande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK understryker vikten av att samordna naturskyddsåtgärder och fastställa mål på lokal nivå. I syfte att främja biologisk mångfald bör EU tillhandahålla finansiering och informationsstöd till städer och regioner, bland annat för bevarandeprojekt, naturbaserade lösningar, utveckling av naturdataresurser, fysisk planering för skydd av biologisk mångfald samt stärkta sakkunskaper och resurser i städer och regioner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi välkomnar det åtagande som rådet gör i sina slutsatser om förberedelserna inför den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 för att öka tillämpningen och genomförandet av naturbaserade lösningar till stöd för bevarande av biologisk mångfald, återställande av ekosystem och hållbar markanvändning, |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK välkomnar och stöder de ambitiösa EU-omfattande åtagandena och målen i den europeiska gröna given och i EU:s strategi för biologisk mångfald, framhåller de lokala och regionala myndigheternas centrala roll när det gäller att uppfylla dessa, i synnerhet när det handlar om att fastställa stadsförgröningsplaner senast i slutet av 2021, och betonar den potential myndigheterna har i fråga om innovation och integration till stöd för biologisk mångfald i regionerna och städerna, resilient återhämtning och social sammanhållning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén understryker behovet av en integrerad strategi för hela EU för målet att plantera ytterligare minst 3 miljarder träd i EU med full respekt för ekologiska principer för att se till att centrala funktioner beaktas. ReK upprepar sin ståndpunkt (4) när det gäller den mycket viktiga roll som skogar i både landsbygds- och stadsområden spelar för skydd av biologisk mångfald, begränsning av klimatförändringar, skydd mot hydrogeologisk skada, lagring av kol, människors hälsa och andra positiva bieffekter, och efterlyser ökade insatser för att skydda och återställa skogar med full respekt för ekologiska principer, betydande ålder, unika ekologiska egenskaper och största möjliga biologiska mångfald. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén välkomnar EU-plattformen för stadsförgröning som ett verktyg för kapacitetsutveckling för städerna och rekommenderar att den involveras i viktiga initiativ och plattformar, såsom EU:s nya överenskommelse om gröna städer, NetworkNature, CitiesWithNature och RegionsWithNature. ReK stöder framför allt CitiesWithNature och RegionsWithNature som de officiella plattformarna i Sharm-el Sheikh-Kunming-åtgärdsagendan för natur och människor för att involvera SLG-myndigheter och få dem att visa upp sina insatser och inse värdet av natur i städer och regioner. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas centrala roll i förvaltningen av Natura 2000-områden och önskar se tillräckligt logistiskt, vetenskapligt och ekonomiskt stöd för full täckning och efterlevnad senast 2025. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vi uppmanar EU att tillhandahålla tillräckliga resurser, kapacitetsutveckling och vägledning till lokala och regionala myndigheter för att genomföra åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar, bevarandeåtgärder, områdesförvaltning och stadsförgröningsplaner för genomförande av ambitiösa åtgärder för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén välkomnar målet att inrätta en ny europeisk ram för förvaltning av biologisk mångfald, i enlighet med EU:s strategi för biologisk mångfald, som gör det möjligt för lokala och regionala myndigheter och alla förvaltningsnivåer att, på grundval av lokala villkor, följa övervaknings- och utvärderingskraven och mäta framstegen i åtgärder för biologisk mångfald, och efterlyser en tydlig och på europeisk nivå standardiserad uppsättning indikatorer och mätbara mål. Vi är beredda att samarbeta och bidra till utvecklingen och genomförandet av den nya förvaltningsramen för att säkra den struktur som är mest effektiv när det gäller att utnyttja de lokala och regionala myndigheternas fulla potential för att vända kurvan för förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK uppmanar EU att, med utgångspunkt i befintliga bevis på ett ändamålsenligt genomförande, vidta konkreta åtgärder, inbegripet kapacitetsutveckling, för att ytterligare integrera och samordna prioriteringarna i fråga om biologisk mångfald mellan olika jurisdiktioner och politikområden – dvs. jordbruk, fysisk planering och stadsutveckling, handel, miljö, forskning och innovation, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt den europeiska gröna given – och på ett adekvat sätt integrera alla styrnivåer för att säkerställa att EU-omfattande effekter uppnås. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén framhåller rekommendationerna i sin rapport om finansiering av åtgärder för biologisk mångfald (5) om att höja ambitionerna i fråga om integrering av miljöaspekter i EU:s finansiering samt öka och effektivisera finansieringen av biologisk mångfald med inriktning på lokala och regionala myndigheter i rätt skala, även i Life-programmet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK efterlyser en konsekvent gränsöverskridande miljöpolitik och därmed också ett gränsöverskridande samarbete, eftersom arter lever över gränserna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vi uppmanar EU att prioritera insatserna för att vända trenden i fråga om förlusten av biologisk mångfald som en central princip i alla större finansieringsplaner, inbegripet den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och återhämtningsplanerna efter covid-19, att mobilisera tillräckliga resurser för att direkt eller indirekt stimulera åtgärder för biologisk mångfald på alla förvaltningsnivåer, specifika för det regionala sammanhanget, samt att förenkla förfarandena för ökat utnyttjande av medlen. I detta syfte föreslår vi att man överväger att införa ett trafiksignalsystem för offentliga utgifter eller investeringar som återspeglar den möjliga inverkan på den biologiska mångfalden och orsakerna till förlusten av den. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK önskar se att man fullt ut integrerar målet att avskaffa subventioner som är skadliga för den biologiska mångfalden i EU:s system för statligt stöd och ser till att offentliga och privata ekonomiska och rättsliga incitament är positiva i fråga om biologisk mångfald senast 2030. Kommittén understryker även vikten av att biologisk mångfald ingår i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK uppmärksammar det stora antalet arbetstillfällen som hotas av förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystem samt de sysselsättningsmöjligheter som uppstår om man tillämpar bioekonomiska och hållbara produktionsmodeller, och uppmanar kommissionen att i framtida miljöstrategier prioritera bevarandet av arbetstillfällen som är direkt relaterade till arbetet med att hejda förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystem. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK efterlyser ökade investeringar i forskning om kopplingarna mellan natur och ekonomi för att säkerställa ytterligare underlag för evidensbaserat politiskt beslutsfattande och effektivare investeringar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén efterlyser ett förenklat förfarande för integrering av biologisk mångfald i planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi uppmuntrar till en gemensam bindande och ändamålsenlig minimiöronmärkning av medel för miljösystem i alla nationella strategiska planer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Vi vill påpeka att det ofta förekommer inkonsekvenser i den terminologi som används i olika direktiv och förordningar, att förfaranden (t.ex. inom ramen för Life-programmet) ofta är alltför komplicerade för mindre lokala och regionala myndigheter och att de för det mesta är inriktade på storskaliga projekt och inte lämpar sig för naturprojekt i stadsnära områden och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK noterar djurparkernas och akvariernas viktiga roll men framhåller att bevarandet av den biologiska mångfalden bör riktas in på insatser på plats och på förebyggande av olaglig handel med vilda djur och växter och på att stärka skyddet av och kunskaperna om inhemska arter. Vi erbjuder vårt stöd till lokala och regionala myndigheter när det gäller att förbättra genomförandet av EU:s djurparksdirektiv i överensstämmelse med målen i konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi påminner om att EU:s ram för skydd av den marina miljön är en av världens mest omfattande och ambitiösa, men att det krävs ökade insatser för att man på ett korrekt sätt ska kunna ta itu med de största belastningarna såsom överfiske och ohållbart plastavfall, överskottet av näringsämnen, fiskemetoder, undervattensbuller och alla slags föroreningar. Hållbara fiskemetoder och de marina ekosystemens tillstånd är avgörande för den lokala ekonomin, människorna och samhällena i kustområden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK uppmanar EU att stärka de subnationella myndigheternas viktiga roll när det gäller att bevara och återställa den biologiska mångfalden, i synnerhet genom att frigöra den biokulturella mångfaldens potential. Eftersom begreppet biokulturell mångfald omfattar biologisk mångfald, kulturell mångfald samt lokal, regional och europeisk identitet kan bevarandet av den biologiska mångfalden tillföra ett mervärde ur lokalsamhällenas synvinkel. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén uppmanar EU att verka för en stärkt global ram för biologisk mångfald efter 2020, på ett sätt som visar att de internationella, regionala och lokala nivåerna har lika stor betydelse, genom ett särskilt beslut om att de lokala och regionala myndigheterna ska involveras fullt ut, med utgångspunkt i beslut X/22-handlingsplanen och dess uppseendeväckande landvinningar på alla förvaltningsnivåer under det senaste årtiondet. |
| --- | --- |

40.

Att fastställa städernas och regionernas roll i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020

| 41. | ReK stöder målet för FN:s årtionde för återställande av ekosystem om att påskynda och massivt öka det globala återställandet av skadade och förstörda ekosystem för att bekämpa klimatkrisen och förbättra livsmedelstryggheten, vattenförsörjningen och den biologiska mångfalden, t.ex. genom Bonnutmaningen, som syftar till att återställa 350 miljoner hektar skadade ekosystem senast 2030. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén upprepar att det behövs ett formellt erkännande av SLG-myndigheternas centrala roll när det gäller att uppnå globala mål för återställande och biologisk mångfald genom flera beslut från tidigare partskonferenser för konventionen om biologisk mångfald, och uppmanar FN-parterna att samarbeta med sina SLG-myndigheter och stärka deras kapacitet att införliva biologisk mångfald i stadsplaner samt fysiska och territoriella planer för att uppnå målen i konventionen om biologisk mångfald och den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, i enlighet med uppdraget i beslut X/22. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK välkomnar det formella erkännandet av sambandet mellan biologisk mångfald och människors hälsa i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och framhåller att SLG-myndigheterna har en central roll att spela när det gäller att genomföra och förvalta naturbaserade lösningar, bland annat tillgängliga och inkluderande grönområden i stadsområden, stadsnära områden och landsbygdsområden, och på ett ändamålsenligt sätt förbättra hälsovillkoren. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi rekommenderar att man uttryckligen hänvisar till SLG-myndigheterna i hela den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, framför allt genom att utveckla mål (genom att ändra avsnitt I, inledning/B), bygga partnerskap, driva på förändringar (genom att ändra avsnitt I, inledning/C) och integrera biologisk mångfald, även inom relevant sektorspolitik på alla förvaltningsnivåer (genom att omformulera avsnitt D, målen för 2030, punkt 13) (6). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén påminner om att det behövs kollektiva åtgärder från alla berörda parter och en bredare allmänhet, med särskild tonvikt på bidrag från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, kvinnor, ungdomar och personer som är direkt beroende av och förvaltar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK anser att man bör prioritera en långsiktig strategi för integrering av biologisk mångfald, horisontellt och vertikalt, över olika politikområden och sektorer på subnationell och lokal nivå, och noterar att SLG-myndigheterna, som de lokala offentliga förvaltningarnas gränssnitt mot det civila samhället och den privata sektorn, är bäst lämpade att hantera återställande och skydd av ekosystem i specifika lokala och regionala sammanhang, genom att slå samman resurser och utnyttja stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi förespråkar mål 15 i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 i syfte att uttryckligen ta itu med behovet av ytterligare resurser för att stödja en långsiktig strategi för integrering av biologisk mångfald genom riktad kapacitetsutveckling på alla förvaltningsnivåer, och även genom innovativa och aktiverande metoder såsom ömsesidigt lärande, för att stoppa förlusten av biologisk mångfald, återställa ekosystem, förhindra invasiva främmande arter och olagligt dödande av och olaglig handel med vilda djur och växter samt involvera centrala berörda aktörer och experter, särskilt ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, när det gäller att förvalta biologisk mångfald och tillhandahålla tekniskt bistånd och tillräckliga finansiella och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén uppmanar parterna i konventionen om biologisk mångfald att avsevärt öka den offentliga finansieringen, som utgör grunden för mobiliseringen av resurser, som samlas in av och distribueras till SLG-myndigheter för investeringar i åtgärder för biologisk mångfald på deras nivå, med särskild hänsyn till områden med stor biologisk mångfald, i syfte att skapa förutsättningar för investeringar från den privata sektorn. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK rekommenderar att man i samarbete med specialiserade tekniker, konstnärer, författare och utbildnings- och mediesektorerna utvecklar initiativ för kommunikation, utbildning och information till allmänheten, skräddarsydda för den lokala och subnationella nivån, för att lyfta fram den biologiska mångfaldens betydelse för kultur, turism, fritid, mänsklig hälsa och ekonomi och dess inneboende värde i all kommunikation inom den offentliga och den privata sektorn och i näringslivet. Kommittén betonar den unika ställning, insikt och legitimitet som SLG-myndigheterna har som den förvaltningsnivå som befinner sig närmast medborgarna när det gäller att genomföra sådana initiativ. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Vi efterlyser enhetliga definitioner av indikatorer, bland annat när det gäller grönområden i städer, på grundval av det reviderade Singaporeindexet om biologisk mångfald i städer, som ett verktyg för att mäta det bidrag som lokala åtgärder för biologisk mångfald ger till stöd för en tydlig roll för SLG-myndigheterna i mekanismen för övervakning, rapportering och verifiering i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén efterlyser en betydande ökning av antalet övervakningsinsatser, där man bör använda sig av ny teknik, alla adekvata datakällor och prognosmodeller i integrerade system för övervakning av biologisk mångfald. Dessa kan utgöra underlag för bedömningen av ändamålsenligheten i internationella avtal och för en korrekt och transparent övervakning av effekterna av åtgärder för biologisk mångfald på alla nivåer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK anser att bedömningen av den globala biologiska mångfalden, Global Diversity Outlook, bör innehålla en uttrycklig hänvisning till SLG-myndigheternas betydelse i samband med utarbetandet och genomförandet av nationell politik. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Vi uppmuntrar årliga plattformskonvent för att SLG-myndigheter ska kunna knyta kontakter, utbyta och tillsammans presentera sina bidrag till den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och skapa gränssnitt såsom den globala plattformen för hållbara städer, Globala miljöfondens hållbara städer, Biodev 2030, Interamerikanska utvecklingsbankens program för framväxande och hållbara städer, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations stora gröna mur av städer (Great Green Wall of Cities) och plattformen för områdesbaserade åtaganden inom konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén ställer sig bakom COP15-beslutet om SLG-myndigheternas fulla deltagande i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, inbegripet ett förnyat beslut X/22 som stakar ut en handlingsplan för SLG-myndigheter för biologisk mångfald och påskyndar ett tillvägagångssätt som inbegriper alla förvaltningsnivåer (”whole-of-government approach”) i ett vertikalt samarbete för att säkerställa politisk samstämmighet och utnyttja deras fulla potential för att uppnå visionen för 2050 och uppdraget för 2030. |
| --- | --- |

54.

| 55. | ReK ställer sig bakom rekommendationen från hjälporganet för konventionens genomförande om kontakter med subnationella och lokala myndigheter för att förbättra genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald och anser att hjälporganet bör genomföra en halvtidsöversyn av SLG-myndigheternas roll i genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och den långsiktiga strategin för integrering av biologisk mångfald under 2024. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Vi lyfter fram det viktiga samarbetet med centrala internationella partner (7) inom ramen för Edinburghprocessen för SLG-myndigheter om utvecklingen av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 samt vid det förestående sjunde globala toppmötet för subnationella och lokala myndigheter i samband med SLG-myndigheternas globala positionering som en del av en ändamålsenlig ram för biologisk mångfald efter 2020. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kommittén åtar sig att proaktivt engagera sig i genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och i utarbetandet av en samordnad och ambitiös EU-handlingsplan för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

57.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  För att beteckna alla förvaltningsnivåer under den nationella används formuleringen ”subnationella myndigheter, städer och andra lokala myndigheter för biologisk mångfald” (nedan kallade SLG-myndigheter) i samband med den globala ramen och formuleringen ”lokala och regionala myndigheter” i EU-sammanhang.

1

(2)  COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361 (EUT C 324, 1.10.2020, s. 58).

2

(3)  Xie, L., Bulkeley, H. (2020) ”City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities”, NATURVATION.

3

(4)  NAT (2019) 4601 (EUT C 324, 1.10.2020, s. 48).

4

(5)  ReK (2020) Financing biodiversity action: opportunities and challenges for EU subnational governments.

5

(6)  Enligt ”Zero Draft of the Post-2020 Global Biodiversity Framework” https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38.

6

(7)  Såsom GoLS (gruppen av ledande subnationella myndigheter), Iclei, Regions4 samt regeringarna i Skottland och Québec.

7

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/27

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rapport om hinder på den inre marknaden och handlingsplan för efterlevnad av inremarknadsreglerna

(2020/C 440/06)

| Föredragande: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL–EA), borgmästare i Białystok |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden
  COM(2020) 93 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna
  COM(2020) 94 final |

Föredragande:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL–EA), borgmästare i Białystok

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden

COM(2020) 93 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna

COM(2020) 94 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Bakgrund

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) anser att den europeiska inre marknaden är en av EU:s största landvinningar och utgör en unik integrationsmodell i världen, som säkerställer fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital i hela EU och i associerade länder och regioner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Politiken för att utforma den europeiska inre marknaden spelar en nyckelroll i genomförandet av strategin för att skapa hållbar tillväxt och stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU. Skapandet av en inre europeisk marknad stimulerar handeln och gör Europa mer attraktivt för utländska investeringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK understryker med all kraft att den europeiska inre marknaden står i centrum för EU:s ekonomiska och politiska integration, eftersom den omfattar 450 miljoner konsumenter och 22,5 miljoner små och medelstora företag, vilket motsvarar cirka 99 % av alla företag i EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den europeiska inre marknaden genererar 14 biljoner euro i årlig bruttonationalprodukt (BNP), vilket säkerställer den europeiska ekonomins funktion samt tillväxt för européerna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén framhåller varuhandelns betydelse på den europeiska inre marknaden, eftersom den står för en fjärdedel av EU:s totala BNP och utgör nästan en sjättedel av världshandeln med varor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK håller med Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd (IMCO) om att fullbordandet av den europeiska inre marknaden, och därmed undanröjandet av hinder, kan generera ett mervärde på minst 183 miljarder euro per år för medlemsstaterna, vilket motsvarar 1,2 % av EU:s BNP. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén uppskattar kommissionens insatser för att kartlägga hinder på den europeiska inre marknaden och påpekar att det i meddelandet av den 10 mars 2020 redogörs för centrala problem för företagen, som kräver omedelbara lösningar. Kommittén beklagar dock att de två meddelandena från kommissionen främst är inriktade på de hinder som företagen upplever och inte behandlar problem som tagits upp av andra arbetsmarknadsparter samt endast tar upp konsumentaspekter som en perifer fråga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén noterar att det i 2020 års utgåva av resultattavlan för den inre marknaden som offentliggjordes den 3 juli 2020 slås fast att antalet överträdelseförfaranden, trots ett förbättrat införlivande av EU-rätten främst vad gäller konsumentlagstiftningen (en minskning på 15 % av införlivandeunderskottet), inte minskar, vilket fortfarande beror på antingen ett ”ofullständigt” eller ett ”felaktigt” införlivande. ReK oroas också över att de flesta överträdelser på marknaden rör miljön (28 %) (före transport, 17 %, och beskattning, 10 %). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén noterar att de gällande bestämmelserna och verktygen på den inre marknaden är utformade så att de är bättre avpassade för varuhandel än för tjänster. Vi betonar behovet av att bygga upp flexibla verktyg som snabbt kan anpassas till föränderliga och nya produkter och tjänster. |
| --- | --- |

9.

| 10. | I en ny strategi för den europeiska inre marknaden måste man prioritera målet att faktiskt undanröja hindren och öka tillgången till information. |
| --- | --- |

10.

Hinder på den inre marknaden – ursprung och konsekvenser

| 11. | ReK påpekar att skillnader i lagstiftningen mellan medlemsstaterna är en direkt orsak till varför det tar så lång tid att undanröja hinder på den europeiska inre marknaden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén håller med kommissionen om att skillnader i regelverket skapar särskilt omfattande regelbördor för företag, framför allt små och medelstora företag, däribland uppstartsföretag och expanderande företag, innovatörer och främjare av nya affärsmodeller, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att anstränga sig ännu mer för att avskaffa onödiga regler. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Framför allt små och medelstora företag har begränsade administrativa och mänskliga resurser när det gäller att hantera komplicerad byråkrati. Som hinder för gränsöverskridande samarbete på den inre marknaden bör det s.k. A1-intyget nämnas, som innebär tidskrävande formaliteter också vid regelbunden utstationering av arbetstagare i ett grannland. Detta kan leda till en betydande tillbakagång i de gränsöverskridande aktiviteterna och på så sätt avsevärt hämma den inre marknadens funktion. Här uppmanas kommissionen att vara proaktiv och tillsammans med EU-lagstiftarna verka för att de befintliga förfarandena för A1-intyg i gränsregioner förenklas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi framhåller behovet av en mer ändamålsenlig kontroll av efterlevnaden av fördragets bestämmelser om förbud mot kvantitativa restriktioner för import och export (artiklarna 34–36 i EUF-fördraget) och behovet av att hantera anmälningsförfarandena för tekniska föreskrifter (Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (1)) och tekniska handelshinder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén förväntar sig att kommissionen utarbetar ett nytt verktyg för att observera marknadsstörningar, som t.ex. ”följer” en produkt och gör det möjligt att bedöma hinder längs hela kedjan av tillverkning, distribution och försäljning samt även förbrukning och bortskaffande. |
| --- | --- |

15.

Framtidens europeiska ekonomi

| 16. | Kommittén ställer sig positiv till de prioriteringar som hittills har fastställts för strategin för den europeiska industrin, såsom anpassningen till målen för den europeiska gröna given och digitaliseringen, samtidigt som man genomför FN:s mål för hållbar utveckling, vilket framför allt efter covid-19-pandemin kommer att säkerställa en hållbar ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén medger att det fortfarande finns stora utmaningar: stordata, 5G-nät, utveckling av innovation (särskilt inom it, skapande av digital verklighet och autonoma maskiner) och att samtidigt behålla fokus på att bygga upp och försvara industriella datas suveränitet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi uppmuntrar en utvidgning av befogenheterna för och den geografiska strukturen hos Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO). En effektiv institution för skydd av immateriella rättigheter, med tillräckliga budget- och personalresurser för att kunna verka över hela världen, är en förutsättning för att europeiska företag ska kunna växa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Miljöpolitiken måste spela en ledande roll i industrins utveckling. Detta mål kräver därför att verksamheten, inbegripet den vetenskapliga verksamheten, inriktas på att lägga grunden för ett grönt samhälle och ett grönt näringsliv. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK noterar behovet av att på ett övergripande sätt stödja moderniseringen och utfasningen av fossila bränslen inom energiintensiva industrier. Detta kan dock inte ske genom att produktionen överförs till andra länder eller genom att man anlitar underleverantörer från tredjeländer som inte följer EU:s bestämmelser. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén betonar behovet av att ge (ekonomiskt och it-relaterat) stöd till hållbara och smarta sektorer på områdena energieffektivitet, rörlighet och modeller för begränsning av förorenande utsläpp. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vi förstår behovet av att diversifiera produktionen och minska kostnaderna, men framhåller att de europeiska företagens beroende av komponenter från andra delar av världen måste minskas. Den pågående covid-19-pandemin visar att man bör främja en förstärkning av det lokala näringslivet för vissa industrisektorer. Framför allt på området för medicinska produkter är det viktigt att man ökar produktionen i Europa och därmed också gör sig oberoende av t.ex. asiatiska marknader. |
| --- | --- |

22.

Tjänster på den inre marknaden

| 23. | Kommittén betonar vikten av handel med tjänster på den europeiska inre marknaden, eftersom den står för omkring 70 % av all ekonomisk aktivitet i EU och en liknande andel av arbetstillfällena. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommissionen bör avsätta mer resurser till att öka omfattningen av handeln med tjänster i syfte att genomföra tjänstedirektivet på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK efterlyser i det fortsatta arbetet med strategin att man utnyttjar kapaciteten och kunskapen hos de lokala och regionala myndigheterna, som har daglig kontakt med företrädare för mikro- och småföretag. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vi uppmanar kommissionen att vidta kraftfullare åtgärder mot monopol, särskilt på marknaden för digitala tjänster, där företag från tredjeländer har en dominerande ställning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén välkomnar tillkännagivandet av en ny rättsakt om digitala tjänster, som bland annat skulle ersätta det 20 år gamla ”direktivet om elektronisk handel” (2). Kommittén framhåller dock att omfattningen på den planerade lagstiftningen inte får begränsas till överensstämmelsen hos produkter som säljs på onlineplattformar, utan också måste ta upp risken för att regler som rör sysselsättning, sociala frågor, konsumentskydd, skatter och tullar kringgås, och att det på så sätt uppstår en risk för illojal konkurrens med företag inom offlinesektorn. De osäkra arbetsförhållandena för arbetstagare på digitala plattformar är särskilt bekymrande. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén framhåller behovet av att fokusera på innovation, investeringar och kompetens, så att det nya ”kompetenspaketet” speglar arbetsmarknadens verkliga behov och att kompetensutveckling och omskolning genomförs i enlighet med riktlinjerna i detta, också när det gäller projekt som medfinansieras genom EU-budgeten. |
| --- | --- |

28.

Bedömning av kommissionens tidigare verksamhet

| 29. | ReK välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för efterlevnad på den inre marknaden men beklagar att medlemskapet i denna hittills är begränsat till representanter för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén är medveten om det stora värdet av de erfarenheter som inhämtats inom ramen för Refit-plattformen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vi uppskattar kommissionens insatser för att göra Solvit till ett standardverktyg för alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Det krävs djärva beslut om de medlemsstater som bryter mot gällande lagstiftning, så att förfaranden snabbt kan inledas och genomföras och efterlevnaden kontrolleras. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén efterlyser en bättre tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på den fria rörligheten för varor, vars potential i praktiken inte har utnyttjats fullt ut, liksom att denna princip ska tillämpas på tjänsteområdet så mycket som möjligt. Kommittén efterlyser i detta sammanhang en grundlig tillämplig av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/515 (3). |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK förväntar sig en tydlig och kraftfull ståndpunkt från kommissionen om illojala handelsåtgärder, däribland tredjeländers främjande av exportinriktade industrier. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén ser otåligt fram emot offentliggörandet av vitboken om antitrustregler och ytterligare samråd som bör visa problemets omfattning. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Vi anser att åtgärderna för att samordna EU:s rättsliga ramar för den inre marknaden bör påskyndas så att flödena av nödvändiga varugrupper, t.ex. livsmedel, medicinska produkter osv., inte på något sätt hämmas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén förväntar sig att gränskontroller utförs på grundval av principerna om nödvändighet och proportionalitet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi efterlyser större insatser för att tillhandahålla information om möjligheten att använda moderna IKT-verktyg. Den moderna industrin och utvecklingen av den gränsöverskridande handeln kräver lösningar som kan minska de geografiska avstånden, i synnerhet i gränsöverskridande regioner. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vi ser fram emot utarbetandet av en strategi för den inre marknaden med en ambitiös men ändå realistisk färdplan för förslag som syftar till att undanröja de återstående hindren, och inte bara ett analytiskt avsnitt med angivande av hinder och riktlinjer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén ifrågasätter syftet med och användbarheten hos principen ”en in och en ut”, enligt vilken en EU-rättsakt ska utgå för varje ny som antas. I stället för att följa en sådan kvantitativ strategi med avseende på lagstiftning, som kan få negativa konsekvenser för breda samhällssektorer, bland annat sysselsättningen, konsumentskyddet och miljön, och som kan strida mot artikel 3.3 i EUF-fördraget, bör lagstiftningens kvalitet, anpassningen till tekniska framsteg och samhällets behov förbli den vägledande principen för all ny lagstiftning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Det finns ett behov av att inrätta ett integrerat system för läkemedelssäkerhet som i krissituationer skulle göra det möjligt att kanalisera resurser dit efterfrågan är som störst. |
| --- | --- |

41.

Den offentliga förvaltningens och de lokala och regionala myndigheternas verksamhet

| 42. | ReK framhåller att de lokala och regionala myndigheterna fullt ut stöder kommissionens ansträngningar för att undanröja hinder på den europeiska inre marknaden. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén uppmärksammar behovet av att tillhandahålla utbildning om de möjligheter som uppstår i fråga om den europeiska inre marknaden, framför allt utbildning för lokala och regionala förvaltningsenheter som kommer i direkt kontakt med europeiska företagare och konsumenter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi stöder idén om att inrätta en central informationspunkt för tjänstemän i medlemsstaterna om den lagstiftning som gäller på den inre marknaden i syfte att maximera informationsflödet mellan den europeiska och den lokala nivån. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK ställer sig bakom de åtgärder som syftar till att öka kunskapen och medvetenheten, bl.a. den gemensamma digitala ingången, som kommer att säkerställa tillgång till omfattande information om den inre marknadens regler och administrativa förfaranden samt hänvisa användarna till de mest relevanta stödtjänsterna och kontaktpunkterna. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén förväntar sig att de befintliga it-verktygen för den europeiska inre marknaden, såsom informationssystemet för den inre marknaden (IMI), ska användas på ett bättre sätt och håller med om att det är nödvändigt att inrätta en enhetlig onlineplattform för kontroll av efterlevnaden av lagstiftningen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att utnyttja de lokala och regionala myndigheternas potential att på förhand uppskatta efterlevnaden av föreslagen lagstiftning, eftersom dessa myndigheter i många fall är ansvariga för genomförandet av den när den väl antagits. Lokala och regionala myndigheter har också förutsättningar att testa lösningar och de får också direkt återkoppling om förmågan till efterlevnad. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Arbetet med harmoniseringen av tekniska standarder och friheten att tillhandahålla tjänster på den europeiska inre marknaden bör påskyndas och denna process bör vara slutförd senast i slutet av 2023. |
| --- | --- |

48.

Utmaningar inom världshandeln

| 49. | ReK kritiserar obalansen på världsmarknaden när det gäller nivån på och omfattningen av det (rättsliga och ekonomiska) stöd som enskilda stater ger privata och offentliga ekonomiska aktörer som tillhandahåller tjänster och distribuerar produkter till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén framhåller behovet av att stärka främjandet av europeiska värden runtom i världen, inbegripet dem som rör handel med varor och tjänster. EU och dess institutioner måste förespråka ett öppet globalt handelssystem som bygger på internationella regler. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Vi anser att de möjligheter som digitaliseringen och den nästan omedelbara tillgången till information ger bör användas för att bekämpa prisdumpning. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén betonar vikten av ett regelbaserat globalt handelssystem med ett starkt WTO, och motsätter sig protektionism och isolering. EU:s mål måste vara att återuppliva och stärka WTO, bland annat genom att modernisera dess arbetssätt på viktiga områden och täppa till luckor i dess regelverk, så att WTO på ett lämpligt sätt kan reagera på aktuella handelspolitiska utmaningar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK föreslår att man utarbetar och inför en politik för en europeisk omorganisering av leveranskedjorna så att de europeiska företagen i framtiden inte drabbas om det sker en nedgång i världshandeln och det saknas tillgång till komponenter, och så att EU-medborgarnas tillgång till vissa produkter inte begränsas. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén framhåller behovet av att handelsförbindelserna mellan ”EU och resten av världen” utvecklas på grundval av europeiska strategiska intressen (däribland att alla länder har en liknande ambitionsnivå i fråga om miljönormer), i syfte att stärka EU:s globala konkurrenskraft och dess roll på den internationella arenan. |
| --- | --- |

54.

Avslutande kommentarer – slutsatser och rekommendationer

| 55. | ReK betonar behovet av samarbete mellan enskilda medlemsstater och ett enhetligt agerande, särskilt när det gäller internationella frågor som påverkar säkerheten och stabiliteten i alla EU-länder (t.ex. när det gäller Europas oberoende av råvaror från ett visst tredjeland). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommittén anser att det på längre sikt inte får förekomma obalanser mellan EU:s medlemsstater när det gäller principerna för EU:s funktionssätt, vilket hittills har varit fallet (t.ex. när det gäller betalningar till EU-budgeten, eurons användning etc.). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Vi understryker vikten av att integrera privata och offentliga institutioner som arbetar för företag och konsumenter, särskilt på överstatlig nivå, eftersom de mycket snabbare uppmärksammar de problem som blir följden av skillnader i lagstiftning eller undantag från bestämmelser som antagits på EU-nivå. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Digitaliseringen av det europeiska näringslivet och den offentliga förvaltningen, inbegripet tekniska lösningar för den inre marknaden, är en prioritering för EU. Nya lösningar och förbättringar krävs på områden såsom it-säkerhet, skydd av personuppgifter samt molnbaserad insamling och behandling av information. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ReK rekommenderar att man






  a) | genomför en strikt harmonisering av reglerna och en samordning mellan tillsynsmyndigheter för sektorer med stor inverkan på ekonomins funktion, t.ex. telekommunikation och energi, |
| --- | --- | --- |

59.

a)

genomför en strikt harmonisering av reglerna och en samordning mellan tillsynsmyndigheter för sektorer med stor inverkan på ekonomins funktion, t.ex. telekommunikation och energi,

| b) | bedömer kostnaderna för och fördelarna med en fullständig harmonisering av reglerna på kort sikt (ett antal år) för andra sektorer och bedömer de rättsliga och tekniska möjligheterna att genomföra lösningar i ekonomier som befinner sig på olika socioekonomiska utvecklingsnivåer, |
| --- | --- |

b)

bedömer kostnaderna för och fördelarna med en fullständig harmonisering av reglerna på kort sikt (ett antal år) för andra sektorer och bedömer de rättsliga och tekniska möjligheterna att genomföra lösningar i ekonomier som befinner sig på olika socioekonomiska utvecklingsnivåer,

| c) | kommissionen stärker sitt åtagande när det handlar om att undanröja icke-tariffära hinder inom unionen, t.ex. i form av tillämpning av obefogade nationella tekniska föreskrifter samt lagstiftningskrav och andra krav när det gäller produkter, tjänsteleverantörer och villkor för tillhandahållande av tjänster, |
| --- | --- |

c)

kommissionen stärker sitt åtagande när det handlar om att undanröja icke-tariffära hinder inom unionen, t.ex. i form av tillämpning av obefogade nationella tekniska föreskrifter samt lagstiftningskrav och andra krav när det gäller produkter, tjänsteleverantörer och villkor för tillhandahållande av tjänster,

| d) | stärker samarbetet med lokala företrädare för näringslivet så att de nya reglerna initieras nedifrån och upp, |
| --- | --- |

d)

stärker samarbetet med lokala företrädare för näringslivet så att de nya reglerna initieras nedifrån och upp,

| e) | i de regionala och lokala myndigheternas framtida dokument inför en punkt om ett tydligt ansvar för och räckvidden på dessa åtgärder när det gäller att inrätta och optimera den europeiska inre marknaden, |
| --- | --- |

e)

i de regionala och lokala myndigheternas framtida dokument inför en punkt om ett tydligt ansvar för och räckvidden på dessa åtgärder när det gäller att inrätta och optimera den europeiska inre marknaden,

| f) | främjar en konsumtionskultur där produkter producerade i EU är synonyma med hög kvalitet och modernitet. |
| --- | --- |

f)

främjar en konsumtionskultur där produkter producerade i EU är synonyma med hög kvalitet och modernitet.

| 60. | Kommittén anser att det bör utarbetas gemensamma riktlinjer för inrättandet av offentliga portaler (åtminstone upp till regional nivå – Nuts 2), så att företag från olika medlemsstater lätt kan hitta nödvändig information. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Vi vill uppmärksamma behovet av att stärka den europeiska integrationen baserat på de demokratiska värdena, rättsstatsprincipen och garantierna för höga miljö-, klimat- och hälsonormer, så att synergierna mellan EU-ländernas sammanhållning och de ekonomiska effekterna blir verkningsfulla. Bristerna på den inre marknaden är kännbara på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK betonar vikten av den europeiska inre marknadens industriella oberoende, inbegripet behovet av att utarbeta en strategi för att säkerställa försörjning av råvaror av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kommittén uppmanar till mod vid genomförandet av nya lösningar, särskilt sådana som rör den europeiska ekonomins klimatneutralitet eller en direkt förstärkning av den inre marknadens enhetlighet. |
| --- | --- |

63.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (EUT L 178, 17.7.2000, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/515 av den 19 mars 2019 om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008 (EUT L 91, 29.3.2019, s. 1).

3

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/33

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Demografiska förändringar: förslag om hur deras negativa effekter i EU:s regioner ska mätas och åtgärdas

(2020/C 440/07)

| Föredragande: | János Ádám KARÁCSONY (HU–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Tahitótfalu |
| --- | --- |

Föredragande:

János Ádám KARÁCSONY (HU–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Tahitótfalu

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Kommittén anser att de demografiska förändringarna är en av de största utmaningar som de europeiska regionerna, städerna och landsbygdssamhällena står inför, och påpekar att det finns flera pådrivande faktorer bakom dem, såsom en åldrande befolkning, låga fertilitets- och födelsetal och en alltmer ojämlik fördelning av befolkningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK erinrar om vägledningen i den strategiska agendan 2019–2024, som Europeiska rådet har ställt sig bakom, när det gäller den europeiska modellen för framtiden, som också kräver att man tar itu med de demografiska utmaningarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att be sin vice ordförande Dubravka Šuica att undersöka de demografiska förändringarnas inverkan på olika samhällsgrupper och på områden och regioner som är oproportionerligt hårt drabbade i Europa och att lägga fram åtgärder för att ta itu med dessa utmaningar, inbegripet kompetensflykt, bättre balans mellan arbete och familjeliv, den framtida barngarantin, grönboken om åldrande och en långsiktig vision för landsbygdsområden. Behovet av att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla dessa åtgärder bör beaktas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén vill att vuxna och äldre ska betraktas som en resurs i samhället, inte bara som mottagare av vård- och omsorg, och avser att stärka denna roll genom att uppmuntra deras deltagande i det sociala, ekonomiska och kulturella livet och i samhällslivet samt främja möjligheter till oberoende och välbefinnande i deras vardagsliv. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén ställer sig mycket positiv till kommissionens rapport om effekterna av de demografiska förändringarna, där en strategi övervägs som kombinerar den digitala omställningen, den gröna ekonomin och den demografiska utmaningen – en helhetssyn som är avgörande för att tillhandahålla rättvisa och hållbara lösningar för alla generationer och som inte lämnar någon på efterkälken, i enlighet med uppmaningen i målen för hållbar utveckling fram till 2030. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK välkomnar det kroatiska rådsordförandeskapets initiativ att fastställa de demografiska förändringarna som en huvudprioritering, och välkomnar den remiss som ReK har fått i denna fråga. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén välkomnar Europaparlamentets initiativ att lägga fram ett betänkande om de demografiska utmaningarna som svar på kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén påminner om ReK:s bidrag till pakten om demografiska förändringar, som byggde på resultaten från det tematiska innovationsnätverket för åldersvänliga miljöer där man sammanför lokala, regionala och nationella myndigheter som arbetar för att stödja ett aktivt och hälsosamt åldrande som ett svar på den demografiska utmaningen med stöd från WHO. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén erinrar om vikten av samverkan med FN på internationell nivå för att se över den internationella handlingsplanen om åldrande från Madrid från 2002, och av att hålla diskussioner med arbetsgruppen för åldrandefrågor i syfte att stärka skyddet av äldre personers mänskliga rättigheter. På global nivå är det lämpligt att samarbeta med Världshälsoorganisationen om årtiondet för ett hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

9.

De viktigaste demografiska trenderna och utmaningarna

| 10. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på de kraftiga skillnaderna i befolkningstillväxten i EU:s medlemsstater och regioner och att dessa snarast måste hanteras med olika åtgärder i EU-27. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Under de senaste åren har mycket negativa demografiska trender iakttagits på regional nivå i stora delar av Europa. I de flesta av dessa områden kan ”öar” av demografisk tillväxt observeras runt huvud- och storstäderna (1). |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK hänvisar till slutsatsen att regioner som förlorar befolkning tenderar att ligga på landsbygden och vara redan glesbefolkade samt avlägset belägna. Industriregioner på tillbakagång och olika perifera städer berörs också av avfolkningstendenser (2). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det minskande antalet personer i arbetsför ålder och det ökande antalet äldre förvärrar inverkan på äldreförsörjningskvoten. Denna kvot förväntas öka från 29,3 % år 2016 till 52,3 % år 2080 inom EU (en ökning med 23,0 procentenheter) (3). |
| --- | --- |

13.

| 14. | I motsats till den växande världsbefolkningen har takten i befolkningsökningen inom EU avtagit avsevärt. År 2015 konstaterades den första naturliga befolkningsminskningen i EU-28, med fler dödsfall än födslar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén framhåller att försörjningskvoten ökat stadigt: Enligt Eurostats befolkningssiffror fanns det år 1960 i genomsnitt tre unga människor (0–14 år) för varje äldre person (65 år eller äldre); 100 år senare, år 2060, förväntas det finnas två äldre för varje ung människa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK understryker att eftersom kvinnor skaffar barn senare i livet uppnår de inte det planerade (4) antalet barn – i regel 2–3 barn (5) – vilket resulterar i en skillnad mellan det faktiska och det önskade antalet barn (”fruktsamhetsgapet”). Så länge det i EU:s medlemsstater finns ett gap mellan uppnådd och önskad fruktsamhet är det en primär uppgift att minska detta gap, först därefter kan migration komma i fråga. Alla ansträngningar måste göras för att uppmuntra och stimulera barnafödande. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK betonar att ett minskat antal unga människor i regioner som kännetecknas av utvandring mot bakgrund av de minskande födelsetalen medför en ovanligt stor nackdel för mindre kommuner i fråga om att upprätthålla grundläggande offentliga tjänster och stimulera den ekonomiska och produktiva verksamheten i dessa områden, vilket är väsentliga förutsättningar för att de ska kunna behålla, och vara attraktiva för, befolkningen i området och för att den avfolkning av landsbygden som drabbat EU:s medlemsstater ska kunna hejdas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén hänvisar till färska studier (6) från ReK där man särskilt lyfter fram den demografiska utmaningens territoriella dimension. |
| --- | --- |

18.

| 19. | I linje med sitt yttrande om kompetensflykt understryker kommittén att den fria rörligheten för personer och arbetstagare utgör grunden för den inre marknaden och är en av de viktigaste friheter som erkänns i EU-fördragen. |
| --- | --- |

19.

Behovet av samstämmiga politiska åtgärder på alla förvaltningsnivåer

| 20. | ReK fäster uppmärksamheten på sitt yttrande om ”EU:s svar på den demografiska utmaningen” (2016), där det anges att många europeiska politikområden kan bidra till att hantera den demografiska utmaningen, utan att några särskilda åtgärder fastställs för att stödja de områden som berörs av dessa utmaningar. Detta påverkar transporterna, informationssamhället, sysselsättnings- och socialpolitiken, kulturen, miljön och klimatet samt företagen. Kommittén efterlyser på nytt en övergripande europeisk strategi för demografiska förändringar, och understryker att hanteringen av dessa utmaningar kommer att kräva ett helhetsgrepp som omfattar en lång rad politikområden för att bidra till att vända (proaktivt) eller mildra (reaktivt) de demografiska förändringarnas effekter, t.ex. följande: |
| --- | --- |

20.

Proaktiva politiska alternativ:

| — | Eftersom födelsetalen är en av bestämningsfaktorerna för befolkningen är det viktigt att skapa rätt förutsättningar för att det ska bli lättare för människor som vill ha barn att få fler barn och få dem tidigare. Med tanke på att strategierna för att ändra framtidens demografi enligt ”Demographic outlook for the European Union” (2017) (7) är begränsade och behöver tid för att få verkan bör fokus ligga på att anpassa och underlätta övergången till ett äldre EU och samtidigt stödja ungdomar som är på väg in i vuxenlivet och familjer för att öka födelsetalen i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

—

Eftersom födelsetalen är en av bestämningsfaktorerna för befolkningen är det viktigt att skapa rätt förutsättningar för att det ska bli lättare för människor som vill ha barn att få fler barn och få dem tidigare. Med tanke på att strategierna för att ändra framtidens demografi enligt ”Demographic outlook for the European Union” (2017) (7) är begränsade och behöver tid för att få verkan bör fokus ligga på att anpassa och underlätta övergången till ett äldre EU och samtidigt stödja ungdomar som är på väg in i vuxenlivet och familjer för att öka födelsetalen i de berörda regionerna.

| — | Öka regionernas attraktionskraft så att de ger unga möjligheter till studier, innovation och stabil sysselsättning av god kvalitet, genom särskilda investeringar i bland annat infrastruktur, kultur och konnektivitet. |
| --- | --- |

—

Öka regionernas attraktionskraft så att de ger unga möjligheter till studier, innovation och stabil sysselsättning av god kvalitet, genom särskilda investeringar i bland annat infrastruktur, kultur och konnektivitet.

| — | Utveckla särskilda incitamentssystem för att locka unga att bosätta sig i dessa regioner. |
| --- | --- |

—

Utveckla särskilda incitamentssystem för att locka unga att bosätta sig i dessa regioner.

| — | Göra det ekonomiskt möjligt för unga att bilda stora familjer. |
| --- | --- |

—

Göra det ekonomiskt möjligt för unga att bilda stora familjer.

| — | Utveckla konceptet ”välfärdsekonomi” i EU, och därigenom öka människors och på så sätt familjernas välfärd (när det gäller utbildning, hälsa, barnomsorg, balans mellan arbete och privatliv, boende, transporter, konnektivitet och kultur). Detta bidrar till en positiv ekonomisk cykel och till att göra långsiktiga investeringar i välfärd mer bärkraftiga. Detta kan göra regioner och städer mer attraktiva som platser att leva på och bilda familj, på grundval av ovannämnda faktorer och inte bara på grundval av ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

—

Utveckla konceptet ”välfärdsekonomi” i EU, och därigenom öka människors och på så sätt familjernas välfärd (när det gäller utbildning, hälsa, barnomsorg, balans mellan arbete och privatliv, boende, transporter, konnektivitet och kultur). Detta bidrar till en positiv ekonomisk cykel och till att göra långsiktiga investeringar i välfärd mer bärkraftiga. Detta kan göra regioner och städer mer attraktiva som platser att leva på och bilda familj, på grundval av ovannämnda faktorer och inte bara på grundval av ekonomisk tillväxt.

| — | Främja och föra en övergripande och integrerad politik som syftar till att studera och stödja familjen när den fritt fullgör sina sociala funktioner. |
| --- | --- |

—

Främja och föra en övergripande och integrerad politik som syftar till att studera och stödja familjen när den fritt fullgör sina sociala funktioner.

| — | Påminna om att det i ett inkluderande samhälle finns ett särskilt behov av att ta fram effektiva åtgärder för att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning när de blir äldre. |
| --- | --- |

—

Påminna om att det i ett inkluderande samhälle finns ett särskilt behov av att ta fram effektiva åtgärder för att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning när de blir äldre.

Reaktiva alternativ:

| — | Förbättra deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt bland kvinnor, genom ökade investeringar i bättre balans mellan arbete och privatliv, social och familjevänlig infrastruktur och ökad jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Förbättra deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt bland kvinnor, genom ökade investeringar i bättre balans mellan arbete och privatliv, social och familjevänlig infrastruktur och ökad jämställdhet.

| — | Sänka vård- och omsorgskostnaderna i ett åldrande samhälle genom att gynna ett aktivt och hälsosamt åldrande, investera i nya former av självständigt boende (nya bostadskoncept) och främja den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Sänka vård- och omsorgskostnaderna i ett åldrande samhälle genom att gynna ett aktivt och hälsosamt åldrande, investera i nya former av självständigt boende (nya bostadskoncept) och främja den sociala ekonomin.

| — | Förbättra planeringen av offentliga investeringar genom en demografikontroll av offentliga investeringar och ta fram metoder och tekniska verktyg med vilka man lättare kan undersöka hur demografin påverkas av olika politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Förbättra planeringen av offentliga investeringar genom en demografikontroll av offentliga investeringar och ta fram metoder och tekniska verktyg med vilka man lättare kan undersöka hur demografin påverkas av olika politiska åtgärder.

| — | Minska andelen unga som hoppar av skolan, förbättra kompetensbasen genom att investera i utbildning och främja yrkesutbildning med sikte på respektive områdes behov och möjligheter samt arbetskraftens omskolningsflexibilitet. |
| --- | --- |

—

Minska andelen unga som hoppar av skolan, förbättra kompetensbasen genom att investera i utbildning och främja yrkesutbildning med sikte på respektive områdes behov och möjligheter samt arbetskraftens omskolningsflexibilitet.

| — | Ägna särskild uppmärksamhet åt tillhandahållandet av offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning och kultur i små och medelstora städer i regionerna och använda digitala lösningar för att nå ut till alla orter. |
| --- | --- |

—

Ägna särskild uppmärksamhet åt tillhandahållandet av offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning och kultur i små och medelstora städer i regionerna och använda digitala lösningar för att nå ut till alla orter.

| — | Skapa en fungerande och samförståndsbaserad rättslig ram på europeisk nivå för att underlätta integrationen av tredjelandsmedborgare på den europeiska arbetsmarknaden och i det europeiska samhället som en del av en övergripande strategi för att hantera demografiska förändringar. |
| --- | --- |

—

Skapa en fungerande och samförståndsbaserad rättslig ram på europeisk nivå för att underlätta integrationen av tredjelandsmedborgare på den europeiska arbetsmarknaden och i det europeiska samhället som en del av en övergripande strategi för att hantera demografiska förändringar.

| — | Tillhandahålla boendeformer som lämpar sig för ett blandat subventionerat boende där man kan finna former av samboende, samverkan och ömsesidighet mellan generationerna med olika former av inkluderande gemenskap. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla boendeformer som lämpar sig för ett blandat subventionerat boende där man kan finna former av samboende, samverkan och ömsesidighet mellan generationerna med olika former av inkluderande gemenskap.

| — | Främja åtgärder som syftar till att höja livskvaliteten och motverka äldre människors ensamhet och isolering, särskilt men inte bara under pandemier. |
| --- | --- |

—

Främja åtgärder som syftar till att höja livskvaliteten och motverka äldre människors ensamhet och isolering, särskilt men inte bara under pandemier.

| — | Uppmuntra skapandet av miljöer som gör det möjligt att utveckla sociala kontakter mellan generationerna och på så sätt främja välbefinnandet i samhället som helhet. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra skapandet av miljöer som gör det möjligt att utveckla sociala kontakter mellan generationerna och på så sätt främja välbefinnandet i samhället som helhet.

Demografi och den pågående diskussionen om den fleråriga budgetramen

| 21. | Kommittén anser att mer EU-medel behöver anslås i framtiden för att bekämpa fenomenet kompetensflykt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Inom ramen för de pågående förhandlingarna om strukturfondsförordningarna framhåller ReK i synnerhet att hänvisningen till demografiska förändringar bör stärkas i enlighet med Europaparlamentets förslag. Utnyttjandet av dessa fonder bör bli mer flexibelt i områden och regioner som har drabbats oproportionerligt av fenomenet, så att de kan användas samtidigt inom ett och samma projekt, så att förskottsbetalningar kan tillgängliggöras och så att de kompletterar finansieringsinstrumenten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | I ReK:s yttrande om ”Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden” (2018) anges att syftet med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden bland annat är att stödja stads- och landsbygdsområden med geografiska eller demografiska nackdelar. Detta inbegriper också att tillhandahålla ytterligare ekonomiskt stöd från EU till projekt som främjar en miljömässigt hållbar och socialt inkluderande ekonomisk utveckling i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vi påminner i detta sammanhang om förslaget från ReK och Europaparlamentet om att tillhandahålla detta särskilda stöd till Nuts 3-regioner eller kluster av lokala administrativa enheter med en befolkningstäthet under 12,5 invånare per km2 för områden som är glesbefolkade eller med en befolkningstäthet under 8 invånare per km2 för områden som är mycket glesbefolkade eller med en genomsnittlig befolkningsminskning större än 1 % mellan 2007 och 2017, vilka bör omfattas av särskilda regionala och nationella planer för att göra dem mer attraktiva för befolkningen, öka affärsinvesteringarna och öka tillgången till digitala och offentliga tjänster, inklusive ett anslag i samarbetsavtalet om strukturfonderna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Vi upprepar ReK:s och Europaparlamentets ståndpunkt om stöd till nationella planer för att stödja regionala och lokala områden som står inför fortsatt befolkningsminskning och som behöver stöd, bland annat finansiellt sådant från ESI-fonderna, för att stärka attraktionskraften, öka företagsinvesteringar och förbättra tillgången till digitala och offentliga tjänster. Dessa nationella och regionala planer måste återspeglas i den nya EU-strategin för demografiska förändringar. |
| --- | --- |

25.

Demografiska aspekter i viktig EU-politik

| 26. | Kommittén betonar urbaniseringens demografiska dimension, eftersom EU också står inför en ökande urbanisering, och betonar betydelsen av att kraftfullt ta itu med de demografiska utmaningarna vid genomförandet av EU-agendan för städer och i samband med förnyelsen av Leipzigstadgan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén stöder Europaparlamentets ståndpunkt, som avspeglade ReK:s förslag om att hjälpa glesbefolkade regioner och samhällen genom att minst 5 % av de Eruf-medel som finns tillgängliga på nationell nivå inom ramen för målet om investeringar i sysselsättning och tillväxt anslås till integrerad territoriell utveckling i icke-stadsområden med naturbetingade, geografiska eller demografiska nackdelar, eller som har problem med tillgång till grundläggande tjänster. Av det här beloppet ska minst 17,5 % tilldelas landsbygdsområden och landsbygdssamhällen, med beaktande av bestämmelser i en pakt för smarta byar för att utveckla projekt som ”smarta byar” (8) för att göra dessa områden mer attraktiva och uppmuntra en återbefolkning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK belyser ungdomsgarantin och Ditt första Eures-jobb, som hjälper unga att hitta arbete. Ungdomsgarantins direkta betydelse för demokratin och indirekt för demografin framgår också av de tidigare resultaten från perioden 2014–2020: den bidrog till att förbättra livet för miljontals unga européer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK ser fram emot kommissionens förslag om en framtida barngaranti som syftar till att hjälpa barn som löper risk att drabbas av fattigdom och social utestängning, genom att främja investeringar som säkerställer att barn åtnjuter den grundläggande rättigheten att växa upp och utvecklas i en barn- och familjevänlig miljö, där prioritet ges åt åtgärder som syftar till att förbättra familjernas totala inkomster och stödja föräldrar, och att de har tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, utbildning och barnomsorg av god kvalitet, anständigt boende och tillräckligt med mat. Kommittén anser att familjepolitiken inte ska betraktas som en kostnad för den offentliga budgeten, utan snarare som en investering i en strategisk tillgång för samhället. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP 2014–2020), där landsbygdsutveckling behandlas, bidrar till att hantera de demografiska utmaningarna. Under perioden 2021–2027 bör därför GJP förbli en kraftfull EU-politik. Livskraftiga landsbygdsområden, unga jordbrukare och familjejordbruk som uppvisar god praxis bör spela en nyckelroll när det gäller att hantera klimatförändringarna, skydda miljön, bevara landskapen och den biologiska mångfalden samt förhindra avfolkning i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Även om Europeiska kommissionen har ett mycket begränsat handlingsutrymme bör den ingripa i fastighetsmarknadslagstiftningen för att stimulera utnyttjandet av de möjligheter som ges inom ramen för landsbygdsutvecklingen för att göra följande: stödja de nya åtgärderna för att främja mobiliteten inom markägandet (markbanker, initiativ för att förmedla jordbruksmark och andra initiativ som bedrivs på lokal nivå för att främja tillgången till mark för nya aktörer); bredda stödåtgärderna till att omfatta nya affärsmodeller inom jordbruket (i synnerhet innovativa typer av partnerskap mellan jordbrukare) och lokala organisationer, som kan stödja unga jordbrukare och nya aktörer inom markanskaffning; uppmuntra till en mer aktiv nationell politik genom EU-rekommendationer avseende tillgången till mark samt bästa praxis (med beaktande av etablerad bästa praxis). |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK anser att medlemsstaterna beslutsamt bör stödja strategier som främjar kvinnors deltagande i, samt uppmuntra kvinnor att delta i, verksamheter med koppling till informations- och kommunikationsteknik (IKT), naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och konstnärliga ämnen samt matematik (STEAM) och ekonomin på landsbygden då detta utgör en nödvändig förutsättning för att skapa balans i befolkningspyramiden i områden där avfolkning är ett problem eller riskerar att bli det. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa nödvändig samordning mellan EU:s sammanhållningspolitik och den gemensamma jordbrukspolitiken så att även landsbygdsområden kan genomföra projekt inom ramen för initiativet ”smarta byar” med hjälp av en integrerad strategi (integrerade territoriella investeringar, lokalt ledd utveckling eller Leader). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén upprepar tanken i sitt yttrande om ”Aktivt och hälsosamt åldrande” (2019) om att ”utmaningarna med demografisk förändring kommer att kräva forskning och ett aktivt europeiskt näringsliv för att förnya, designa och producera nya innovativa lösningar för en åldrande befolkning, vare sig det handlar om vardagsprodukter, infrastruktur, teknik eller programvara”, i synnerhet utveckling av telemedicin för att säkerställa kvaliteten på specialiserad vård, framför allt i landsbygdsområden och glesbefolkade områden. ”ReK ser detta som en möjlighet för EU att positionera sig som en marknadsledare inom silverekonomin, skapa lokala arbetstillfällen, generera välstånd och exportera nyskapande innovationer utomlands.” En familjevänlig miljö och solidaritet mellan generationerna stärker ovannämnda uttalande. I detta sammanhang spelar de lokala och regionala myndigheterna en nyckelroll när det gäller att skapa förutsättningar som främjar och säkerställer ett hälsosamt åldrande. För att uppnå detta behövs det både mer specifika ansökningsomgångar på detta område och en förbättrad samordning av olika befintliga ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK betonar den viktiga roll som informations- och kommunikationsteknik (IKT) och den intelligenta miljön kan spela för att förbättra levnadsvillkoren i de områden som påverkas mest av de demografiska utmaningarna. Kommittén uppmanar därför EU att ta itu med den digitala klyfta som påverkar många områden genom att använda smarta lösningar och använda sig av europeiska instrument och program, såsom struktur- och investeringsfonderna och programmet Next Generation EU, i syfte att garantera digital uppkoppling av god kvalitet till hela befolkningen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | När det gäller den digitala klyftan lyfter ReK fram smarta lösningar inom äldrevård och anropsstyrd trafik, och betonar att planer bör utarbetas för att säkerställa mobiltelefontäckning längs med landsvägar och lokala vägar. På samma sätt anser kommittén att det är mycket viktigt att tillhandahållandet av mobiltelefonitjänster inbegrips i de samhällsomfattande telekommunikationstjänsterna, särskilt i glesbefolkade landsbygdsområden och längs med deras lokala vägnät, vilket gör livet enklare för i synnerhet äldre och föräldrar med små barn. Alla dessa åtgärder har stor betydelse för om befolkningen stannar kvar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Att tillhandahålla möjligheter till utbildning och stöd för användning av digital teknik som syftar till att minska den digitala klyftan bland äldre samt möjligheter till förändringshantering för socialtjänstansvariga i kommunerna så att de kan stödja den digitala omvandlingen av personliga omsorgstjänster. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén instämmer i att de olika åtgärder som kommissionen föreslår i sitt meddelande för 2014–2020 (”Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden”), som antogs i september 2017, kan bidra till att minska komplexiteten i samt tidsåtgången och kostnaderna för interaktion över gränserna och främja gemensamt utnyttjande av tjänster vid de inre gränserna. Kommissionen betonar att det ”kommer att göras stora investeringar för att förbättra levnadsvillkoren: gemensamma miljöinsatser och åtgärder för att hantera effekterna av klimatförändringen kommer att förbättra skyddet för gränsområdenas invånare” (9). |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK bekräftar konstaterandet i sitt yttrande om ”Balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare” (2017) att ”man mot bakgrund av den pågående demografiska utvecklingen måste omvandla könsrollerna och främja flexiblare och jämställda anställningsavtal”. Med detta i åtanke är EU:s rättsliga ram i fråga om politik för att främja möjligheten att förena arbete och familjeliv samt jämställdhet oupplösligt knuten till ekonomi, demografi, sysselsättning och regionala aspekter. Mot denna bakgrund välkomnar kommittén kommissionens jämställdhetsstrategi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK fäster uppmärksamheten på sina yttranden ”Rörlighet i regioner med geografiska och demografiska utmaningar” (2014) och ”EU:s svar på den demografiska utmaningen” (2016). I dessa ingår områden såsom att säkerställa transportpolitikens rörlighet och fastställs ytterligare specifika åtgärder, såsom innovativa strategier som anropsstyrda transporter för att förbättra förbindelserna inom och mellan alla regioner. Dessutom understryker kommittén att det behövs nya strategier för finansieringen av transporter i regioner med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén påpekar att antalet arbetslösa är högt, men att deras färdigheter inte motsvarar arbetsmarknadens behov. Det är därför nödvändigt att anordna yrkesutbildning eller fortbildningskurser för arbetslösa som inte kan integreras eller återintegreras på arbetsmarknaden. Offentliga myndigheter, regionala och lokala institutioner bör involveras och arbetsförmedlingar bör samarbeta. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén anser att ett positivt budskap om landsbygden bör ingå i en rad strategier, för att ta itu med den avfolkning som äger rum på landsbygden och lyfta fram några positiva exempel som gör det möjligt att förmedla en fördelaktig bild av landsbygden genom att dess positiva aspekter och värden synliggörs. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Det är viktigt att betona att barnens kognitiva och emotionella sidor stärks och deras fysiska hälsa förbättras när papporna tar större ansvar för familjelivet och vårdnaden av sina barn. De som engagerar sig mer i sina barn tenderar att uppvisa större tillfredsställelse med livet och bättre fysisk och psykisk hälsa. År 2015 var det i tre fjärdedelar av OECD-länderna möjligt att få åtminstone några dagars betald föräldraledighet specifikt öronmärkta för pappan. Föräldraledighet kan också bidra till att minska diskrimineringen av kvinnor på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK erinrar om målen för hållbar utveckling och i synnerhet ett särskilt mål för stadsutveckling, mål 11, som uppmanar till att ”göra städer och samhällen inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara”. Kommittén stöder de projekt som riktar sig till lokala myndigheter, städer och regioner som aktivt bidrar till att uppnå mål 11. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK noterar den europeiska gröna given, som utgör ett viktigt svar på de miljörelaterade, demografiska, ekonomiska och sociala utmaningarna. En hållbar tillväxtstrategi är avgörande för att omvandla EU till ett rättvist, välmående och inkluderande samhälle, och man måste ompröva politiken för ren energi i ekonomin, industrin och konsumtionen, transporterna, livsmedlen och jordbruket samt byggsektorn liksom beskattningen och vissa aspekter av sociala frågor och frågor som rör generellt stöd till familjer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Barn får inte vara ett hinder för yrkesmässiga ambitioner eller en källa till fattigdom eller förlorad köpkraft, särskilt vad gäller större familjer och familjer med en ensamstående föräldrar. Familjeplanering är något man gör med långsiktighet, och därför är det viktigt att ha en stabil och proaktiv politik, som gör det möjligt att förena arbete med privatliv och att pappor kan ta aktivt ansvar för familjelivet. Snabb och flexibel återgång till arbetsmarknaden för mammor efter mammaledighet bör underlättas. |
| --- | --- |

46.

| 47. | En del av de arbetstillfällen som kommer att behövas i framtiden existerar inte för närvarande. Därför måste våra medborgare (i alla åldrar och sektorer) ges utbildningsmöjligheter i färdigheter som förbättrar deras möjligheter att hitta ett arbete. Vid utarbetandet av utbildningsstrategier bör särskild hänsyn tas till människor som bor i områden med lägre befolkningstäthet, eller områden med stor befolkningsspridning, för att främja deras tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén framhåller betydelsen av det obetalda arbete som främst utförs av kvinnor som stöd i familjerna och som kompensation för bristen på offentlig social infrastruktur. Det obetalda arbetet består till största delen av vård- och omsorg samt hushållsarbete, som uppskattas till 10 respektive 39 procent av bruttonationalprodukten (BNP) i världen. |
| --- | --- |

48.

Demografi och demokrati

| 49. | Nya frågor, såsom samhällets omvandling och befolkningsfördelningen, ger upphov till politiska svar som kan leda till en polarisering i det demokratiska systemet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas unga som är eller kan komma att bli föräldrar. Den genomsnittliga ungdomsarbetslösheten i EU:s medlemsstater är fortfarande högre än för den arbetande befolkningen i stort. Unga människor drabbas extra hårt av osäkra arbetsvillkor. Studier visar att förutsägbara inkomster och bostäder för unga bör prioriteras, eftersom det skulle ge dem den trygghet de behöver för att bilda familj. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK anser att syftet med de transeuropeiska transportnäten, som i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 (10) kommer att fortsätta att finansieras med hjälp av Sammanhållningsfonden under programperioden 2021–2027, inte bara bör vara att ta itu med de flaskhalsar som finns i nätet utan också att prioritera investeringar i hållbara transportnät och stödja offentliga tjänster i landsbygdsområden, inte minst i glesbefolkade områden, områden med stor befolkningsspridning och områden med en åldrande befolkning, för att främja sammankopplingsmöjligheterna mellan landsbygd och stad, främja landsbygdsutvecklingen och minska den digitala klyftan. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén varnar därför för den ”missnöjets geografi” som håller på att utvecklas i många EU-regioner och EU-länder där människor känner sig eftersatta, vilket ofta hänger nära samman med den demografiska nedgången. Följaktligen bör tillgången till grundläggande offentliga tjänster garanteras på landsbygden och i glesbefolkade områden. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Man måste ta itu med denna utveckling för att stärka vårt demokratiska system genom att underlätta dialogen mellan generationerna och aktivt engagera de folkvalda på lokal och regional nivå, som befinner sig närmast medborgarna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Vid den kommande konferensen om Europas framtid måste därför kopplingen mellan demokrati och demografi diskuteras, och vi föreslår att tydliga ståndpunkter i denna fråga läggs fram för konferensen, med särskild uppmärksamhet åt ungdomars representation. Vid konferensen bör den så kallade ”missnöjets geografi” tas upp, som är kopplad till hur framgångsrik EU:s politik är och dess direkta och indirekta inverkan på EU:s olika regioner och deras demografi. Vi föreslår vidare att konferensen i detta sammanhang också tar upp frågan hur termen ”regioner med allvarliga och permanenta [...] demografiska nackdelar”, som nämns i artikel 174 i EUF-fördraget, ska definieras. En sådan bredare reflektion är också relevant inom ramen för uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

54.

Ett förespråkande av aktiv subsidiaritet och bättre lagstiftning

| 55. | Kommittén understryker att många av de politiska åtgärder som krävs faller inom EU:s lokala och regionala myndigheters ansvarsområde, och framhåller därför behovet av ett starkt fokus på partnerskap och flernivåstyre när det gäller att finna lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Samtidigt understryker vi hur viktigt det är att ReK deltar fullt ut under hela konferensen om Europas framtid, mot bakgrund av det faktum att det finns mer än en miljon lokala och regionala förtroendevalda i EU. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK förespråkar att man använder begreppet ”aktiv subsidiaritet”, som tagits fram av arbetsgruppen för subsidiaritet, i syfte att hitta fungerande lösningar för att hantera de demografiska förändringarna genom att respektera befogenhetsfördelningen i en direkt dialog med städerna och regionerna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommittén är väl lämpad att stödja denna process genom att tillhandahålla en plattform för samråd och dialog med kommissionen för att hitta lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ReK betonar vikten av att använda instrumentet för territoriell konsekvensbedömning för att vidareutveckla den EU-politik som påverkar de demografiska förändringarna, och hänvisar till den territoriella konsekvensbedömning som kommittén själv nyligen genomfört i samarbete med Espon-programmet (11). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén föreslår ett nära samarbete med kommissionen inför de kommande politiska dokumenten, såsom grönboken om åldrande eller den långsiktiga strategin för landsbygdsområden, genom ett gemensamt samråd för att bidra till dessa rapporter. |
| --- | --- |

60.

Övervakning av de framsteg som görs för att hantera den demografiska utmaningen

| 61. | Det är nödvändigt att regelbundet övervaka den demografiska utmaningen genom att skapa en koppling mellan den europeiska planeringsterminen och de demografiska förändringarna och genom att i hög grad knyta denna fråga till genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK framhåller behovet av regelbunden EU-statistik, som avspeglar inte endast den nationella utan även den regionala utvecklingen, för att ge beslutsfattarna en tydlig bild av skillnaderna mellan regionerna. Kommittén anser också att det behövs en årlig rapport om läget beträffande den demografiska utmaningen i EU:s städer och regioner, till vilken kommittén skulle kunna bidra. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kommittén föreslår en regelbunden politisk dialog om läget beträffande den demografiska utmaningen mellan kommissionen och EU:s städer och regioner inför den årliga strategin för hållbar tillväxt. Kommissionen och ReK bör organisera denna process i nära samarbete. |
| --- | --- |

63.

Nästa steg

| 64. | Kommittén uppmanar det kroatiska rådsordförandeskapet att lägga fram rådsslutsatser om resultaten av kommissionens genomgång, och föreslår en bred debatt om den demografiska utmaningen i olika rådskonstellationer. |
| --- | --- |

64.

| 65. | ReK uppmanar de kommande tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapen att fortsätta dessa insatser genom att särskilt fokusera på kopplingen mellan demografiska förändringar och förbättrade levnadsvillkor överallt. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kommittén understryker vikten av medborgardeltagande och uppmuntrar de ledande lokala aktörerna att stärka den regionala övergripande politiken och därigenom öka medvetenheten om de demografiska förändringarna i lokalsamhället i syfte att stärka erkännandet av mer medborgarinriktade åtgärder. De demografiska utmaningarna bör också diskuteras brett i dialoger med medborgarna. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommittén anser att främjandet av offentlig-privat samarbete bör vara strukturerat på ett sätt som gör så att alla aktörer i ett område – som riskerar att avfolkas eller där avfolkningen redan är ett faktum – kan arbeta tillsammans på ett samordnat sätt och kombinerar och ger kraft åt sina projekt på grundval av sin erfarenhet, och därmed ger upphov till innovation och främjar en mer dynamisk ekonomi. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Att lyfta fram värdet av det rika naturarvet samt det rika historiska, konstnärliga och kulturella arvet i våra regioner är ytterst viktigt när det gäller att stärka människors känsla av samhörighet med sina byar och städer. Därigenom stöder, bevarar, underhåller och skyddar man lokala, inhemska och små samhällen samt delregioner med språkliga och kulturella särdrag i syfte att stärka landsbygdsområdenas förmåga att behålla lokalbefolkningen och gjuta nytt liv i landsbygden. |
| --- | --- |

68.

| 69. | ReK erbjuder kommissionen, övriga EU-institutioner och andra regionala och internationella institutioner som unionen för Medelhavsområdet och FN, ett nära samarbete i syfte att ta fram en heltäckande strategi för att hantera den demografiska utmaningen. |
| --- | --- |

69.

| 70. | ReK påminner om att FN har högtidlighållit den internationella familjedagen den 15 maj varje år sedan 1994. Därför föreslår vi att den andra söndagen i maj skulle kunna bli den europeiska familjedagen. |
| --- | --- |

70.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s studie ”The impact of demographic change on European regions”, Bryssel, 2016.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2019/637955/EPRS_IDA(2019)637955_EN.pdf

2

(3)  Källa: People in the EU – population projections (Eurostat, 2017).

3

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/People_in_the_EU_-_population_projections#Age_dependency_ratios

(4)  OECD, Family Database, Fertility Indicators: SF2.2 Ideal and actual number of children. http://www.oecd.org/els/family/SF_2_2-Ideal-actual-number-children.pdf. http://www.oecd.org/els/family/SF_2_2-Ideal-actual-number-children.pdf

4

(5)  Ett totalt barnafödande på ca 2,1 levande födslar per kvinna anses vara reproduktionsnivån i industriländerna, dvs. genomsnittet av antalet levande barn som föds per kvinna som krävs för befolkningsmängden ska bibehållas (källa: Eurostat, Statistics Explained https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fertility_statistics#Total_fertility_rate_and_age_of_women_at_birth_of_first_child).

5

(6)  ReK:s studie ”The impact of demographic change on European regions” och den europeiska regionala sociala resultattavlan.

6

(7)  Demographic outlook for the European Union (2017) (EPRS | Europaparlamentets utredningstjänst & EUI | Europeiska universitetsinstitutet), http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/614646/EPRS_IDA(2017)614646_EN.pdf

7

(8)  A8-0094/2019, Cozzolino.

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sv/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129).

10

(11)  https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/Territorial-Impact-Assessment.aspx

11

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/42

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar

(2020/C 440/08)

| Föredragande: | Anne KARJALAINEN (FI–PES) Ledamot, stadsfullmäktige, Kervo |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar
  COM(2020) 14 final |

Föredragande:

Anne KARJALAINEN (FI–PES) Ledamot, stadsfullmäktige, Kervo

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar

COM(2020) 14 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar förslaget till en färdplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter i syfte att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och genomföra den europeiska gröna given på ett socialt rättvist sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén välkomnar kommissionens beslut att inleda ett öppet samråd om genomförandet av pelaren för sociala rättigheter, med tanke på de betydande skillnaderna i socialpolitiken på olika håll i Europa. Dessutom har situationen i städerna och regionerna förändrats avsevärt till följd av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén understryker vikten av en solid europeisk social agenda, där konkurrenskraft och social rättvisa kompletterar varandra. Den sociala agendan och den gröna given har en nära koppling till den digitala agendan, eftersom den gröna och den digitala omställningen måste bygga på social rättvisa, jämlikhet och miljömässig hållbarhet. ReK anser att det är viktigt att Fonden för en rättvis omställning (FRO) anpassas till EU:s sociala pelare, i syfte att minska regionala skillnader och hantera strukturomvandlingar i Europeiska unionens regioner. Särskild hänsyn bör tas till landsbygdsområden, områden som påverkas av industriell omvandling, regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar och de yttersta randområdena, vars missgynnade situation har förvärrats av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK upprepar sitt krav på bättre samordning av den ekonomiska politiken och socialpolitiken mellan EU-nivån och den nationella nivån inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och vill se att de lokala och regionala myndigheternas medverkan i denna samordning säkerställs genom delad förvaltning baserad på subsidiaritetsprincipen. Enligt denna princip bör strategisk programplanering och genomförande inte enbart delegeras till medlemsstaterna utan även till de lokala och regionala myndigheterna, som har de bästa förutsättningarna att bemöta lokala behov och utmaningar på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén betonar vikten av en tydlig, samordnad och ambitiös färdplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Vid genomförandet ska subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna fastställa på vilken nivå EU och medlemsstaterna ska använda sig av de föreslagna politiska instrumenten och lagstiftningsåtgärderna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK uppmanar kommissionen att beakta de relevanta rekommendationerna från stadspartnerskapen inom ramen för EU-agendan för städer, t.ex. om bostäder, fattigdom i städer samt arbetstillfällen och kompetens i den lokala ekonomin, och att utnyttja det deltagandebaserade arbetssättet även för att genomföra det sociala Europa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén betonar att covid-19-pandemin inte får användas som förevändning för att skjuta upp eller dra tillbaka de förslag som nämns i kommissionens meddelande och som syftar till att förbättra den sociala rättvisan. Krisen måste i stället ses som ett tillfälle att skynda på och intensifiera våra insatser för att uppnå strukturella förändringar för ett rättvisare och grönare EU. Vi måste bygga upp mer hållbara ekonomiska och sociala system för framtiden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK påminner om att återhämtningsinsatserna under en nära framtid måste ha en stark social dimension för att vi ska kunna upprätthålla kraftfulla sociala skyddsnät, trygga arbetstagarnas arbetstillfällen och undvika ogrundade uppsägningar. Personer i tillfälliga och atypiska anställningsformer, kvinnor och unga, invandrare samt personer med funktionsnedsättning är de grupper som är mest utsatta i arbetslivet. De som förlorat sitt jobb på grund av covid-19-pandemin kanske inte kommer att kunna återgå till sin tidigare arbetsplats. EU-programmen måste stödja en utveckling av kompetensen bland dem som riskerar arbetslöshet samt arbetslösa och personer som står utanför arbetsmarknaden, i synnerhet dem som har större svårigheter att komma in på arbetsmarknaden (personer som löper risk för fattigdom och social utestängning, familjer med ensamstående föräldrar som har svårt att förena arbete och familjeliv etc.). Lika möjligheter och icke-diskriminering på grund av kön, könsroller, härkomst, etnicitet, politisk och religiös uppfattning, ålder, funktionsnedsättning, sexuell identitet och läggning, sjukdom, språk eller andra personliga och sociala villkor och omständigheter ska alltid säkerställas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén framhåller att den rådande situationen gör att den digitala omvandlingen går allt snabbare, och många arbetsplatser har därför varit tvungna att anpassa sig till digitalisering och distansarbete. Vi rekommenderar därför att man bygger vidare på och utnyttjar den situation som uppstått de senaste månaderna för att reglera distansarbetet och erkänna dess bidrag till utfasningen av fossila bränslen, eftersom sådant arbete inte kräver fysisk närvaro och därför leder till färre resor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK betonar att återhämtningsåtgärder på medellång och lång sikt måste ta itu med den sociala dimensionen av den gröna och den digitala omställningen. Vi behöver en rättvis arbetsmarknad i en framtida, koldioxidneutral ekonomi som bygger på anständiga arbetstillfällen, ett starkt socialt skydd och jobbmöjligheter där människorna bor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén påminner om att offentliga tjänster som tillhandahålls av lokala och regionala myndigheter har spelat en viktig roll under pandemin. Utan systemet med offentliga tjänster skulle konsekvenserna för medborgarna ha varit mer dramatiska. En rättvis omställning måste erkänna den centrala roll som den lokala och regionala nivån spelar när det gäller att tillhandahålla offentliga tjänster av hög kvalitet. De lokala och regionala myndigheternas tillhandahållande av sådana tjänster får inte begränsas av bestämmelser om offentlig upphandling eller statligt stöd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén betonar att EU befinner sig vid en vändpunkt där det inte bara är möjligt utan också nödvändigt att tänka nytt. Det är viktigare än någonsin att investera i människors välbefinnande och att räkna in fördelarna med välfärdsekonomin. Välfärdsekonomin framhäver balansen mellan de tre dimensionerna av en hållbar utveckling – den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga dimensionen. Tillsammans stärker de varandra och lägger grunden för ett socialt rättvist, hållbart och klimatvänligt samhälle. Lokala och regionala aktörer har goda förutsättningar att genomföra välfärdsekonomin i sin egen verksamhet, men det finns också ett behov av vägledning på EU-nivå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK anser att offentlig upphandling är ett annat område där man kan bidra till rättvisa omställningar och till att man söker nya innovativa lösningar, eftersom upphandlingsförfarandena kan bidra till att förhindra miljödumpning och social dumpning genom att kvalitativa, miljömässiga och/eller sociala aspekter inkluderas i tilldelningskriterierna. Eftersom en sådan inkludering är frivillig måste dock mer göras för att uppmuntra ekonomiska aktörer som deltar i offentlig upphandling att erbjuda både bättre arbetsvillkor, rent generellt, och arbetstillfällen där man integrerar personer som har svårt att integrera sig på arbetsmarknaden eller personer som löper risk att drabbas av social utestängning och fattigdom, och främja deras anställbarhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK betonar att företagen, inklusive de som deltar i offentliga upphandlingar, uttryckligen måste ta hänsyn till de mänskliga rättigheterna, både i sin egen verksamhet och i sina underleverantörskedjor, och föreslår att man i detta syfte reglerar företagens ansvar på EU-nivå genom att anta bestämmelser som bygger på FN:s princip om tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Lika möjligheter och jobb för alla

| 15. | ReK ställer sig bakom kommissionens mål att öka sysselsättningen och skapa fler högkvalitativa arbetstillfällen runt om i Europa. Det krävs ett tvärvetenskapligt och proaktivt tillvägagångssätt för att ta itu med obalanser i fråga om kompetens och arbetstillfällen. I framtiden kommer efterfrågan på färdigheter att öka på arbetsmarknaden, särskilt i arbeten som involverar tillämpning och utveckling av artificiell intelligens och begränsning av, anpassning till och utnyttjande av klimatförändringarna. EU:s nya industristrategi måste stödja skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen och industrins konkurrenskraft. Strategin måste också stärka EU:s motståndskraft, till exempel genom att öka produktionen av viktig hälso- och sjukvårdsutrustning och skyddsutrustning i EU. När nu Europa 2020-strategin börjar närma sig sitt slut behöver EU en ny långsiktig tillväxt- och sysselsättningsstrategi som är förenlig med målen för hållbar utveckling för att knyta samman de olika målen om inkluderande tillväxt, sysselsättning, minskad fattigdom och industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK noterar att vissa branscher exponerats i oproportionerligt hög grad för riskerna kopplade till covid-19-pandemin, framför allt hälso- och sjukvårdssektorn och tjänstesektorn. Vi betonar vikten av att ordentligt identifiera covid-19-relaterade arbetsmiljörisker i alla verksamheter och understryker att samtliga arbetstagare som utsätts för sådana risker inte bara förtjänar stor uppskattning från samhällets sida, utan framför allt också behöver säkra arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén framhåller att styrkan i pandemin har blottlagt bristerna i hälso- och sjukvårdssystemen i många EU-länder, och att man därför måste stärka den europeiska hälso- och sjukvården genom att uppmuntra och främja vetenskapliga studier inom alla sektorer, i synnerhet vård och omsorg och forskning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK påpekar att den demografiska förändringen i Europa leder till brist på arbetskraft i många medlemsstater och regioner. Det är därför viktigt att trygga arbetstagarnas rörlighet över gränserna och deras rättigheter. Kompetensbrist, som är särskilt problematiskt för små lokala och regionala landsbygdssamhällen, bör åtgärdas genom utbildning och ny teknik samt genom ökat distansarbete. Långsiktiga åtgärder också från EU:s sida behövs för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | I takt med att arbetslivet förändras riskerar fler och fler människor att förlora sina jobb på grund av föråldrade kunskaper eller införandet av robotteknik. Aktuella färdigheter och tillgång till livslångt lärande är viktigare än någonsin. Att uppdatera kompetensen under arbetslivet måste ses ur ett helhetsperspektiv mot bakgrund av människors olika livssituationer, anställningsförhållanden och utbildningsbehov. Med tanke på vikten av vidareutbildning och omskolning av personer i arbetsför ålder för deras anställbarhet och arbetskraftens konkurrenskraft i stort, samt med hänsyn till de ekonomiska aspekterna av sådan utbildning, skulle ReK välkomna en relevant överenskommelse mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna. Genom en sådan överenskommelse skulle man kunna undersöka hur man kan göra det lättare för människor i arbetslivet att få tillgång till fortbildning, inom ramen för genomförandet av rätten till god utbildning och livslångt lärande, för att framgångsrikt hantera omställningar på arbetsmarknaden, såsom fastställs i den europeiska pelaren. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén stöder en ungdomsgaranti som omformas för att stärka kampen mot ungdomsarbetslösheten, genom att den görs permanent och dess åldersgräns höjs till 30 år. Garantin bör omfatta utsatta grupper (såsom unga som varken arbetar eller studerar, ensamkommande unga migranter och ungdomar som har växt upp under svåra omständigheter) och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt åtgärder i samband med övergången från utbildning till arbete. Finansieringen av garantin bör ökas genom ESF+, och medlemsstater med en ungdomsarbetslöshet som överstiger EU-genomsnittet bör avsätta minst 15 % av de samförvaltade resurserna inom ESF+ till att stödja ungdomar. Ungdomar bör utbildas i färdigheter som är relevanta för den gröna och den digitala omställningen i synnerhet. Det nationella genomförandet av ungdomsgarantin bör övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för att se till att garantin är tillgänglig för alla ungdomar i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK betonar att inkluderande och ömsesidigt erkänd ut- och fortbildning av hög kvalitet samt medborgarutbildning stärker den europeiska identiteten och gör det lättare för medborgarna att flytta, arbeta och bosätta sig fritt inom EU, vilket är en hörnsten i det europeiska medborgarskapet. Genom att höja utbildnings- och kompetensnivån kan man minska ojämlikheten. Det krävs därför insatser för att förbättra jämlikheten på utbildningsområdet så att utbildningsvägarna inte definieras utifrån familjebakgrund, etnicitet, funktionsnedsättning eller kön. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén påminner om det brådskande behovet av att skydda alla studerandes rätt till utbildning genom att stärka utbildningssystemens motståndskraft, bland annat genom digitalisering av utbildningen och en lämplig lärarutbildning. Utrustning och anslutningsmöjligheter för distansstudier och e-lärande bör betraktas som en del av en rättvis omställning och tillgången till dessa bör säkerställas på lika villkor så att dagens digitala klyfta, som är komplex och har stora konsekvenser för de sociala rättigheterna, kan överbryggas, eftersom bristande tillgång till ny teknik och informationssamhället gör att nackdelar blir ännu större och att nya former av social utestängning uppstår. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK betonar att utbildning av god kvalitet och tillräcklig längd är en nödvändig förutsättning för framtida sysselsättning. Detta kräver ökade resurser samt ett stärkt systematiskt arbete för utbildning i förskola och grundskola för att säkerställa att alla har tillräckliga grundläggande färdigheter och kan gå vidare till en gymnasieutbildning. Människor utan gymnasieutbildning har mycket svårt att hitta jobb och löper stor risk att marginaliseras. Personer i behov av särskilt stöd och personer med funktionsnedsättning bör ha samma möjligheter att förvärva tillräckliga grundläggande färdigheter och åtminstone en gymnasieutbildning. För att vi ska utvecklas till ett inkluderande samhälle bör personer med inlärningssvårigheter få möjlighet att förvärva generella färdigheter så att de framgångsrikt kan delta i samhället och få en högre livskvalitet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK stöder uppdateringen av kompetensagendan för Europa och utvecklingen av yrkesutbildning och fortbildning för att uppfylla kompetenskraven för nya yrken, i synnerhet dem som är relevanta för den gröna och digitala omställningen och AI. Utöver yrkesspecifika färdigheter behöver arbetsgivarna allt oftare övergripande eller ”mjuka” färdigheter. En individuell utbildningsplan måste tas fram för varje student, och de måste få tillgång till praktikplatser av hög kvalitet och stöd för karriärplanering och resultatstyrning. Farhågor kring eventuella förluster av arbetstillfällen till följd av den ökade robotiseringen på arbetsmarknaden måste behandlas inom ramen för kompetensagendan, liksom utbildnings- och anställningsmöjligheter för grupper som är utsatta och har svårt att få tillträde till arbetsmarknaden, samtidigt som principerna om lika möjligheter och icke diskriminering respekteras. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK rekommenderar att man på europeisk nivå identifierar och erkänner de kunskaper, färdigheter och kompetenser som förvärvats i arbetslivet och genom icke-formell utbildning och volontärarbete samt de kunskaper, färdigheter och kompetenser som förvärvats genom utlandsstudier. Färdigheter som förvärvats i arbetslivet och på andra platser kan t.ex. visas i en Europass-portfölj eller digitala utmärkelser (Open Badge). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén ställer sig positiv till att påskynda skapandet av ett europeiskt utbildningsområde för att garantera högkvalitativ utbildning för alla och tillgång till arbetsmarknaden inom hela den europeiska inre marknaden. EU bör öka samarbetet mellan utbildningssystem och olika läroplaner och ytterligare stärka samarbetet inom ramen för Bolognaprocessen. Som en del av ett framgångsrikt genomförande av den europeiska gröna given kommer också Erasmus+ att behöva miljöanpassas inför perioden efter pandemin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK betonar att handlingsplanen för digital utbildning måste fokusera på att stärka kritiskt tänkande och mediekompetens bland både vuxna och barn och ungdomar, så att de kan avvärja det enorma flödet av falska nyheter och förstå betydelsen av algoritmer och maskinbaserat beslutsfattande i vardagen. Enhetliga kvalitetskriterier bör fastställas för distansstudier. Utbildningsplattformar som beställts av lokala myndigheter för deras egna behov bör i regel produceras med en programvarulicens som gör det möjligt för beställaren att utveckla och distribuera produkten i enlighet med sina behov. Detta främjar en verklig framväxt av ekosystem för europeisk digital utbildning och den ersättning som betalas ut i projekten går i hög grad till regionala och lokala aktörer och inte till aktörer utanför EU. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK anser att det är viktigt att förbättra Europas konkurrenskraft genom att främja en mångfald av företagsmodeller. Vi stöder därför kommissionens förslag till handlingsplan för den sociala ekonomin, som bör syfta till att bygga upp förtroendet efter krisen genom att involvera allmänheten, öka de sociala investeringarna och den sociala innovationen samt skapa arbetstillfällen för dem som är svårare att sysselsätta. Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter bör integrera en dimension av social ekonomi i centrala politikområden, program och metoder så att sociala företag kan komma i fråga för alla större EU-finansieringsprogram och enklare kan delta i offentlig upphandling. Genom att engagera sig på lokal nivå blir de sociala företagen mindre benägna att omlokalisera företagsverksamheten, eftersom de också har andra lokala mål som rör miljön eller det civila samhället. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK anser att det är viktigt att integrera främjandet av jämställdhet i all EU-politik för att genomföra rättvisa omställningar och att särskild kraft då läggs på att inkludera kvinnor i utsatta situationer (kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld, ensamstående mödrar etc.). Män och kvinnor har också påverkats olika av covid-19-krisen, något som måste beaktas i åtgärderna efter krisen. |
| --- | --- |

29.

Rättvisa arbetsvillkor

| 30. | ReK delar kommissionens åsikt att rättvisa arbetsvillkor också handlar om en stark dialog mellan arbetsmarknadens parter där arbetstagare och arbetsgivare kan hitta de gemensamma lösningar som passar deras behov bäst. Att inkludera arbetstagarna är viktigt för att upprätthålla arbetsvillkoren. Arbetsmarknadens parter måste därför involveras i alla större EU-initiativ, t.ex. den europeiska gröna given. Det finns ett behov av en dialog på arbetsplatsen om hur man kan minska koldioxidavtrycket genom förändringar i de dagliga arbets- och verksamhetsrutinerna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK följer noga framstegen med kommissionens initiativ om en europeisk minimilön för att främja rättvisa löner och förbättrade minimilöner i EU-länder med lägre löner. Samtidigt understryker vi att ett eventuellt EU-initiativ om minimilöner inte får syfta till en universallösning, att lönesättning som grundar sig på kollektivavtal måste värnas i länder som har sådana system och att arbetsmarknadsparternas självständighet måste respekteras. Välfungerande kollektiva avtalsförhandlingar och omfattande kollektivavtal är de främsta medlen för att uppnå rättvisa löner och andra arbetsvillkor, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna är de som känner sin bransch och sin region bäst. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK väntar på kommissionens kommande förslag om åtgärder för insyn i lönesättningen, som kommer att bli ett viktigt sätt att överbrygga lönegapet mellan könen. Lika lön bör främjas både genom utveckling av lagstiftning och kollektivavtal och genom konkreta åtgärder på arbetsplatsen. I genomsnitt tjänar kvinnor i EU 16 % mindre än män, vilket leder till en ännu större skillnad när det gäller kvinnors pensioner. ReK anser därför att kommissionens jämställdhetsstrategi är viktig. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén ställer sig positiv till en uppdatering av arbetsmiljöstrategin och vissa direktiv i frågor som psykosocial stress och ergonomiska risker. Välbefinnande på arbetsplatsen och meningsfullt arbete för de anställda är också konkurrensfördelar i den offentliga sektorn när det gäller tillgången till arbetskraft och hanteringen av arbetsgivarnas anseende, och möjliggör ett längre arbetsliv. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt förebyggande av arbetsolyckor med dödlig utgång, yrkessjukdomar (inbegripet arbetsrelaterad cancer), muskel- och skelettbesvär, arbetsrelaterad stress och alla former av trakasserier på grund av kön, ras, världsåskådning, funktionsnedsättning eller sexuell läggning, samt tillräckliga resurser för övervakning. Det är också nödvändigt att beakta förebyggandet av hälsorisker som ny teknik och nya arbetsmönster samt gränsöverskridande pandemier medför. ReK efterlyser åtgärder för att främja säkerheten på arbetsplatsen, även i fråga om gränsöverskridande arbete och nya typer av arbete och jämställdhet mellan kvinnor och män. Klimatförändringarnas effekter på arbetsvillkoren och på åtgärder för att skydda arbetstagarna måste beaktas. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK betonar att nya arbetsmönster, såsom ständig uppkoppling, distansarbete, mobilt arbete samt rekrytering och förvaltning med algoritmer, kan öka produktiviteten och flexibiliteten hos arbetskraften, men att det här krävs gemensamma lösningar och överenskommelser mellan arbetstagare och arbetsgivare på arbetsmiljöområdet för att öka välbefinnandet på arbetsplatsen och förebygga nya typer av stressfaktorer. Den ständigt ökande digitaliseringen av arbetsmönstren kräver en uppdatering av EU:s regler om arbetsvillkor och arbetstid, inbegripet bestämmelser om rätten att koppla ned. Dessutom krävs det stödjande insatser inriktade på de grupper som är särskilt utsatta när det gäller den digitala klyftan (invandrare, personer i fattigdom eller social utestängning och etniska minoriteter, samt dem som på grund av kön, generationstillhörighet eller geografiska omständigheter är missgynnade i detta sammanhang). Vid sidan av teknikdriven produktutveckling bör uppmärksamhet ägnas åt utvecklingen av människoorienterade metoder, tjänster och produkter, där systemens slutanvändare på arbetsplatsen involveras i planeringen. Det finns ett behov av att enas om principerna för etisk användning av AI på arbetsplatsen och att anordna omskolning på arbetsplatser där verksamheten omvandlas eller överförs till AI. Vi välkomnar därför att de huvudsakliga sektorsövergripande europeiska arbetsmarknadsparterna – BusinessEurope, SMEunited, CEEP och EFS – genom ett fristående ramavtal om digitalisering (1) gemensamt åtar sig att optimera fördelarna och ta itu med de utmaningar som digitaliseringen av arbetslivet innebär. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK upprepar att ”det behövs en övergripande ram som säkerställer socialt skydd och sociala rättigheter för alla arbetstagare (från hälsa och säkerhet till tillgång till livslångt lärande), för att skapa lika villkor för plattformsekonomin och den ’traditionella’ ekonomin utanför nätet” (2). ReK efterlyser åtgärder för att främja en dialog mellan arbetsmarknadens parter, även när det gäller gränsöverskridande aspekter av plattformsarbete. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén anser att ansvaret för att förena arbete och familjeliv bör ligga kvar hos arbetsmarknadens parter. Åtgärder för att skapa balans mellan arbete och privatliv, t.ex. familjeledighet och system för barnomsorg för familjer med ensamstående föräldrar, kan samtidigt bidra till att öka både sysselsättningsgraden bland kvinnor och födelsetalen samt öka säkerheten, hälsan och välbefinnandet och även säkerställa att kvinnor har lika möjligheter i fråga om tillgång till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

36.

Social trygghet och inkludering

| 37. | ReK betonar vikten av det nya SURE-instrumentet som ger tillfälligt stöd till medlemsstaterna för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation. Erfarenheterna från detta instrument från nationell till lokal nivå måste utnyttjas när kommissionen utarbetar sitt förslag till ett europeiskt system för arbetslöshetsåterförsäkring, som skulle minska arbetslöshetens inverkan på medlemsstaternas offentliga finanser. Vi anser att de lokala och regionala myndigheterna spelar en nyckelroll i genomförandet av initiativet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén ser mycket positivt på det centrala målet att främja och stödja barns välbefinnande ända till vuxen ålder. Barngarantin bör garantera att barn får tillgång till grundläggande tjänster, hälso- och sjukvård, förskoleverksamhet och skola tills de uppnår myndighetsålder och att de har en anständig bostad och tillräcklig näring. Barngarantin bör särskilt skydda de mest utsatta barnens rättigheter. Förslaget att använda minst 5 % av de totala utgifterna för Europeiska socialfonden+ till att hjälpa barn att ta sig ur fattigdom är mycket välkommet. Att slå vakt om barns rättigheter och att investera i barn är inte bara en moralisk skyldighet utan också den viktigaste investeringen i en hållbar framtid. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén är övertygad om att Europeiska unionen har förmåga att påverka arbets- och miljöförhållandena i tredjeländer i positiv riktning, framför allt genom att ingå ambitiösa handelsavtal som omfattar dessa aspekter. I detta sammanhang stöder vi idén om att ge den nya ansvariga för efterlevnaden av handelsavtal i uppdrag att se till att arbets- och miljönormerna i handelsavtal efterlevs. Den nya ansvariga för efterlevnaden av handelsavtal bör följaktligen regelbundet samråda med fackföreningar och arbetsgivare om kränkningar av arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén delar kommissionens uppfattning att fattigdom fortfarande måste bekämpas aktivt. Centrala aspekter av detta är stöd till arbetssökande, kvalitativ och överkomlig hälso- och sjukvård, tillgång till utbildning, bostäder och tillgodoseende av grundläggande behov. Skuldsättning kan också leda till bestående fattigdom och utestängning. Därför bör marknadsföringen av och de oskäliga villkoren för exempelvis kortvariga konsumentkrediter med hög risk regleras striktare. Dessutom bör god praxis i medlemsstaterna, t.ex. när det gäller social utlåning, tillämpas. En särskild fråga är förebyggandet av fattigdom bland förvärvsarbetande, som kan åtgärdas med hjälp av adekvata löner och andra arbetsvillkor och genom att begränsa de ökade levnadskostnaderna, särskilt kostnaden för bostäder, i städer och tillväxtcentrum. Nationella inkomstsystem och relaterade stödtjänster för personer som står utanför arbetsmarknaden är det enda sättet att garantera ett värdigt liv. Det är viktigt att kommissionen också lyfter fram de nya fördelningspolitiska utmaningar som omställningen till en koldioxidneutral ekonomi för med sig. ReK stöder diskussionen om fattigdomens orsaker och relaterade politiska åtgärder och uppmuntrar till effektiva åtgärder och en strategi för att avsevärt minska fattigdomen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK noterar att åldrande innebär inte bara utmaningar för systemens hållbarhet utan även möjligheter till ny ekonomisk verksamhet. Äldre människor kan i hög grad bidra till ekonomisk tillväxt som självständiga och aktiva konsumenter av tjänster och som samhällsmedborgare. För att förlänga arbetslivet är det viktigt att utnyttja äldre arbetstagares kompetens och även att höja deras yrkeskompetens. Ett hälsosamt åldrande bör stödjas genom åtgärder som främjar hälsa, förebygger sjukdom och motverkar ensamhet. För att säkerställa att den ökande livslängden också leder till längre arbetsliv måste även välbefinnandet och motivationen i arbetet samt den allmänna hälsan stärkas. Det är ytterst viktigt att se till att det finns tillgång till långtidsvård av hög kvalitet och till ett rimligt pris så att man kan leva ett värdigt liv i ålderdomen. För att fördröja och förkorta behovet av långtidsvård måste man stärka äldre människors funktionsförmåga och göra förebyggande tjänster och åtgärder för ett aktivt åldrande tillgängliga. Fattigdom bland pensionärer måste förebyggas. Detta sker bäst genom att man säkerställer en tillräcklig nivå på pensionerna, som garanterar allas rätt till resurser som säkerställer ett värdigt liv när de blir äldre, med beaktande av den betydande pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Kommissionens avsikt att lägga fram en rapport om de demografiska förändringarnas konsekvenser och en grönbok om åldrande är välkommen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK betonar vikten av tillgång till hälso- och sjukvård till rimligt pris. Med investeringar i förebyggande åtgärder och hälso- och sjukvård i rätt tid kan man bromsa ökningen av hälso- och sjukvårdsutgifterna. Utvecklingen av digitala tjänster, liksom nya och integrerade modeller för hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster, kommer också att möjliggöra kostnadseffektiv och patient-/kundinriktad verksamhet. Ett område där sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster kombineras är t.ex. psykisk hälsa, där man genom att tillhandahålla en tjänst i ett så tidigt skede som möjligt i allmänhet kan förhindra att problemen förvärras och att kostnaderna ökar. Kommissionens förslag till en europeisk plan mot cancer välkomnas. Det bör också noteras att antibiotikaresistens är ett allvarligt gränsöverskridande hot mot hälsan. EU måste därför fortsätta att vidta aktiva åtgärder för att minska antibiotikaresistensen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK understryker att den biologiska mångfalden och miljön bör stödjas och skyddas, eftersom de har en särskild inverkan på den lokala utvecklingen i områden vars ekonomier är mer beroende av jordbruksverksamhet samt det värde och de resurser som härrör från den biokulturella miljön och den biologiska mångfalden. Detta är mycket viktigt ur social synvinkel eftersom det har en direkt inverkan på levnadsstandarden, sysselsättningen, migrationen och utbildningsnivån, yrkesutbildningen och möjligheterna för unga människor i dessa områden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK påpekar att främjandet av välbefinnande är kopplat till en förstärkning av kommunernas lokala och regionala identitet, ökat handlingsutrymme för individer och samhällen och främjande av aktiv delaktighet. För att omställningarna ska vara verkligt rättvisa bör människor ha lika möjligheter att delta i och påverka beslut som berör dem. |
| --- | --- |

44.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf.

1

(2)  ReK:s yttrande ”Plattformsarbete – lokala och regionala utmaningar på lagstiftningsområdet” (COR-2019-02655).

2

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/49

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter i den permanenta dialogen med medborgarna

(2020/C 440/09)

| Föredragande: | Declan McDONNELl (IE–EA), ledamot i Galway City Council |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”EU i maj 2019: för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU i en alltmer osäker värld. Europeiska kommissionens bidrag till mötet mellan EU-27:s stats- och regeringschefer i Sibiu (Rumänien) den 9 maj 2019”
  COM(2019) 218 final |

Föredragande:

Declan McDONNELl (IE–EA), ledamot i Galway City Council

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”EU i maj 2019: för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU i en alltmer osäker värld. Europeiska kommissionens bidrag till mötet mellan EU-27:s stats- och regeringschefer i Sibiu (Rumänien) den 9 maj 2019”

COM(2019) 218 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Ingress

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) återupprepar betydelsen av att förstå och vidarebefordra medborgarnas och de lokala och regionala företrädarnas uppfattningar om och förväntningar på EU, att förankra EU-politiken lokalt för att den ska göra skillnad i människors liv och att bygga vår union nedifrån och upp, såsom vi beskriver i vårt yttrande ”Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU” (1). Kommittén anser att vägen framåt för ett demokratiskt återupplivande av EU måste bygga på gräsrotsengagemang utöver och bortom nuvarande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommunikationskanaler och instrument för deltagande enligt principen ”nedifrån och upp” kompletterar och stärker den representativa demokratin, och främjar en aktiv subsidiaritet, genom att medborgarna får mer att säga till om utanför valen och mellan dessa. Kommittén är övertygad om att ett öppet, seriöst och relevant medborgardeltagande förutsätter gemensamt skapande och därmed konkret delaktighet i beslutsfattandet, och betraktar rent formell kommunikation som otillräckligt i detta sammanhang. Verkligt deltagande ökar den representativa demokratins legitimitet och effektivitet genom att 1) stärka kommunikationen för att förebygga konflikter, 2) möjliggöra uppnående av samförstånd och framför allt 3) öka genomslaget av de beslut som fattas och förklara skälen till dessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK delar de synpunkter som uttrycks i kommissionens bidrag till det informella mötet mellan EU-27:s stats- och regeringschefer i Sibiu (2), i synnerhet den ingående reflektionen om kommunikationsutmaningar, inklusive splittring och desinformation. Kommittén är medveten om att kommunikation är en förutsättning för att medborgarna ska kunna göra välgrundade val och delta fullt ut i demokratin i EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EU:s institutioner måste förbinda sig att arbeta närmare medborgarna och samarbeta med dem för att öka förståelsen för EU:s beslutsfattande, göra det effektivare och mer ändamålsenligt och undvika de genvägar som populismen förordar, och som oundvikligen undergräver demokratins funktion. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vi är fast beslutna att öppna kanaler för tvåvägskommunikation mellan EU:s institutioner och medborgare, som fokuserar på människors vardagsproblem och främjar medborgarnas engagemang i EU:s beslutsfattande. Covid-19-pandemin har dessutom visat att det finns ett behov av en kommunikationskanal som kan fortsätta att fungera trots och särskilt vid kriser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK konstaterar att covid-19-pandemin har stimulerat användningen av digitala medier och onlinekonferenssystem och ser de möjligheter som digitaliseringen skapat till medborgardeltagande i kristider. Under de senaste månaderna har medborgardeltagandet förflyttat sig till digitala forum och konferenser. De har hjälpt medborgarna att delta i beslutsfattandet på ett snabbare, bredare och mer inkluderande sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén välkomnar den kommande konferensen om Europas framtid och stöder Europaparlamentets uppmaning i dess resolution av den 18 juni 2020 om att i konferensens mandat inbegripa ett åtagande om meningsfull uppföljning och meningsfullt direkt deltagande av medborgarna samt parlamentets ståndpunkt att ”direkt deltagande av medborgare, organisationer i civilsamhället, arbetsmarknadens parter och valda företrädare måste förbli en prioritering för konferensen”. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi betonar att konferensen inte endast får bli en engångsföreteelse med en viss varaktighet utan en möjlighet att ompröva och reformera det sätt som EU fungerar på och hur unionen uppfattas av medborgarna. Vi vill därför föreslå en mekanism för en permanent dialog med medborgarna som skulle kunna testas under konferensen, men som skulle ha som mål att införa en långsiktig strukturell mekanism för medborgardeltagande i EU:s beslutsfattande, som leds av de lokala och regionala myndigheterna i egenskap av den förvaltningsnivå som befinner sig närmast medborgarna, och som inbegriper en tydlig återkopplingsmekanism. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK upprepar sin uppmaning till kommissionen, som kommittén framförde i sin ”Resolution om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2021” (3) om att ”samarbeta med ReK för att utveckla en pilotmodell för en permanent och strukturerad dialog med medborgarna genom de lokala och regionala myndigheterna, vilket skulle möjliggöra en tvåvägsprocess för kommunikation mellan medborgarna och EU-institutionerna som senare skulle kunna bidra till att förbättra EU:s beslutsfattande på lång sikt”. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK insisterar på att största möjliga pluralism måste säkerställas i alla offentliga samråd i samband med medborgardialogerna. Detta innebär att alla program, talarlistor, paneldiskussioner, publikationer och dokument osv. ska vara balanserade och säkerställa att ett stort antal olika synpunkter läggs fram på ett sätt som speglar åsiktsmångfalden i Europa, för att stimulera en djupgående debatt. Valet av deltagare i alla sådana möten måste ske helt oberoende och utan någon politisk inblandning. |
| --- | --- |

10.

Lokala och regionala myndigheter som brobyggare mellan medborgarna och EU-institutionerna

| 11. | Kommittén delar farhågorna om att EU-institutionerna kan upplevas som fysiskt och – i ännu högre grad – kulturellt avlägsna från EU-medborgarnas dagliga liv. Vi uppmanar representativa institutioner, såsom regionala och lokala myndigheter, särskilt de som för närvarande inte deltar i mekanismer för medborgarengagemang, att spela en aktiv roll när det gäller att inrätta effektiva och meningsfulla kommunikationskanaler med medborgarna för utformning och genomförande av efterfrågestyrd EU-politik, men det måste göras på ett sådant sätt att det respekterar medborgarnas tid och leder till resultat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna runtom i EU att spela en nyckelroll när det gäller att utbilda medborgarna om EU i syfte att uppmuntra medborgarna att ta del i deltagandedemokratin. Medborgarna kan endast engagera sig om innovativa metoder används och om de får fullständig information om den politiska utvecklingens och/eller finansieringsbeslutens konsekvenser för deras lokalområde. Användningen av digital teknik och sociala medier samt samarbete med frivilligorganisationer uppmuntras. Vi vill fästa uppmärksamheten på framgångsrika rekryteringsstrategier, såsom med slumpmässigt utvalda medborgare, antingen per telefon, genom dragning på grundval av folkbokföringsregistret eller genom dörrknackning, för att nå ett mycket bredare tvärsnitt av befolkningen. |
| --- | --- |

12.

Nätverket för medborgarengagemang i EU (Citizen ENgagement in the EU Network) – ett ekosystem för medborgardeltagande

| 13. | ReK föreslår att det inrättas ett EU-övergripande nätverk (CitizEN Network) på grundval av frivilligt deltagande. Det skulle fungera som en central resurs för strategier, metoder och instrument och kommunicera både direkt och indirekt via befintliga initiativ med medborgare runtom i EU om EU-frågor och deras inverkan på människor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi inser dock att det finns överläggnings- och deltagandemekanismer i de flesta medlemsstater och regioner, och föreslår därför att nätverket för medborgarengagemang tar del av och bygger på den goda praxis som redan finns. Nätverket skulle därför underlätta den interregionala dialogen och samstämmigheten mellan institutionerna för att säkerställa en enhetlig strategi, samtidigt som mångfalden av strategier i olika politiska och sociala sammanhang respekteras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK anser att nätverket bör inbegripa medlemsorganisationer på regional nivå (i huvudsak Nuts 2-nivå, men även Nuts 1 eller Nuts 3, beroende på de nationella organisationerna) och stadsnivå, som redan arbetar med medborgarengagemang, samt frivilligorganisationer som är verksamma på lokal och regional nivå, som omfattar ett brett spektrum av intressen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén förväntar sig att nätverket ska ha tre mål: 1) att stärka samverkan mellan EU-institutionerna och medborgarna, genom direkta metoder för engagemang på lokal och regional nivå, 2) att ge exempel på deltagandemetoder som kan användas både formellt och informellt, och 3) att fungera som en databas för information och utbyte av bästa praxis om nationella, regionala och lokala initiativ för deltagande från hela EU. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vi är villiga att utforma en uppsättning gemensamma principer för nätverket som inte ska vara bindande utan tjäna som riktlinjer för god praxis, för uppbyggandet av en gemensam strategi (samtidigt som andra metoder erkänns) och för fastställandet av en uppsättning miniminormer för deltagande organisationer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK föreslår att nätverket organiseras med tematiska arbetsgrupper, som består av medlemsorganisationerna med utgångspunkt i ett antal övergripande teman (t.ex. deltagandebaserad budgetering, digitalt medborgarskap, delaktighet i medborgarengagemang) samt tematiska frågor såsom klimatförändringarna, social sammanhållning, miljö, idrott, kultur, ungdomsfrågor, utbildning, organisationer i städer och på landsbygden samt konst. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén föreslår att nätverket fastställer, samordnar och genomför en gemensam utbildningsstrategi för medborgardeltagande. Lokala och regionala myndigheter, samt offentliga och privata organ, skulle uppmuntras att delta i utbildningsinitiativ, för att göra det möjligt för offentliga tjänstemän och lokala ledare att samarbeta fullt ut med medborgarna och bidra till att utnyttja medborgardeltagandets enorma potential. Det kommer också att vara viktigt att samarbeta med skolor och utbildningsanstalter för att säkerställa att ett aktivt EU-medborgarskap blir en del av läroplanen i hela EU. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén är beredd att, i samarbete med övriga EU-institutioner, ta ledningen när det gäller utformningen, genomförandet och styrningen av nätverket och arbeta för att främja en gemensam arbetsmetod och införandet av en verktygslåda med deltagandeinstrument (överläggningar, medborgarinitiativ, deltagandebaserad budgetering, myndighetsförfaranden för crowdsourcing, församlingar av ett gränssnitt av befolkningen osv.), inklusive en gemensam digital plattform som kan användas för att förvalta exempel på bästa praxis som kommer att samlas in från olika medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi begär att medel ställs till förfogande för att driva nätverket under en begränsad tid, medan nätverket söker permanent finansiering eller tekniskt stöd från EU:s finansieringsprogram. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK förväntar sig att nätverket främjar och ökar synligheten för de deltagande regionernas metoder för medborgarengagemang, vilket i sin tur bör leda till en högre nivå när det gäller aktivt deltagande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nätverket skulle kunna bistå organisationer när det gäller att garantera att förtroende byggs upp hos medborgarna så att de får återkoppling om hur deras arbete påverkar utformningen av EU:s politik. Vi föreslår därför att ReK fungerar som en förmedlare av tvåvägskommunikation mellan nätverket, dess medlemmar och EU-institutionerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Nätverket bör lanseras i samband med konferensen om Europas framtid, i syfte att bli en stabil och permanent infrastruktur som kan fortsätta med uppföljningen av konferensens arbete och se till att medborgarna hålls välinformerade och kan delta i konferensens övervaknings-, utvärderings- och bedömningsfaser. |
| --- | --- |

24.

Ett ekosystem för medborgardeltagande

| 25. | ReK anser att alla nätverkets medlemsorganisationer, samt de lokala och regionala myndigheterna, bör anstränga sig för att interagera med medborgarna på icke-formella och informella sätt, genom att utnyttja icke-konventionella deltagarforum (t.ex. idrottsklubbar) och deltagarmetoder, för att utforma deltagaranordningar som gör det möjligt att ”gå dit medborgarna samlas” i stället för att ”be dem komma” och göra det möjligt anpassa informellt deltagande till formellt beslutsfattande samt för att skapa strategier så att institutioner kan delta i informella miljöer utan att undergräva dem eller ändra deras art. Sådana anordningar och strategier kan bidra till en ny verktygslåda för deltagande som sträcker sig från aktivt lyssnande på sociala medier till sociala innovationsmetoder och levande laboratorier för demokratiska experiment. Detta är särskilt viktigt för medborgare som är underrepresenterade i demokratiska institutioner (etniska minoriteter, personer med funktionsnedsättning, ungdomar och äldre). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén förväntar sig sålunda att detta ekosystem av deltagandemetoder kontinuerligt kommer att fungera som ett komplement till de europeiska demokratiska institutionernas institutionella och officiella kanaler för kommunikation och representation. Syftet skulle inte vara att ersätta den representativa demokratin utan snarare att berika den med instrument och medel från samtalsdemokratin och – ibland – direktdemokratin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Medborgarna rör sig mot nya former för politiskt engagemang – teknopolitik – som uppstått tack vare digital teknik och öppna data. Det gör det möjligt att delta i informella utrymmen och utanför de normala formaliserade miljöerna. De politiska institutionerna bör anamma detta nya sätt att engagera sig för att uppmuntra ett ekosystem för engagemang. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Användningen av onlineplattformar är avgörande för hanteringen av de olika sorternas deltagandemetoder, för att möjliggöra för deltagare från hela EU, oavsett social bakgrund, att delta i debatter samt för säkerställa förslagens spårbarhet och ansvarsskyldighet på ett enkelt och tillgängligt sätt. Digital teknik bör komplettera metoder för personligt deltagande och bör användas för att uppmuntra deltagande bland medborgare som inte känner sig representerade av organisationer i det civila samhället eller medborgare som normalt sett inte deltar genom traditionella instrument för deltagande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Vi förutsätter att detta ekosystem för deltagande bör ha tydligt stöd från offentliga förvaltningar på alla nivåer men även vara flexibelt nog att främja nya och innovativa metoder för medborgarengagemang och digitala tekniska verktyg som möjliggör flerspråkighet i dialogen med medborgarna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK förväntar sig gränsöverskridande solidaritet mellan regioner som har nått längre när det gäller medborgardeltagande som hjälper regioner som inte har nått lika långt att delta i ett EU-täckande ekosystem genom att bidra med kunskap och initiativ. Vi förväntar oss också att EU-ekosystemet skulle respektera medlemsstaternas, regionernas och städernas självständighet och samtidigt vara flexibelt nog att anpassas till kulturella, sociala och politiska behov och prioriteringar. |
| --- | --- |

30.

Medborgardialoger i samband med konferensen om Europas framtid

| 31. | Kommittén efterlyser att strategier för information, kommunikation och engagemang mellan EU-institutionerna och medborgarna genomförs i samband med konferensen om Europas framtid, via lämpliga lokala och regionala representationsorgan, tillsammans med det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi uppmuntrar regionala och lokala organisationer att i samband med konferensen genomföra deltagandebaserade processer på sina respektive nivåer, med hjälp av en kombination av öppna överläggningsprocesser. Förslagen och resultaten av överläggningarna kan sedan sammanfattas och användas i ReK:s bidrag till konferensen samt bidra till att bygga upp nätverkets databas av kunskap och erfarenhet när det gäller kommunikation med medborgarna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén förespråkar gränsöverskridande medborgardeltagande i konferensen om Europas framtid, eftersom debatten måste ha en gränsöverskridande och alleuropeisk dimension. För detta krävs att ett forum av medborgare från hela Europa engagerar sig transnationellt för att ta itu med gemensamma problem. |
| --- | --- |

33.

Mot en ny strategi för politik och beslutsfattande

| 34. | Kommittén är övertygad om att en öppen förvaltning är ett av svaren på de demokratiska institutionernas kris, genom att den ökar medborgarnas deltagande och utnyttjar medborgarnas potential inom aktivt politiskt beslutsfattande. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Öppenhet och öppna data är ett måste för tillit. Förvaltningar bör stärka kopplingen mellan deltagandepolitik, öppenhetsstrategier och öppna data och arbeta för öppenhet vad gäller alla resurser och det politiska beslutsfattandets kollektiva nyttigheter: data, information, metoder, utbildningsresurser och tekniska plattformar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kriterier bör skapas för öppen förvaltning på EU-nivå som är lämpliga för alla övriga förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | De lokala och regionala myndigheterna är de enda myndigheter som verkligen känner till medborgarnas behov och utmaningar på lokal nivå och som ansvarar för genomförandet av EU-politik på lokal och regional nivå. EU-lagstiftningen behöver därför innehålla krav på att medlemsstaterna inte bara ska rådgöra med och involvera lokala och regionala myndigheter i beslutsprocesser som rör EU-lagstiftning och nationell lagstiftning utan även delegera förvaltningen av medel och finansieringsinstrument, på grundval av subsidiaritetsprincipen. På så sätt kan man säkerställa att beslut som fattas närmare medborgarna ska möjliggöra för medborgarna att bättre förstå EU. Sammanfattningsvis skulle detta möjliggöra en ny strategi för politiskt beslutsfattande som är mer öppen och deltagandebaserad, och som leds av lokala och regionala myndigheter i en mer permanent dialog med medborgarna: kort sagt en ny gemensam europeisk politisk och demokratisk kultur. |
| --- | --- |

37.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  CoR 2018/C 461/02 (EUT C 461, 21.12.2018, s. 5).

1

(2)  COM(2019) 218 final.

2

(3)  RESOL-VII/007 (EUT C 324, 1.10.2020, s. 16).

3

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/54

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s sammanhållningspolitiks roll i en smart och innovativ ekonomisk förändring i regionerna mot bakgrund av coronakrisen

(2020/C 440/10)

| Föredragande: | Michiel RIJSBERMAN (NL–Renew) Ledamot, provinsstyrelsen, Flevoland |
| --- | --- |

Föredragande:

Michiel RIJSBERMAN (NL–Renew) Ledamot, provinsstyrelsen, Flevoland

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Europeiska regionkommittén uppskattar det tyska ordförandeskapets inbjudan till ReK att avge ett yttrande om EU:s sammanhållningspolitiks roll i en smart och innovativ ekonomisk förändring i regionerna mot bakgrund av coronakrisen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK noterar att det tyska ordförandeskapet prioriterar ett starkare och mer innovativt Europa och att det försäkrar att EU:s strukturfonder är viktiga för att dämpa de ekonomiska och sociala återverkningarna av covid-19-pandemin och för att stimulera den ekonomiska återhämtningen i regionerna. |
| --- | --- |

2.

Regionernas grundläggande roll vid bekämpningen av den ekonomiska krisen efter pandemin

| 3. | ReK noterar att alla regioner, sedan utbrottet av coronaviruset, har vidtagit omfattande förebyggande och ekonomiska svarsåtgärder. Dessa åtgärder var främst inriktade på hälso- och sjukvården, sociala tjänster, kollektivtrafiken, utbildningssystemen samt på små och medelstora företags rörelsekapital. Vid övergången till mer långsiktig politik ökar dock betydelsen av bred innovation och tillämpning av innovationer. Innovativa koncept krävs för en omställning till ett mer hållbart, digitalt och motståndskraftigt Europa, och dessa är alla områden där sammanhållningspolitiken har en roll att spela. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén betonar att regionerna har viktiga befogenheter på området ekonomisk politik och företagsstöd, särskilt i fråga om stöd till innovation och tillämpad forskning. Regionerna kan bidra till ekonomisk förändring genom den roll de spelar när det gäller att främja FoU och viktig teknik, utnyttja nätverk och kluster, stödja övergången till nya affärsmodeller eller till och med skala upp ny teknik. Regionerna och städerna kan även, i egenskap av ”lanseringskunder”, påskynda en hållbar omställning och utbyta erfarenheter med varandra. |
| --- | --- |

4.

| 5. | För att hantera coronavirusets effekter på näringsliv och sysselsättning bör man så långt som möjligt använda ordinarie strukturer och organisationer. Regionerna spelar en central roll för att förmedla kunskap om regionala och inomregionala skillnader samt hur behoven påverkas av dessa skillnader. Denna kunskap kan vara avgörande för om såväl nationella stödpaket som initiativ från EU når näringslivet i olika regioner. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK upprepar att lokala och regionala myndigheter är bäst lämpade att bedöma investeringsbehoven på territoriell nivå, och bör vara fullt delaktiga i besluten om (om)planering av investeringar inom ramen för React-EU, genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens och genomförandet av de europeiska strategierna för små och medelstora företag och den europeiska industristrategin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Regionernas centrala roll i arbetet behöver stärkas. Utifrån krisens effekter kan det bland annat handla om att stärka regionernas kapacitet att samordna, initiera och genomföra extraordinära insatser på kort och medellång sikt för att skapa en hållbar omstart i medlemsstaterna, utifrån varje regions behov och förutsättningar. Genom analys, uppföljning och utvärdering kan regionerna fatta välgrundade beslut om utvecklingsinsatser som kan bidra till en hållbar omstart. En central uppgift för regionerna bör vara att samla in och förmedla viktig regional kunskap till nationell nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén anser att samarbete inom regionala partnerskap inom ramen för plattformen för smart specialisering kommer att spela en viktig roll i ekonomins återhämtning. Interregionalt samarbete inom forskning och innovation kommer att vara en viktig del av återhämtningen samt för en grön och digital omställning som inte låter några platser eller människor hamna på efterkälken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK uttrycker oro över den förlorade kapaciteten för smart och innovativ ekonomisk förändring på regional nivå efter covid-19, som inte enbart beror på att resurser gått förlorade i efterdyningarna av covid-19-krisen, utan även till följd av en tio år lång åtstramningsperiod. För att vända detta måste mer resurser överföras till den lokala och regionala nivån. Samtidigt måste den regionala effektiviteten ökas, vilket innebär att regionerna måste vara innovativa på alla nivåer och öppna för att lära sig och dela med sig av kunskap. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén välkomnar EU:s finansiella stöd (från React-EU) till städer och regioner, som syftar till att hjälpa de sektorer som har lidit mest under covid-19 att övergå till hållbara affärsmodeller på såväl kort som medellång sikt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK erkänner att nedgången i vissa sektorer, och ett ändrat arbetsbeteende, kan komma att kräva en översyn och en anpassning av de fysiska planerna för städerna så att de återspeglar det minskade behovet av kontorsutrymmen och butiker i stadskärnorna, tillsammans med en omorganisation av kollektivtrafiken (transportsätt, turtäthet och finansiering). I städer kommer detta att innebära ökad tonvikt på gångtrafikanter och cyklister. ReK välkomnar därför den ökade ambitionen hos många städer att avsevärt minska biltrafiken genom att anpassa trafikreglerna och vägutformningen till förmån för fotgängare och cyklister. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén framhåller behovet av att stärka Europeiska socialfondens ställning som ett grundläggande verktyg för sociala investeringar. Människorna står i centrum för all investeringspolitik och spelar en grundläggande roll i den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

12.

Sammanhållningspolitiken som ett viktigt verktyg för smart och innovativ ekonomisk förändring i regionerna

| 13. | Kommittén understryker att sammanhållningspolitiken är EU:s största finansieringsmekanism för investeringar i alla regioner, med ökad tonvikt på innovation som drivkraft för tillväxt. Dess genomförande uppmuntrar till mer effektivt spenderande av offentliga medel genom förbättrad administrativ och institutionell kapacitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK uppskattar att EU:s institutioner reagerade snabbt på nödsituationen och lade fram en exempellös mängd resurser för att hantera covid-19-pandemin, vilka kombinerade åtgärder som finansierades genom sammanhållningsfonden inom ramen för den klassiska fleråriga budgetramen i syfte att ge ett långtidsperspektiv, och en särskild återhämtningsåtgärd inom ramen för Next Generation EU i syfte att ta itu med krisens kortsiktiga effekter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén rekommenderar starkt att den tillfälliga karaktären hos vissa av de föreslagna förstärkningarna av sammanhållningspolitiken, i synnerhet vad gäller avsaknaden av tematisk koncentration, inte får undergräva sammanhållningspolitikens mål eller dess system med delad förvaltning som bygger på överenskomna principer. I kristider behövs flexibilitet, men alltför mycket flexibilitet kan hota sammanhållningspolitikens existens på längre sikt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK uppskattar att övergripande nedskärningar i sammanhållningspolitiken undveks eftersom denna är EU:s främsta finansiella instrument för återhämtning efter den ekonomiska krisen. Kommittén anser det dock oacceptabelt att det i EU:s långtidsbudget görs nedskärningar så att det uppstår rekordlåga tak med det sammanlagda belopp för åtaganden som föreslagits på 1 074,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK understryker att strukturfonderna kommer att bli ännu viktigare för framtida investeringar för en socialt rättvis, grönare, mer konkurrenskraftig, digital och inkluderande union, med tanke på nedskärningarna i andra EU-program, t.ex. Horisont, InvestEU, Life och Erasmus+. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén uttrycker glädje över att se att React-EU kombinerar två mål i ett nytt tematiskt mål: krisåterhämtning, å ena sidan, och förberedelser inför en grön, digital och motståndskraftig ekonomi, å andra sidan. På så vis har React-EU ett mervärde när det gäller att fungera som ett övergångsarrangemang mellan programplaneringsperioder. Det kan även påskynda välbehövliga offentliga investeringar för den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK rekommenderar därför en lägsta tematisk koncentration för målen inom ramen för React-EU för en grön, digital och motståndskraftig ekonomi, för att säkerställa att inte alla medel spenderas enbart på krisreparation och att utgifterna fortfarande är förenliga med EU:s övergripande mål om att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Detta kommer också att bidra till att påskynda omställningen från katastrofberedskap till investeringar under den nya programplaneringsperioden. Det är viktigt att se till att investeringarna är väl grundade i denna europeiska strategi för att undvika att ”kasta pengar på ekonomin” utan ett tydligt syfte. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén understryker den roll som ESI-fonderna spelar för den ekonomiska omvandlingen i regioner som vill minska utsläppen och digitaliseras, eller den s.k. fjärde industriella revolutionen. Europeiska regionala utvecklingsfonden är en katalysator som stimulerar smart och innovativ ekonomisk förändring genom sin tematiska koncentration på de politiska målen om ”ett smartare och grönare Europa” och de typer av investeringar den stöder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK noterar att sammanhållningspolitiken spelar en avgörande roll när det gäller att ta itu med den växande digitala klyftan. Den tilltagande användning av digitalisering som kunnat ses under nedstängningarna är sannolikt här för att stanna och kommer att bidra till ytterligare social innovation. Det kommer att behöva läggas ytterligare tonvikt på utveckling av digitala färdigheter, som bör ingå som en väsentlig del av en strategi för motståndskraft, och på att anpassa utbildningssystemen och utrusta skolorna med digital teknik. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén påminner om sammanhållningspolitikens grundläggande mål att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen mellan regionerna inom Europeiska unionen och att ta särskild hänsyn till områden som kräver sådan hänsyn på grund av allvarliga och strukturella, naturbetingade och demografiska nackdelar. Dessa områden har större svårigheter att erbjuda sin befolkning tillgång till tjänster som visat sig vara grundläggande under pandemin, t.ex. hälso- och sjukvård och digital infrastruktur, och som kommer att vara avgörande för att Europas prioriteringar ska uppnås på klimatområdet, det digitala området och i fråga om tillväxt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén konstaterar att sammanhållningspolitiken kommer att bli allt viktigare för att stödja den pågående ekonomiska reformprocessen i medlemsstaterna genom att stärka kopplingen till den europeiska planeringsterminen. ReK framhåller därför att man omgående måste föreslå en djupgående reform av den europeiska planeringsterminen och EU:s ekonomiska styrning i riktning mot en öppen, inkluderande och demokratisk process. Om den europeiska planeringsterminen inte reformeras riskerar sammanhållningspolitiken att bli mer och mer centraliserad, med en toppstyrning av återhämtningsplanerna och en återgång till en politik som inte tar hänsyn till den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen mellan och inom medlemsstaterna och som hindrar de offentliga investeringar som akut krävs för en hållbar återhämtning i EU. Kommissionen bör därför säkerställa att medlemsstaterna involverar regionerna under hela den nationella planeringsterminen samt säkerställa att finansieringen av de landsspecifika rekommendationerna genom sammanhållningspolitisk finansiering har en tydlig platsbaserad dimension. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK uppmanar alla ledare i EU att i god tid inleda de sammanhållningspolitiska programmen 2021–2027 för att undvika ett finansieringsunderskott mellan de två programplaneringsperioderna. |
| --- | --- |

24.

Den avgörande roll som små och medelstora företag samt industrin spelar för Europas innovativa ekonomiska återhämtning

| 25. | Kommittén håller med ordförandeskapet om att en konkurrenskraftig europeisk industrisektor och dynamiska små och medelstora företag är av avgörande betydelse för att bemästra den digitala omvandlingen och miljöomställningen. Den europeiska industristrategin och strategin för små och medelstora företag bör därför vara rotad i en platsbaserad strategi och främja samarbete inom innovativ nyckelteknik mellan de europeiska regionerna i syfte att stärka EU:s konkurrensfördel. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén stöder därför utarbetandet av rekommendationer för lämpliga förutsättningar och ett brett genomförande av framåtblickande innovationer, samt åtgärder med anknytning till finansiering, väsentligt minskad byråkrati, och reglering som gynnar små och medelstora företag samt innovativa gränsöverskridande strategier för att stärka entreprenörskap, digital omvandling och innovation. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK påpekar att små och medelstora företag måste få tillgång till finansiering och likviditetsstöd via EU-bidrag och EU-stödordningar och nationella åtgärder för att de ska kunna överbrygga de likviditetsunderskott som krisen orsakat. Nödåtgärderna bör kompletteras med instrument som gör det möjligt att finansiera investeringar och innovation, i synnerhet inom digital teknik. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén vidhåller att rådgivningsstödet måste utvidgas (särskilt för egenföretagare och arbetslösa) och att tiden för att reagera på små och medelstora företags nya krav måste kortas ned. De offentliga myndigheterna bör använda en bottom-up-strategi som är behovsbaserad. Program för kompetensutveckling inom digital teknik och digital kompetens bör prioriteras. |
| --- | --- |

28.

Fonden för en rättvis omställning

| 29. | Kommittén förkastar den obligatoriska användningen av Eruf som FRO-medfinansiering eftersom den kan hota de sammanhållningspolitiska målen, inbegripet de tematiskt koncentrerade utgifterna för innovationer (inom ramen för det politiska målet 1). Eftersom FRO-stödet är geografiskt riktat bör medfinansiering med Eruf vara frivilligt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK upprepar att beslut om en medlemsstats eventuella överföringar av regionala medel, däribland FRO-medfinansiering, bör fattas efter samtycke från berörda lokala och regionala partner, i linje med principerna om partnerskap och flernivåstyre. |
| --- | --- |

30.

Strategier på kort sikt måste ha en starkare regional dimension, medföra en verklig förenkling och ha tillgängliga synergieffekter med långsiktig politik

| 31. | ReK välkomnar kommissionens snabba åtgärder för att införa nödvändiga investeringar inom ramen för CRII-paketen. Den minskade administrativa börda och flexibilitet som erbjuds genom dessa paket underlättar utnyttjandet av regionala medel för perioden 2014–2020 där de behövs. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att de senaste åtgärderna för att öka flexibiliteten och ytterligare förenkla sammanhållningspolitiken på EU-nivå inte leder till centralisering och överreglering och till en ytterligare administrativ börda på nationell nivå, till följd av medlemsstaternas reflex att undvika och hantera risker. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK uppmanar till ytterligare klarhet vad gäller samspelet mellan olika nya mekanismer såsom React-EU, Fonden för en rättvis omställning och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att undvika att medlemsstaterna skapar ytterligare komplexitet och striktare nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att en maktförskjutning bort från regionerna undviks. Den föreslagna faciliteten för återhämtning och resiliens bör kanaliseras genom en bottom-up-strategi, genom att regionala tilldelningskriterier läggs till i React-EU och i faciliteten för återhämtning och resiliens, och genom ett starkare deltagande av lokala och regionala myndigheter i förvaltningen av instrument, i synnerhet vid utarbetandet av nationella investeringsplaner för återhämtning. Genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens med hjälp av centraliserade program riskerar att sakna legitimitet och bli ineffektivt, eftersom de antas utan några partnerskapskrav och därför kanske inte tar hänsyn till de verkliga återhämtningsbehoven ur ett territoriellt perspektiv. |
| --- | --- |

34.

Påskyndad återhämtning och en smidig omvandling

| 35. | ReK välkomnar rådets uppmaning till kommissionen att före Europeiska rådets möte i oktober lämna förslag på hur man kan påskynda och underlätta förfarandena i medlemsstaterna för ett snabbt utnyttjande av återhämtningsstöd. Det är viktigt att skapa rätt förutsättningar för ett snabbt genomförande av investeringsprojekt, i synnerhet inom infrastruktur. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén välkomnar bestämmelser som möjliggör snabb återbetalning och förenklad tillgång till ytterligare resurser, i synnerhet beträffande slutdatumet för stödberättigande och den föreslagna tidsramen på två år, 2021 och 2022, för att spendera 70 % av bidragen. ReK betonar dock att möjligheten att låta medlemsstaterna använda de ytterligare resurserna även under 2023 och 2024, efter att kommissionens tidsfrist löper ut 2022, måste bibehållas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK uppmanar medlemsstaterna med kraft att följa kommissionens förslag om att utnyttja de befintliga förvaltningsstrukturerna i syfte att påskynda genomförandet och säkerställa att lokala och regionala myndigheter görs delaktiga i enlighet med principen om partnerskap. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén uppmanar rådet med kraft att fatta ett beslut om den slutliga tilldelningen av React-EU-medel så snart som möjligt för att uppmuntra ett snabbt genomförande av viktiga investeringar för städer och regioner. Till och med ett beslut den 19 oktober är alldeles för sent för att regionerna ska kunna utarbeta program. |
| --- | --- |

38.

Allmänna rekommendationer för sammanhållningspolitiken under programplaneringsperioden 2021–2027

| 39. | ReK rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna tydligt fastställer strategier för utvecklingen på medellång och lång sikt som grundar sig såväl på förväntade trender och utmaningar som på deras territoriers särdrag. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén understryker att regionala utvecklingsstrategier och strategier för smart specialisering är ett viktigt verktyg för att säkerställa synergieffekter och komplementaritet mellan olika sektorsspecifika instrument och att berörda parter involveras på lämpligt sätt, i linje med den platsbaserade strategin för ekonomisk, social och territoriell utveckling. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén vill påminna om vikten av att myndigheter på alla nivåer (EU-nivå, nationell nivå, regional och lokal nivå) arbetar tillsammans och av att den subnationella nivån ges tillräckliga möjligheter och medel att ta ansvar för sin utvecklingspotential. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK uppmanar kommissionen att säkerställa att den grundläggande rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken och dess principer respekteras, med sådana beståndsdelar som tematisk koncentration, förhandsvillkor, flernivåstyrning, partnerskap, solidaritet, rättsstatsprincipen och en platsbaserad dimension, när allt återgår till det ”normala”. Dessa principer har visat sig lämpade för att på ett snabbt och flexibelt sätt ta itu med utmaningar så att ingen stad eller region sätts på undantag. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Vi ställer oss helt bakom Europaparlamentets krav på en EU-mekanism för att skydda demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter och anser att denna mekanism bör värna alla EU:s grundläggande värden, inbegripet respekten för människans värdighet och mänskliga rättigheter, frihet och jämlikhet, i alla medlemsstater, regioner och kommuner, och garantera att eventuella sanktioner tillämpas på relevant förvaltningsnivå. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén rekommenderar att strategierna för smart specialisering utvidgas bortom FoI med ett bredare fokus på ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål och med ökat fokus på framtida resiliens. Politiskt mål 1 (ett smartare Europa) utgör en grund för investeringar i innovation bortom ekonomisk omvandling som tjänar bredare ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål (t.ex. den gröna given). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén anser det därför vara beklagligt att minimiutgifterna för innovativ och smart industriell omvandling inom ramen för politiskt mål 1 i Eruf har sänkts. Avsaknaden av en tematisk koncentration för politiskt mål 1 för de mest utvecklade regionerna är i ljuset av detta oroväckande, eftersom innovation i dessa regioner kan vara en drivkraft för den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK stöder ett fortsatt tillvaratagande av värdeskapandet i Erufs operativa program 2021–2027 inom ramen för politiskt mål 1. Det krävs fortfarande investeringar i etapperna mellan tillämpad forskning och utsläppandet av innovativa produkter på marknaden, både med finansiering i form av kapital samt i form av bidrag. Fokus bör ligga på att skapa nya värdekedjor. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén beklagar rådets beslut att lägga ned såväl en teknisk halvtidsöversyn av de sammanhållningspolitiska anslagen under 2024 och ta bort möjligheten till ett ytterligare tillskott på 10 miljarder euro till anslagen till sammanhållningspolitiken utan att någon medlemsstat går miste om delar av sina anslag. Detta är beklagligt eftersom planen för översynen är att den ska beakta krisens konsekvenser: ett stort antal regioner kommer sannolikt att drabbas av en kraftig minskning i BNP per capita och skulle således kunna ha rätt till högre anslag vid en halvtidsöversyn. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK uppmanar EU att avhålla sig från fortsatta åtgärder, som föreslagits av rådet, för att säkerställa att jämförbar information om de slutliga mottagarna av EU-finansiering samlas in i kontroll- och revisionssyfte. De slutliga mottagarna bör inte betungas med ytterligare revisioner. |
| --- | --- |

48.

Mervärdet av territoriellt samarbete, regionala ekosystem, smart specialisering och innovativa interregionala investeringar vid främjande av ekonomisk återhämtning.

| 49. | ReK påminner om betydelsen av europeiskt territoriellt samarbete som en hjälp för att komma till rätta med de skadliga effekterna av krisen och påskynda den ekonomiska återhämtningen och begär att medel anslås till gränsöverskridande samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén beklagar därför att den finansiering som anslagits till europeiskt territoriellt samarbete minskas jämfört med kommissionens förslag från maj 2018, för att inte tala om nivåerna för perioden 2014–2020. Den budget som föreslås för europeiskt territoriellt samarbete är därför till synes otillräcklig med tanke på de allt större och allt fler olika utmaningar som gränsregioner ställs inför i ljuset av covid-19-krisen. På samma sätt är det beklagligt att rådets överenskommelse innebär en halvering av budgeten för interregionala innovationsinvesteringar (även kallad ”del 5”). |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK uppmanar kommissionen att ytterligare främja regionala ekosystem och kluster inom ramen för interregionala innovationsinvesteringar. Att kombinera teknisk, industriell och social infrastruktur i olika regioner med utgångspunkt i deras styrkor och färdigheter bidrar till att skapa en kritisk massa och stordriftsfördelar och kan därmed öka effektiviteten i systemen för forskning och innovation. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén uppmanar kommissionen att överväga att integrera regionala strategier för smart specialisering som bidrar till ett grönt, digitalt och motståndskraftigt Europa som ett nödvändigt villkor för ändamålsenliga (nationella) investeringsplaner för återhämtning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK föreslår att en fortlöpande politisk dialog om synergieffekterna mellan de olika covid-19-åtgärderna och de sammanhållningspolitiska instrumenten inleds mellan alla förvaltningsnivåer som ett led i rådets 18-månadersprogram med Tyskland, Portugal och Slovenien. |
| --- | --- |

53.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/60

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – SMF-strategin

(2020/C 440/11)

| Föredragande: | Eddy VAN HIJUM (NL–EPP), ledamot, provinsstyrelsen, Overijssel |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Årsrapport om europeiska små och medelstora företag Små och medelstora företags forskning, utveckling och innovation
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU
  COM(2020) 103 final. |

Föredragande:

Eddy VAN HIJUM (NL–EPP), ledamot, provinsstyrelsen, Overijssel

Referensdokument:

Årsrapport om europeiska små och medelstora företag Små och medelstora företags forskning, utveckling och innovation

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU

COM(2020) 103 final.

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) erkänner den viktiga roll som små och medelstora företag spelar i EU:s ekonomi, eftersom de står för 99,8 % av alla företag inom den icke-finansiella sektorn, två tredjedelar av den totala sysselsättningen och 56,4 % av det totala mervärde som genereras av den icke-finansiella sektorn (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén är införstådd med att omställningen till en hållbar och digital ekonomi inte kan ske utan deltagande av de entreprenörer och företagarfamiljer som äger och driver de 25 miljoner små och medelstora företagen i Europa, och understryker behovet av att hjälpa små och medelstora företag att utnyttja nya möjligheter, behålla sin stabilitet i ett föränderligt företagsklimat och därigenom skapa hållbar tillväxt och sysselsättning samt stärka Europas långsiktiga konkurrenskraft i samband med dessa övergångar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén ger sitt stöd till EU:s arbete för att främja lika villkor för små och medelstora företag genom att minska regelbördan, förbättra tillgången till den inre marknaden och öka tillgången till finansiella tjänster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén betonar att kommunerna och regionerna är den naturliga hemmaplanen för små och medelstora företag, och att de fungerar som ekosystem där små och medelstora företag engagerar sig i nätverk som knyter dem till rätt stödinfrastruktur, bland annat arbetsmarknader, utbildnings- och forskningsinstitut, köpare och leverantörer, finansiella tjänster och företagstjänster, handels- och industrikamrar och lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén välkomnar därför varmt kommissionens meddelande ”En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU” av den 10 mars 2020, och stöder dess mål om att minska den administrativa bördan och regelbördan för små och medelstora företag, förbättra tillgången till finansiering samt dess åtagande att uppmuntra små och medelstora företag att engagera sig i omställningen till hållbarhet och digitalisering. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén är medveten om att världen har förändrats avsevärt sedan dess att SMF-strategin lades fram. De ekonomiska följderna av covid-19-pandemin förväntas i hög grad påverka alla regioner och små och medelstora företag i Europa. Krisen bör dock också ses som en historisk möjlighet att se till att den ekonomiska återhämtningen är förenlig med normerna avseende den europeiska gröna given, hållbarhet och digitalisering, som måste vara en integrerad del av alla eventuella strategier för små och medelstora företag. En återhämtningsplan för små och medelstora företag måste tas fram, där lokala och regionala myndigheter leder arbetet, för att kunna tillgodose de små och medelstora företagens olika behov och de varierande ekonomiska och institutionella förutsättningarna runt om i Europa. EU:s återhämtningsåtgärder kommer att vara som mest effektiva om de synkroniseras med regionala och nationella initiativ och är i linje med de lokala ekosystemen. Samordning och utbyte av bästa praxis är därför avgörande. |
| --- | --- |

6.

Tillgodose alla små och medelstora företags behov

| 7. | Kommittén anser därför att SMF-strategin, trots att den innehåller relevanta prioriteringar och åtgärder, saknar en vision för att till fullo tillgodose de olika behoven hos små och medelstora företag. En sådan vision bör lägga stor vikt vid att säkerställa lika villkor för små och medelstora företag på en fullbordad och fördjupad inre marknad och bör främja integration och komplementaritet mellan åtgärder på alla förvaltningsnivåer, vilket inbegriper en kraftfull regional dimension för att säkerställa en platsbaserad strategi som är anpassad efter lokala små och medelstora företags behov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén delar kommissionens syn på mångfald bland små och medelstora företag, men anser dock att denna mångfald inte ges tillräckligt utrymme inom ramen för de föreslagna åtgärderna. Kommissionens strategi är främst inriktad på nystartade företag, expanderande företag och högteknologiska små och medelstora företag. Även om dessa kategorier är avgörande för tillväxt och innovation innebär detta inte att traditionella och familjeägda företag är passiva efterföljare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén beklagar djupt kommissionens karakterisering av etablerade och integrerade små och medelstora företag som ”traditionella företag”, när de i själva verket är SMF-världens ”mogna” företag. Dessa integrerade företag kommer att kunna stabilisera de lokala ekonomierna och samhällena under den aktuella krisen och skapa långsiktig hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén erkänner de starka kopplingarna mellan små och medelstora företag och deras värdregioner, särskilt mogna företag som är lokalt integrerade och strävar efter att överleva på lång sikt. Ofta, men inte alltid, är dessa företag familjeägda och mer benägna att ta ett samhällsansvar, eftersom deras sociala kapital är knutet till deras lokala rykte. Deras ägare, chefer och anställda kan bli förgrundsfigurer för omställningen till hållbarhet och delta i strukturella samarbetsprojekt med regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta strategier för att tillgodose behoven hos Europas familjeföretag, inbegripet företagsöverlåtelser och företagande där flera olika generationer är verksamma. Även om familjeföretagen spelar en viktig roll i vår ekonomi får de inte särskilt mycket uppmärksamhet av beslutsfattarna. Situationen har inte åtgärdats trots de senaste anmärkningarna från kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, och tidigare initiativ. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén betonar att familjeägda företag är den vanligaste företagsformen, och utgör omkring 70 % av alla företag i Europa (2). Ägarstrukturen definierar i stor utsträckning hur ett litet eller medelstort företag drivs, och av vem, liksom företagets affärs- och investeringsstrategi. Detta ägarperspektiv saknas dock till stor del i den befintliga politiken för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén uppmanar kommissionen att bibehålla och utöka stödet till statistiska undersökningar inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosmeprogrammet). Syftet med detta är att göra det möjligt för forskare och statistikkontor att till fullo spegla de olika ägarstrukturerna inom Europas små och medelstora företag och analysera viktiga internationella och interregionala skillnader. I detta avseende är det nödvändigt att säkerställa att hänsyn tas till jämställdhetsfrågor vid insamlingen av uppgifter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén framhåller att familjeföretag är oproportionerligt koncentrerade till regioner som ligger nära det europeiska BNP-genomsnittet och att dessa regioner riskerar att hamna i en ”medelinkomstfälla” (3). Enligt den sjunde sammanhållningsrapporten har tillväxten gått långsammare i dessa medelinkomstregioner jämfört med de ledande regionerna och mer missgynnade regioner. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén betonar att politiken för små och medelstora företag i högre grad bör satsa på att involvera etablerade små och medelstora företag och tillgodose deras behov, inbegripet anpassning till ny teknik, företagsöverlåtelser, internationalisering, tillgång till finansiering och professionalisering av förvaltningen och rapporteringen. Befintliga gemensamma kontaktpunkter som är tydligt integrerade i de regionala ekosystemen bör fungera som åtkomstpunkter för att tillhandahålla lokalt tillgängliga tjänster till små och medelstora företag, bland annat rådgivning om ett brett spektrum av program, åtgärder och finansieringsinstrument på EU-nivå, nationell nivå och regional nivå. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén vill att robusta regionala ekosystem ska vara nära sammankopplade på europeisk nivå genom internationellt kunskapsutbyte mellan små och medelstora företag och mellan regionala myndigheter, och inte minst genom interregionala investeringar i innovation. Kommittén välkomnar strategierna och initiativen för smart specialisering, såsom S3-plattformen, Vanguard-initiativet och olika samarbetsprojekt mellan Europeiska entreprenörsregioner (EER), som har bevisat sitt värde och förtjänar att få fortsatt stöd, bland annat genom att man inrättar en särskild finansieringsram för att vidareutveckla dem. |
| --- | --- |

16.

Kapacitetsuppbyggnad för digitalisering och hållbarhet

| 17. | Kommittén noterar kommissionens plan på att stärka det europeiska kunskapscentrumet för resurseffektivitet och planen på att utse särskilda hållbarhetsrådgivare inom Enterprise Europe Network. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén oroas över att dessa europeiska initiativ inte är förankrade i den regionala infrastrukturen för små och medelstora företag. Ett positivt undantag är kommissionens stöd till ett tätt förbundet nätverk av upp till 240 digitala innovationsknutpunkter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén framhåller att små och medelstora företag som är verksamma inom IKT-sektorn kan fungera som digitala resurser i en regional miljö genom att främja den växande gruppen av digitalt beroende små och medelstora företag. Ett exempel på ett sådant initiativ är digitalHUB Aachen (4), och kommittén anser att man bör främja inrättandet av fler SMF-allianser för artificiell intelligens i strategiska värdekedjor. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén uppmanar små och medelstora företag att arbeta på ett mer energieffektivt sätt, minska sin energiförbrukning, stärka produktionen och användningen av förnybar energi och börja använda cirkulära produktionsprocesser i syfte att minska kostnader och bygga upp en konkurrenskraftig och hållbar ekonomi. Små och medelstora företag samt mikroföretag bör dock inte behöva betala en oproportionerlig andel av de kostnader som hör ihop med omställningen till hållbarhet, och de bör inte heller utsättas för illojal konkurrens från tredjeländer med lägre miljöstandarder. I detta avseende anser kommittén att en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna bör införas för att säkerställa att det inte förekommer illojal konkurrens från tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén betonar att agendan för humankapital för små och medelstora företag, inbegripet program för grön och digital kompetens, inte bara bör inriktas på anställda utan även på företagare, ägare och chefer, och uppmanar kommissionen att i sin reviderade kompetensagenda för Europa ta vederbörlig hänsyn till dessa frågor. Dessa företagare, ägare och chefer beslutar inte bara om strategiska prioriteringar, utan fastställer även ramarna för inlärningsmiljön inom sina företag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén föreslår att utbildning ska anordnas i en miljö där man använder sig av inbördes utvärdering, och där den regionala triple helix-infrastrukturen spelar en medlande roll. Det är mycket viktigt att företagare, ägare, chefer och anställda inom små och medelstora företag har tillgång till program för livslångt lärande vid universitet, yrkesskolor, andra yrkesutbildningsanstalter och fältlaboratorier. En övergripande agenda för humankapital för små och medelstora företag som även beaktar jämställdhetsaspekten kan stärka både mycket innovativa regioner och regioner som upplever kompetensflykt. |
| --- | --- |

22.

Minska regelbördan och den administrativa bördan samt förbättra marknadstillträdet

| 23. | Kommittén uppmanar kommissionen att förbättra sitt SMF-test i samband med konsekvensbedömningen av föreslagna regler, i linje med principen att ”tänka småskaligt först”. Ett bra SMF-test inbegriper en differentierad kostnads-nyttoanalys för små och medelstora företag och stora företag samt mellan små och medelstora företag av olika storlekar och klasser, goda möjligheter till samråd med berörda parter, kvantifiering av inverkan och omfattande tillsyn av nämnden för lagstiftningskontroll. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK välkomnar kommissionens initiativ att utarbeta en EU-standard för länder som främjar nyföretagande, vars mål är att göra Europa till den mest attraktiva kontinenten för uppstartsföretag och expanderande företag. Vi framhåller samtidigt behovet av att involvera alla förvaltningsnivåer i initiativet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén uppmanar kommissionen att anta en mer gynnsam strategi för små och medelstora företag för att säkerställa att lagstiftningsåtgärderna stimulerar innovation och inte utgör ett hinder för de små och medelstora företagens verksamhet, vilket ofta är fallet vid gränsöverskridande verksamhet. Detta leder till ökad motståndskraft och konkurrenskraft i stället för ytterligare bördor och efterlevnadskostnader i samband med internationell handel. För att uppmuntra små och medelstora företag att börja dra nytta av fördelarna med rättvisa frihandelsavtal, samtidigt som de förblir medvetna om risken för orättvis konkurrens från exporten från tredjeländer med mindre stränga miljökrav, måste hindren minskas på innovativa och kostnadseffektiva sätt, till exempel genom webbaserade, interaktiva verktyg som en kalkylator för ursprungsregler för små och medelstora företag eller mekanismer för att kartlägga produkters utsläpp (t.ex. koldioxidjustering vid gränserna eller utvecklingen av ”pass”). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén gläder sig över den fortsatta kontrollen av lagstiftningens ändamålsenlighet genom plattformen Fit for Future. Kommitténs och de små och medelstora företagens roll måste dock stärkas jämfört med dess föregångare, Refit-plattformen. Många regler som påverkar små och medelstora företag verkställs på subnationell nivå och mängden regler, överregleringen och olika proportionalitets- och subsidiaritetsproblem är mer uppenbara längst ned i pyramiden. detta avseende betonas att kommissionen också kommer att fokusera på att undanröja byråkratiska hinder när det gäller gränsöverskridande samarbete, för att sörja för ett enkelt genomförbart personalutbyte mellan gränsregioner, även för kortare tidsperioder. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK uppmanar kommissionen att aktivt samråda med små och medelstora företag och intressegrupper som företräder en rad olika företagsmodeller, såsom företag inom den sociala ekonomin, vid konsekvensbedömningar och granskningar av EU-lagstiftningen. Ett positivt regelverk för socialt entreprenörskap kommer att öka överlevnadstalen för samhällspåverkande uppstartsföretag, uppmuntra social innovation och främja företagens sociala ansvar, vilket kommer att föra oss närmare genomförandet av den europeiska gröna given och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén anser att man måste minska hindren för små och medelstora företag med anknytning till certifieringsramverket i EU:s cybersäkerhetsakt, inbegripet standarder och tekniska specifikationer, för att små och medelstora företag ska kunna delta på den digitala inre marknaden och för att uppnå ett innovativt, hållbart och inkluderande digitalt Europa som satsar på utbyte av uppgifter och digitalt förtroende. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK uppmanar kommissionen att se till att de småföretagsvänliga åtgärder för offentlig upphandling som föreslogs i upphandlingsdirektiven från 2014 genomförs, inbegripet principen om att dela eller motivera, de sänkta omsättningskraven samt genomförandet av elektroniska lösningar såsom det europeiska enhetliga upphandlingsdokumentet och e-Certis. Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta en färdplan för genomförandet av engångsprincipen i det offentliga upphandlingsförfarandet och därigenom minska de administrativa bördorna och öka transparensen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén understryker att lokala och regionala myndigheter aktivt arbetar för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till offentlig upphandling samtidigt som de främjar innovation och tar itu med samhällsutmaningar i egenskap av lanseringskunder. Staden Valladolid, som vann den europeiska utmärkelsen för främjande av företagande 2019, har tagit fram en vägledning för offentlig upphandling som gynnar små och medelstora företag, som kan tjäna som exempel (5). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén anser att man bör investera i gränsöverskridande samarbete till förmån för små och medelstora företag, vilket inbegriper integrering av arbetsmarknader, gränsöverskridande förbindelser mellan företag och samarbete mellan regeringar, kunskapsinstitutioner och stödcentrum för små och medelstora företag på båda sidor om gränsen. I samband med detta bör de lokala och regionala myndigheterna ha en särskild roll att spela i det gränsöverskridande samarbetet, eftersom de är bäst lämpade att bedöma vilka åtgärder som är lämpliga för att stärka den lokala ekonomin och snabbt kan identifiera hinder för gränsöverskridande samarbete. De bör genom strategin få politiskt stöd att agera snabbt och enkelt på detta område. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK anser också att man bör investera i interregionalt samarbete till förmån för små och medelstora företag, samt i samarbete mellan myndigheter, kunskapsinstitutioner och stödcentrum för små och medelstora företag i öregioner och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén förväntar sig att företagsöverlåtelserna kommer att utgöra en akut utmaning under de kommande åren på grund av Europas åldrande befolkning. I Central- och Östeuropa startade i synnerhet en stor andel av grundarna sina företag efter 1989 och är nu redo att lämna över kontrollen till nästa generation. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén är medveten om riskerna i samband med företagsöverlåtelser och välkomnar därför kommissionens föreslagna åtgärder för att underlätta företagsöverlåtelser genom utveckling av en ram för att stödja och främja företagsöverlåtelser i hela EU. |
| --- | --- |

34.

Tillgång till finansiering

| 35. | Kommittén vill uppmärksamma att mer än 60 % av de små och medelstora företagen inte får betalt i tid, vilket är en av huvudorsakerna till konkurser bland små och medelstora företag. Vi efterlyser därför ett korrekt genomförande av direktivet om sena betalningar och välkomnar det föreslagna verktyget för övervakning och verkställande. Vi understryker att små och medelstora företag inte ska behöva belastas av sena betalningar från stora företag och myndigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén vill betona att regionala utvecklingsorgan kan bidra till det regionala finansiella systemet, inte bara genom att delta i högriskprojekt utan även genom att säkerställa att integrerade företag kan fortsätta sin verksamhet, inbegripet deras bidrag till humankapitalet i en region. Europeiska investeringsbanksgruppen bör erkänna de positiva samhällseffekterna som dessa integrerade företag har, och prioritera deras fortsatta verksamhet genom särskilda instrument för finansiering med eget kapital. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén välkomnar integreringen av medel och förenklingen av förfaranden inom ramen för InvestEU-programmet. Kommittén framhåller dock att de små och medelstora företagens tillgång till finansiering inte bör begränsas till den särskilda delen för små och medelstora företag, utan även bör vara en viktig prioritering i de övriga tre delarna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén oroar sig över de små och medelstora företagens skuldsättningsgrad i Europa, särskilt när det gäller små och medelstora företag som är baserade på isolerade och småskaliga marknader, till exempel i öregioner och de yttersta randområdena. Politiken för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till finansiering med eget kapital bör stärkas på alla förvaltningsnivåer, för att därmed minska de ohållbara lånefinansieringsnivåerna. Denna oro förvärras ytterligare om vi beaktar situationen för mikroföretag som inte kan få tillgång till finansiering inom ramen för det finansiella systemet. |
| --- | --- |

38.

Styrning

| 39. | Kommittén understryker att de regionala strategierna för små och medelstora företag faller under lokala och regionala myndigheters ansvar i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén noterar att nätverket av företrädare för små och medelstora företag har fått ett starkare mandat att påverka EU:s politik för små och medelstora företag, och uppmanar de nationella företrädarna att öka sin samverkan med regionala myndigheter och andra territoriella aktörer; kommittén föreslår att årliga utbyten ska anordnas mellan EU-företrädaren för små och medelstora företag och ReK-ledamöter för att utvärdera genomförandet av SMF-strategin på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén betonar att alleuropeiskt, gränsöverskridande och interregionalt samarbete liksom kunskapsutbyte och lärande är viktiga inslag i en samordnad europeisk strategi för genomförandet av EU:s politik, som bör uppmuntras, underlättas och stödjas av EU-program. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén uppmanar kommissionen att förbättra den övergripande samordningen av SMF-strategin, och därigenom förbättra strategins inverkan på tilldelningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna under perioden 2021–2027. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att fler små och medelstora företag kan få EU-finansiering, eftersom finansieringen för särskilda program för små och medelstora företag såsom Cosme (2,3 miljarder euro under perioden 2014–2020) är blygsam jämfört med de europeiska struktur- och investeringsfonderna (460 miljarder euro). I program med direkt och delad förvaltning, såsom Eruf, säkerställer regionerna med framgång att budgeten planeras till förmån för små och medelstora företag. Kommittén uppmanar kommissionen att utveckla särskilda programrubriker och initiativ för små och medelstora företag i ramprogrammen, såsom Horisont Europa, samt underlätta för små och medelstora företag att delta i sådana befintliga program. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén betonar ESI-fondernas avgörande betydelse för finansieringen av omställningen till hållbarhet och påpekar att Europeiska regionkommittén har efterlyst att 30 %, snarare än nuvarande 25 %, av all finansiering av strukturfonderna ska öronmärkas för den gröna givens prioriteringar. |
| --- | --- |

44.

Hur ska små och medelstora företag återhämta sig efter covid-19-krisen?

| 45. | Kommittén betonar att till följd av de åtgärder för social distansering som vidtagits för att hantera covid-19-pandemin är de små och medelstora företagens omställning till digitalisering på lika villkor ännu mer brådskande och avgörande för deras överlevnad och för Europas övergripande strategiska konkurrenskraft. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén framhåller kommissionens förmåga att vidta åtgärder under pandemin genom att utforma program för att stödja små och medelstora företag och bevara arbetstillfällen, exempelvis SURE-programmet. Små och medelstora företag inom jordbrukets livsmedelssektor, tjänster och turism är bland de som har drabbats hårdast under pandemin. De behöver flexibla mekanismer som gör det möjligt för dem att överleva efter krisen, eftersom sysselsättningsnivån i Europa är starkt kopplad till deras överlevnad. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén inser att omstruktureringen kommer att skapa möjligheter att göra stora framsteg i fråga om omställningen till hållbarhet, med hänsyn tagen till storleken på de företag och sektorer som drabbats av krisen. Dessa framsteg måste stödjas med investeringsincitament för små och medelstora företag som drar nytta av de möjligheter som grön teknik och cirkulära affärsmodeller medför. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén uppmanar kommissionen att se till att krisstödåtgärdernas konsekvenser inte undergräver dess ambition att skapa lika villkor för små och medelstora företag. Kommittén uppmanar dessutom kommissionen att se över hur covid-19-krisen påverkar de redan högre nivåerna av geopolitisk instabilitet, eftersom avbrott i handelsflödena och leveranskedjorna eventuellt kommer att leda till en återflytt av ekonomisk verksamhet, framför allt samhällsviktig infrastruktur som sektorn för medicinska produkter, och kan innebära både möjligheter och utmaningar för små och medelstora företag och regioner. Små och medelstora företag med likviditetsproblem kan komma att acceptera erbjudanden från strategiska köpare, vilket ökar risken för att utländska krafter blandar sig i ekonomin. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén förväntar sig att kommissionen agerar klokt när de små och medelstora företagens och den europeiska ekonomins intressen skadas på dessa områden, till exempel som den gjorde genom att tillfälligt ändra reglerna om statligt stöd. Lokala och regionala myndigheter kommer att förbli vaksamma och kommer att fortsätta att utbyta information mellan varandra och med myndigheter på högre nivå för att gemensamt lära sig hur denna helt nya situation ska bemötas på bästa sätt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén betonar att kommissionen måste vara lyhörd för behoven hos små och medelstora företag som för närvarande saknar starka band till det finansiella systemet eftersom de till stor del är självfinansierade. Vissa av dessa företag har akuta likviditetsproblem och behöver för första gången ta återbetalningspliktiga och/eller icke återbetalningspliktiga lån. Detta gäller i första hand mikroföretag, men även större familjeägda företag kan påverkas. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén uppmanar kommissionen att ge regionala myndigheter tillgång till EU-finansiering inom ramen för återhämtningspaketet för att sätta fart på den ekonomiska återhämtningen. Det är de lokala och regionala myndigheterna som har bäst förutsättningar att bedöma behoven hos små och medelstora företag som anpassar sig till en postpandemisk ekonomi. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén betonar att målet att göra företagen mer ekonomiskt stabila och motståndskraftiga bör förbli en av de politiska beslutsfattarnas viktigaste prioriteringar på alla nivåer, och kommittén varnar för att låta de föreslagna stödåtgärderna för små och medelstora företag utgå från skuldinstrument i alltför hög utsträckning. |
| --- | --- |

52.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se årsrapporten om europeiska små och medelstora företag (2019).

1

(2)  Statistisk forskning som stöds av Cosmeprogrammet har fastställt andelen familjeföretag inom den icke-finansiella sektorn i Danmark (60 %), Finland (70 %), Nederländerna (71 %) och Polen (92 %).

2

(3)  Enligt statistik från Nederländerna ligger regioner med högre koncentration av familjeföretag nära det europeiska BNP-genomsnittet (Eurostat, 2017; CBS, 2017).

3

(4)  https://aachen.digital/.

4

(5)  https://blogs.ec.europa.eu/promotingenterprise/files/2020/02/2020_PublicPROCUREMENTfosSME-GUIDANCEforCAuthorities.pdf.

5

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/66

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utmaningar för den lokala demokratin på västra Balkan

(2020/C 440/12)

| Föredragande: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR–EPP), distriktsordförande, Dubrovnik-Neretva |
| --- | --- |
| Referenser: | Skrivelse från det kroatiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd (från Republiken Kroatiens utrikes- och Europaminister Gordan Grlić Radman till ReK:s ordförande Karl-Heinz Lambertz), A/00028 |

Föredragande:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR–EPP), distriktsordförande, Dubrovnik-Neretva

Referenser:

Skrivelse från det kroatiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd (från Republiken Kroatiens utrikes- och Europaminister Gordan Grlić Radman till ReK:s ordförande Karl-Heinz Lambertz), A/00028

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) lovordar det kroatiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd för att ha tagit initiativ till detta yttrande, eftersom detta är första gången kommittén utarbetar ett yttrande som uteslutande handlar om utmaningarna för demokratin på västra Balkan, med fokus på fenomenet ”local state capture”, som är bekant även långt utanför västra Balkan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vi påminner om att ReK yttrat sig om EU:s utvidgningspaket 2018, 2019 och 2020. I dessa ReK-yttranden ägnas särskild uppmärksamhet åt utmaningarna för hos den lokala demokratin på västra Balkan och hur den fungerar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén granskar uppmärksamt rapporterna om kandidatländernas framsteg och välkomnar kommissionens, Europaparlamentets och rådets fortsatta engagemang för politiken för EU:s utvidgning till länderna på västra Balkan. Vi bekräftar vår ståndpunkt att länderna såväl på västra Balkan som i Europeiska unionen har intresse av utvidgningen både ur politisk och ekonomisk synvinkel och ur säkerhetssynpunkt och att utvidgningen är en geostrategisk investering i fred, stabilitet, säkerhet och ekonomisk tillväxt i hela Europa samt att alla kandidatländerna måste uppfylla samtliga kriterier för medlemskap. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK beklagar att kommissionen hittills inte har ägnat tillräcklig uppmärksamhet åt frågor om lokal demokrati, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning på lokal nivå i sina förbindelser med partnerländerna på västra Balkan, särskilt i samband med deras integration med EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén välkomnar de framsteg som görs i reformarbetet i flera länder på västra Balkan men konstaterar med oro att det i några länder sker få framsteg och i vissa fall en tillbakagång när det gäller korruptionsbekämpning, skydd av mänskliga rättigheter, mediefrihet och rättsväsendet, och noterar en allmän försvagning av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK påpekar att den lokala demokratin på västra Balkan står inför många utmaningar, som ofta liknar eller till och med är identiska med dem som finns i EU:s medlemsstater, men som är betydligt mer uttalade på västra Balkan. Dessa problem förvärras där av många faktorer som inte förekommer eller är mindre framträdande i EU, t.ex. arvet efter tidigare väpnade konflikter, olösta tvister om suveränitet och territorier, bristfällig mediefrihet, att folkmord och krigsförbrytelser inte erkänns, stormaktsvisioner, hatpropaganda, olösta författningsfrågor, icke-genomförd jämlikhet mellan enskilda folk och författningsstridiga vallagar, en otillräcklig nivå när det gäller god samhällsstyrning, auktoritära tendenser hos myndighetspersoner och regeringspartier på alla förvaltningsnivåer, en relativt låg socioekonomisk utvecklingsnivå, en generellt negativ demografisk utveckling samt ett underutvecklat civilt samhälle med en svag demokratisk politisk kultur. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén är övertygad om att läget för demokratin på lokal nivå är direkt kopplat till situationen på nationell nivå, och att negativa fenomen på lokal nivå ofta återspeglar liknande fenomen på nationell nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi erinrar om att Europeiska regionkommittén kontinuerligt deltar i processerna på västra Balkan genom sin arbetsgrupp för västra Balkan (vars verksamhet avser Albanien, Bosnien och Hercegovina samt Kosovo (*1)) och genom tre gemensamma rådgivande kommittéer, som inrättats och verkar på jämbördig basis med lokala och regionala myndigheter i vissa länder på Balkan (Montenegro, Nordmakedonien och Serbien). ReK understryker samtidigt att dessa organ har visat sin nytta vid utbyte av bästa praxis och synpunkter mellan företrädare för lokala och regionala myndigheter i EU och deras motparter på Balkan, genom diskussioner om en rad frågor av gemensamt intresse, bland annat om rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, vilket är viktigt i samband med förhandlingarna om EU-medlemskap. Vi beklagar dock att den politiska mångfalden inte alltid är säkerställd i dessa gemensamma rådgivande kommittéer för de olika länderna på Balkan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK välkomnar de ansträngningar som Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter gör för att främja lokal demokrati på västra Balkan. Kongressens arbete kompletteras av ReK:s arbete, och ReK skulle därför vilja stärka samarbetet med kongressen på detta område. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK påpekar att EU-strategin för Donau-området, som är en av EU:s fyra makroregionala strategier, även omfattar tre länder på västra Balkan. Huvudsyftet med strategin är att utvidga samarbetet mellan länderna och regionerna så att det i högre grad omfattar lokala och regionala aktörer. Detta inbegriper stöd och vägledning för aktörerna inom ramen för relevanta – demokratiska – processer och det civila samhället. Det föreslås därför att man ska samarbeta mer inom ramen för EU-strategin för Donauområdet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bland utmaningarna för den lokala demokratin framhåller vi särskilt fenomenet ”local state capture”, som också togs upp av kommissionen i utvidgningsstrategin 2018, och som innebär att mäktiga personer eller grupper helt eller delvis tar över det lokala förvaltningssystemet för att gynna sina egna intressen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK noterar de viktigaste aspekterna av ”local state capture”, nämligen ohederlig och ibland olaglig tilldelning av offentliga kontrakt, utnämningar, rekrytering och befordran av tjänstemän samt chefer och anställda i offentliga företag som inte förtjänar detta, påtryckningar på rättsliga myndigheter, icke-transparent stöd från lokala myndigheter till organisationer i det civila samhället, brist på insyn i de lokala myndigheternas och den offentliga förvaltningens arbete, vilket ofta har samband med kontroll över lokala medier genom ägande och reklam, att politiska partier utnyttjas för personlig vinning och att lokalsamhällen och lokala myndigheter hålls fångna i ett tillstånd av ”local state capture” genom etablering och upprätthållande av beskyddarnät.Vi understryker att dessa aspekter ofta bidrar till en känsla av besvikelse bland medborgarna och leder till ett lågt valdeltagande i lokala val och därmed spär på det demokratiska underskottet för demokratin på lokal nivå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén varnar i detta sammanhang också för den otillräckliga efterlevnaden av rättsstatsprincipen; det långsamma, ineffektiva, ofta partiska och ibland korrumperade rättsväsendet; den utbredda och djupt rotade korruptionen, som av många medborgare anses vara normal eller till och med ofrånkomlig, särskilt i fråga om sysselsättning på lokal nivå och när det gäller medicinsk personal och trafikpolis; den etniskt och religiöst motiverade våldsamma extremism som fortfarande förekommer samt de otillräckliga lagstiftningsmässiga och institutionella lösningarna när det gäller lokala och regionala myndigheter, bland annat en brist på funktionell och skattemässig decentralisering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi noterar att avsaknaden av politisk mångfald eller trakasserier av och hot mot folkvalda som tillhör oppositionspartier på lokal nivå i vissa av länderna på västra Balkan utgör stora utmaningar för den lokala demokratin i dessa länder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | I detta sammanhang hävdar vi att det sätt på vilket tilldelningen av offentliga kontrakt görs på de orter som är föremål för ”local state capture” främst syftar till att stärka den lokala makthavarens eller den styrande informella gruppens maktposition, i synnerhet genom att man undviker offentliga upphandlingar och tilldelar kontrakten direkt eller offentliggör upphandlingarna i publikationer med ringa spridning, vid en bestämd tidpunkt och med mycket korta tidsfrister samt med anbudsspecifikationer som är anpassade till en specifik anbudsgivare. Efter tilldelningen av kontraktet visar den utvalda anbudsgivaren sin tacksamhet gentemot den lokala makthavaren eller dennes företrädare genom att betala en simpel provision i form av en procentuell andel av det pris som betalas för varorna eller tjänsterna. Den lokala makthavarens andel har normalt sett redan inräknats i priset i anbudsförfarandet, så att den inte minskar vinsten för de företag som erhåller sådana kontrakt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK konstaterar att personalpolitik är ett kraftfullt verktyg för dem som tagit över ett lokalt förvaltningssystem, i synnerhet på de orter där bra arbetstillfällen är sällsynta, vilket ofta är fallet på orter som berörs av ”local state capture”. Nyanställda vid lokala myndigheter och anställda i lokala offentliga företag är ofta nära familjemedlemmar eller släktingar till ”politiska vänner” eller ”affärsvänner”, eller också är de medlemmar av oppositionen i representativa organ, deras makar eller nära anhöriga, vilket till och med har lett till olagliga förvaltningsomstruktureringar i syfte att belöna lojala personer för ”ett väl utfört arbete”. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén noterar med stor oro att lokala makthavare och medlemmar i andra informella maktgrupperingar, i syfte att behålla makten och förvalta lokala resurser, ofta strävar efter att bygga upp nära kontakter med domare och andra tjänstemän inom rättsväsendet på nationell och lokal nivå, så att de kan favorisera inflytelserika personer i rättsväsendet med användning av de lokala myndigheternas offentliga medel. I gengäld lägger tjänstemän inom rättsväsendet hinder i vägen för utredningar och rättsliga förfarandena i mål som avser lokala makthavare. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK konstaterar att situationen i lokalsamhällena ytterligare förvärras till följd av förlusten av personalresurser, som tar sig uttryck i den stora andel av befolkningen som lämnar landet, särskilt ungdomar och välutbildade, vilket utgör ett allvarligt problem för dessa samhällens utveckling. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Mot bakgrund av att jämställdhet är en grundläggande EU-princip betonar vi att åtgärderna för att stärka kvinnors rättigheter och öka deras politiska deltagande måste tas på allvar och genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén är väl medveten om att irreguljär migration också är en betydande börda för lokalsamhällena längs den så kallade Balkanrutten, eftersom den bidrar till att ytterligare öka medborgarnas, men även myndigheternas, känsla av hjälplöshet och otillräckligt fungerande institutioner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Den organiserade brottsligheten inverkar negativt på de lokala samhällenas säkerhet och välbefinnande. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén är i detta sammanhang också bekymrad över den kontroll som lokala makthavare har över medier och nationella institutioners lokalavdelningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Det civila samhällets organisationer och medierna på västra Balkan är, även om de i princip är kritiska mot myndigheterna på alla nivåer, ofta beroende av dessa för att få bidrag, skatteförmåner och lokaler. Att godtyckligt tillhandahålla eller förvägra finansiellt stöd eller kontorsutrymme är ett kraftfullt verktyg som de som tar över de lokala förvaltningssystemen använder sig av för att tysta kritik och främja klientelism i det civila samhället. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK betonar att en befrielse av västra Balkan från ”state capture”, på både nationell och lokal nivå, i hög grad skulle gynna befolkningen och bidra till att stärka ekonomin, demokratisera samhället och minska den negativa demografiska utvecklingen, särskilt utvandringen, samt föra dessa länder närmare ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén välkomnar att kommissionen den 6 februari 2020 antog en ny metod för EU-anslutningsprocessen för länderna på västra Balkan, och förväntar sig att förbindelserna mellan EU-delegationerna och företrädarna för myndigheterna på västra Balkan kommer att stärkas ytterligare när det gäller rättsstatsprincipen, reform av den offentliga förvaltningen, öppenhet, miljöskydd, konkurrenskraft och sektorspolitik. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vi anser i detta hänseende att det kommer att uppstå nya möjligheter för att föra potentiella kandidatländer närmare EU, och dessa länder bör i sin tur visa större beredvillighet att bekämpa korruption, stärka rättsstatsprincipen och säkerställa en öppen förvaltning av offentliga medel. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Mot bakgrund av den nya metoden för EU-tillträde betonar ReK i synnerhet stärkandet av rättsstatsprincipen som ett effektivt redskap för att bekämpa orsakerna till och konsekvenserna av ”local state capture”. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Den fortsatta förekomsten av ”local state capture”, där samma snäva grupp av människor innehar den politiska och ekonomiska makten i åratal eller under årtionden, inverkar också på genomförandet av val genom att medborgarna avskräcks från politiskt deltagande, och valdeltagandet är ofta lägre här än i nationella val. Det finns exempel på val som bojkottats av oppositionspartierna och ett fall där lokala val inte hållits på 11 år (Mostar), vilket är oacceptabelt i en demokrati, och som lett till en dom från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (mål 30100/18, Baralija mot Bosnien och Hercegovina), och vi uppmanar EU att ägna särskild uppmärksamhet åt valövervakning i sådana områden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK beklagar den utestängning och politiska apati som råder bland en del av befolkningen, särskilt bland mer välutbildade och ekonomiskt oberoende personer, medan det i den andra delen av befolkningen finns personer som är knutna till makten via klientelism (erhållande av arbetstillfällen, pensionstillägg, förskoleplatser, ny asfalt till hemmet osv.). En sådan situation passar dem som tagit över det lokala förvaltningssystemet och säkerställer deras maktinnehav samt förvärrar situationen för den lokala demokratin ytterligare. |
| --- | --- |

29.

Allmän bakgrund

| 30. | ReK påminner om att EU inledde stabiliserings- och associeringsprocessen 1999 som en ram för förbindelserna mellan EU och länderna i regionen. Samtidigt lanserades stabilitetspakten som ett bredare initiativ. Stabilitetspakten ersattes 2008 av det regionala samarbetsrådet. År 2003 bekräftade Europeiska rådet i Thessaloniki att alla länder i stabiliserings- och associeringsprocessen är potentiella kandidater till EU-medlemskap. |
| --- | --- |

30.

| 31. | I detta sammanhang bekräftades det europeiska perspektivet på nytt i kommissionens strategi för västra Balkan från februari 2018 och i Sofiaförklaringen efter toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 i Bulgariens huvudstad, och det kommer att bli temat för nästa toppmöte mellan EU och länderna på västra Balkan i Zagreb, Kroatien, den 7 maj 2020. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK påminner om att nätverket av EU-delegationer som en del av Europeiska utrikestjänsten är av avgörande betydelse för övervakningen av och rapporteringen om ”local state capture”, i synnerhet om korruption och hinder för fria och rättvisa val på lokal och nationell nivå. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europeiska regionkommittén har, i samarbete med partnerländerna på västra Balkan och annorstädes, varit en viktig aktör i insatserna för att främja den lokala demokratin, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, särskilt genom att förespråka reformer av den lokala förvaltningen och den lokala ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

33.

Rekommenderade åtgärder

| 34. | Vi är övertygade om att de gemensamma rådgivande kommittéer som ReK har inrättat med tre länder – Montenegro, Nordmakedonien och Serbien – och arbetsgruppen för västra Balkan är de främsta verktygen för detta engagemang och att man genom dessa bör fortsätta att stödja den positiva utvecklingen för den lokala demokratin på västra Balkan. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Vi rekommenderar att kommissionen, i nära samarbete med Europeiska regionkommittén och Europaparlamentet, aktivt uppmuntrar insatser för att lösa problemet med ”local state capture” på västra Balkan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén föreslår att EU-institutionerna ska ge ytterligare stöd till aktörer som kämpar för att stärka den lokala demokratin och rättsstatsprincipen, såsom oberoende ideella organisationer som övervakar respekten för de mänskliga rättigheterna samt insynen och/eller förekomsten av korruption i offentliga myndigheters arbete (s.k. watchdog-organisationer). Även kommunförbunden i länderna på västra Balkan är viktiga aktörer i arbetet med att bekämpa korruption och stärka demokratin på lokal nivå och kan vara strategiska samarbetspartner. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vi föreslår ett samarbete även med andra internationella organisationer som är aktiva i lokalsamhällena (IOM, UNDP, Unicef osv.) för att stärka rättsstatsprincipen, skydda mänskliga rättigheter och öka medborgarnas inflytande. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén uppmanar alla EU-institutioner att stärka kommunikationen och kontakterna med medborgarna i länderna på västra Balkan i syfte att utveckla ett partnerskap och en synergi med det gemensamma målet att effektivt genomföra nödvändiga reformer, stärka rättsstatsprincipen och bygga upp ett demokratiskt samhälle. Ett område inom vilket medborgarna känner av fördelarna med lokal demokrati och EU-tillnärmande är tillhandahållandet av kommunal tjänsteservice. Det är även ett område som inte sällan är föremål för korruption och ”local state capture”. Det krävs en större insyn och transparens på området och fler offentliga samråd med medborgarna kring tillhandahållandet av tjänsteservice där fokus ligger på medborgarnas behov och efterfrågan. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vi uppmanar i detta sammanhang kommissionen att i förhandlingarna om EU-medlemskap och förbindelserna mellan EU och västra Balkan i ännu högre grad uppmärksamma nämnda problem hos såväl statliga myndigheter som lokala och regionala myndigheter och noggrant övervaka fallen av ”local state capture”, kontrollera genomförandet av lagstiftningsmässiga och institutionella lösningar i syfte att begränsa makthavarnas möjligheter till godtyckliga beslut om finansiella och mänskliga resurser, samt främja mediefrihet genom ekonomiska och utbildningsmässiga incitament. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vid fastställandet av villkor i förbindelserna med västra Balkan bör EU ta hänsyn till de verkliga förhållandena på nationell och lokal nivå, och inte bara övervaka det formella uppfyllandet av kriterier, framför allt när det gäller anpassningen av den nationella lagstiftningen till EU:s regelverk. Detta är en mer krävande strategi, men den skulle kunna ge mycket bättre resultat. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EU:s delegationer på västra Balkan, Europeiska regionkommittén och eventuellt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bör spela en större roll vid kontrollen av den faktiska situationen när det gäller den lokala demokratin, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning på västra Balkan och ha direkta kontakter med lokala och regionala myndigheter och medlemmar av den politiska oppositionen, näringslivet och den akademiska världen och det civila samhället, bland annat genom att organisera och uppmuntra medborgardialoger. |
| --- | --- |

41.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/71

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En strategi för Europas digitala framtid och en strategi för data

(2020/C 440/13)

| Föredragande: | Mark WEINMEISTER (DE–EPP), statssekreterare med ansvar för Europafrågor, delstaten Hessen |
| --- | --- |
| Referenser: | Att forma EU:s digitala framtid
  (COM(2020) 67 final)
  En EU-strategi för data
  (COM(2020) 66 final)
  Säker 5G-utbyggnad i EU – Genomförande av EU:s verktygslåda
  (COM(2020) 50 final) |

Föredragande:

Mark WEINMEISTER (DE–EPP), statssekreterare med ansvar för Europafrågor, delstaten Hessen

Referenser:

Att forma EU:s digitala framtid

(COM(2020) 67 final)

En EU-strategi för data

(COM(2020) 66 final)

Säker 5G-utbyggnad i EU – Genomförande av EU:s verktygslåda

(COM(2020) 50 final)

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Sammanfattning

| 1. | Vi betonar att digitaliseringen måste medföra påtagliga fördelar för människor och att man vid utvecklingen av digital teknik därför även måste ta hänsyn till juridiska, samhällspolitiska, sociala, miljömässiga, kulturella och i synnerhet etiska aspekter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK påpekar att digitaliseringen är en sektorsövergripande fråga som genomsyrar och varaktigt kommer att förändra alla delar av ekonomin och livet, i en sådan utsträckning att endast en sektorsövergripande digitalisering öppnar för grundläggande nya möjligheter till omvälvande affärsmodeller och innovativa digitala tjänster och produkter. I synnerhet uppstartsföretag spelar en viktig roll i Europas digitala innovation. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas viktiga bidrag till det praktiska genomförandet av EU:s digitala agenda, särskilt inom ramen för smarta städer och smarta regioner, och samtidigt den betydelse som lokal förvaltning har för att säkerställa åtkomsten till och tillgången på data. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi uppmärksammar särskilt behovet av att stödja medborgares och företags, särskilt små och medelstora företags, och den offentliga sektorns kompetensuppbyggnad. Det finns många möjligheter att utnyttja digitaliseringen av arbetslivet för att minska arbetsbelastningen, främja anständigt arbete och samtidigt stärka motståndskraften i de ekonomiska och sociala systemen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK betonar att de möjligheter som digitaliseringen erbjuder är särskilt viktiga när det gäller att ta itu med samhälls-, klimat- och miljöutmaningar och i vissa krissituationer – vilket den pågående covid-19-krisen visat –, i synnerhet för utbildning, arbetsliv, ekonomin och en välfungerande förvaltning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar att europeiska värden och etiska regler samt sociala och miljömässiga normer också bör gälla på det digitala området, och EU kommer aktivt att främja dessa europeiska värden och etiska regler globalt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vi betonar vikten av enskild och EU-omfattande datasuveränitet. Detta är desto viktigare mot bakgrund av EU-domstolens dom av den 16 juli 2020 (mål C-311/18), som ogiltigförklarade den sköld för skydd av privatlivet som inrättats mellan Europeiska unionen och Förenta staterna. ReK uppmanar därför kommissionen att så snart som möjligt klargöra konsekvenserna av denna dom, med tanke på företagens behov av att de dataflöden som går ut utanför EU:s gränser är rättsligt säkerställda. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Digital sammanhållning är en viktig ytterligare dimension av det traditionella begreppet ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som fastställs i EU-fördraget. |
| --- | --- |

8.

Digitaliseringen och de möjligheter den för med sig

| 9. | ReK delar kommissionens uppfattning, som ligger till grund för de tre meddelandena om EU:s digitala paket, om att digital teknik i grunden förändrar medborgarnas dagliga liv, och menar att även medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna och företagen påverkas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén är medveten om den ökande betydelsen av data och de möjligheter som uppstår ur detta, och understryker behovet av att skydda medborgare och företag från eventuella risker till följd av spridning, behandling och lagring av data. ReK delar uppfattningen att det saknas tekniska verktyg och standarder för att enskilda personer ska kunna utöva sina rättigheter på ett enkelt och inte alltför betungande sätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vi välkomnar åtgärder som bidrar till att Europa leder omställningen till en frisk planet och en digital värld, och i samband med detta skapar hållbar tillväxt och hållbart välstånd, samtidigt som unionen står fast vid de gemensamma europeiska värdena och en stabil rättslig ram som bygger på dem – med hänsyn till dataskydd, grundläggande rättigheter, säkerhet och cybersäkerhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | AI-baserade tjänster har, liksom andra innovativa tekniker inom databehandling, digitalisering och processautomatisering, en enorm potential att ge fördelar för konsumenter och tjänsteleverantörer men medför även utmaningar när det gäller att ansvarsfullt säkerställa icke-diskriminering, öppenhet och algoritmers förklarbarhet, ansvar samt integritetsskyddet. ReK betonar därför att användningen av AI, och andra nya digitala tekniker, måste ske på ett ansvarstagande sätt. Vi konstaterar också att de hittillsvarande ansvarsprivilegierna för marknadsdominerande plattformar bör ses över mot bakgrund av de europeiska värdena. Detta gäller särskilt plattformar vars affärsstrategi styrs från länder utanför EU. För algoritmiska system som är känsliga med hänsyn till grundläggande rättigheter bör EU-principen om marknadens belägenhet gälla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén pekar mot bakgrund av covid-19-krisen på de möjligheter som digitaliseringen för med sig, t.ex. distansarbete och distansutbildning, och betonar att digitala tillämpningar och digital infrastruktur i samband med covid-19-krisen och de kontaktrestriktioner som denna inneburit på ett väsentligt sätt har bidragit till att den offentliga förvaltningen har kunnat upprätthållas även i oväntade kristider. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Här finns en god utgångspunkt för att främja genomförandet av den gröna given med hjälp av digital teknik. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Enligt prognoser skulle koldioxidutsläppen från digitala tillämpningar redan år 2025 kunna överstiga motsvarande utsläpp från den globala fordonstrafiken. Bara kommunikations- och informationssektorn beräknas stå för 5–9 % av elförbrukningen och mer än 2 % av de globala utsläppen. Å andra sidan kan digitala lösningar stödja den ekologiska omställningen. Miljödata gör det möjligt att t.ex. utveckla lösningar för såväl en ökad användning av förnybara energikällor som en högre grad av återbeskogning och avfallsundvikande. När det gäller den cirkulära ekonomin skulle man kunna tänka sig ett eventuellt åtagande från e-handelsföretagens sida att inkludera miljökriterier i sina sökalgoritmer eller att införa ett ”digitalt produktpass” med information om vilket koldioxid- och materialavtryck en produkt lämnar efter sig i leveranskedjan, så att kunderna kan göra hållbara konsumtionsval. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK betonar att man trots de ekonomiska utmaningar som uppstått till följd av krisen inte får försumma att driva på den digitala omställningen och de investeringar som hänger samman med denna. Tvärtom är avsevärda offentliga och privata investeringar i digitalisering det effektivaste sättet att åter få fart på den ekonomiska tillväxten i EU. |
| --- | --- |

16.

Visionen om det digitala samhället

| 17. | Vi är bekymrade över att förslaget till flerårig budgetram innebär en nedskärning av finansieringen av programmet för ett digitalt Europa. Minskningen av anslagen kan påverka programmets funktion. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK välkomnar kommissionens ambition att med hjälp av digital teknik skapa möjligheter för medborgarna att utveckla sig, göra fria och säkra val och engagera sig i samhället samt att skapa en ram för företagen som gör det möjligt för dem att ta fram innovationer, konkurrera och samarbeta på rättvisa villkor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK framhåller kvantdatorteknikens potential och vill uppmärksamma de befintliga europeiska initiativen på detta område, t.ex. flaggskeppsinitiativet för kvantteknik. Vi efterlyser dessutom fortlöpande stöd till kvantforskningsprojekt i EU för att uppnå ett globalt ledarskap när det gäller att frigöra kvantteknikens potential. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK konstaterar att dataekonomin får en allt viktigare ekonomisk roll i takt med den fortlöpande digitaliseringen och därför är ett viktigt verktyg för framtida mervärde. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi stöder en målinriktad upp- och utbyggnad av en europeisk dataekonomi och uppnåendet av teknisk suveränitet, bl.a. genom ett lämpligt industripolitiskt åtagande om att främja europeiska mästare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK noterar den uppdelning som görs mellan personuppgifter och uppgifter som inte är personuppgifter, deras olika tillämpnings- och användningsområden och de olika rättsliga ramar, metoder och förfaranden som hänger samman med dem. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK lyfter fram betydelsen av alternativ som bygger på öppen källkod för att diversifiera utbudet och för att stärka den tekniska suveräniteten hos förvaltningar, företag och den breda allmänheten och anser att det är viktigt att stödja gemenskaper för öppen källkod i Europa där företag och myndigheter samarbetar. |
| --- | --- |

23.

Tillförlitlig infrastruktur och digitala förutsättningar

| 24. | ReK betonar den samhälleliga och ekonomiska betydelsen av femte generationens mobilkommunikation (5G) och uppmanar till att man vidtar upplysningsåtgärder grundade på en insynsvänlig bedömning av tekniken för att se till att medborgarna fullt ut inser fördelarna och nackdelarna med digital infrastruktur, även med hänsyn till undersökningar av de miljö- och hälsomässiga effekterna, så att de inte faller offer för desinformation. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det behövs en övergripande strategi för att öka 5G-nätens säkerhet och resiliens, och ReK pekar på att det vore ändamålsenligt med en gemensam ansats i EU samt att en gemensam europeisk minimistandard för säkerhet skulle ge positiva effekter överlag. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK uppskattar strategin för att genomföra verktygslådan med målsättningen att säkerställa en diversifierad, framtidsorienterad och hållbar 5G-leveranskedja och undvika alla inlåsningssituationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK uppmanar medlemsstaterna att följa EU:s verktygslåda för säkra 5G-nät för att trygga Europas cybersäkerhet och skydda EU:s geopolitiska intressen från hot i form av övervakning och spionage i samband med utbyggnaden av 5G-nät där man använder teknik från tredjeländer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén stöder fiberoptik som en oumbärlig digital infrastruktur och grundläggande tjänst som bör vara tillgänglig för alla människor i Europeiska unionen, särskilt på landsbygden där annan teknik har svårt att nå ut. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Vi delar inte fullt ut uppfattningen att EU:s datastrategi kan stödja sig på ett blomstrande ekosystem. I detta avseende framstår stödet till i synnerhet uppstartsföretag som särskilt betydelsefullt för genomförandet av strategin, inte bara mot bakgrund av det aktuella läget. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK välkomnar tillkännagivandet av investeringar i ett projekt med stort genomslag om europeiska dataområden och sammanslutna molninfrastrukturer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén påminner i detta sammanhang om betydelsen av smarta städer och uppstartsföretag som en drivkraft för innovation och stödet till dessa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi välkomnar planerna på samförståndsavtal med medlemsstaterna om molnsammanslutning och skapandet av en EU-regelbok för molntjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Inkonsekventa strategier för åtkomst till och användning av data riskerar att leda till en fragmentering av den inre marknaden och måste undvikas till varje pris. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK understryker vikten av sektorsövergripande åtgärder för åtkomst till och användning av data, ser positivt på avsaknaden av detaljerad förhandsreglering som ett smidigt tillvägagångssätt och uppmanar medlemsstaterna att, i linje med relevanta bestämmelser i det nuvarande e-handelsdirektivet, i fortsättningen se till att såväl allmänintresset som tjänster av allmänt intresse skyddas, att konkurrensen inte snedvrids och att den offentliga förvaltningen bedrivs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Här vill vi dock samtidigt betona att de tillhörande kraven på i synnerhet lokala och regionala myndigheter bör vara rimliga och utformas med beaktande av genomförandebördan. |
| --- | --- |

35.

Människan i den digitala världen

| 36. | ReK konstaterar att det krävs betydande offentliga medel för att främja digitaliseringen, för att stödja högskolor och universitet, forskningsinstitut, uppstartsföretag, små och medelstora företag, men även regioner, framför allt smarta regioner, samt i synnerhet för att bygga upp en gemensam digital spetskapacitet och därmed främja Europas tekniska suveränitet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | EU:s lagstiftning måste alltid ta hänsyn till den primärrättsliga garanti för lokalt och regionalt självstyre som fastställs i artikel 4.2 i EU-fördraget. En skyldighet för lokala och/eller regionala myndigheter att dela uppgifter enligt sekundärrätten skulle inkräkta på denna garanti och kan därför inte komma i fråga. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Det är nödvändigt att en sådan kapacitet ingår i EU:s fleråriga budgetram, och kommittén uppmanar till att den ska göras tillgänglig trots eventuella utmaningar i samband med hanteringen av covid-19-krisens effekter, särskilt inom ramen för programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén förespråkar en snabb ytterligare digitalisering av utbudet av radio- och tv-tjänster till allmänheten i syfte att uppnå största möjliga mångfald. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK understryker att digitala produkters och tjänsters säkerhet är en viktig förutsättning för att bygga upp förtroende och därmed för en framgångsrik användning, påminner om att Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) deltar i detta samt stöder ett fördjupat samarbete med och mellan forskningsinstituten med inriktning på cybersäkerhet i medlemsstaterna och, när så är lämpligt, i regionerna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK betonar att digital kompetens är avgörande, dels för att den är användbar på arbetsmarknaden, framför allt på kompetensområdena stordata och analyser och för att potentialen i AI-baserade tjänster ska kunna förverkligas, dels för att den stärker motståndskraften i EU:s ekonomiska, sociala och utbildningsmässiga system och säkerställer att människor, oavsett ålder och bostadsort, framgångsrikt ska kunna hantera digitaliseringen och vara delaktiga i samhället. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén betonar vikten av utbildning – och inte bara vid utbildningsanstalter – i den digitala världen, särskilt digital kompetens och mediekompetens, som en förutsättning för att alla människor ska kunna ta del av digitaliseringen på ett självständigt sätt. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén är öppen för idén om att införa ”personliga dataområden”, med större möjligheter för enskilda personer att avgöra vem som kan få åtkomst till och använda data, och att utöka enskilda personers rätt till dataportabilitet enligt artikel 20 i den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommissionen uppmanas att fortsätta sina ansträngningar för att säkerställa ett tillfredsställande integritetsskydd och i synnerhet att verka för ett snabbt antagande av den planerade förordningen om integritet och elektronisk kommunikation, för att undvika inkonsekvenser i detta regelverk och öka rättssäkerheten. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK uppmanar i detta sammanhang även Europeiska unionens råd att garantera öppenhet och därmed rättssäkerhet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Det är angeläget att den framtida europeiska strategin för små och medelstora företag inbegriper åtgärder för kapacitetsuppbyggnad för små och medelstora företag och uppstartsföretag, så att de kan dra full nytta av de talrika möjligheter som de datadrivna affärsmodellerna för med sig. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi stöder det planerade inrättandet och främjandet av europeiska digitala innovationsknutpunkter, som man för närvarade håller på att enas om, och uppmuntrar till nära utbyte kring detta mellan kommissionen, å ena sidan, och medlemsstaterna och särskilt regionerna, å den andra, i ett tidigt skede, och vi vill tydligt framhålla vikten av ett öppet och tydligt urvalsförfarande och lika möjligheter mellan de europeiska regionerna. |
| --- | --- |

47.

En europeisk digital värdegemenskap

| 48. | ReK noterar att data utgör grunden för digitala produkter, tjänster och affärsmodeller och därmed för den ekonomiska utvecklingen i Europa, och att de kan förbättra beslutsunderlaget för privatpersoner, företag, organisationer, förvaltningar och politiska beslutsfattare. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén varnar för att beslut som enbart grundas på data, särskilt i anknytning till automatisk behandling, inte alltid kan vara ändamålsenliga och proportionerliga och därför alltid måste avvägas mot bakgrund av det bredare sammanhanget. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Det digitala samhället måste vara inkluderande, rättvist och åtkomligt för alla och ställa människan i centrum. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Vi efterlyser kraftfulla åtgärder för att försvara de medborgerliga friheterna och demokratin i denna alltmer digitaliserade era, bland annat genom att man minskar risken för digital totalövervakning och bekämpar falska nyheter, desinformationskampanjer, hatpropaganda och diskriminering, i synnerhet rasism, på det digitala området, oavsett om dessa oönskade företeelser har sitt ursprung i eller utanför EU. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK konstaterar att digital teknik och datadrivna lösningar är viktiga medel för att ta itu med samhälls-, utvecklings-, klimat- och miljöutmaningar och att de därför också är relevanta för att kunna uppnå målen i den gröna given och FN:s millennieutvecklingsmål. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Vi välkomnar kretsloppsinitiativet för elektronik och initiativen för att uppnå klimatneutrala, mycket energieffektiva och hållbara datacentraler senast 2030. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Dessa utmaningar är nära knutna till varandra och ger Europa möjligheten att inta en ledarroll. |
| --- | --- |

54.

Data som digitalt bränsle för ekonomin och beslutsunderlag

| 55. | ReK delar uppfattningen att människan är och bör förbli i centrum för EU:s strategi för data. Det är därför den digitala politikens uppgift att kontinuerligt bevaka konsekvenserna och göra en avvägning mellan utvecklingens fördelar och nackdelar samt i förekommande fall gripa in och styra. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ReK instämmer i att användningen av data för det allmännas bästa är ytterst viktigt för att hantera nödsituationer (epidemier, naturkatastrofer), för att bättre förstå och mer målinriktat kunna bekämpa miljöförstöring och klimatförändringar och för att förbättra brottsbekämpningen och skyddet mot terrorism. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK stöder utvecklingen av gemensamma europeiska dataområden inom strategiska ekonomiska sektorer och domäner av allmänt intresse och betonar att det bör vara möjligt att skapa ytterligare dataområden för att möjliggöra ett snabbt och smidigt agerande. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommittén ställer sig bakom idén om ett gemensamt europeiska dataområde, baserat på europeiska regler och värden, för att minska det alltför stora beroendet av digitala lösningar som skapas på andra håll. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ReK uppmanar kommissionen att ytterligare stärka Europas tekniska suveränitet när det gäller viktig möjliggörande teknik och infrastruktur. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Vi understryker vikten av att använda data för att möjliggöra ett faktabaserat beslutsfattande och förbättra offentliga tjänster, allt inom ramen för dataskydds- och säkerhetsstandarder och etiska standarder. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Vi håller med om att interoperabilitet avseende data (t.ex. genom standarder) och datakvalitet är avgörande och välkomnar därför utvecklingen av lämpliga organisatoriska strategier och strukturer. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK framhåller lägesrapporten från expertgruppen vid EU:s observationscentrum för onlineplattformsekonomin (1) om ekonomiska indikatorer och mätning av plattformsekonomin, enligt vilken bristen på uppgifter om många aspekter av plattformsföretagens ekonomiska roll och beteende utgör en utmaning för politiska beslutsfattare och forskare. Experterna insisterar med rätta på att plattformsekonomin måste övervakas, särskilt när det gäller följande aspekter: plattformarnas ekonomiska betydelse, den makt som plattformarna har över sina användare samt reglerna om insyn. |
| --- | --- |

62.

| 63. | ReK påpekar att kompatibiliteten med de lokala och regionala myndigheternas befintliga it-landskap måste beaktas i samband med fastställandet av standarder. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kommittén håller med om att antalet EU-baserade molnleverantörer är lågt, och att unionen är mycket beroende av externa teknikleverantörer. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Vi håller också med om att användningen av molnteknik är låg, särskilt inom den offentliga sektorn i EU, och att bland annat potentialen för it-kostnadsbesparingar därmed inte utnyttjas. |
| --- | --- |

65.

| 66. | ReK understryker vikten av att investera i framtidsteknik såsom bland annat artificiell intelligens, distribuerad och decentraliserad databasteknik (blockkedjeteknik) och kvantdatorteknik. Detta kräver framför allt insatser inom forskning och utveckling. |
| --- | --- |

66.

| 67. | ReK påpekar i detta sammanhang att det finns brister när det gäller interoperabiliteten mellan olika molntjänster och utvecklingen av tekniska förfaranden för offentliga myndigheter i molnet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | ReK välkomnar föresatsen att säkerställa att den systemiska roll som vissa nätbaserade plattformar innehar och det marknadsinflytande som de förvärvar inte äventyrar våra marknaders öppenhet och rättvisa. |
| --- | --- |

68.

| 69. | ReK noterar i anslutning till arbetsvillkoren för medarbetare på onlineplattformar att det behövs reglering för att korrekt utforma denna arbetsform på ett sätt som sörjer för en socialt tryggad och fullvärdig levnadsstandard. Vi välkomnar därför kommissionens planer på att lägga fram ett initiativ för att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagare på onlineplattformar, men rekommenderar att det tidigareläggs från 2021 till 2020. I synnerhet under covid-19-pandemin har det visat sig att flera onlineplattformar gynnas ekonomiskt av en nedstängning av samhället, medan anställningsförhållandena för dem som arbetar i plattformsföretag fortfarande är osäkra. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommittén välkomnar överenskommelsen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå om att stödja den digitala omvandlingen (2) för att tillsammans ge form åt digitaliseringens utveckling och dess inverkan på arbetslivet, arbetstagarna och företagens funktionssätt. |
| --- | --- |

70.

| 71. | ReK upprepar att det som är förbjudet utanför internet inte får tillåtas på internet och intar i detta sammanhang ståndpunkten att rollen och skyldigheterna för operatörer av onlineplattformar bör preciseras. |
| --- | --- |

71.

| 72. | ReK beklagar att i en gränslös digital värld får en handfull företag med störst marknadsandel den största delen av den vinst som kommer från det värde som skapas i en databaserad ekonomi, och att denna vinst, till följd av föråldrade bolagsskatteregler, ofta inte beskattas där den uppstår och att konkurrensen därmed snedvrids. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Mot bakgrund av den digitala plattformsekonomins nuvarande nätverkseffekter efterlyser ReK en översyn av om och hur EU:s konkurrenslagstiftning bör vidareutvecklas. |
| --- | --- |

73.

| 74. | ReK påpekar att digitaliseringen ger upphov till lika stora utmaningar i alla regioner i Europa, och att fullkomligt olika lösningar krävs. Vi uppmanar därför till att denna omständighet beaktas i samband med utarbetandet av övergripande strategier. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Kommittén förespråkar att förfarandena för tillgången till EU-finansiering ska förenklas så att medlen kan nå ut till så många företag, högskolor, universitet och forskningsinstitutioner som möjligt och uppmuntra dem att spela en aktiv roll i digitaliseringen. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Detta gäller även smarta städer och smarta regioner. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Rek delar uppfattningen att det saknas tekniska verktyg och standarder för att enskilda personer ska kunna utöva sina rättigheter på ett enkelt och inte alltför betungande sätt. |
| --- | --- |

77.

| 78. | ReK understryker vikten av att bekämpa ”inlåsningseffekter”, t.ex. vad gäller enheter i sakernas internet och av att stärka konsumenternas inflytande. Här är det viktigt att ge användarna medel och verktyg att själva besluta vad som ska hända med deras data. |
| --- | --- |

78.

Europa i världen

| 79. | ReK välkomnar kommissionens engagemang för EU-medborgarnas intressen, för de europeiska företagens lika möjligheter på internationella marknader och för de europeiska värdena i den internationella affärsverksamheten och datatrafiken. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Kommittén välkomnar föresatsen att locka till sig lagring och behandling av data från andra länder och regioner till Europa och är här medveten om de europeiska regionernas olika styrkor, som bör utnyttjas som olika argument för detta. |
| --- | --- |

80.

| 81. | ReK välkomnar kommissionens och enskilda medlemsstaters initiativ som syftar till att klargöra och harmonisera beskattning av digital affärsverksamhet som bedrivs av alla aktörer, inklusive de vars affärsstrategi fastställs utanför EU. |
| --- | --- |

81.

Bedömning av de aktuella meddelandena från kommissionen

| 82. | ReK betonar att Europeiska unionens styrkor måste stå i centrum för åtgärderna, t.ex. tillverkningsindustrin, som skapar en mängd olika tillämpningar för digital teknik, bland annat industri 4.0, artificiell intelligens, robotteknik, additiv tillverkning, optik, sensorer och sakernas internet. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Kommittén uppmanar till att i detalj granska de centrala åtgärder som föreslås för en rättvis och konkurrenskraftig ekonomi beträffande den europeiska datastrategin, den pågående utvärderingen och granskningen av ändamålsenligheten hos EU:s konkurrensregler, regleringsåtgärderna och industristrategin med avseende på deras återverkningar. Det gäller särskilt inrättandet av en ram som möjliggör en praktisk, konkurrenskraftig och säker digital finanssektor och företagsbeskattning för 2000-talet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Kommittén upprepar att digitaliseringen i regionerna kräver ett samordnat och samstämt strategiskt tillvägagångssätt som omfattar mer än tillhandahållande av digital infrastruktur och konnektivitet. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Vi efterlyser ett omfattande ramprogram för utbildning för att åtgärda bristen på dataexperter och datakompetens i EU. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Vi efterlyser stödprogram för uppstartsföretag och företag, inte enbart mot bakgrund av det aktuella läget, eftersom datastrategin annars inte kan genomföras. |
| --- | --- |

86.

| 87. | ReK efterlyser ett initiativ för att stärka den tekniska suveräniteten (t.ex. utveckling av egna processorer och nätverkskomponenter), i syfte att kunna bygga upp och förvalta den nödvändiga infrastrukturen på ett säkert sätt, och efterlyser tillräcklig finansiering för europeiska forsknings- och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Kommittén noterar, på grundval av de utmaningar som beskrivs och de föreslagna åtgärderna, behovet av att ytterligare öka motståndskraften och suveräniteten på det digitala området för att kunna utnyttja de senaste kommunikationsstandardernas potential på ett hållbart sätt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skyddet av kritisk infrastruktur, så att statens handlingsförmåga och tillhandahållandet av tjänster till befolkningen kan upprätthållas även på längre sikt i en krissituation. |
| --- | --- |

88.

| 89. | ReK uppmanar till att man undersöker ytterligare åtgärder som kan leda till en snabb förbättring av energieffektiviteten, minskning av växthusgaserna, bästa möjliga användning av digitaliseringen för miljö- och klimatskyddet och klimatvänliga åtgärder för att främja innovation och gigabitnät. |
| --- | --- |

89.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/commission-expert-group-publishes-progress-reports-online-platform-economy

1

(2)  https://bit.ly/2YptFYV

2

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/79

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende

(2020/C 440/14)

| Föredragande: | Guido RINK (NL–PES), ledamot, kommunstyrelsen, Emmen |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende
  COM(2020) 65 final |

Föredragande:

Guido RINK (NL–PES), ledamot, kommunstyrelsen, Emmen

Referensdokument:

Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende

COM(2020) 65 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) konstaterar att Europeiska kommissionen (nedan kallad ”kommissionen”) den 19 februari 2020 offentliggjorde sin digitala strategi för perioden 2020–2025. I vitboken ”Artificiell intelligens” (nedan kallat ”AI”) redogör kommissionen för sin syn på de viktigaste politiska åtgärderna och investeringarna på AI-området. Enligt kommissionen kan Europa bli världsledande på AI-området. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK erinrar om att vitboken om AI hänger samman med meddelandena ”Att forma EU:s digitala framtid” (1) och ”En EU-strategi för data” (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen har förklarat att den strävar efter att fastställa en strategi för ett sätt att utveckla och använda AI som är människocentrerat, etiskt, inkluderande och säkert och där de värden som unionen vill bli förknippad med respekteras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén påminner om att vitboken om AI består av två viktiga delar: att främja utveckling och tillämpning av AI och att reglera de etiska aspekterna och tillförlitligheten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK välkomnar ”Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende”. Vi erkänner vikten av att AI diskuteras nu när kommissionen ska utforma en politik på området. Kommittén vill dock också framhålla att den gärna också hade velat att de regionala och lokala myndigheternas roll som viktiga partner vid utvecklingen av AI, i egenskap av producenter, användare och drivkraft för innovation, uttryckligen hade tagits upp i vitboken. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK erinrar i detta sammanhang om sitt yttrande ”Artificiell intelligens för Europa” av den 6–7 februari 2019 (3). |
| --- | --- |

6.

| 7. | AI är redan en del av våra liv och kommer att spela en allt viktigare roll för att omvandla våra samhällen. Det innebär en stor potential för samhället, företagen och medborgarna i Europa. Med innovation på AI-området bidrar man inte bara till ekonomin utan också till att lösa samhälls- och miljöuppgifter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK anser att tillämpningen av AI inte bara är av vikt på nationell nivå utan också och framför allt på lokal och regional nivå. Lokala och regionala myndigheter spelar bland annat en roll när det gäller att stimulera AI-ekosystem i den egna regionen och främja och göra investeringar i AI. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén betonar att AI är ett komplext politikområde som inte står isolerat. Det berör ett antal andra politikområden inom vilka kommissionen bedriver politik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vitboken om AI och de politiska åtgärder som följer av denna måste ses tillsammans med meddelandet ”Att forma EU:s digitala framtid”, som lades fram samtidigt med vitboken om AI, och meddelandet ”En EU-strategi för data”. Dessutom måste vitboken ses i samband med några andra av kommissionens politikområden, t.ex. ”En ny kompetensagenda för Europa” (4) och rekommendationen om en unionsgemensam verktygslåda för användningen av teknik och data för att bekämpa och komma ut ur covid-19-krisen, särskilt när det gäller mobilapplikationer och användning av anonymiserade rörlighetsdata (5). |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK betonar att dess rekommendationer när så är lämpligt bör ses mot bakgrund av dessa underlag för utformningen av EU:s politik på området. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén välkomnar kommissionens strategi, som i grund och botten handlar om utveckling av människocentrerad AI, och dess ambition att vara ledande när det gäller att fastställa de etiska normerna. Kommissionen hänvisar i detta sammanhang med rätta till att fördelarna med AI hänger samman med allmänhetens förtroende för AI. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vi insisterar dock på att man, i debatten om framtida politiska åtgärder som gör det möjligt att skapa förtroende för AI, också bör ta upp sådana frågor som äganderätten till data, algoritmer och plattformar, värnandet om offentliga värden på plattformar samt vem som i slutändan tjänar mest på AI-tillämpningarna och vem som betalar priset för dem (och om detta är socialt acceptabelt). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén framhåller att det, med tanke på den inverkan som AI har på ett stort antal andra politikområden, finns en risk för att samstämmigheten mellan dessa politikområden urvattnas och att politikområdena utvecklas i ett vakuum. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vi rekommenderar att kommissionen utarbetar en färdplan och en strategi som gör det möjligt att främja samstämmigheten mellan de olika politikområdena. |
| --- | --- |

15.

Tillvarata möjligheter

| 16. | ReK understryker att den europeiska politiken kraftigt bör satsa på att stärka och investera i (att organisera och stimulera) ämnesövergripande lokala och regionala nätverk av medborgare, myndigheter, kunskapsinstitutioner och företag. Vi anser att de innovationsknutpunkter som kommissionen föreslår spelar en central roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

| 17. | AI har potential att bidra till att hantera samhällsutmaningar inom bl.a. hälso- och sjukvård (med bekämpningen av den globala covid-19-krisen som det viktigaste exemplet på senare tid), säkerhet, klimat, rörlighet och transporter, socialt stöd, högteknologisk industri, detaljhandel, jordbruk, turism och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén vill uppmärksamma att AI har potential att skapa nya arbetstillfällen och nytt entreprenörskap. Kommissionen konstaterar med rätta att en viktig förutsättning är att medborgarna måste kunna lita på tekniken. En strategisk EU-ram som bygger på grundläggande värden måste skapa detta förtroende och uppmuntra företag att utveckla AI-lösningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK instämmer i vikten av lika villkor på den europeiska marknaden. Tillgång till AI för små och medelstora företag samt uppstartsföretag bör i detta sammanhang ägnas särskild uppmärksamhet. De är en viktig drivkraft i de lokala och regionala ekonomierna. Europeiska digitala innovationsknutpunkter och framtida regelverk och policyer har en avgörande roll att spela för att främja lika möjligheter när det gäller tillgång till AI, framför allt för att stödja mikroföretags samt små och medelstora företags tillgång till AI. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén förstår att kommissionen satsar på att utnyttja Europas styrka på industrins och företagens (befintliga) marknader (6). Vi vill betona att man inte får driva denna strategi på bekostnad av produktiviteten, innovationsförmågan och DNA:t i de lokala och regionala ekosystemen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK betonar att lokala och regionala myndigheter i dessa ekosystem arbetar med ett brett spektrum av samhällsuppgifter. De kan spela en viktig roll när det handlar om att påskynda innovationer som har stor inverkan på dessa samhällsuppgifter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén understryker att lokala och regionala myndigheter är bäst lämpade att bidra till att det skapas ett gynnsamt klimat för ökade investeringar i AI under de kommande åren och till att förtroendet för AI främjas i värdekedjornas olika led. Anledningen till detta är att de står närmast fältet och kan stimulera lokala ämnesövergripande nätverk. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Man kommer att behöva betydande EU-stöd för att stimulera privata och offentliga investeringar, och medel från programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna kommer att behöva avsättas för att tillgodose behoven i de lokala ekosystemen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Bidragen bör vara inriktade på särskilda AI-tillämpningar som lämpar sig för expansion. För att på bästa möjliga sätt utnyttja de möjligheter som AI ger bör man främja småskaliga projekt och begränsa den finansiella bördan av dessa projekt, så att det blir intressantare för lokala och regionala myndigheter att delta i projekt som finansieras av EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK ställer sig bakom strategin att utveckla AI inom digitala innovationsknutpunkter. Bidragen till digitala innovationsknutpunkter bör i detta sammanhang framför allt vara inriktade på att stimulera lokala och regionala ekosystem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén gläder sig över att kommissionen vill satsa på att utveckla AI-baserade produkter i den offentliga sektorn (7). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommissionens satsning på utveckling av AI inom den offentliga sektorn bör dock inte begränsas till redan beprövad AI-teknik i sektorer som avgränsats på förhand. De lokala och regionala myndigheterna kan nämligen spela en viktig roll just som ”lanseringskunder” när det handlar om att påskynda (ny) AI-teknik. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommissionen bör uppmana alla offentliga myndigheter, inbegripet lokala och regionala sådana, att genomföra grundliga konsekvensbedömningar av inverkan på grundläggande rättigheter för AI-system som används i den offentliga sektorn. Myndigheterna bör undvika att använda AI-övervakningsteknik, särskilt i brådskande fall, innan resultaten av konsekvensbedömningen är kända och de nödvändiga lösningarna antagna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén efterlyser att man utvecklar en upphandlingsram och en uppsättning juridiska verktyg, t.ex. standardiserade inköpsvillkor, så att de lokala och regionala myndigheterna får handlingsutrymme och möjligheterna kan utnyttjas på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi betonar att värdet av data ligger i att de återanvänds, bland annat i AI-tillämpningar. Sektorsövergripande cybersäker datadelning främjar AI-innovation. ReK insisterar på att kommissionen använder den allmänna dataskyddsförordningen (EU) 2016/679 och undersöker huruvida det vore lämpligt att ta fram ett ytterligare, AI-specifikt, regelverk som på ett tillförlitligt sätt underlättar utbyte och återanvändning av data mellan företag och myndigheter (B2G), framför allt data som kan tjäna det allmänna bästa, såsom i samband med covid-19-pandemin. Här har det också visat sig hur viktigt det är att offentliga myndigheter använder företagsdata. Potentialen bör utnyttjas eftersom detta kan minska den administrativa bördan för företagen och det ofta, till exempel i samband med plattformsekonomin, är det enda sätt på vilket de offentliga myndigheterna kan fullgöra sina rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | På europeisk nivå är det nödvändigt att investera i en delad och säker basinfrastruktur och dataarkitektur samt kvalitetsstandarder med avseende på säkerhet, dataset och statistik. Detta gör det lättare att använda AI-tillämpningar och ökar det digitala förtroendet, vilket uppmuntrar utvecklingen och användningen av AI. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén är fast övertygad om att AI-tillämpningar som tagits fram med offentliga medel i största möjliga utsträckning också bör komma samhället till nytta. Sådana AI-tillämpningar bör i princip utvecklas, till exempel på villkor att de blir öppen programvara, samtidigt som behovet av finansiering för sådan utveckling erkänns. |
| --- | --- |

32.

Lagstiftning och politik: en strategi som bygger på lärande

| 33. | ReK noterar med intresse de framsteg som gjorts när det gäller definitionen av AI, eftersom detta återspeglas i den uppdaterade definition (8) som tagits fram av den högnivåexpertgrupp för artificiell intelligens (AI-expertgruppen) som inrättats av kommissionen. ReK anser att denna definition bättre återspeglar den tekniska kapaciteten hos AI. Definitionen av AI bör dock vara en fortlöpande process. Den bör beakta det sammanhang i vilket AI används och hålla jämna steg med samhällsutvecklingen inom detta område så att den inte leder till att sambandet mellan det ekosystem av spetskompetens som kommissionen presenterar och ekosystemet av förtroende försvinner i bakgrunden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Enligt ReK består ett AI-system av en kombination av tekniska komponenter där data, algoritmer och datorkraft förenas med social praxis, samhälle, identitet och kultur. Definitionen av en sådan dynamisk socioteknisk kombination bör därför regelbundet uppdateras så att AI:s allt större samhällspåverkan återspeglas på korrekt sätt och snabba förändringar i AI-relaterade utmaningar och möjligheter identifieras. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén konstaterar att skyddet av de grundläggande rättigheterna och konsumenträttigheterna samt öppenhet om användningen av ovannämnda tekniska komponenter och reglerna om ansvar och produktsäkerhet enligt kommissionen är de viktigaste grundelementen i ett ekosystem av förtroende. Dessa element utgör grunden för ett framtida EU-regelverk för AI. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK påpekar att maskininlärningen inom AI-industrin bygger på mänsklig programmering, vilket kan leda till snedvridning i stor skala. Därför bör EU införa mekanismer för att säkerställa jämställdhet och jämlikhet avseende ras och världsbild samt delaktighet i utvecklingen och tillämpningen av AI-teknik. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vi vill uppmärksamma att straffrätten är en viktig form av standardisering mot allvarliga överträdelser av medborgarnas grundläggande rättigheter och mot olaglig och hemlig övervakning av medborgare med hjälp av AI-tillämpningar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK håller med kommissionen om att AI-tillämpningar redan regleras av en bred och högkvalitativ ram av EU-lagstiftning och etiska principer. Viktiga exempel på detta är lagstiftningen om produktsäkerhet och ansvar, konsumenträttigheter, grundläggande rättigheter, antidiskrimineringslagstiftning och rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén betonar att vi måste erkänna att den befintliga lagstiftningsramen inte är specifikt avpassad för AI-tillämpningar och att det för närvarande därför finns en ”lucka” i lagstiftningen. Man bör noggrant undersöka på vilka områden det behövs kompletterande lagstiftning för att stärka medborgarnas förtroende för AI. En central del i alla framtida regelverk som ska tillämpas på AI är införandet av skyddsåtgärder för att säkerställa att den artificiella intelligensen är fri från snedvridning och inte reproducerar diskriminering på grundval av kön, etnicitet, ålder, funktionsnedsättning eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK påpekar också behovet av att inget av de officiella EU-språken diskrimineras och görs sårbart genom användningen av AI och att det finns dataset och språkset på alla EU-språk. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén insisterar vidare på vikten av könsspecifik kodning och manar till alla köns lika deltagande i utformningen, genomförandet, utvärderingen och debatten om etik och normer för AI-relaterad teknik. Det är nödvändigt att främja flickors och kvinnors deltagande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och matematik (STEAM) för att de fullt ut ska kunna delta i AI-relaterade processer i synnerhet och den digitala ekonomin i allmänhet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vi understryker att detta regelverk i tillräckligt hög grad bör säkerställa ovannämnda grundelement och samtidigt skapa utrymme och flexibilitet för innovation. I samband med detta måste vi också vara medvetna om utmaningarna när det handlar om att förklara AI-systemen och få dem att fungera och när det gäller de resultat och sociala effekter som sådana system ger. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK konstaterar att AI är en teknik som inte står isolerad utan måste kopplas samman med annan teknik och vetenskap, t.ex. beteendevetenskap, kvantdatorer, sakernas internet, införandet av 5G- och 6G-nät, affärsidéer och digitala plattformar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi måste beakta att AI är en teknik under utveckling som ännu inte utvecklats färdigt och som inte är helt inbäddad i samhället. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Politiker, beslutsfattare och samhälle står här inför en grundläggande utmaning: hur ser vi till att balansen mellan önskvärda och oönskade resultat och effekter slår över åt rätt håll? Och hur ser vi dessutom till att det finns tillräckligt med utrymme för att utnyttja de möjligheter som AI ger och stärka människors förtroende för AI? På grund av den ökade användningen av AI-tillämpningar, särskilt prediktiva algoritmer, inom många offentliga och statliga institutioner (domstolar, brottsbekämpande myndigheter, militären osv.) finns det ett akut behov av ett regelverk som föreskriver strikt nödvändighets- och proportionalitetstestning och tillhandahåller lämpliga skyddsåtgärder och rättsmedel samt tydligt definierar ansvarsområden och ansvarsskyldighet och lämplig offentlig tillsyn. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén understryker att regionala och lokala myndigheter bör spela en viktig roll i utformningen av lagstiftningen och politiken om AI. De står närmare medborgarna och har därför tillgång till mer användbara data än de nationella regeringarna. Därför bör regionala och lokala myndigheter involveras mer i arbetet med att utveckla den politik och lagstiftning som vitboken ska leda till. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK ställer sig bakom kommissionens uppfattning att regelverket, med tanke på hur snabbt AI utvecklas, måste lämna utrymme för den fortsatta utvecklingen. Detta förutsätter enligt ReK en anpassningsbar lagstiftning och en anpassningsbar lagstiftningsprocess. Detta förutsätter också att kommissionen har en kritisk inställning till hur det egna systemet fungerar och att detta system är socialt innovativt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén insisterar i samband med detta på att regionala och lokala myndigheter bör ha tillräckligt utrymme för att experimentera (bland annat med politisk prototyputveckling) och lära sig hur politiken för dessa grundläggande utmaningar kan utformas på ett så effektivt och ändamålsenligt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK uppmanar eftertryckligen kommissionen att utarbeta en politisk ram av förfaranden med inriktning på att i största möjliga utsträckning använda det befintliga regelverket, men även att med tiden vidareutveckla framtidens AI-politik och EU:s regelverk. I denna politiska ram bör man också stämma av insatserna på europeisk, nationell och regional nivå mot varandra och se till att den privata och den offentliga sektorn samarbetar. I detta syfte skulle inrättandet av en EU-myndighet för artificiell intelligens bidra till ändamålsenlig tillsyn och samordning av AI-relaterade frågor på alla styresnivåer, från EU-nivå till lokal nivå. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens strategi att skapa kompletterande lagstiftning för AI med hög risk. |
| --- | --- |

50.

| 51. | De viktigaste kriterierna för svaret på frågan om AI innebär en ”hög risk” är enligt ReK dock följande: i vilken mån kan människan påverka beslutsfattandet och hur påverkar detta beslutsfattande medborgarnas rättigheter och faktiska handlingar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Framtida lagstiftning och politik bör framför allt handla om insynen i algoritmerna och möjligheten att förklara dem och om att den som använder AI ska avlägga räkenskap (9) och vara rättvis och ansvarsfull, framför allt om användningen innebär att medborgarna kringskärs eller påverkas i sina rättigheter eller i sina faktiska handlingar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Medborgarna har rätt att på ett lättfattligt sätt veta vilka data och algoritmer som gör att deras rättigheter eller faktiska handlingar påverkas, så att de har rättvisa möjligheter att försvara sig och vid behov åtnjuter ett effektivt rättsligt skydd. Dessutom bör beslutsfattandesystemet inbegripa en möjlighet att låta en människa hantera ärendet. När så är lämpligt bör de offentliga myndigheternas ansvar framhävas. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK anser att användningen av AI-teknik är mycket relevant även när det gäller arbetsvillkor och arbetstagarnas välbefinnande. ReK ansluter sig i detta sammanhang till de europeiska arbetsmarknadsparternas krav på ”uppgiftsminimering och öppenhet tillsammans med tydliga regler om behandlingen av personuppgifter för att begränsa risken för inkräktande övervakning och missbruk av personuppgifter” (10), i syfte att säkerställa respekten för människans värdighet. I detta sammanhang håller ReK med om att det är viktigt att göra det möjligt för arbetstagarrepresentanter att ta upp frågor som rör uppgifter, samtycke, integritetsskydd och övervakning, och att koppla insamlingen av uppgifter till ett konkret och tydligt syfte och säkerställa öppenhet när AI system används i personalförfaranden. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén ställer sig bakom de krav på träningsdata som kommissionen överväger att ställa. Att föra ett register är ett sätt att kunna kontrollera om träningsdataregler efterlevs. ReK anser dock att de administrativa bördor som detta leder till bör vara så begränsade som möjligt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens ståndpunkt att målet om tillförlitlig, etisk och människocentrerad AI endast kan uppnås genom att man ser till att människor på lämpligt sätt involveras i samband med AI-tillämpningar med hög risk. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Vi insisterar på att framtida lagstiftning och kontroll av efterlevnaden bör tillämpas på AI-tillämpningens hela livscykel. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK ställer sig bakom kommissionens uppfattning att mänsklig tillsyn bidrar till att säkerställa människors självständighet, men uppmanar kommissionen att bedöma etiska risker, särskilt de som rör snedvridning vid användning av AI, och föreslå tydliga lösningar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén anser att AI-lagstiftningen bör beakta de kortsiktiga och långsiktiga miljöeffekterna av användningen av denna teknik under hela dess livscykel och i hela leveranskedjan. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén har tagit del av förslaget till betänkande från Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor (11). ReK noterar framför allt idén om att varje medlemsstat bör inrätta en nationell tillsynsmyndighet med ansvar för att säkerställa, bedöma och övervaka efterlevnaden samt för att möjliggöra diskussion och utbyte av synpunkter i nära samarbete med berörda aktörer och det civila samhället. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens uppfattning att en föregående objektiv bedömning av överensstämmelse är nödvändig för att kontrollera och säkerställa att obligatoriska krav för högrisktillämpningar uppfylls. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK instämmer med kommissionen i fråga om att konsekvenserna av AI-system som används för biometrisk fjärridentifiering kan variera avsevärt beroende på syftet, sammanhanget och användningsområdet. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kommittén efterlyser att det utarbetas en bindande kvalitetsram som kan förklaras på ett otvetydigt sätt i syfte att styra in sådana betydande AI-tillämpningar på rätt spår. Denna ram bör framför allt avse normer och metoder som syftar till att förebygga olaglig diskriminering och stigmatisering av enskilda personer och befolkningsgrupper. ReK ställer sig bakom kommissionens strategi att föra en bred debatt om detta. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kommittén anser att etik, vid sidan av lagstiftning, spelar en viktig roll vid utformningen av AI (inbyggd etik). Vi måste vara medvetna om att etik inte handlar om ett visst tekniskt verktyg (såsom AI) utan om det sociala sammanhang och det regelverk i vilka det tekniska verktyget används. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Framtidens politik för att skapa ett ekosystem av förtroende behöver en bredare strategi än att bara skapa lagstiftning för AI med hög risk. För framtidens politik behövs det en kontinuerlig och systematisk socioteknisk metod där tekniken granskas ur alla perspektiv och genom olika linser. För det politiska beslutsfattandet och lagstiftningen förutsätter detta en ämnesövergripande strategi, där beslutsfattare, akademiker från olika områden, arbetsmarknadsparter, näringsliv och lokala och regionala myndigheter ständigt samarbetar och övervakar utvecklingen samt sprider resultaten av detta arbete med samma öppenhet. |
| --- | --- |

65.

Kunskapsutveckling

| 66. | För att främja övergången till ett samhälle där AI spelar en viktig roll måste de kommande förslagen till en uppdaterad kompetensagenda och en handlingsplan för digital utbildning i fråga om AI omfatta alla utbildningsnivåer, från grundskolan och gymnasieskolan till yrkesutbildning, universitetsutbildning och livslångt lärande. Läroplaner för digital utbildning bör främja ett aktivt medborgarskap, utveckla det kritiska tänkandet och från tidig ålder utveckla människors förmåga att hantera ett ökat samspel med AI. |
| --- | --- |

66.

| 67. | ReK efterlyser att utbildningsåtgärder och yrkesutbildningsåtgärder också inriktas på att stärka medborgarnas och yrkespersoners digitala färdigheter både inom utbildningssystemen och i fortlöpande yrkesutbildning. Antalet personer som är verksamma inom digitalt relevanta yrken förväntas öka kraftigt till följd av den digitala revolutionen. Samtidigt är livslångt tekniskt lärande inom AI avgörande inte bara för de tekniska yrken som bygger på studier inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (med eller utan humaniorainslag), utan för alla arbetstagare (även anställda vid offentliga förvaltningar) som behöver kunskaper om AI inom många andra verksamhetsområden. Utbildningsåtgärderna bör därför inte bara inriktas på de nuvarande behoven på arbetsmarknaden när det gäller AI, utan även på den tekniska kompetensen hos alla arbetstagare, vilket kommer att möjliggöra en anpassning på lång sikt när det gäller utbildningsbehovet på AI-området. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Kommittén betonar att ett gott demokratiskt beslutsfattande främjas av att politiker och beslutsfattare utbildas, inte bara i användning av AI, utan också i etiska bestämmelser och normer, vilket är nödvändigt. ReK rekommenderar utbildningar som handlar om att uppdatera kunskaperna på en förhållandevis hög nivå och har två syften: 1) att kunna kommunicera med marknaden som en jämställd samtalspartner, och 2) att kunna styra hur AI påverkar samhället och den demokratiska processen. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kommittén betonar att det, för att säkerställa att AI återspeglar våra grundläggande värden och rättigheter och att programmering som är snedvriden i könshänseende undviks, är avgörande att diversifiera tekniksektorn och uppmuntra studerande, särskilt flickor, att delta i kurser inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (med eller utan humaniorainslag). |
| --- | --- |

69.

Flernivåstyre och offentlig-privata partnerskap

| 70. | ReK instämmer i att en gemensam europeisk strategi för AI är nödvändig för att uppnå tillräcklig omfattning och undvika en fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Vi betonar dock att en europeisk strategi för styrning måste grunda sig på ett öppet och decentraliserat samhälle för alla där var och en har möjlighet att vara engagerad, kreativ och företagsam. |
| --- | --- |

71.

| 72. | ReK hävdar att den viktigaste frågan i detta sammanhang är hur politik, medborgare och små och medelstora företag på ett ändamålsenligt sätt kan involveras i arbetet med att utveckla tillämpningar, etik och lagstiftning på AI-området, samt vilken roll det kan spela att man klargör de åsyftade fördelarna med ekosystemen när man (om)kalibrerar politiken och lagstiftningen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kommittén framhåller den viktiga roll som decentraliserade nätverk av medborgare och lokala ekonomier spelar när det handlar om att involvera politik, medborgare och företag i arbetet med att utveckla tillämpningar, etik och lagstiftning på AI-området. Kraften i decentraliserade gemenskaper och nätverk bottnar nämligen i ett öppet, sammanlänkat och anpassat lokalt och regionalt samarbete som stimulerar innovation och utveckling av nya ekonomier. |
| --- | --- |

73.

| 74. | ReK anser att den framtida europeiska politiska ramen måste säkerställa samordning av insatser på europeisk, nationell och regional nivå, främjande av kunskapsutbyte och samarbete mellan den privata och den offentliga sektorn. Detta förutsätter ett flernivåstyre som länkar samman nätverk på lokal, regional, nationell och europeisk nivå med varandra. |
| --- | --- |

74.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 67.

1

(2)  COM(2020) 66.

2

(3)  SEDEC VI/046 (EUT C 168, 16.5.2019, s. 11).

3

(4)  COM(2016) 381.

4

(5)  Rekommendation (EU) 2020/518.

5

(6)  Kapitel 2 i vitboken om AI.

6

(7)  Kapitel 4 F.

7

(8)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=56341

8

(9)  Maranke Wieringa, ”What to account for when accounting for algorithms”, Utrechts universitet, 20 januari 2020.

9

(10)  Europeiska arbetsmarknadsparternas fristående ramavtal om digitalisering (https://www.etuc.org/system/files/document/file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf).

10

(11)  Förslag till betänkande av föredragande Ibán García del Blanco av den 21 april 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (2020/2012(INL))

11

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/87

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den regionala resultattavlan för innovation och dess inverkan på regionala platsbaserade strategier

(2020/C 440/15)

| Föredragande: | Mikel IRUJO AMEZAGA (ES–EA), generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder, regeringskansliet, regionen Navarra |
| --- | --- |

Föredragande:

Mikel IRUJO AMEZAGA (ES–EA), generaldirektör med ansvar för yttre åtgärder, regeringskansliet, regionen Navarra

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Vikten av att ha tillgång till tillförlitliga indikatorer inom innovationspolitiken

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) anser att regionerna måste anpassa sina regionala platsbaserade strategier, eftersom det inte finns någon ram för regional innovationspolitik som passar i varje region. Den institutionella kapaciteten ser olika ut i varje region, och även de politiska, ekonomiska och sociala förutsättningarna skiljer sig åt, vilket främjar eller hindrar utarbetandet och genomförandet av dessa strategier. |
| --- | --- |

1.

| 2. | I enlighet med artikel 181 i EUF-fördraget får kommissionen främja samordningen av ”initiativ för att fastställa riktlinjer och indikatorer, organisera utbyte av bästa praxis och utforma de delar som behövs för periodisk övervakning och utvärdering”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén påminner om att den regionala resultattavlan för innovation (nedan kallad ”resultattavlan”) innehåller en mer detaljerad uppdelning av prestandagrupperna med kontextuella uppgifter som kan användas för att analysera och jämföra strukturella ekonomiska, företagsrelaterade och sociodemografiska skillnader mellan regioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Med hjälp av resultattavlan bedöms områden där regionerna fungerar väl och områden där de behöver inrikta sina insatser på att förbättra innovationsresultaten. Uppgifterna bör vara till hjälp för regionerna när det gäller att bedöma relativa styrkor och svagheter i de regionala systemen för forskning och innovation. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resultattavlan för 2019 ger bilden av en stark konvergens i fråga om regionala resultat eftersom skillnaderna mellan regionerna gradvis minskar, och ReK påminner om resultattavlans betydelse vid utarbetandet av strategier, eftersom utvecklingen av platsbaserade strategier bland annat bygger på dataset. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar att ett av de politiska målen för nästa fleråriga budgetram 2021–2027, och i synnerhet kommissionens förslag till förordning om Eruf, är att främja en innovativ och smart ekonomisk omvandling genom att utveckla färdigheter för smart specialisering, strukturomvandling och entreprenörskap (1). |
| --- | --- |

6.

| 7. | EU:s strategi har i allt högre grad kommit att handla om utvecklingen av platsbaserade strategier och strategier för smart specialisering, i syfte att stödja regional innovation. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén framhåller att strategierna för smart specialisering har fungerat som katalysator för utvecklingen av verkliga ekosystem för regional innovation. De regionala ekosystemen för innovation får viktiga konsekvenser för den regionala ekonomin och konkurrenskraften och leder till utmärkt innovation nära medborgarna som grundar sig på deras behov (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK påminner om att regionalpolitiken omfattar en skyldighet att genomföra utvärderingar av effektiviteten, ändamålsenligheten och inverkan av stödet från fonderna inom den gemensamma strategiska ramen, i syfte att förbättra kvaliteten på utformningen och genomförandet av programmen, samt att fastställa deras resultat i förhållande till målen för EU:s strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén erinrar om att Eracs arbetsgrupp har påpekat att övervakningsmekanismer måste inrättas redan från början för att bedöma framstegen och kartlägga luckor, resultat och framgångar, i syfte att styra det europeiska forskningsområdet och se till att det kan anpassas till de föränderliga kraven och behoven, och mot bakgrund av detta behövs det såväl lämpliga övervakningsmekanismer som mätbara nyckelutförandeindikatorer (3). Det föreslås att övervakningsmekanismen också utvidgas på lokal och regional nivå i syfte att samla in realistisk information om vissa regioners innovationsnivå samt om möjligheterna och utmaningarna på detta område. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK påminner om att man i både rekommendationerna från den oberoende högnivågruppen av innovatörer (FAST-rapporten 2018 (4)) och rapporten ”LAB – FAB – APP – Investing in the European future we want” (5) framhåller att det vid utformningen av EU:s FoI-program för perioden efter 2020 kommer att behövas ett övergripande och centraliserat system för övervakning och utvärdering av programmet, samt främjande av ett nära samarbete och informationsutbyte med nationella och regionala innovationsorgan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | I rapporten ”Mission-oriented research & innovation in the European Union” (6) konstaterar man att det, för att mål och delmål ska kunna mätas och ge resultat, är nödvändigt att fastställa lämpliga indikatorer och övervakningsramar – vilka bör vara dynamiska – för att mäta framstegen, samt att en statisk kostnads- och nyttoanalys och beräkningar av nettonuvärdet förmodligen skulle hindra varje djärv ansats redan i startskedet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Enligt ReK:s mening behöver sakkunniga ta itu med det förberedande arbetet till förmån för ett nytt politiskt initiativ som bygger på en mer övergripande syn på begreppet smart specialisering och syftar till en överenskommelse på EU-nivå om de vägledande principerna, till exempel i form av en stadga om smart specialisering 2.0 som kompletterar de befintliga verktygen för planering och genomförande av lokal och regional ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén erinrar om ReK-yttrandet ”Horisont Europa: nionde ramprogrammet för forskning och innovation” (7), i vilket ”ReK uppmanar med eftertryck till att göra de lokala och regionala myndigheterna fullt delaktiga i den strategiska planering som kommer att vägleda genomförandet av Horisont Europa, och till att i detta sammanhang beakta strategierna för smart specialisering”. |
| --- | --- |

14.

Metodologiska aspekter av den regionala resultattavlan för innovation

| 15. | I rapporten ”Science, research and innovation performance of the EU” från 2018 betonas vikten av att kombinera flera typer av resurser som bidrar till att stimulera uppkomsten och användningen av innovationer, från FoU till IKT-investeringar, kompetensutveckling, eller förändringar när det gäller ledarskap- och organisationsförmåga. I samband med detta bör man också ta större hänsyn till sådana ramvillkor för innovation, investeringar i innovation, innovationsverksamhet och effekter av innovation som inte är inriktade på FoU och teknik. Ett ”tillvägagångssätt av silomodell”, som endast fokuserar på till exempel resultaten när det gäller FoU eller IKT var för sig, kanske inte ger rätt förutsättningar för att förstå innovationsprocessens komplexitet (8). |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK föreslår att man gör en grundlig analys för att bedöma om de nuvarande indikatorerna med koppling till resultattavlan är lämpliga för att mäta innovationen eller om det, i förekommande fall, är nödvändigt att lägga till nya indikatorer och avskaffa andra. Införlivandet av nya indikatorer som är anpassade till smart specialisering och gör det möjligt att utvärdera hur strategierna för smart specialisering utvecklas är en nödvändighet och kan även vara en mycket användbar resurs för att främja mellanregionalt samarbete. Valet av indikatorer bör om möjligt vara teoretiskt välgrundat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK understryker behovet av att införa effektiva indikatorer för att mäta och bedöma de könsspecifika konsekvenserna när det gäller regional innovation, i linje med den uppmaning som kommittén själv har framfört om att använda indikatorer som är disaggregerade per kön i all offentlig politik inom unionen. För att nå detta mål måste de föreslagna indikatorerna integreras på ett samordnat sätt i de allmänna statistiska beräkningarna av generell karaktär på både nationell och europeisk nivå, så att lämpliga politiska strategier kan genomföras på grundval av jämförelser av regionala värden för att främja konvergens på EU-nivå. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK framhåller digitaliseringens avgörande betydelse för innovation och särskilt för att påskynda den ekonomiska återhämtningen efter covid-19 i riktning mot hållbar tillväxt. Detta måste ha en framträdande roll i vidareutvecklingen av indikatorerna för den regionala resultattavlan för innovation. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Om uppgifter inte finns tillgängliga i vissa regioner bör man, närhelst detta är möjligt, utarbeta ett verktyg för insamling av information, antingen genom undersökningar eller genom administrativa register, eller genom att inhämta information direkt från regionala statistikbyråer eller administrativa organ där sådana finns. Detta behov kan utgöra en möjlighet att införliva nya indikatorer kopplade till smart specialisering och europeiska prioriteringar (den gröna given, digitalisering, industriell omställning osv.) som kräver en särskild definition och ett särskilt register. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK rekommenderar att man undviker att välja ut starkt korrelerade indikatorer som underförstått mäter samma sak. Maximal konvergens mellan indikatorer, både per medlemsstat och per region, rekommenderas också starkt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén rekommenderar att man vidtar variabilitetsåtgärder med avseende på indikatorerna och det slutliga indexet där så är möjligt. Till exempel skulle variationskoefficienten för alla indikatorer vara ett bra hjälpmedel för att bedöma indikatorernas korrekthet i de olika regionerna. Ett standardmått för konfidensintervall skulle också göra det möjligt att bedöma om förändringarna är reella eller inte. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK anser att man bör analysera om de olika indikatorerna bör viktas på samma sätt eller ej vid utarbetandet av det slutliga indexet. Det finns flera olika förfaranden som kan övervägas för att besluta hur denna viktning ska gå till (statistiska eller icke statistiska förfaranden). Eftersom valet avseende viktning har en mycket stark inverkan på indexet och den slutliga rangordningen är det viktigt att det är välunderbyggt och fattas på ett mycket öppet sätt. Det skulle vara lämpligt att bedöma känsligheten och osäkerheten vid utvärderingen av olika viktningsförslag. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK rekommenderar att man analyserar orsakerna till bristen på regionala uppgifter för att undvika snedvridningar. Om uppgifter inte saknas av helt slumpmässiga skäl kommer det att uppstå snedvridningar i beräkningarna. Det rekommenderas att man utarbetar förfaranden för insamling av uppgifter som förebygger sådana situationer och som därmed skapar en så god balans som möjligt i den procentandel uppgifter som är tillgänglig i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Med tanke på att situationen på regional nivå skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna rekommenderar kommittén att man inför resultattavlan år 2021 gör en grundlig analys av regionaliseringstekniken inom ramen för gemenskapens innovationsundersökning, som förutsätter att industriintensiteten på nationell nivå också upprätthålls på regional nivå. Rent konkret rekommenderar kommittén att man undviker att använda en korrigerande faktor vid beräkningen av resultattavlans slutgiltiga sammansatta indikator, eftersom en sådan förutsätter ett enhetligt resultat för de olika regionerna i ett och samma land och därmed missgynnar mer innovativa regioner belägna i länder med måttlig innovation. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK rekommenderar att de källor som används görs mer tillgängliga och transparenta. De datafiler, koder och verktyg som används för att beräkna alla indikatorer (och således även det slutliga indexet) bör finnas tillgängliga så att forskare kan reproducera de resultat som erhållits och därmed bidra till att förbättra resultattavlan med sina bidrag. Det skulle vara värdefullt att veta ifrån vilka specifika undersökningar uppgifterna i gemenskapens innovationsundersökning kommer, eller om det handlar om undersökningar som är särskilt utformade för sammanställningen av resultattavlan, i syfte att öka öppenheten. Dessutom bör källor anges när man använder sig av ”regional statistik”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén rekommenderar att man utöver de väletablerade datakällorna för den regionala resultattavlan för innovation också testar nya och icke-traditionella datakällor för att mäta regionala innovationer och undersöker deras användbarhet. Till exempel har OECD för sina studier redan använt dataset som med hjälp av artificiell intelligens genererats från företagens webbplatser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK rekommenderar att man i resultattavlan offentliggör alla rådata utan att behandla dem, det vill säga utan normalisering där EU = 100 och utan att modifiera enheterna och eliminera snedvridningar, tillsammans med sammansatta index. |
| --- | --- |

27.

Inverkan på utvecklingen av regionala platsbaserade strategier

| 28. | ReK föreslår ett samarbete med gemensamma forskningscentrumet, GD Forskning och innovation och GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur för att öka användningen av den regionala resultattavlan för innovation vid riktmärkning och benchlearning avseende regional innovationspolitik, med särskild tonvikt på mänskliga och kreativa innovationsaspekter samt den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén påpekar att resultattavlan är ett viktigt verktyg för att jämföra utvecklingen av resultaten när det gäller genomförandet av regionala innovationsstrategier, även om den inte anger orsakerna till att dessa förändras. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK framhåller det gemensamma forskningscentrumets roll när det gäller att utnyttja innovationsläger och andra avancerade metoder i den integrerade användningen av den regionala resultattavlan för innovation och strategierna för smart specialisering för att utöka de europeiska partnerskapen i syfte att få en större inverkan på lokal och regional nivå i arbetet med att genomföra den gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén vill särskilt uppmärksamma resultattavlans politiska inverkan och dess inflytande över det regionala beslutsfattandet och dess potential när det gäller att optimera de regionala ekosystemen för innovation och smart specialisering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Tydliga och lättbegripliga synergieffekter bör åstadkommas mellan resultattavlan och andra instrument som används av EU, såsom innovationsradarn, Regional Innovation Monitor Plus, European Regional Competitiveness Index, europeiska observationsorganet för forskning och innovation – enheten för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020, innobarometern, resultattavlan för industrins forsknings- och utvecklingsinvesteringar i EU, Digital Transformation Scoreboard, Business Innovation Observatory, indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi), resultattavlan för innovation i den europeiska offentliga sektorn, och komplementaritet med gemenskapens innovationsundersökning och innovationsindikatorn. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK rekommenderar större synergieffekter mellan resultattavlan för innovation och de konsekvensbedömningar som utförs av gemensamma forskningscentrumet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén är medveten om att resultattavlan inte syftar till att genomföra strategier för smart specialisering utan till att på ett övergripande sätt bedöma framstegen över tid, samt att den utgör en indikator på de regionala innovationssystemens starka och svaga sidor. Trots detta anser vi att kommissionen, med stöd av Europeiska regionkommittén, bör komplettera resultattavlan med rekommendationer om EU-verktyg som kan bidra till att förbättra indikatorerna. Resultattavlan kan vara till hjälp när det gäller att fastställa politiska prioriteringar eller kanalisera anslagen till dessa regioner från strukturfonderna för forskning och innovation eftersom den har en bredare geografisk och sektorsrelaterad täckning, i de fall där regionerna frivilligt beslutar att göra detta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK rekommenderar att man upprättar kopplingar mellan å ena sidan resultattavlans indikatorer och å andra sidan EU:s relaterade politik och strategier samt resultaten av genomförandet, för att se till att resultattavlan blir ett verktyg som bidrar till att förbättra innovationsekosystemen snarare än ett rent övervakningverktyg, i samverkan med andra initiativ som till exempel enheten för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020. Det vore eftersträvansvärt att indikatorerna som används inom de olika strukturfonderna, i synnerhet Eruf, liknade och/eller kompletterade resultattavlans indikatorer. Den nuvarande uppdelningen av indikatorer kan ibland göra det svårt att utvärdera effekten av offentliga insatser för innovation. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén rekommenderar att resultattavlan för år 2021 bättre anpassas till de nya prioriteringarna för programperioden efter 2020. Rent konkret rekommenderar vi att man i samarbete med Europeiska regionkommittén utarbetar en ram för synergieffekterna mellan resultattavlan och det gemensamma forskningsområdets prioriteringar (9), kommissionens prioriteringar, till exempel i fråga om den europeiska gröna given och digitalisering, kommissionens strategi för forskning och öppen vetenskap, den framtida strategiska planen för Horisont Europa samt utvecklingen av regionalpolitiska mål och deras koppling till strategierna för smart specialisering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén anser att det är viktigt att öka ansträngningarna för att undersöka kopplingen mellan finansiering från strukturfonderna och de europeiska regionernas innovationspotential, för att på så sätt ta itu med innovationsklyftan. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europeiska regionkommittén vill också framföra ett antal mer specifika rekommendationer:






  — | Enligt kommitténs mening bör man ta hänsyn till aspekterna effektivitet och ändamålsenlighet. Till exempel kan en region som investerar stora belopp i att förbättra sitt innovationssystem klassificeras som ineffektiv (i fråga om resursanvändningen). ReK noterar att det är möjligt att regioner som avsätter mindre resurser till innovation kan hamna på en mycket hög effektivitetsnivå. |
| --- | --- | --- |

38.

—

Enligt kommitténs mening bör man ta hänsyn till aspekterna effektivitet och ändamålsenlighet. Till exempel kan en region som investerar stora belopp i att förbättra sitt innovationssystem klassificeras som ineffektiv (i fråga om resursanvändningen). ReK noterar att det är möjligt att regioner som avsätter mindre resurser till innovation kan hamna på en mycket hög effektivitetsnivå.

| — | Kommittén noterar att resultattavlan ger bilden av att tätbefolkade områden har en tendens att vara mer innovativa, men det framgår inte vilka åtgärder eller instrument som EU tillhandahåller för att öka innovationen i mindre tätbefolkade områden. |
| --- | --- |

—

Kommittén noterar att resultattavlan ger bilden av att tätbefolkade områden har en tendens att vara mer innovativa, men det framgår inte vilka åtgärder eller instrument som EU tillhandahåller för att öka innovationen i mindre tätbefolkade områden.

| — | ReK påpekar att resultattavlan inte heller mäter andra faktorer som kan vara viktiga för regioner, såsom kompetensflykt och ansvarsfull innovation. |
| --- | --- |

—

ReK påpekar att resultattavlan inte heller mäter andra faktorer som kan vara viktiga för regioner, såsom kompetensflykt och ansvarsfull innovation.

| — | Kommittén rekommenderar att det i 2021 års resultattavla införs ett kapitel om hur brexit påverkar EU:s innovationsindikatorer. |
| --- | --- |

—

Kommittén rekommenderar att det i 2021 års resultattavla införs ett kapitel om hur brexit påverkar EU:s innovationsindikatorer.

| — | Kommittén föreslår att man tar itu med frågan om att bygga upp regional motståndskraft genom innovation i 2021 års resultattavla mot bakgrund av covid-19-pandemin. Det skulle också vara lämpligt att bedöma sårbarheten hos regionala strategier för smart specialisering i kristider. |
| --- | --- |

—

Kommittén föreslår att man tar itu med frågan om att bygga upp regional motståndskraft genom innovation i 2021 års resultattavla mot bakgrund av covid-19-pandemin. Det skulle också vara lämpligt att bedöma sårbarheten hos regionala strategier för smart specialisering i kristider.

| — | ReK rekommenderar att resultattavlan tar hänsyn till de varierande förhållandena i de europeiska regionerna och handlingsutrymmet när det gäller uppgifter och att man tillsammans med de regionala (och nationella) statistikenheterna utarbetar en enhetlig uppsättning kriterier (och indikatorer) på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

ReK rekommenderar att resultattavlan tar hänsyn till de varierande förhållandena i de europeiska regionerna och handlingsutrymmet när det gäller uppgifter och att man tillsammans med de regionala (och nationella) statistikenheterna utarbetar en enhetlig uppsättning kriterier (och indikatorer) på europeisk nivå.

| 39. | ReK rekommenderar att systemen för uppföljning och utvärdering av strategierna för smart specialisering används för att analysera nyttan och effekterna av den regionala innovationspolitikens åtgärder på ett objektivt sätt och för att vägleda det kortsiktiga beslutsfattandet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europeiska regionkommittén påminner om att kommissionen redan tillämpar ”innovationsprincipen” vid utarbetandet av viktiga lagstiftningsinitiativ och rekommenderar att medlemsstaterna inför liknande system som främjar testning, inlärning och anpassning, och att den offentliga politiken bör leda till att alla befintliga uppgifter, samt analysmetoderna, används på ett bättre sätt (10). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vi rekommenderar att Europeiska regionkommittén görs mer delaktig i arbetet med att förbereda 2021 års resultattavla samt att den sprids till lokala och regionala myndigheter inom ramen för pågående initiativ såsom plattformen för kunskapsutbyte och Vetenskapen möter regionerna. |
| --- | --- |

41.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018PC0372&from=SV (artikel 2).

1

(2)  Yttrande från Europeiska regionkommittén ”Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt” (EUT C 361, 5.10.2018, s. 15).

2

(3)  Se Eracs yttrande ”Opinion on the future of the ERA”, Bryssel den 23 januari 2020, ERAC 1201/20.

3

(4)  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-sv/format-PDF/source-91324356

4

(5)  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-sv/format-PDF/source-search

5

(6)  https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-sv

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018AR3891&qid=1584514102293

7

(8)  ”Science, research and innovation performance of the EU”, 2018, https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en

8

(9)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf

9

(10)  ”En förnyad EU-agenda för forskning och innovation – EU:s tillfälle att forma sin framtid”, COM(2018) 306 final.

10

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/92 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/92

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025

(2020/C 440/16)

| Föredragande: | Concepción ANDREU RODRÍGUEZ (ES–PES), Regionpresident, Rioja |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025
  COM(2020) 152 final |

Föredragande:

Concepción ANDREU RODRÍGUEZ (ES–PES), Regionpresident, Rioja

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025

COM(2020) 152 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) betonar att jämställdhet när det gäller hur de olika könen behandlas och vilka möjligheter de har, såsom den fastställs i artikel 8 i EUF-fördraget och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, bör garanteras och främjas inom alla områden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK välkomnar meddelandet ”En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025” och de ståndpunkter, politiska målsättningar och åtgärder som det innehåller. Kommittén anser det vara en mycket värdefull grund för att åstadkomma konkreta framsteg på jämställdhetsområdet inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK anser att tidpunkten för meddelandets offentliggörande är lämplig, eftersom den sammanfaller med 25-årsjubileet för antagandet av deklarationen och handlingsplanen från Peking, som var den första universella handlingsplanen för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män och vars rekommendationer fortfarande är tillämpliga i dag. Meddelandet bidrar dessutom till genomförandet av målen för hållbar utveckling, eftersom jämställdhet mellan könen är ett centralt inslag i alla aspekter som rör en hållbar utveckling för alla. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén understryker vikten av en gemensam förvaltning i vilken Europeiska unionen och medlemsländerna utgör centrala aktörer, men framhäver också vikten av att inkludera och uppmärksamma de lokala och regionala myndigheterna och den ideella sektorn, eftersom dessa är huvudaktörerna i förvaltningen av den politik som direkt påverkar medborgarna. I strategin understryks, i sin tur, värdet av samarbetet mellan offentliga och privata aktörer i Europeiska unionen när det gäller den här förvaltningsramen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK kräver att de lokala och regionala myndigheterna, med tanke på deras behörighetsområden och det arbete de bedriver i utövandet av sina befogenheter, erkänns som strategiska partner i utformningen, genomförandet och övervakningen av strategin. Tillräckliga resurser måste säkerställas för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén lyfter fram vikten av samarbete med civilsamhällesorganisationer, kvinnoorganisationer och de yngre generationerna med tanke på deras viktiga roll i förvaltningen av jämställdhetspolitiken. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mot bakgrund av detta, och i syfte att främja jämställdhetsperspektivet i strategier, program och projekt, uppmanar ReK kommissionen att bilda en interinstitutionell arbetsgrupp för att garantera detta flernivåstyre så att det arbete som krävs för att åstadkomma verklig jämställdhet mellan könen beaktas på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén stöder att det hålls formella sammanträden mellan jämställdhetsministrar i Europeiska unionens råd samt att termen ”jämställdhet” tas med i namnet på rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor), i enlighet med det sjunde förslaget från ordförandeskapstrion om jämställdhet, som undertecknats av Tyskland, Portugal och Slovenien. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK påpekar vikten av att tillämpa ett intersektionellt perspektiv för att i genomförandet av strategin inkludera personer som befinner sig i en utsatt situation och som kan drabbas av diskriminering av flera orsaker såsom funktionsnedsättning, ålder, etniskt ursprung, sexuell läggning, religion, tro eller könsidentitet, och anser att utsatta grupper som bl.a. invandrarkvinnor eller hbti-personer särskilt bör omnämnas i detta sammanhang. Därför uppmanar kommittén kommissionen att i större utsträckning utveckla den här intersektionella strategin och ta fram riktlinjer för att främja dess tillämpning i planeringen, förvaltningen och utvärderingen av den offentliga politiken. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK understryker behovet av att kombinera intersektionella åtgärder med positiva sektorsspecifika åtgärder, eftersom detta är det enda sättet att förvalta den offentliga politiken på ett sätt som beaktar jämställdhetsfrågan på ett mer helhetsorienterat och ändamålsenligt vis. Därför betonar kommittén att det är av avgörande betydelse att ha tillgång till kvalificerad personal och/eller personal med expertkunskap inom jämställdhetsområdet och att främja fortlöpande utbildning som är specifikt inriktad på jämställdhet inom alla områden där beslut fattas eller offentlig politik förvaltas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK instämmer dels i att det är viktigt med inkluderande strategier med mångfald både inom den offentliga och den privata sektorn, för att i högre grad beakta de komplexa utmaningar och livssituationer som kvinnor i all sin mångfald möter, dels i att man bör sörja för fler kvinnor i ledande positioner och ett större deltagande av kvinnor i alla beslutsprocesser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén påminner om att strategin utformades och offentliggjordes innan folkhälsokrisen med koppling till covid-19 bröt ut, och att återhämtningen från denna kris kommer att prägla unionens framtida politik. Därför uppmanar vi till att jämställdheten får fortsätta att vara en prioritet och till att jämställdhetsperspektivet beaktas både i beslutsfattandet och i åtgärderna mot pandemin samt i de insatser som kommer att göras som ett led i den ekonomiska och sociala återhämtningen. Kommittén erinrar om den nya – och av krisen föranledda – synen på hälso- och sjukvårdssektorn som ett område av strategisk och systemviktig betydelse i våra samhällen, samt behovet av att synliggöra de stora obalanser på grundval av kön och ålder som förekommer i den här sektorn. ReK påpekar också att covid-19-krisen ytterligare har förvärrat den redan befintliga ojämställdheten mellan könen och efterlyser en jämlik och inkluderande återhämtning. |
| --- | --- |

12.

Varken våld eller stereotyper

| 13. | Kommittén välkomnar att kommissionen erkänner att utrotandet av det könsrelaterade våldet är en av de största utmaningarna för våra samhällen, och uppmanar alla EU:s medlemsstater att ratificera Istanbulkonventionen, ett grundläggande åtagande för att bekämpa, förebygga och ingripa mot våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK uppmuntrar, tillsammans med kommissionen, medlemsländerna att ratificera ILO:s konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att inkludera alla former av våld mot kvinnor och flickor bland de ”eurobrott” som anges i artikel 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att ta itu med frågan om könsrelaterat våld på ett mer ingående sätt i den strategi för offers rättigheter som kommissionen kommer att presentera under 2020, med beaktande av kvinnor som befinner sig i en utsatt situation. I detta syfte föreslår ReK att man godkänner protokoll för polisiärt och straffrättsligt samarbete inom unionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén uppmanar kommissionen att anta rättsliga åtgärder som syftar till att förebygga och bekämpa våldet mot kvinnor, unga kvinnor och flickor, som är sammanhängande och kompletterar EU:s lagstiftning och internationell lagstiftning, och som omfattar alla typer av våld, även våld som utövas på nätet, vilket riskerar att normaliseras bland unga, samt hedersrelaterat våld. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK stöder kommissionen när det gäller behovet av att utfärda en rekommendation rörande åtgärder mot skadliga sedvänjor, såsom kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap, där man betonar behovet av effektiva förebyggande utbildningsåtgärder för alla åldrar och samhällssektorer, och lyfter frågan om att stärka de offentliga tjänsterna och yrkesverksammas kompetensutveckling samt tillgången till rättsligt stöd inriktat på brottsoffer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK efterlyser att man på ett strukturerat sätt involverar regionala och lokala myndigheter i EU:s nätverk för förebyggande av könsrelaterat våld och våld i hemmet, som kommer att lanseras inom ramen för strategin i syfte att utbyta bästa praxis och bidra med finansiering till utbildning, kompetensutveckling och stödtjänster. Våldsförebyggande arbete som fokuserar på män, pojkar och maskuliniteter kommer att vara av central betydelse. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén påpekar att nedstängningsåtgärderna på grund av covid-19-krisen har ökat antalet kända fall av könsrelaterat våld. ReK betonar i detta sammanhang därför vikten av att omgående förbättra de relevanta stödåtgärderna och de effektiva insatserna mot könsrelaterat våld, där lokala och regionala myndigheter tilldelas resurser eftersom de befinner sig i första ledet i kampen mot pandemin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén välkomnar erkännandet av könsrelaterade stereotyper som en av de bakomliggande orsakerna till ojämlikhet mellan könen. Dessutom betonar kommittén behovet av att inkludera mer information om åtgärder och god praxis för att utrota dessa stereotyper inom områden såsom utbildning – både formell och informell – och arbete, samt inom kommunikation och reklam. På samma sätt betonar ReK vikten av att på ett mer ingående sätt undersöka de olika effekter som olika orsaker till diskriminering har när det gäller dessa könsstereotyper. Kommittén lyfter särskilt fram den roll som utbildningssystemet spelar och, därmed, vikten av utbildning av lärare inom jämställdhetsfrågor som avgörande drivkraft för att förändra de värderingar som upprätthåller patriarkatet och främja övergången till ett samhälle med verklig jämställdhet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén lyfter fram den avgörande roll som alla människor i alla åldrar, och inte minst ungdomar, har som aktörer i en ansvarsfull och aktiv förändring när det gäller respekten för jämställdheten mellan könen på yrkes-, familje- och individnivå. Här kan lokala och regionala myndigheter spela en avgörande roll när det gäller att öka medvetenheten och främja utbildning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK efterlyser att man involverar lokala och regionala myndigheter i utformningen och genomförandet av den upplysnings- och kommunikationskampanj som behövs på EU-nivå för att bekämpa könsstereotyper och menar att man måste rikta särskild uppmärksamhet mot ungdomar eftersom de är en av de viktigaste grupperna när det gäller denna förändring. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén uppmärksammar när det gäller hälsa och sexuella och reproduktiva rättigheter att det inte bara finns ett behov av att genomföra studier med ett jämställdhetsperspektiv, utan att det också är viktigt med utbyte av bästa praxis, universell tillgång till tjänster för familjeplanering, sexuell och reproduktiv hälsa samt utveckling av informationskanaler och icke dömande utbildning i ämnet med en positiv och inkluderande inriktning. |
| --- | --- |

23.

Blomstra i en jämställd ekonomi

| 24. | ReK framhåller behovet av att bekämpa den vertikala och horisontella segregationen mellan kvinnor och män, med tanke på att de otryggaste och sämst betalda arbetena i hög grad är kvinnodominerade, vilket framför allt inverkar på den tydliga löne- och pensionsklyftan. Dessutom bör man säkerställa en positiv utveckling i arbetslivet även när det gäller könsminoriteter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén väntar med spänning på kommissionens kommande förslag när det gäller lönetransparens vilket bör bidra till att man ska kunna upptäcka, och därefter undanröja, den könsrelaterade löneklyftan och i slutändan även pensionsgapet. Även om lönesättning är en nationell behörighet bör principen om lika lön för lika arbete genomföras fullt ut genom åtgärder för att ta itu med klausuler om hemliga löner, årliga lönerevisioner och anställdas rätt att begära ut löneinformation baserad på kön från sina arbetsgivare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén stöder kommissionens krav på att medlemsstaterna snarast möjligt ska införliva direktivet om balans mellan arbete och privatliv så att män och kvinnor får samma möjligheter till ett givande yrkesliv och privatliv och för att kunna garantera en jämställd och balanserad ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK delar uppfattningen om behovet, som uttrycks i strategin, av att främja en rättvis fördelning av omsorgen, både den avlönade och den oavlönade, i syfte att garantera kvinnors ekonomiska oberoende. Kommittén uppmanar Europeiska unionen att se över och utveckla Barcelonamålen och göra dem obligatoriska samt att man inför stödmål som sträcker sig längre än Barcelonamålen (Barcelona+), för att ta hänsyn till omsorgsbehoven i samhällen med en åldrande befolkning och erkänna att vård- och omsorgssektorn är starkt kvinnodominerad men att lönerna inte avspeglar samhällsvärdet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK uppmanar kommissionen att överväga ett omsorgsavtal för Europa, liknande ungdomsgarantin, för att tillgodose vårdbehoven inom ramen för ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt, där medborgarna placeras i centrum för den ekonomiska verksamheten och där man ökar investeringarna i vård och omsorg, i linje med strategin för välfärdsekonomin. Kommittén uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att införliva de hushållsanställdas krav rörande arbetsvillkor i ILO:s konvention nr. 189. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK anser det relevant att man i strategin särskilt tar upp den territoriella dimensionen och då framför allt landsbygds- och glesbygdsområden med tanke på dessa områdens specifika förutsättningar. Vi lyfter också fram den avgörande roll som kvinnor spelar på landsbygden, som avgörande aktörer för dess territoriella, ekonomiska och sociala utformning. Kommittén anser att det är oundgängligt att man förstärker kvinnors deltagande och ledarskap i lokala insatsgrupper och nätverk för landsbygdsutveckling. Dessutom måste omsorgstjänster för barn och anhöriga byggas ut, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK välkomnar att man i strategin framhäver behovet av att överbrygga könsklyftorna när det gäller den digitala omställningen och innovation, genom att främja ett ökat deltagande av kvinnor i studier och anställningar inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konst och matematik samt IKT och uppmanar också till att man tar itu med nya former av könsdiskriminering på internet och på arbetet, så som den som dyker upp i vissa diskriminerande system för artificiell intelligens. I detta syfte framhåller kommittén vikten av könsmedveten kodning och efterlyser ett lika deltagande av alla kön i utformningen, genomförandet och utvärderingen av samt debatten om etik och normer för AI-relaterad teknik. Kommittén instämmer i vikten av att öka antalet kvinnor som är aktiva i den digitala världen och på innovationsområdet, med tanke på att dessa sektorer är avgörande för förändringen i våra samhällen. I enlighet med detta betonar vi att det är nödvändigt att garantera jämställdhet när det gäller utbildning och livslångt lärande om lämplig och säker användning av den nya tekniken och sociala nätverk. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK efterfrågar att man, inom ramen för tillämpningen av direktivet om balans mellan arbete och privatliv, utifrån ett jämställdhetsperspektiv analyserar de svårigheter som många familjer har upplevt runtom i hela EU när det gäller att kombinera distansarbete med omsorgsansvar under covid-19-krisen. Det är avgörande att man är vaksam på möjliga regleringar av distansarbetet, så att detta inte blir till ett sätt att förvisa kvinnor tillbaka till familjen och den privata sfären. Det är särskilt viktigt att ha uppsikt över de familjesituationer där det uppstår störst problem med att upprätthålla den här balansen, såsom familjer med bara en förälder som i de flesta fall är en kvinna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén uppmärksammar det faktum att det runt om i EU har varit kvinnor som har utfört arbeten på frontlinjen under covid-19-pandemin (hälso- och sjukvårdspersonal, personal inom barn- och äldreomsorg, hushållsanställda och anställda inom handeln, osv.), vilket i sin tur har gjort dem mer utsatta för smitta. Dessutom hör några av dessa yrken till de lägst värderade och sämst betalda inom EU. Därför begär ReK att man tar hänsyn till obalansen mellan representationen av kvinnor och män inom dessa yrken, som har visat sig vara oumbärliga under pandemin, särskilt när det gäller omsorgsyrkena, i åtgärderna för att bekämpa arbetslöshet och utsatthet. Man ska inte heller glömma bort att många av yrkena inom omsorg och hushållarbete utövas av kvinnliga migranter som är dubbelt missgynnade. Återhämtningsplanerna måste omfatta ett jämställdhetsperspektiv och stöd måste ges till kvinnliga företagare och deras företagsprojekt, samt till kvinnliga chefer där man understryker den påfrestning som distansarbetet inneburit. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK uppmanar kommissionen att analysera och ta itu med de kortsiktiga och långsiktiga effekter som covid-19 kommer att ha på jämställdheten mellan könen. Kvinnor och män har olika erfarenheter av pandemin. Det finns ett stort behov av könsuppdelad data för att fullt ut förstå hur kvinnor och män påverkas av viruset – inte enbart beträffande dess inverkan på dem som drabbas direkt av sjukdomen eller befinner sig i frontlinjen av hälsokrisen, utan också i fråga om dess effekter på ekonomin, utbildningen, fördelningen av vård- och omsorgsarbete samt omfattningen av våld i hemmet. |
| --- | --- |

33.

Jämställdhet i beslutsfattandet

| 34. | Det är viktigt att betona det lägre deltagandet av kvinnor i beslutsfattande ställning och påpeka att enbart 15 % av borgmästarna, 21 % av de regionala ledarna, 35 % av ledamöterna i de regionala parlamenten och 23 % (1) av ledamöterna i Europeiska regionkommittén är kvinnor. Kommittén beklagar att dessa uppgifter inte nämns i strategin eftersom de synliggör den befintliga klyftan på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK ber Europeiska kommissionen att uppmana medlemsländerna att organisera och stödja initiativ för att stärka kvinnor vid genomförandet av lokala och regionala val, för att komma till rätta med den diskriminering och de hinder som kvinnor möter i dessa förfaranden, däribland stereotyper och sociala normer som innebär en nedvärdering av kvinnligt ledarskap jämfört med manligt. Det är också viktigt att stödja kvinnor som ställer upp i kommunal- och regionalval. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén påminner om nödvändigheten av att särskilt hantera det våld som utövas mot politiskt valda kvinnor och kvinnor i offentligheten, däribland hot på nätet via sociala nätverk, en faktor som påverkar och inverkar på kvinnors förmåga att delta på lika villkor i politiken och i det offentliga livet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK efterfrågar att EU:s institutioner, däribland Europeiska regionkommittén, antar uppförandekoder som gynnar ett jämställt deltagande av kvinnor och män i ledande ställning, med det slutgiltiga målet att uppnå en jämn könsfördelning bland ledamöterna i ReK. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi förespråkar att kommittén ska ta med antagandet och genomförandet av uppförandekoden som en av sina prioriteringar under de kommande åren och uppmanar till att man utför en årlig översyn av tillämpningen av jämställdhetsprincipen, med hjälp av årliga rapporter där de antagna åtgärderna analyseras (för att garantera en jämlik fördelning i olika akter och rapporter). Resultaten bör meddelas vid den plenarsession som äger rum närmast Internationella kvinnodagen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén begär att de lokala och regionala myndigheterna deltar i programmet för ömsesidigt lärande om jämställdhet för att främja utbytet av bästa praxis, och uppmuntrar till att främja specifik jämställdhetsutbildning på alla nivåer och till att inrätta yrkesrollen jämställdhetsombud. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén påpekar att EU:s plattform för mångfaldsstadgor är starkt inriktad på den privata sektorn, varför man skulle kunna öppna upp den för deltagande av de lokala och regionala myndigheterna för att ta del av representativa exempel och former av bästa praxis från olika nivåer och områden inom unionen. ReK föreslår att man inkluderar Europeiska stadgan för jämställdhet mellan män och kvinnor på det lokala planet bland mångfaldsstadgorna. |
| --- | --- |

40.

Jämställdhetsperspektivet i politiken och budgeten

| 41. | Kommittén delar uppfattningen att de stora utmaningar som Europeiska unionen står inför i dag har en jämställdhetsdimension. Trots det anser vi att man inte tydligt och i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet varken inom politiken eller i EU:s budget. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK efterlyser en tydligare koppling mellan strategin och EU:s främsta politiska och strategiska prioriteringar, särskilt rörande omställningen till en klimatneutral ekonomi, den digitala omställningen och den demografiska utmaningen. Kommittén påminner om att dessa strategiska prioriteringar innefattar avsevärda snedvridningar rörande kön, vars undanröjande är avgörande för att våra samhällen ska nå framgång när det gäller minskade koldioxidutsläpp, digitalisering och införlivandet av den territoriella dimensionen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK stöder tillämpningen av metoder för utarbetande av budgetar som omfattar ett jämställdhetsperspektiv inför den kommande fleråriga budgetramen (2021–2027). Man bör genomföra en översyn av finansieringsarrangemangen på unionsnivå för att uppnå strategins mål och införliva ett konkret jämställdhetsmål i alla finansieringsprogram, samt en villkorsmekanism som garanterar jämställdheten, genom att man inrättar jämställdhetsmål och strategier för att få tillgång till finansiering. Kommittén lyfter i detta sammanhang särskilt fram potentialen i den europeiska planeringsterminen och rapporten om rättsstatsprincipen när det gäller att övervaka de utmaningar som finns rörande jämställdhet mellan könen via de landsspecifika rekommendationerna och med hjälp av införlivandet av specifika åtgärder i de nationella reformprogrammen och de nationella programmen för återuppbyggnad och motståndskraft. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK betonar behovet av att stärka ramen för övervakning av genomförandet av strategin med hjälp av effektiva indikatorer för att mäta och utvärdera inverkan på jämställdheten, samt av att fastställa tidsplaner och redovisningsmetoder. Kommittén betonar vikten av att ta fram årliga rapporter i vilka man tar upp medlemsstaternas framsteg på jämställdhetsområdet, samt bästa praxis från lokala och regionala myndigheter. ReK betonar också vikten av att inkludera indikatorer som är uppdelade per kön och jämställdhetsindikatorer i all offentlig politik inom unionen och av att inkludera internationaliteten för att beakta aspekter som ålder, sexuell identitet, typ av funktionsnedsättning, migrationsstatus eller stads- och landsbygdsdimensionen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK ber om att få ingå i den arbetsgrupp för jämställdhet som nyligen bildats av kommissionen för att se till att jämställdhetsperspektivet effektivt införlivas i all politik och alla program. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK begär att tilldelas en officiell roll för att stödja en förstärkning av kapaciteten inom Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) i syfte att förbättra och standardisera insamlingen och analysen av data som är uppdelade per kön och på grundval av jämställdhetsindikatorer, särskilt rörande aspekter som kvinnors och mäns representation i beslutsfattandet på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén efterlyser att medlemsländerna och deras regionala och lokala styren förstärker jämställdhetsperspektivet i nationella och regionala statistiksystem så att man har tillgång till tillförlitliga och regelbundna uppgifter, inte bara i enlighet med EIGE utan också med Eurostat. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén påminner om att covid-19-krisen har en tydlig jämställdhetsdimension. Därför är det avgörande att man införlivar ett jämställdhetsperspektiv i återhämtningsfonden, med hjälp av konsekvensbedömningar och tillämpning av principer för jämställdhetsbudgetering i alla fonder. |
| --- | --- |

48.

Ta itu med jämställdhet och åtgärder för att stärka kvinnor i hela världen

| 49. | ReK påminner om att det för att utrota fattigdomen är nödvändigt att undanröja ojämställdheten mellan könen. De båda typerna av ojämlikhet, den ekonomiska och den könsrelaterade, hänger ihop och vi kan inte låta någon hamna på efterkälken. Jämställdhet är inte bara ett av målen för hållbar utveckling, utan är även en övergripande aspekt i hela agendan för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén framhåller att EU:s yttre åtgärder bör leva upp till sina juridiska åtaganden att främja jämställdhet och kvinnors egenmakt i sina internationella förbindelser och i sin handelspolitik, grannskapspolitik och utvidgningspolitik, särskilt när det gäller anslutningsförhandlingar, associeringsprocessen och i sin asyl- och migrationspolitik. Detta fastställs i artikel 208 i EUF-fördraget, där man stadfäster principen om samstämmighet i utvecklingspolitiken, vilket kräver att man tar hänsyn till målen för hållbar utveckling och EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK uppmanar kommissionen att bedöma hur EU:s handelspolitik kan utnyttjas för att främja kvinnors rättigheter och kvinnors deltagande i ekonomin utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att intensifiera samarbetet med länder utanför EU för att uppmuntra dem att anta nationella lagar som förbjuder kvinnlig könsstympning (2). |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK understryker potentialen i ett decentraliserat samarbete för att främja en demokratisk och jämlik utveckling i hela världen, samt behovet av att överbrygga klyftan rörande finansieringen av jämställdhetsarbete inom ramen för det officiella utvecklingsstödet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén påpekar att covid-19 har medfört en direkt ökning av alla befintliga former av ojämställdhet som flickor samt unga och vuxna kvinnor drabbas av i utvecklingsländer, och de som förlorar sina anställningar påverkas direkt och omedelbart genom att deras deltagande i det offentliga och politiska livet minskar och de i stället får ta på sig ansvaret för omsorgen om familjemedlemmar samtidigt som de blir fångar i ett sammanhang där det förekommer könsrelaterat våld. Strategin framstår som ett centralt instrument för att vända denna utveckling. |
| --- | --- |

54.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Situationen den 5 juni 2020.

1

(2)  Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2020 om en EU-strategi för ett slut på kvinnlig könsstympning runt om i världen (2019/2988(RSP)).

2

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/99

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europeiska klimatpakten

(2020/C 440/17)

| Föredragande: | Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL–EPP), borgmästare, Warszawa |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Skrivelse från Maroš Šefčovič, vice ordförande för Europeiska kommissionen, av den 11 mars 2020 |

Föredragande:

Rafał Kazimierz TRZASKOWSKI (PL–EPP), borgmästare, Warszawa

Referensdokument:

Skrivelse från Maroš Šefčovič, vice ordförande för Europeiska kommissionen, av den 11 mars 2020

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Om att uppnå målen för den europeiska gröna given under tiden efter covid-19

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att inrätta en europeisk klimatpakt som syftar till att engagera medborgarna och deras samhällen i utformningen av klimat- och miljöåtgärder genom konkreta insatser på fältet, uppmuntra en öppen dialog med alla aktörer, skapa synergier, främja kapacitet och dra igång klimatåtgärder. Kommittén anser att pakten bör tas fram som ett innovativt styrningsinstrument som möjliggör tvåvägskommunikation, samarbete och informationsutbyte mellan nivåer, sektorer och territorier, så att EU:s klimatpolitik blir mer ändamålsenlig och legitim. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén påminner om att en ”pakt” vanligen syftar på ett åtagande mellan jämlika partner till gemensam eller ömsesidig nytta och för att uppnå gemensamma mål. ReK upprepar därför att de lokala och regionala myndigheterna står redo att arbeta i partnerskap med EU-institutionerna, medlemsstaterna och alla berörda parter inom klimatpakten för att gemensamt arbeta för att uppnå målen om klimatneutralitet och genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. I den gemensamma strategin i pakten bör man dock inte bortse från de olika befintliga utmaningar som klimatförändringarna orsakar inom olika områden i EU. De gemensamma målen bör därför spegla de specifika geografiska behoven även utifrån en systematisk bedömning av dessa behov och särdrag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Covid-19-pandemin, och den ekonomiska kris som den orsakar, kommer förmodligen att tvinga oss att komplettera den ursprungliga visionen i klimatpakten. Kommittén insisterar dock på att kommissionen och medlemsstaterna måste se till att den rådande krisen inte fördröjer, utan snarare används som ett tillfälle att påskynda, Europeiska unionens nödvändiga omställning till klimatneutralitet. Detta handlar också om att fastställa målet för en minskning av koldioxidutsläppen fram till 2030 till minst 55 %. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK upprepar sitt åtagande att betrakta FN:s 17 mål för hållbar utveckling som en integrerad del av den gröna given, och ställer sig därmed bakom FN när det gäller att betrakta den sociala dimensionen som en integrerad del av hållbarhet vid sidan av åtgärder för att skydda klimatet och naturen. Möjligheterna till social delaktighet måste garanteras för hela den europeiska befolkningen. Utöver social trygghet omfattar detta i synnerhet jämställdhet, tillgång till god utbildning och säkerställande av ett hälsosamt liv för alla människor oavsett ålder. Samtidigt bör det understrykas att ett åtagande om att uppnå de 17 målen för hållbar utveckling inbegriper samarbete med våra partner utanför EU på grundval av just dessa värden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Klimatpakten bör först och främst vara en möjliggörande faktor för samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och EU-institutionerna. Den bör användas som ett innovativt styrningsverktyg för att ta fram idéer, kanalisera information från fältet till EU:s beslutsfattande, förbättra genomförandet av EU-politiken och samordna insatserna för att bekämpa klimatförändringarna, och samtidigt hantera den ekonomiska kris som covid-19-pandemin orsakat. Åtgärderna för att stimulera ekonomin bör främja såväl samhällenas motståndskraft som utfasningen av fossila bränslen i ekonomin i syfte att nå klimatneutralitet senast 2050. Alla strategier som utarbetas bör analyseras med hänsyn till deras inverkan på klimatet och miljön. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar att klimatpakten bör stärka de åtaganden som redan ingåtts på lokal nivå av lokala aktörer (små och medelstora företag, skolor, lokala myndigheter, universitet osv.) och ge upphov till nya åtaganden för att göra Europa till den första klimatneutrala kontinenten till år 2050. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén understryker därför att klimatpakten även bör fungera som ett ”paraplyinitiativ” med sitt eget varumärke för de befintliga och framtida lokala klimatpakterna (1) eller lokalt drivna partnerskapen, som arbetar i riktning mot tydliga klimatmål tillsammans med det civila samhället, företagen och andra relevanta berörda parter. Den bör bidra till att uppbåda stöd från medborgarna för klimatpolitiken, underlätta utbyte av bästa praxis, kopiering och uppskalning av de mest lyckade europeiska initiativen, och stimulera skapandet av lokala klimatpakter runt om i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK välkomnar kommissionens uttryckliga åtagande att särskilt uppmärksamma de yttersta randområdena inom ramen för den europeiska gröna given, med beaktande av deras sårbarhet för klimatförändringar och naturkatastrofer, och deras unika tillgångar, såsom biologisk mångfald och förnybara energikällor, och förväntar sig att särskilda åtgärder vidtas i detta avseende. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén upprepar sitt åtagande att stödja kommissionen och de lokala och regionala myndigheterna i det framgångsrika genomförandet av den gröna given, och särskilt att göra klimatpakten till ett kraftfullt verktyg för att bistå de lokala och regionala myndigheterna i detta ambitiösa projekt och ge dem en proaktiv roll. Kommittén påpekar att detta innovativa tvärgående arbetssätt i den gröna given och den ekonomiska återhämtningen kräver en helt ny inställning till kapacitetsuppbyggnad inom lokala och regionala myndigheter, där siktet är inställt på alla sektorer och man trycker på för en mer integrerad förvaltning. Klimatpakten bör vara ett tillfälle att skapa en kultur präglad av den gröna given inom alla lokala och regionala myndigheter och bygga upp medborgarnas medvetenhet om och engagemang i alla berörda politikområden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén framhåller hur den rådande hälsokrisen med anknytning till covid-19-pandemin ännu en gång, över hela Europa, visar på de lokala och regionala myndigheternas roll som avgörande beslutsfattare och tillhandahållare av offentliga tjänster när det gäller att säkerställa ett förstahandssvar på lokala behov och utmaningar, inte minst i tider av global kris. Lokalsamhällena och deras invånare bör åter axla sin roll, som störts av den tilltagande globaliseringen och en industrialisering som alltför ofta byggt på överanvändning av begränsade resurser, genom att bli viktiga partner i utformningen av klimatåtgärder samt skyddet och återställandet av sin omgivning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK föreslår att man ska utnyttja exempel på bästa praxis i kampen mot klimatförändringarna på lokal och regional nivå, såsom Under2Coalition – en världsomspännande grupp på lokal och regional nivå som består av mer än 220 delstater, förbundsländer, regioner och kommuner –, i syfte att ta tillvara redan gjorda erfarenheter av att utarbeta långsiktiga klimatstrategier och betrakta utbytet av erfarenheter om framgångsrika metoder, innovativa lösningar och värdefulla insikter från sådana initiativ som en integrerad del av klimatpakten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK välkomnar kommissionens meddelanden ”EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen” och ”EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation”, och bekräftar sitt stöd för den europeiska politiken för klimatneutralitet, som betraktas som en oumbärlig föregångsstrategi för att säkerställa en hållbar framtid för Europa. I detta läge med den rådande pandemin måste politiken för klimatneutralitet och territoriell motståndskraft bli stommen i en strategi för klimatneutral återhämtning genom att man ser till att alla medel som investeras i återhämtningen av Europas ekonomier också starkt bidrar till att påskynda omställningen till klimatneutralitet, skydd av den biologiska mångfalden och en ökad territoriell motståndskraft inom de planerade ramarna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén upprepar att välutformade strategier som syftar till att bekämpa klimatförändringarna kan öppna upp ekonomiska möjligheter: enligt kommissionen skulle uppnåendet av klimatneutralitet kunna leda till en ökning av EU:s BNP med 2 % till 2050, till besparingar på ca 200 miljarder euro per år i uteblivna hälso- och sjukvårdskostnader och till skapandet av en miljon arbetstillfällen i den gröna ekonomin. Dessa möjligheter blir förmodligen ännu mer relevanta med tanke på de framträdande kopplingarna mellan å ena sidan den rådande pandemin och risken för fler i framtiden, och å andra sidan försämrad miljö, förlorad biologisk mångfald och klimatförändringarnas effekter. Vi välkomnar därför att klimatpakten kommer att omfatta trädplantering, återväxt i naturen och miljöanpassning av stadsområden som en prioriterad åtgärd och anser att åtgärderna även bör omfatta grön infrastruktur och insatser som sparar och återvinner vatten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Under de extraordinära omständigheter som vi befinner oss i till följd av en pandemi får vi inte lämna någon medborgare på efterkälken. Nu mer än någonsin behöver både klimatåtgärderna och återhämtningsinstrumenten nå ut till både städer och landsbygdsområden, och även till samtliga ekonomiska sektorer. De traditionella produktionssektorer som har drabbats hårdast av åtgärderna för att bekämpa covid-19-pandemin bör uppmärksammas särskilt. Kommittén välkomnar i detta sammanhang det aviserade initiativet ”renoveringsvågen”, som syftar till att förbättra energieffektiviteten i offentliga och privata byggnader och samtidigt skapa arbetstillfällen och stimulera byggsektorn. |
| --- | --- |

14.

| 15. | De lokala och regionala myndigheterna bör ha direkt tillgång till EU-medel (från EU:s budget och från andra europeiska finansinstitut såsom EIB) för att både återhämta sig från den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin och bekämpa klimatkrisen. Mer specifikt bör det, i synnerhet för projekten för den gröna given, inrättas ytterligare instrument som ger direkt tillgång till EU-fonder som European City Facility inom Horisont 2020-programmet, Innovativa åtgärder i städerna inom Eruf (artikel 8) eller det kommande Europeiska stadsinitiativet efter 2020 enligt förordningen om Eruf/Sammanhållningsfonden (artikel 10). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén anser i detta sammanhang att klimatpakten bör främja de lokala och regionala myndigheternas direkta tillgång till EU-medel för sina hållbara åtgärder inom den nya fleråriga budgetramen, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Det bör i synnerhet finnas direkt tillgång till de resurser som är avsatta inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa. Kommittén efterlyser i detta avseende också att 10 % av den nya Eruf avsätts till hållbar stadsutveckling, och föreslår att klimatneutralitetspolitiken utvecklas med sin egen budget inom den framtida fleråriga budgetramen, på samma sätt som jordbruks- eller regionalpolitiken, och med direkt tillgång till medel för städer och regioner som väljer den gröna vägen till återhämtning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén håller med om slutsatserna från uppdragsstyrelsen för ”klimatneutrala och smarta städer” under Horisont Europa om att ytterligare stödja och främja 100 europeiska städer i deras systemomställning till klimatneutralitet senast 2030, och då använda medel från både Horisont Europa, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Fonden för en rättvis omställning, viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, InvestEU och andra EU-instrument. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK och EIB bör vara nära partner till medlemmarna i klimatpakten och stödja kommissionen när det gäller att göra den ändamålsenlig och tillgänglig för alla lokala och regionala myndigheter, oavsett deras storlek, geografiska läge eller socioekonomiska bakgrund. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommissionen uppmanas att se över fokusområdena i syfte att anpassa klimatpakten och strategin för klimatneutral återhämtning. Klimatpakten bör inriktas på ett bredare spektrum av åtgärder, beroende på de projekt som är redo för genomförande och de olika lokalsamhällenas specifika behov. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Undertecknarna av borgmästaravtalet har i sina handlingsplaner för hållbar energi och klimatåtgärder en imponerande uppsättning åtgärder som skulle kunna finansieras och genomföras direkt. Även många andra former av klimat- och miljörelaterat samarbete mellan lokala och regionala myndigheter och enskilda sådana myndigheter har liknande planer som skulle kunna beaktas för samma ändamål. Kommittén är redo att ytterligare stödja utvecklingen av detta initiativ i samarbete med kommissionen och borgmästaravtalets kansli för att få till stånd ett förstärkt politiskt stöd och en starkare integrering av borgmästaravtalet i de nationella energi- och klimatramarna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK betonar att de lokala och regionala myndigheterna stöder en ambitiös omställning till ren, överkomlig och trygg energi, och föreslår att man ska främja en permanent dialog om den gröna given på flera nivåer med de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda parter mot bakgrund av klimatpakten och med dess verktyg. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Det finns två centrala utmaningar vad gäller tillgång till ren energi: den måste vara prismässigt konkurrenskraftig och lättillgänglig. Medan den tekniska utvecklingen minskar kostnadsgapet till andra energikällor har de lokala och regionala myndigheterna en nyckelroll i att underlätta ordentlig tillgång till rätt infrastruktur. Därför behövs det snabbåtkomst till ekonomiskt stöd för lokala och regionala myndigheter som åtagit sig att vidta åtgärder för att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna. Klimatpakten bör bidra till förståelsen av de lokala och regionala myndigheternas viktigaste behov under olika omständigheter och utveckla lämpliga verktyg, baserat på deras erfarenheter, för stöd från EU-nivån. I detta sammanhang är kommittén redo att samarbeta om konkreta åtgärder och initiativ med kommissionen och de lokala och regionala myndigheterna för att förbättra tillgången till ren energi i hela EU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Klimatpakten bör ha en huvudinriktning på renoveringsvågsinitiativet, som kan bli ett av de bärande inslagen i en hållbar återhämtning, såsom aviserades i kommissionens meddelande ”EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation”. På detta område är det särskilt viktigt att skapa gemensamma initiativ mellan den offentliga och den privata sektorn, och de lokala och regionala myndigheterna har en central ställning för att informera medborgarna om fördelarna med och de befintliga stödverktygen för att renovera sina hus, och då fungera som förebilder som sammankopplar och stöder lokala företag med den nödvändiga sakkunskapen på olika nivåer, och tar fram verktyg för att få tillgång till ekonomiskt stöd nationellt eller från EU. Dessutom bör de lokala och regionala myndigheterna fungera som förebilder genom att renovera offentliga byggnader och i synnerhet främja energirenovering av subventionerade boenden och andra offentligt ägda bostäder. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Eftersom de lokala och regionala nivåerna befinner sig i början (regioner med en biobaserad ekonomi) och i slutet av en hållbar och cirkulär ekonomi (avfallshantering och återvinning) bör de delta i utformningen av närliggande politiska åtgärder och deras genomförande. Kommittén betonar att klimatpakten av detta skäl, och eftersom dessa frågor är särskilt framträdande för medborgare och företag, kan användas för att lyfta fram de konkreta områden som är i behov av stöd. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK efterlyser dessutom en permanent mekanism för dialog mellan kommissionen och Europeiska regionkommittén om initiativet ”renoveringsvåg” för byggsektorn. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Med sikte på att uppnå klimatneutralitetsmålet och även som ett verktyg för att bekämpa den ekonomiska krisen bör EU-institutionerna bistå de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att på ett hållbart sätt ställa om kollektivtrafiken till elektricitet och andra hållbara drivmedel senast 2030. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Med beaktande av omfattningen på de lokala och regionala myndigheternas befogenheter är de viktigaste politikområden utöver hållbar rörlighet som bör tas upp inom ramen för åtgärderna i EU:s klimatpakt energieffektivitet i byggnader, förnybara energikällor, en cirkulär ekonomi (inklusive vatten och avfall), främjande av ansvarsfull och hållbar konsumtion, återväxt i naturen och den biologiska mångfalden samt utveckling av grön och blå infrastruktur, särskilt i stadsområden, samt främjande av en hållbar, gästvänlig och inkluderande turism. Vid sidan av deras potential för att minska utsläppen av växthusgaser kommer sådana åtgärder att skapa möjligheter till nya, högkvalitativa arbetstillfällen, FoU och innovation samt förbättrad hälsa och välbefinnande för medborgarna, med allt vad detta innebär, och minskade hälso- och sjukvårdskostnader i EU. Det skulle också vara önskvärt att dessa områden även omfattar frågor som rör förbättring av vattenhållningen, minskad vattenförbrukning och inrättande av områden för skydd av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Genomförandet av gröna kriterier i offentlig upphandling och minskade växthusgasutsläpp som ett villkor för att tilldelas tillgängliga medel kommer att utgöra ett viktigt incitament som bidrar till den nödvändiga omställningen av den ekonomiska modellen för att främja den gröna givens mål. I detta avseende bör det i klimatpakten planeras för särskild verksamhet för att ta fram de relevanta kriterierna och mätningarna och hjälpa de lokala och regionala myndigheterna (även mindre sådana, där den komplicerade upphandlingslagstiftningen ofta är ett allvarligt hinder för investeringar) att genomföra dem, samtidigt som EU:s och medlemsstaternas förvaltningar uppmanas att förenkla reglerna, tillhandahålla tekniskt stöd där så behövs samt ta fram relevanta kriterier och ekodesignkrav. Kommittén uppmuntrar EU, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna att fastställa och vidareutveckla egna åtaganden om minskade växthusgasutsläpp för sina förvaltningar. Klimatpakten skulle kunna fungera som en stödjande ram för detta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Fler och fler studier visar på kopplingarna mellan hälsa och miljöskydd (2), bl.a. minskade luftföroreningar, och ReK uppmanar kommissionen att inkludera hälsodimensionen i ramen för den gröna given, med utgångspunkt i inrättandet av en europeisk strategi för hälsa, miljö och klimatförändringar som liknar WHO:s strategi (3). Klimatpakten bör inom ramen för kontakterna med medborgarna och det civila samhället vara ett viktigt verktyg för att öka medvetenheten om dessa kopplingar och bygga upp drivkraften för att få med dessa aspekter i det relevanta politiska beslutsfattandet på alla nivåer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK föreslår här, mot bakgrund av EU:s vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (COM(2020) 301 final), att klimatpakten också ska stödja utvecklingen av en vätgasekonomi där man använder grön vätgas som bygger på förnybar energi i regionerna och städerna (se CdR 2020/549). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstater att fortsätta att verka för en ambitiös uppsättning nya nationellt fastställda bidrag. ReK upprepar också att det är viktigt att göra EU:s lokala och regionala myndigheter delaktiga i denna process genom att skapa ett system med lokalt fastställda bidrag som ska komplettera de nationellt fastställda bidragen, och skapa en starkare koppling mellan lokala/regionala, nationella och europeiska ambitioner, med utgångspunkt i det arbete som utförs inom ramen för det globala borgmästaravtalet. Klimatpakten skulle kunna bli ett kraftfullt verktyg i detta avseende. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Den digitala tekniken spelar en avgörande roll för att bygga upp ett mer motståndskraftigt samhälle och har potential att få en övergripande positiv inverkan på utsläppsminskningen och den ekonomiska återhämtningen. Därför bör man sörja för en starkare integration mellan omställningen till klimatneutralitet och en hållbar digital omvandling, och klimatpakten skulle kunna bli ett verktyg för att diskutera och ytterligare utforska potentiella synergier mellan de två, bl.a. på grundval av de lokala och regionala myndigheternas nyvunna erfarenheter av att hantera hälsokrisen. |
| --- | --- |

32.

Om upplysning och kapacitetsuppbyggnad

| 33. | Kommittén upprepar den avgörande betydelsen av klimatanpassning i syfte att skapa motståndskraftiga territorier och minska de årliga förlusterna från negativa klimateffekter. I detta sammanhang pekar ReK på behovet av en uppsättning kraftfulla åtgärder för att förbättra de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att genomföra anpassningspolitik, med utgångspunkt i strategier för hållbar finansiering och förbättrad kapacitetsuppbyggnad. En annan central fråga är möjligheten att övervaka framstegen när det gäller investeringar kopplade till klimatförändringarna på lokal och regional nivå. För närvarande finns endast begränsade uppgifter på detta område. ReK uppmanar kommissionen att beakta dessa aspekter när den utarbetar EU:s nya anpassningsstrategi och koppla den till klimatpakten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll när det gäller att hantera livsmedelsproduktion och markförvaltning. Bättre näringstrender kan uppmuntras genom utbildning, catering och offentlig upphandling. I en mer hållbar livsmedelsproduktion bör man också ta hänsyn till den genererade sysselsättningen, transporten av varorna samt förpackningarna. Införlivandet av jordbrukssektorn i utsläppshandelssystemet bör bättre återspegla dess bidrag som kolsänka. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Hållbarhet som begrepp bör ta fasta på betydelsen av markanvändning och markförvaltning, som i allmänhet säkerställs av jordbrukare och fiskare i isolerade, glesbefolkade och avlägset belägna områden. De lokala och regionala myndigheterna bör underlätta inflyttningen av nya invånare på landsbygden som ett verktyg för att undvika demografiskt tryck på städerna, rationalisera de offentliga tjänsterna och kostnaderna för dessa, främja hållbar markanvändning och minska de transportrelaterade utsläppen. Detta kräver stöd och riktad finansiering för att skapa den nödvändiga infrastruktur som behövs för distansarbete samt rörlighet, digitalisering (tillgång för lokala konsumenter och saluföring av deras produkter), sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Strategier för att minska risken för klimatförändringsrelaterade katastrofer kommer att spela en allt viktigare roll. De lokala och regionala myndigheterna bör få stöd för att utveckla en bättre förståelse av dessa strategier och koppla samman dem i syfte att stärka den övergripande motståndskraften i sina områden och kapaciteten att hantera kriser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | De lokala och regionala myndigheterna har svårt att få tillgång till finansiering, vilket undergräver utnyttjandegraden av EU-medel. Klimatpakten bör överbrygga denna klyfta genom att samla allt befintligt stöd för de lokala och regionala myndigheterna så att de kan hitta rätt bland EU-medlen och få kompletterande information. All denna information bör tillhandahållas på alla EU-språk och vara användarvänlig. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Utbildning bör ges en central roll i skapandet av en ny kultur av miljö- och klimatskydd, vilket inbegriper igångsättande av betydande samhällsförändringar. I detta sammanhang skulle klimatpakten kunna främja initiativ, i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, som riktar sig till statliga, kommunala och privata utbildningsanordnare och informationsförmedlare, i synnerhet skolor och Europa direkt-kontor, för att ge dem möjlighet att skapa denna nya kultur. Dessa initiativ bör kopplas samman med en stark strävan mot digitalisering, som i dessa tider har visat sig vara ett viktigt verktyg för utbildning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK erkänner de europeiska universitetens och forskningscentrumens spetskompetens och uppmanar kommissionen att göra dem delaktiga i klimatpakten som en relevant källa till kunskap och som potentiella starka allierade när det gäller att skapa en ändamålsenlig plattform för kapacitetsuppbyggnad, samt att främja samordningen mellan dem och lokala och regionala myndigheter för att utveckla gemensamma pilotprojekt som underlättar beslutsfattande och utbyte av lyckade erfarenheter. |
| --- | --- |

39.

Om att dra igång åtgärder och stärka det multilaterala samarbetet

| 40. | Initiativet med borgmästaravtalet och andra former av klimat- och energirelaterat samarbete mellan lokala och regionala myndigheter bör finslipas och stärkas ytterligare i syfte att bli viktiga verktyg i klimatpakten och dra igång lokala åtgärder. I detta avseende bör man stödja ett ökat deltagande av medborgare, relevanta icke-statliga organisationer, företag, forskningsinstitut och universitet och röra sig mot en quadruple helix-strategi. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén påpekar den strategiska betydelsen av att knyta de nationella och regionala system där yrkesutbildning varvas med praktik till målen för den europeiska gröna given, i nära samarbete med aktörerna i systemen för grundutbildning, högskoleutbildning och forskning, som det bästa sättet att uppdatera arbetstagares färdigheter och hitta en plats för dem inom sysselsättning som bidrar till kampen mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén framhåller betydelsen av många EU-initiativ som riktar sig till städer och regioner inom ramen för den gröna given. De underutnyttjas emellertid av de lokala och regionala myndigheterna på grund av avsaknaden av en tydlig översikt över alla befintliga möjligheter, deras särdrag och deras huvudsakliga mål. Plattformen för klimatpakten bör skapa en sådan översikt, stödja de lokala och regionala myndigheterna vid valet av de initiativ som passar dem bäst och föreslå en successiv väg mot klimatneutralitet, med kommunikation och information för de lokala och regionala myndigheterna som är så lättillgänglig som möjligt så att åtgärder kan genomföras snabbt på lokal nivå. Borgmästaravtalet och andra samarbeten om klimat och energi som inbegriper lokala och regionala myndigheter skulle kunna vara centrala inslag i detta system. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK framhåller sina tidigare ståndpunkter, särskilt inkluderingen av begreppet ”digital sammanhållning” som en drivkraft för bättre integration av alla EU-medborgare, i kombination med specifika och särskilda program för att öka den digitala kompetensen och övervaka och anpassa politiken. Projekt för smarta städer bör vara en god grund för att producera kapacitetsuppbyggnadsprojekt i större skala och tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till olika förhållanden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén erkänner det ömsesidiga lärandets centrala roll för en ändamålsenlig och pragmatisk strategi för att genomföra den gröna given: partnerskap och sammanställningar av bästa praxis, exempelvis genom initiativ som borgmästarvalet, kan vara ett kraftfullt verktyg för att hjälpa lokala och regionala myndigheter att snabbt få igång sin klimatneutrala politik utan att behöva börja från noll. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén erkänner att det lokalt finns gott om erfarenhet av att gemensamt skapa politiska lösningar, genom att möjliggöra medborgarsamlingar, stärka medborgardialogerna och främja medverkan i budgetarbetet. Dessa erfarenheter utgör en stabil grund för inspiration till hur människor kan engageras direkt i att formulera och uppnå ambitiösa klimatmål. Klimatpakten bör bygga på lokala insikter genom att lokala och regionala myndigheter ges en position som underlättande parter för ett stort antal lokala berörda parter och medborgare. |
| --- | --- |

45.

| 46. | De flesta lokala projekt för energiomställning och klimatskydd är små i förhållande till den optimala storlek som de stora finansinstituten efterfrågar. Klimatpakten skulle kunna skapa ett verktyg där lokala och regionala myndigheter kan bilda partnerskap sinsemellan och lägga samman sina projekt för att ge dem tillgång till alla finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK erkänner den stora potentialen hos offentlig-privata partnerskap när det gäller att finansiera omställningen till klimatneutralitet, och betonar att detta tillvägagångssätt fortfarande är en utmaning för många lokala och regionala myndigheter. Starkare vägledning och stöd bör ges i detta avseende för att se till att alla myndigheter kan utnyttja denna möjlighet på bästa sätt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Hanteringen av klimatkrisen förutsätter en dramatisk förändring av våra vanor som medborgare och konsumenter. I detta sammanhang måste alla medborgares roll som aktiva aktörer erkännas fullt ut, och de måste ges möjlighet att påverka genom deltagandebaserade strategier såsom levande labb, eller genom mikrostöd för småskaliga projekt så nära medborgarna som möjligt, genom lokala gemenskaper och icke-statliga organisationer. Att förvandla konsumenter till prosumenter är något som bör uppmuntras och ges adekvat ekonomiskt stöd på alla nivåer. Dessutom bör medborgarnas engagemang stödjas med hjälp av innovativ teknik, såsom smarta mätare eller specialiserade appar för smarta telefoner. De lokala och regionala myndigheterna kommer att spela en nyckelroll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

48.

Om ReK:s roll

| 49. | Genom sin arbetsgrupp om den gröna given på lokal nivå åtar sig kommittén att främja, skapa utbyten kring och samordna de lokala och regionala myndigheternas insatser för att genomföra den gröna given och att säkerställa en snabb samordning av verksamheten inom ramen för den gröna given och den gröna återhämtningen med kommissionen och andra partner. |
| --- | --- |

49.

| 50. | De nationella sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter uppmanas att axla en aktiv roll och bli ReK:s och kommissionens partner i verksamheten beträffande den gröna given. För detta ändamål skulle det kunna inrättas informationspunkter inom ramen för klimatpakten på lämplig nivå för att förmedla informationen och initiativen i den gröna given och se till att de når alla berörda myndigheter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK har för avsikt att lansera projektet ”CoR4Climate Pact” för att ytterligare stödja detta viktiga initiativ. Projektet kommer att omfatta utnämning av ambassadörer för den gröna given, som är tänkta att fungera som kontaktpunkter för information och spridning av bästa praxis i fråga om den gröna given, bl.a. den gröna givens roll som en drivande kraft i den sociala och ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Projektet planeras också omfatta en satsning på kommunikation om den gröna given, både offentligt, via ReK:s webbplats, och internt gentemot ReK:s ledamöter. Denna kommunikation bör innehålla så relevant information som möjligt så att de lokala och regionala myndigheterna kan lansera sin lokala gröna giv, bland annat information om finansieringsmöjligheter. Slutligen kommer projektet CoR4Climate Pact att utgöra ett tillfälle att utvärdera ReK-ledamöternas åtaganden inom ramen för den gröna given och främja möjligheter till ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén föreslår att man inrättar ett forum för grön återhämtning där kommissionen, de lokala och regionala myndigheterna och andra aktörer kan samarbeta om klimatåtgärder. Detta forum skulle kunna integreras i en digital plattform för klimatpakten som förvaltas gemensamt av kommissionen och ReK. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK stöder genomförandet och integreringen av en grön ed med principen om att ”inte vålla skada” i kommissionens agenda och riktlinjer för bättre lagstiftning. Konsekvent politik och bättre lagstiftning är nödvändiga för att tillhandahålla en effektiv och aktuell lagstiftning som tillför medborgarna mervärde. Det är därför viktigt att medborgare, berörda parter och alla styresnivåer kan bidra till utvecklingen av rätt lagstiftning för rätt ändamål. Verktygslådan och riktlinjerna för bättre lagstiftning måste användas för att uppnå klimatneutralitetsmålet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Klimatpakten är ett utmärkt tillfälle att genomföra principen om aktiv subsidiaritet, eftersom paktens själva mål i hög grad sammanfaller med huvudsyftet med strategin för aktiv subsidiaritet: att utveckla ett inkluderande och konstruktivt sätt att arbeta som fullt ut utnyttjar potentialen i unionens demokratiska ram och styrningsram med flera nivåer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | EU måste agera som en global ledare i kampen mot klimatförändringarna och främja ambitiösa standarder och mål för grannländerna och andra stora utsläppare. I detta avseende lyfter ReK fram sina initiativ, såsom konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap), församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och decentraliserat samarbete, däribland Nicosiainitiativet om samarbete med libyska borgmästare, som skulle kunna använda de verktyg och metoder som ska utvecklas inom ramen för klimatpakten i syfte att ge stöd till de lokala och regionala myndigheterna i grannländerna för att utbyta, anta och tillämpa bästa praxis för en mer hållbar och grön ekonomi. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Med beaktande av ESI-fondernas avgörande roll för genomförandet av den gröna given anser ReK att klimatpakten bör ge upphov till en dialog med förvaltningsmyndigheterna för att se till att de är fullt medvetna om de befintliga möjligheterna på detta område. Kommittén står redo att samarbeta med kommissionen för att öka förvaltningsmyndigheternas medvetenhet och kapacitet att planera och spendera dessa medel i syfte att röra sig mot klimatneutralitet genom en grön och rättvis omställning. |
| --- | --- |

56.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se exempelvis lokala klimatpakter i städer som Stockholm, Rotterdam, Amsterdam och Nantes.

1

(2)  https://www.eea.europa.eu/themes/human

2

(3)  https://www.who.int/phe/publications/global-strategy/en/

3

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/107

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin

(2020/C 440/18)

| Föredragande: | Tjisse STELPSTRA (NL–ECR), ledamot, provinsstyrelsen, Drenthe |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa
  COM(2020) 98 final |

Föredragande:

Tjisse STELPSTRA (NL–ECR), ledamot, provinsstyrelsen, Drenthe

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa

COM(2020) 98 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   Allmänna kommentarer

Om vårt ansvar

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) uttrycker oro över den nuvarande takten i exploateringen av jorden, understryker att mänskligt beteende är orsaken till denna katastrof för vilken vi alla är ansvariga och instämmer i slutsatsen i den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin om att omställningen till en koldioxidneutral, cirkulär ekonomi kommer att kräva samarbete mellan alla berörda parter på alla styresnivåer och samhällsnivåer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK framhåller det akuta behovet av att påskynda omställningen till en regenerativ tillväxtmodell, hålla resursförbrukningen inom planetens gränser och minska vårt avtryck. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén välkomnar kommissionens nya handlingsplan för den cirkulära ekonomin (nedan kallad ”handlingsplanen”) som en strategisk vidareutveckling av konceptet i den europeiska gröna given och som en konstruktiv fortsättning på 2015 års handlingsplan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vi beklagar att kapitlet i handlingsplanen om de lokala och regionala myndigheternas roll är så kort, med tanke på att de har en viktig roll att spela i omställningen till en cirkulär ekonomi som en central aktör när det gäller att initiera och skala upp välbehövlig innovation. Regionerna ser till att människor, samhällen och regioner anpassar sitt agerande i vardagen i linje med principerna för en cirkulär ekonomi. ReK betonar vikten av cirkularitetens potential för skapandet av sysselsättning samt behovet av stöd till investeringar i ny infrastruktur för den faktiska insamlingen, återvinningen och användningen av returmaterialflöden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén är imponerad över antalet insiktsfulla bidrag från berörda parter och uppmanar kommissionen att använda befintliga plattformar såsom partnerskapen inom agendan för städer, Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin och nätverk av lokala och regionala myndigheter för att förbättra det ömsesidiga lärandet och kapacitetsuppbyggnaden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi välkomnar initiativet cirkulära städer och regioner, som kommer att hjälpa berörda parter med utvecklingen och genomförandet av territoriella lösningar för en cirkulär ekonomi. ReK vill dock samtidigt betona att cirkulär aktivitet inte får särskiljas från andra aktiviteter för att skydda planeten. Strategierna för en cirkulär ekonomi måste integreras i de aktiviteter som stadsnätverk anordnar i fråga om klimat, miljö och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén betonar att den pågående debatten om principerna för den cirkulära ekonomin kan utgöra en möjlighet att på ett beslutsamt sätt ta itu med det återkommande problemet med att gå bortom de traditionella BNP-indikatorerna (1), dvs. inbegripa nya element utöver dem som knyter an till ekonomiska utfall, t.ex. följande: att skapa solidaritetsbaserade system för ett inkluderande samhälle, att leva inom planetens gränser och att fördela resurser rättvist. |
| --- | --- |

7.

Om covid-19-situationen

| 8. | ReK påpekar att handlingsplanen lanserades under covid-19-pandemin, som har visat hur beroende vi är av orörda resurser, och anser att denna kris på många sätt är en väckarklocka. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att minska beroendet av tredje part och av orörda resurser och stärka försörjningstryggheten genom att på ett stramare sätt organisera hanteringen av resurser, särskilt knappa och kritiska sådana, och rekommenderar en utveckling i riktning mot en EU-plattform för resurspolitik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vi välkomnar kommissionens inriktning på att utveckla marknaden för returråvaror, särskilt genom investeringar i återvinning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén har imponerats av nedstängningarnas positiva sidoeffekter för miljön (dvs. renare luft, mindre vattenföroreningar och mindre skadliga utsläpp). Den motståndskraft, kreativitet och innovationsförmåga som medborgarna, de offentliga aktörerna, företagen och de ekonomiska aktörerna har uppvisat sedan krisens början bör utnyttjas till stöd för en grundlig, grön omställning av produktionsprocesserna och till att undvika en ”inhämtningseffekt” med avseende på miljöförstöring efter krisen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vi uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att styra investeringarna inom ramen för EU:s återhämtningsplan på ett sätt som säkerställer långsiktiga ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg, samtidigt som resursanvändningen minskas, farliga ämnen undviks och avlägsnas och cirkulariteten i material och system förbättras. Instrumentet Next Generation EU måste bidra till detta mål genom att tillhandahålla nödvändig finansiering och bör åtföljas av egna medel som inte innebär att någon EU-medlemsstat hamnar i en sämre ställning i förhållande till andra länder. |
| --- | --- |

12.

Om klimatambitioner, den gröna given och målen för hållbar utveckling

| 13. | Kommittén uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att säkerställa att den europeiska gröna given genomförs enligt tidtabellen så att den fungerar som en gedigen grund för att få ny fart på EU:s ekonomi på ett sätt som är förenligt med arbetet för att uppnå EU:s energi-, klimat- och miljömål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK insisterar på att den viktiga roll som principerna för den cirkulära ekonomin spelar när det gäller att nå målen för hållbar utveckling, i synnerhet mål 12 om ansvarsfull konsumtion och produktion, och anser att tillämpningen av principerna för en cirkulär ekonomi kommer att bidra till att omsätta allmänna mål i handling och en konkret omvandling av samhället. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén betonar att omställningen till en cirkulär ekonomi i hög grad kommer att utgöra ett stöd för EU:s insatser för att begränsa klimatförändringarna och uppmanar kommissionen att skapa ytterligare kopplingar mellan alla planer inom den gröna given för att ge ett välbehövligt helhetsperspektiv och skapa synergimöjligheter genom forskning och indikatorer och i den politiska beslutsprocessen, t.ex. i klimatlagen, och betonar att det är lika viktigt att förena politiken för den cirkulära ekonomin med politik som riktar in sig på andra miljöfrågor, t.ex. skyddet av den biologiska mångfalden, eller luft- och vattenkvalitet. Att tillämpa den cirkulära ekonomins principer måste bli en gemensam utgångspunkt inom alla sektorer, från jordbruks- och livsmedelssektorn via byggsektorn till högteknologiska lösningar, etc. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén hänvisar till övergripande beroendeförhållanden mellan cirkularitet och klimatskydd. Den cirkulära ekonomins integrerade strategi, som inbegriper designprinciper och system för återlämnande, kan ge ett betydande bidrag till att direkt begränsa utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

16.

Om mål och övervakning

| 17. | ReK betonar att det för att respektera planetens gränser är absolut nödvändigt att bryta sambandet mellan tillväxt och resursanvändning och beklagar att handlingsplanen inte innehåller något mål för minskning av den totala resursanvändningen. Tidigare åtgärder på EU-nivå har visat sig vara otillräckliga för att minska Europas totala förbrukning av naturresurser och råvaror. Det finns skäl att formulera andra mått än BNP som beräkningsgrund för utveckling som stämmer bättre överens med principerna om en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén anser att koldioxidminskningen under produkternas livscykler bör vara en del av målen eftersom detta ger insyn i investeringar och förväntade resultat, och stöder därför en prioritering av åtgärderna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK påpekar att konkreta åtgärder leder till konkreta resultat och uppmanar kommissionen att följa upp varje nyckelåtgärd med ett förväntat resultat och en ambitiös tidsplan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Uppställandet av mål måste vara ambitiöst och progressivt för att främja innovation. Därför behövs ett system där man vart femte år använder den bästa tillgängliga lösningen eller metoden vid den tidpunkten för att fastställa målet för de följande fem åren. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén betonar behovet av att utarbeta och genomföra indikatorer på lokal och regional nivå för att utvärdera framstegen och de utmaningar som måste övervinnas och hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att genomföra strategier för en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

21.

Om det ekonomiska systemet

| 22. | Vi drar slutsatsen att det är rättvist att kostnaderna för föroreningar, avfall och utsläpp inkluderas i prissättningen på icke-cirkulära produkter, vilket gör att hållbar produktion kan jämföras och konkurrera med icke-cirkulära produktionssätt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK påpekar att juridiska och ekonomiska styrmedel som syftar till att underlätta för verksamhet som främjar cirkularitet och stoppa verksamhet som hämmar cirkularitet är användbara verktyg, och uppmanar kommissionen att ta fram bästa praxis för hur medlemsstater kan gå mot cirkularitet och hitta gemensamma gränsöverskridande lösningar. ReK anser att sänkt skatt på verksamhet som främjar cirkularitet och höjd skatt på verksamhet som hämmar cirkularitet är ett användbart verktyg, och välkomnar erkännandet av att mervärdesskatt är ett ändamålsenligt verktyg för att ta itu med detta. Framtida arbete inom det här området bör ta hänsyn till samförståndet om ansvarsfördelningen kopplad till skattepolitiken. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén beklagar, mot denna bakgrund, att den enhällighet som råder på skatteområdet begränsar en större flexibilitet för medlemsstaterna att använda moms- och skattesatser i syfte att stödja en verklig omvandling av produktions- och konsumtionsmönster (utöver ren reparationsverksamhet). |
| --- | --- |

24.

B.   Lokala och regionala myndigheter

Om befogenheter

| 25. | ReK understryker att många av de lokala och regionala myndigheternas befogenheter hänger samman med resursförvaltning och den cirkulära ekonomin. De lokala och regionala myndigheterna har därför många möjligheter att underlätta omställningen till en cirkulär ekonomi. Samtidigt kräver denna omställning stor sakkunskap och stora finansiella investeringar. Instrumentet Next Generation EU och andra fonder måste därför bidra till detta mål genom att tillhandahålla nödvändig finansiering. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Användningen av vatten (som är en av de viktigaste resurserna) i hushåll och industri orsakar stora mängder avloppsvatten, och mer vatten bör därför återanvändas där så är möjligt. Avloppsvatten innehåller också många värdefulla näringsämnen som kan återvinnas. Därför behövs det utöver forskning, innovation och finansiering tydliga mål för återvinning av näringsämnen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén framhåller att de lokala och regionala myndigheternas kunskap och intressen måste beaktas när det gäller hur målen för avfall ska uppnås, särskilt när avfallshämtningen och avfallssorteringen blir mer specialiserad. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vi uppmanar kommissionen att utarbeta en innovativ strategi för att skapa ett urval av praktiska metoder för avfallshämtning. Regionerna och städerna bör samarbeta kring detta i stället för att prioritera en uppifrån-och-ner-harmonisering av olika system för avfallshämtning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK anser att offentlig-privata partnerskap är av avgörande betydelse när det gäller att utvidga den cirkulära ekonomin till att omfatta konventionella ekonomiska aktörer och att de lokala och regionala myndigheterna är rätt inkörsport till offentlig-privata partnerskap. Vi uppmanar kommissionen att stimulera sådant samarbete i sina program. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Lokala och regionala riktlinjer och främjande av bästa praxis kan bidra till att påskynda omställningen till en cirkulär ekonomi, t.ex. när det gäller fysisk planering och bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén uppmanar kommissionen att inleda ett program där man sammanställer precis information om materialflöden på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. På så sätt kan berörda parter lära sig mer om situationen och aktiviteterna på andra platser. Programmet måste inrättas som ett insynsvänligt digitalt system och bör analysera situationen på regional, nationell och europeisk nivå. Programmet bör dessutom erbjuda resurser för att utveckla sådana aktiviteter på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi understryker att det är mycket viktigt med information om regional verksamhet inom innovation, befintlig kapacitet (infrastruktur och expertis) och potentialen för en cirkulär ekonomi och beklagar att dessa uppgifter ofta är spridda och fragmenterade, vilket begränsar deras användbarhet för regionerna. Vi uppmanar därför kommissionen att genomföra en verklig insamling av bevis med beaktande av det lokala och regionala perspektivet på EU:s industristrategi. |
| --- | --- |

32.

Om offentlig upphandling

| 33. | ReK betonar att offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg genom vilket lokala och regionala myndigheter kan fastställa standarder och styra marknaden mot mer hållbara produkter och tjänster, men understryker att de komplexa reglerna ofta leder till att regionala och lokala myndigheter är ovilliga att ta risker. På så sätt kan man sträva efter att inköp görs på grundval av ”den totala ägandekostnaden” (alla kostnader under hela livscykeln ingår, inklusive sociala och miljömässiga sådana), vilket gör att man kan uppnå positiva effekter för regionen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén efterlyser en vidareutveckling av kriterierna och målen för miljöanpassad offentlig upphandling på grundval av en översyn av de minimimiljökriterier som ingår i EU:s nuvarande direktiv om offentlig upphandling (2), och rekommenderar att det utarbetas en uppsättning positiva innovationsmål och uppmanar kommissionen att utvidga dessa till att bli en verkligt cirkulär offentlig upphandling. För att skapa rättssäkerhet och minska bördan för upphandlande kommuner och regioner är det viktigt med tillförlitliga och transparenta EU-certifikat och EU-märkningar, särskilt vad gäller miljömässig hållbarhet. Vid offentlig upphandling måste producenterna kunna redovisa vilka insatser som gjorts för att i första hand använda returråvaror vid framställning av produkter och, om så inte har skett, förklara varför det inte varit möjligt. I detta sammanhang är det användbart med lämpliga riktlinjer för kontroll av det återanvända och/eller återvunna innehållet och/eller innehållet av biprodukter i produkter som omfattas av minimimiljökriterier. För detta krävs öppna bedömningssystem och kunskapsutveckling bland uppdragstagarna. |
| --- | --- |

34.

C.   Resurser och avfall

Om avfall och principen ”det finns inget avfall”

| 35. | Vi konstaterar att det i Europa finns många viktiga resurser som betecknas som ”avfall” och betonar att det på vägen till en verklig cirkulär ekonomi krävs en omställning till ett synsätt att det inte ska finnas något avfall. Kommittén understryker vikten av att registrera råvaror för att se till att dessa är tillgängliga för återanvändning och ge dem en identitet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Det är en viktig princip att allt material i en cirkulär ekonomi utformas på så sätt att det antingen blir näringsämnen för biosfären eller nytt material för nästa användningscykel. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén framhåller kommissionens förslag om att modernisera EU:s avfallslagstiftning och de stödjande fonderna. En viktig punkt där denna modernisering måste påskyndas är när det gäller att skapa en ny, snabbare och enklare rättslig ram för kriterier för avfall som upphört att vara avfall och biprodukter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi uppmanar kommissionen att föreslå ett mål för absolut avfallsgenerering per capita och mål för avfallsförebyggande för företag och sektorer. ReK understryker i detta sammanhang vikten (och inverkan) av den tillkännagivna politiska ramen för förpackningar samt den tillkännagivna politiska ramen för komposterbar plast. |
| --- | --- |

38.

| 39. | I övergångsfasen ”från avfall till material” kan gränsöverskridande avtal vara avgörande för att undvika kortsiktiga lösningar med negativa miljöeffekter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | När regioner eller städer måste komma i kapp, och överge användningen av deponier, bör de som utgångspunkt bygga på varandras infrastruktur på europeisk nivå för att hantera avfall i övergångsfasen (t.ex. använda befintliga avfallsförbränningsanläggningar i stället för att bygga nya). ReK betonar att finansiering och samordning krävs för denna övergång. Effektiv energiutvinning med tillvaratagande av metaller och salter bör uppmuntras för avfall som inte kan återvinnas till följd av kontaminering, materialtrötthet eller svårighet att separera komplexa material. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén erinrar om att avfallshanteringen i de yttersta randområdena är särskilt problematisk på grund av den begränsade infrastrukturen för avfallshantering och bristen på stordriftsfördelar när det gäller insamling, behandling och återvinning av avfall. Att påskynda omställningen till en cirkulär ekonomi (i Europa) bör därför ha en direkt mätbar effekt här. Den nuvarande situationen när det gäller hantering och behandling av avfall i dessa regioner kan användas som ett praktiskt test med avseende på påskyndandet. Dessutom kan den bidra till utvärderingen av befintliga instrument och införandet av nya. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén insisterar på att det för att validera principen ”det finns inget avfall” och förhindra att oanvända resurser utnyttjas är mycket viktigt att det införs en skyldighet att använda återvunnet material. Vi uppmanar kommissionen att fastställa kriterier som innebär att en stor del av nya produkter bör tillverkas av återvunnet material och rekommenderar att detta görs till en del av strategin för viktiga produktvärdekedjor. |
| --- | --- |

42.

Om förebyggande av kostnader, säkra material och utökat producentansvar

| 43. | ReK beklagar att de lokala och regionala myndigheterna ofta måste hantera de negativa effekterna av produkter som har nått slutanvändningen utan att en producent ansvarar för att återta dem, eftersom (delar av) dessa produkter ofta förorenar mark eller luft och de lokala och regionala myndigheterna till slut får stå för kostnaderna för att avlägsna dem. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén understryker att det är av största vikt att man förebygger eller tar itu med dessa kostnader direkt på producentnivå och välkomnar därför policyramen för hållbara produkter i handlingsplanen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén betonar att producenterna spelar en viktig roll på vägen till en cirkulär ekonomi. De måste utveckla produkter som belastar planeten så lite som möjligt och i möjligaste mån undvika att använda primära fossila råvaror i sina produktionsprocesser. Samtidigt har även myndigheterna ansvar när det gäller incitament, förutsättningar och reglering. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK understryker att markförorening är ett växande problem i EU och välkomnar därför kommissionens förslag att främja initiativ som syftar till att minska hårdgörning av mark, sanera övergivna eller förorenade industriområden och öka säker, hållbar och cirkulär användning av uppgrävd jord. Kommittén uppmanar kommissionen att i detta initiativ inbegripa obligatorisk analys och spårning av uppgrävd jord. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi välkomnar kommissionens initiativ om att ställa om till säkra kemikalier, eftersom förebyggande eller kontroll av användningen av giftiga ämnen är det enklaste sättet att undvika att sådana kemikalier frigörs och innebär att man undviker de betydande kostnader för lokala och regionala myndigheter som uppstår vid rengöring eller reglering av överföring av förorenad mark (t.ex. med PFAS), och noterar att det inte räcker med kontrollen av giftiga ämnen, utan att det snarare krävs fullständig öppenhet vad gäller beståndsdelarna för att återvinna eller återvinningsförädla material på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK efterlyser åtgärder som framhäver vikten och främjar införandet av utökat producentansvar, samtidigt som de olika delarna av den cirkulära ekonomin beaktas. Uppdelningen av ansvaret för avfall underminerar till exempel utvecklingen av avfallshanteringen som helhet. Syftet är att säkerställa nyttokalkyler, där producenterna också analyserar konsekvenserna av ”säkerhet och cirkularitet som designkriterier”. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén anser inte att alla producenter måste inrätta sin egen ”returlogistik” eftersom detta kan skapa ett enormt logistikavtryck. Därför måste specifikationer fastställas för smarta material/komponenter, liksom smarta strategier för omvänd logistik. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK anser att man i den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin bör beakta det särskilda problemet med marint skräp. Med tanke på att denna typ av avfall har en gränsöverskridande karaktär behöver man främja samarbete mellan myndigheterna i alla marina regioner för att säkerställa de gemensamma resursernas hållbarhet och uppmuntra regionalt och internationellt samarbete för att hitta gemensamma lösningar. |
| --- | --- |

50.

D.   Att få den cirkulära ekonomin att fungera

Om medvetenhet och åtgärder

| 51. | Den cirkulära ekonomin kräver ett nytt sätt att konsumera och det är mycket viktigt att bygga upp medvetenhet. De lokala och regionala myndigheterna står nära medborgarna och spelar därför en viktig roll när det gäller att få till stånd en mentalitetsförändring till ett annat normaltillstånd. Vi uppmanar därför kommissionen att stödja projekt på lokal och regional nivå som leder till konkreta resultat. |
| --- | --- |

51.

Om kompetens och utbildning

| 52. | För att öka medvetenheten är det viktigt med utbildning både från ”förskola till universitet” och självfallet på arbetsplatsen. Därför bör stöd tillhandahållas i form av sammanhållningspolitiska medel så att den cirkulära livsstilen inbegrips i läroplanerna för alla utbildningstyper, inbegripet också digital utbildning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK betonar att konsumenter behöver genomsynlig information om produkters återvinningskvot för att kunna göra väl underbyggda inköpsbeslut. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK understryker vad som sägs i handlingsplanen om stöd till kompetens och skapande av arbetstillfällen, men framhåller risken för att arbetstillfällena inom den cirkulära ekonomin på kort sikt är relativt okvalificerade och på medellång till lång sikt kommer att automatiseras och utföras av robotar. Å andra sidan finns det möjligheter till högkvalificerade arbetstillfällen och därför bör vederbörlig hänsyn tas till båda dessa aspekter vid uppdateringen av kompetensagendan. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén anser att regioner som snabbt ställer om till relativt lågkvalificerade arbetstillfällen (delvis på grund av låga arbetskraftskostnader) bör vara de som först får ta del av stöd till utbildning och kapacitetsuppbyggnad för att påskynda omställningen till mer högkvalificerade arbetstillfällen. Detta kommer att främja teknisk och social innovation och stödja de lokala och regionala myndigheterna i deras strävan efter en mångsidig och motståndskraftig ekonomi. Vidare bör det i uppdateringen av kompetensagendan även läggas tonvikt på regionala skillnader – i synnerhet på mindre utvecklade regioner – när det gäller utveckling av strategier och program för utbildning och kompetens för kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Eftersom cirkulär ekonomi kräver ett integrerat, sektorsövergripande och långsiktigt tänkande och agerande uppmuntras de lokala och regionala myndigheterna att hantera sin administration och anpassa sina organisatoriska strukturer för att stödja främjandet av den cirkulära ekonomin, till exempel för att skapa nya funktionsprofiler för förvaltningen, såsom förvaltare av smarta städer och den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kommittén uppmanar kommissionen att lansera program med direktstöd till lokala och regionala myndigheter och små och medelstora företag som hjälp i deras ansträngningar att hantera omställningen till en cirkulär ekonomi med avseende på utbildning, omskolning och kompetenshöjning för arbetskraften, samt när det gäller investeringar och byggande av motståndskraft. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommittén noterar att ytterligare forskning om och reglering av hållbara och återvinningsbara material krävs. I synnerhet om återvinning inte innebär nedgradering av avfallet till billigare produkter blir kraven för sortering och återanvändning av material mer ambitiösa i syfte att göra det möjligt att använda material i så många cykler som möjligt. Därför ger strategin ”vagga till vagga” en fingervisning om hur denna princip om återvinning av avfall före nedgradering kan förverkligas och är beroende av grundlig produktutformning. |
| --- | --- |

58.

Om ett cirkulärt samhälle

| 59. | ReK anser att målen för den cirkulära ekonomin bör införlivas som ett obligatoriskt område i sammanhållningspolitiken efter 2020 och fonden för denna, eftersom detta krävs för att ge den erforderliga drivkraften för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi, med början på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén håller med om och lyfter fram slutsatsen i handlingsplanen om att omställningen till en cirkulär ekonomi kommer att vara systemisk, djupgående och omvälvande. Återindustrialiseringen av Europa måste baseras på den cirkulära ekonomin samt driva på och främja den genom att dess principer och verktyg verkligen tillämpas. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ReK betonar att omställningen måste vara rättvis eftersom den inte bara handlar om ekonomin, utan framför allt också om samhället, som de lokala och regionala företrädarna står nära. Vi drar därför slutsatsen att regionerna och städerna är den viktigaste nivån på vägen mot ett cirkulärt samhälle. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK vill avslutningsvis framföra att kommissionen, utöver att etablera en plattform och ett regelverk för den cirkulära ekonomin inom unionen, också måste ställa skarpa krav på export och import till och från unionen så att principerna om den cirkulära ekonomin även ger avtryck utanför unionens gränser. |
| --- | --- |

62.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  The European System of National and Regional Accounts (ESA 2010): https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5925693/KS-02-13-269-EN.PDF/44cd9d01-bc64-40e5-bd40-d17df0c69334

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1), 2014/24/EU (EUT L 94, 28.3.2014, p. 65), och 2014/25/EU (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

2

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/114

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – På väg mot ett hållbart utnyttjande av naturresurserna på öarna i Medelhavet

(2020/C 440/19)

| Föredragande: | Francina ARMENGOL I SOCÍAS, (ES–PES), regionpresident, Balearerna |
| --- | --- |

Föredragande:

Francina ARMENGOL I SOCÍAS, (ES–PES), regionpresident, Balearerna

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning: Öarna i Medelhavet och deras särskilda utmaningar

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) påminner om att 95 % av de EU-medborgare som är bosatta på öar bor på de europeiska öarna i Medelhavet, och att de, i likhet med övriga öar i Medelhavet, har gemensamma utmaningar, problem och begränsningar som försvårar deras ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén påpekar att det i EU-fördragen inte fastställs några specifika åtgärder som beaktar öars förutsättningar bortsett från de som fastställs i fråga om de yttersta randområdena, trots att deras särskilda situation nästan uteslutande beror på det faktum att de är öar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK konstaterar att de ekonomiska, administrativa, kulturella och sociala förutsättningarna skiljer sig åt mellan Medelhavsområdets öregioner. Icke desto mindre har de gemensamma utmaningar och problem, som i ett sådant mångskiftande område som Medelhavsområdet måste hanteras inom en särskild gemensam ram. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén noterar att den pågående hälsorelaterade krisen som följer av covid-19 har satt fokus på den särskilda sårbarheten i öregionerna, vars resurser är begränsade. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK välkomnar att Europeiska kommissionen gör framsteg i arbetet med den gröna given och en ram för en rättvis omställning som främjar den socioekonomiska utvecklingen på öarna i Medelhavet och är anpassad till målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ekosystemen på öarna i Medelhavet har en unik rikedom och är särskilt sårbara i samband med den pågående socioekonomiska utvecklingen och klimatförändringarna. Frågan om hur öarnas knappa naturresurser ska förvaltas på ett hållbart sätt är den främsta utmaningen i dessa områden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK anser att Europeiska kommissionen, mot bakgrund av hur sårbara öarna i Medelhavet är ur miljö- och klimathänseende, bör ta hänsyn till den specifika geografiska och socioekonomiska situationen på dessa öar när den fastställer hur man ska gå till väga för att uppnå målet om klimatneutralitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Även om Medelhavsområdets öregioner står inför särskilda utmaningar understryker ReK att de, under förutsättning att det vidtas särskilda lagstiftningsåtgärder och införs en lämplig finansiell ram, utgör utmärkta testområden för EU:s olika åtgärder med koppling till den gröna omställningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén uppmanar EU:s medlemsstater och unionen för Medelhavsområdet att samarbeta för att se till att en ministerförklaring om Medelhavsöarnas situation kommer till stånd, i vilken man erkänner att dessa öar utgör ett särskilt område inom EU, med konkreta behov och en unik kultur, ett unikt kulturarv och en unik miljö som måste förvaltas och skyddas med hjälp av särskilda gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Med tanke på att Medelhavsöarna utgör ett gränsområde mellan Europa och Afrika uppmanar ReK medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och unionen för Medelhavsområdet att ta hänsyn till dessa öar vid utformningen och genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

10.

| 11. | En stark territoriell sammanhållning mellan de europeiska öarna i Medelhavet kommer också att bidra till att stärka EU:s gränsposition, och kommer dessutom att innebära att det finns en stabil motpart när det gäller att stärka samarbetet med EU:s partner i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Trots att det finns tydliga likheter mellan de allmänna sociala, ekonomiska och geografiska förhållandena i EU:s yttersta randområden och på öarna i Medelhavet är de senare inte föremål för särskilda åtgärder som ger dem möjlighet att ta itu med de permanenta geografiska utmaningar för deras ekonomiska och sociala utveckling som erkänns i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén påpekar att artikel 174 i EUF-fördraget bör tillämpas från och med de första skedena i beslutsprocessen, och att särskilda kompensationsåtgärder bör inbegripas för att hantera de utmaningar och begränsningar som öarna i Medelhavet ställs inför på grund av sina förutsättningar. |
| --- | --- |

13.

Bristen på naturresurser på öarna i Medelhavet

| 14. | En gemensam faktor för alla öar i Medelhavet är att naturresurserna utsätts för allt större påfrestningar: en begränsad yta ska inrymma ett stort antal användningsområden, vattenresurserna är begränsade, det energimässiga beroendet av fossila bränslen är stort, och ekosystemen är i hög grad sårbara och utsatta för påfrestningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK betonar att yta är den resurs som öarna främst lider brist på, en omständighet som är särskilt problematisk i regioner av begränsad storlek där den fysiska expansionen leder till snabbare och mer påtagliga problem med trängsel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | När det gäller energiförsörjningen är de flesta öarna i Medelhavet beroende av fastlandet och av import av fossila bränslen. ReK välkomnar därför de åtgärder som EU har vidtagit för att minska öarnas beroende av fossila bränslen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK påminner om att Medelhavets öregioner ofta har begränsade vattenresurser och att dessa ofta överutnyttjas, vilket tenderar att leda till att vattnet inte räcker till, förorenas och försaltas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Även om många öar i Medelhavet har valt avsaltning som en metod för att säkra vattenförsörjningen anser ReK att politiken på vattenområdet främst bör bygga på efterfrågestrategier (till exempel vattenbesparande åtgärder, återanvändning, förbättringar i fråga om effektiv användning och resursfördelning) och strategier för bevarande, skydd och integrerad förvaltning av vattenresurser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | På grund av de specifika särdragen i deras infrastruktur och deras reella möjligheter att få tillträde till den europeiska energimarknaden ådrar sig öarna i Medelhavet betydande merkostnader för energiproduktion samt kostnader i samband med omställningen och omstruktureringen av sina ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK påminner om att Medelhavsområdet globalt sett är ett viktigt område när det gäller biologisk mångfald, och att antalet endemiska arter är särskilt högt i dess öregioner. |
| --- | --- |

20.

| 21. | På öarna i Medelhavet finns ett stort antal livsmiljöer av gemenskapsintresse – varav vissa har särskild prioritet – som hotas av ett högt tryck från mänsklig verksamhet, förstöring av livsmiljöer och etablering av invasiva främmande arter som rubbar balansen i ekosystemen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK anser att EU bör ta fram särskilda miljöskyddsåtgärder för öarna i Medelhavet eftersom det där finns en unik biologisk mångfald både på land och i havet, vilket kräver en hållbar utvecklingspolitik och anpassade miljöskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

22.

Socioekonomisk verksamhet och dess inverkan på naturresurserna

| 23. | Europeiska regionkommittén betonar att öarna i Medelhavet har en mycket specialiserad ekonomisk struktur, såväl inom den primära sektorn (jordbruk och fiske) som inom tjänstesektorn (turism), vilket gör deras produktiva struktur oerhört sårbar i ett starkt konkurrenspräglat europeiskt och globalt socioekonomiskt sammanhang. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK betonar att den jordbruksbaserade livsmedelssektorn på öarna i Medelhavet är strategiskt viktig när det gäller att utnyttja öarnas naturresurser på ett mer hållbart sätt, detta med tanke på att den har en stor betydelse på lokal och regional nivå eftersom den tar en betydande del av marken i området i anspråk för sin verksamhet och utgör en källa till livsmedel för befolkningen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att göra de jordbruksbaserade livsmedelssystemen på öarna i Medelhavet mer motståndskraftiga, för att möjliggöra en grad av livsmedelssuveränitet som är tillräcklig för att hantera oförutsedda händelser såsom naturkatastrofer, politiska och sociala konflikter eller hälsorelaterade kriser, såsom i fallet med covid-19, som omöjliggör leveranser utifrån. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK påpekar att vissa fiskbestånd i Medelhavet är föremål för överfiske och efterlyser att det tas fram lämpliga fiskeförvaltningsplaner för Medelhavsområdet som stärker och förnyar de lokala fiskeflottorna och havsbrukssystemen genom att komplettera de traditionella förvaltningsmetoderna med mer innovativa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén noterar den betydelse som det småskaliga fisket har för det ekonomiska ekosystemet i kustsamhällena i Medelhavsområdet och föreslår att man på öarna i Medelhavet undersöker modeller för gemensam fiskeförvaltning som involverar de olika berörda socioekonomiska sektorerna. I detta sammanhang är det mycket viktigt att främja fisketurism och miljöturism till havs, som kräver särskild kompetens. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK anser att man parallellt med inrättandet av nya marina skyddsområden kring öar bör vidta innovativa ekonomiska strategier som främjar ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna bland förvaltare av marina skyddsområden, företrädare för fiskerinäringen och företrädare för turismsektorn. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén betonar att de flesta öarna i Medelhavet inte utvecklar industrisektorn på grund av dess låga produktivitet, som hänger samman med en brist på råvaror, höga produktionskostnader och logistiska problem i samband med transporter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Generellt sett leder den ytterst specifika karaktären hos efterfrågan på tjänster och specialiseringen på turismutbudet till att öarnas ekonomier är mer sårbara än ekonomierna på fastlandet, och till att deras ekonomiska utveckling i hög grad är beroende av de internationella konjunkturerna – ett exempel på detta är den hälsorelaterade kris som orsakats av den globala spridningen av covid-19 och dess särskilda inverkan på ekonomierna på öarna i Medelhavet, som till övervägande del är beroende av tjänstesektorn. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till att det finns ett stort antal tillfälligt bosatta på öarna i Medelhavet, vilket ökar den bofasta befolkningens behov av infrastruktur och leder till ökad efterfrågan på alla former av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén anser att genomförandet av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin bör inbegripa särskilda åtgärder som beaktar att det finns ett stort antal tillfälligt bosatta, vilket kan kopplas till turistströmmarna, samt att ekonomierna på många av Medelhavets öar kännetecknas av hög tjänstefiering. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att stödja utbytet av bästa praxis i fråga om hållbar turism på öarna i Medelhavet, såsom de program som för närvarande genomförs inom ramen för Interreg MED (1). |
| --- | --- |

33.

| 34. | I förhållande till EU-genomsnittet är utbildningsnivån i öregionerna i Medelhavsområdet låg, särskilt när det gäller eftergymnasial utbildning och yrkesutbildning, vilket är en bidragande faktor till att många slutar skolan i förtid och gör ett tidigt inträde på arbetsmarknaden i ekonomier med hög tjänstefiering. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK betonar att öar i allmänhet är mycket beroende av luft- och sjötransporter, och uppmanar Europeiska kommissionen att på ett lämpligt sätt beakta deras särskilda förutsättningar (2). |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK påpekar att varutransporter är mellan två och fyra gånger dyrare än på fastlandet (3), vilket är en mycket viktig faktor som direkt påverkar öproduktionens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén föreslår en översyn av de regler för statligt stöd som gäller för Medelhavsöarnas territorium, i syfte att erkänna deras särdrag och beakta deras behov. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK betonar behovet av att utveckla samlingsindikatorer för hållbarhet, som på ett övergripande sätt inkluderar ekonomiska parametrar som är kopplade till miljöekonomiska och socioekonomiska indikatorer och som är inriktade på biofysiska faktorer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/802 av den 11 maj 2016 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (4) syftar visserligen till att uppnå viktiga miljöskyddsmål, men har lett till en betydande ökning i kostnaderna för sjötransporttjänster, vilket har lett till merkostnader för invånare och företag på öar. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att anta tillfälliga undantag när det gäller statligt stöd för regionala och lokala ömyndigheter som vill ingripa inom sjötransportsektorn. |
| --- | --- |

39.

En ny förvaltningsmodell för öar i Medelhavet

| 40. | Europeiska regionkommittén betonar vikten av att inrätta ett flernivåstyre som möjliggör framsteg i fråga om en effektiv och flexibel förvaltning av öarnas naturresurser på lokal, regional, statlig och överstatlig förvaltningsnivå i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen att anta en flerårig strategisk plan för en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling på de europeiska öarna i Medelhavet, liksom en konsekvent strategi för den europeiska grannskapspolitiken och Europa-Medelhavspartnerskapet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén anser att det bör utvecklas närmare förbindelser mellan öarna i Medelhavet för att främja utbytet av bästa praxis och strategier mellan dem, och att partnerskap såsom ”Med Insulae”, där Sardinien, Korsika, Gozo och Balearerna ingår, bör utökas. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK betonar att det är viktigt för ösamhällenas ekonomiska och sociala struktur att det finns en integrerad förvaltning av kustområden som kan stärka och främja ett innovativt samspel mellan kust och hav, samt affärsmodeller som möjliggör en hållbar användning av såväl öarnas landområden som den marina miljön. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen och staterna i Medelhavsområdet att utveckla och främja strategier för havsområdet (5) i syfte att förbättra samarbetet och integrationen i hela regionen och utveckla en integrerad förvaltning av kustområdena som främjar en mer djupgående helhetsorienterad strategi för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK uppmuntrar regionerna och staterna att fastställa och utveckla internationella standarder för skydd och förvaltning av särskilt känsliga marina områden, i likhet med dem som finns inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen. |
| --- | --- |

45.

Lämplig finansiering till förmån för en hållbar användning av naturresurser

| 46. | Europeiska regionkommittén menar att isolering, begränsad storlek och sårbarhet är tre särdrag hos öarna i Medelhavet som hindrar deras harmoniska utveckling inom unionen och försvårar deras ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning, vilket direkt och varaktigt påverkar deras möjligheter till tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK efterlyser en bättre anpassning av EU:s befintliga finansieringsinstrument till de verkliga förhållandena på öarna i Medelhavet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att rationalisera och samordna sina fleråriga planer för att hitta lösningar som även förbättrar det gränsöverskridande samarbetet i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen att förstärka investeringarna i forskning, utveckling och innovation genom att öka de offentliga anslagen och främja ökad privat investering genom offentlig-privata partnerskap i syfte att diversifiera den ekonomiska verksamheten och utvecklingen i öregionerna i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen att undanta öregioner i Medelhavsområdet från gränsen på 150 km i alla program för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén anser att det är nödvändigt att inkludera geoekonomiska kriterier i systemet för tilldelning av medel inom ramen för den framtida sammanhållningspolitiken, såsom perifert läge och ökaraktär, som utgör permanenta fysiska hinder och försvårar en hållbar utveckling på öarna i Medelhavet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK efterlyser mer flexibla krav avseende tematisk koncentration, som inte bara beaktar de statliga utvecklingsnivåerna utan framför allt tar hänsyn till den verkliga ekonomiska, sociala och territoriella situationen i öregionerna i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén anser att de nuvarande medfinansieringssatserna inom Eruf och ESF bör bibehållas och att de bör justeras när det gäller områden med allvarliga och permanenta naturbetingade nackdelar för att göra det möjligt att bättre anpassa dessa instrument till de verkliga förhållandena på öarna i Medelhavet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK anser att investeringar som rör infrastruktur för tillgänglighet och transporter – såväl via flygplatser och hamnar som landvägen – på öarna i Medelhavet bör vara stödberättigande. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén efterlyser inrättandet av ett underprogram för öar i Medelhavet inom ramen för det framtida Interreg MED-programmet 2021–2027, som ett mer effektivt sätt att använda de EU-medel som anslås till öregionerna i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

55.

Slutsatser

| 56. | Europeiska regionkommittén betonar att en av EU:s principer är ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, med särskilt fokus på öregioner, i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK välkomnar att de yttersta randområdena, tack vare utarbetandet av en särskild EU-strategi, har tillgång särskilda stödprogram som har gjort det möjligt för dem att uppnå en mer hållbar utveckling. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommittén konstaterar att artikel 174 i EUF-fördraget måste tillämpas på ett korrekt och effektivt sätt på öarna i Medelhavet, på samma sätt som artikel 349 i EUF-fördraget har kommit att tillämpas i fråga om de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ReK uppmanar Europeiska kommissionen att utarbeta en strategi för öarna i Medelhavet som tar hänsyn till särdragen och den särskilda sårbarheten i dessa områden och att bidra till ett starkare partnerskap med konkreta och samordnade åtgärder mellan dessa områden, medlemsstaterna och EU. |
| --- | --- |

59.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Exempel på projekt som har genomförts är Blueislands, Mitomed+, Wintermed och Smartmed.

1

(2)  Denna punkt knyter an till budskapet i yttrandet ”En europeisk strategi för kust- och havsturism”, föredragande Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT–PES) (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2014-02645-00-00-ac-tra-sv.doc/content).

2

(3)  Planistat Europe-Bradley Dunbar Ass., Final report. 2000. CE. 16. 0. AT. 118. ”Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union”, Europeiska unionen, mars 2003.

3

Final report. 2000. CE. 16. 0. AT. 118. ”Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union”

(4)  EUT L 132, 21.5.2016, s. 58.

4

(5)  Till exempel initiativet för hållbar utveckling av den blå ekonomin i västra Medelhavsområdet eller Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (Eusair).

5

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/119

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förnyelse av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa

(2020/C 440/20)

| Föredragande: | Juan ESPADAS CEJAS (ES–PES) |
| --- | --- |

Föredragande:

Juan ESPADAS CEJAS (ES–PES)

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Från Amsterdampakten till en förnyad Leipzigstadga

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) erinrar om att det europeiska samarbetet avseende stadsfrågor har en högst varierande karaktär: å ena sidan är den förnyade Leipzigstadgan direkt kopplad till den nationella stadspolitiken och kommer att kräva större politisk samordning på nationell, regional och lokal nivå. Å andra sidan har EU-agendan för städer med sin överstatliga karaktär visat sig vara ett innovativt verktyg för flernivåstyre som är användbart när det gäller att involvera städer i EU-politiken. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK välkomnar idén om att förnya Leipzigstadgan under det tyska EU-ordförandeskapet under andra halvåret 2020, och ställer sig positiv till den inkluderande arbetsmetod som den tyska regeringen har introducerat för att involvera så många aktörer som möjligt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK påminner om att Bukarestdeklarationen, som antogs av ministrarna med ansvar för stadsfrågor den 14 juni 2019, tar fasta på behovet av att utveckla funktionella förbindelser mellan den nya Leipzigstadgan, EU-agendan för städer och den territoriella agendan efter 2020. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén uppmanar i detta sammanhang kommissionen att visa ett större politiskt engagemang för EU-agendan för städer, och att inlemma den i sina nuvarande flaggskeppsinitiativ såsom den gröna given och initiativen på det digitala området. Genomförandet av den gröna given förutsätter att man förstärker de konkreta åtgärderna i samarbete med den lokala nivån, och att man kombinerar uppifrån och ned-strategier med en grundläggande nedifrån och upp-strategi för att uppnå målen år för år fram till 2050. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén uppmanar kommissionen att skapa en mycket närmare koppling mellan dess framtida agenda för bättre lagstiftning och EU-agendan för städer, för att säkerställa att de rekommendationer som läggs fram inom ramen för stadspartnerskapen beaktas. I detta avseende bör territoriella och stadsrelaterade konsekvensbedömningar integreras direkt i mekanismerna för lagstiftningsförberedande samråd och i utvärderingen av EU:s politik och administrativa förenkling (Refit). |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK påminner om behovet av att anpassa den europeiska planeringsterminen så att den bättre återspeglar städernas utmaningar. De landsspecifika rekommendationerna kommer tillsammans med sammanhållningspolitiken att vara de huvudsakliga genomförandeverktygen för den gröna given. De specifika problemen i stadsområden i fråga om bland annat bostäder till rimliga priser, ökad ojämlikhet och långsiktiga investeringar måste därför återspeglas i samordningen av den ekonomiska politiken i Europeiska unionen, och strategierna för smart specialisering, integrerad stadsutveckling och en rättvis omställning bör harmoniseras på regional eller lokal nivå genom territoriella verktyg såsom strategier för integrerade territoriella investeringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK uppmanar kommissionen att utveckla begreppet ”aktiv subsidiaritet” som ett ytterligare steg för att stärka dialogen med städerna, storstadsområdena och regionerna och därmed koppla samman EU-agendan för städer och agendan för bättre lagstiftning. I detta avseende bör synergierna med Europeiska regionkommitténs nätverk av regionala nav (RegHub) stärkas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén välkomnar Europaparlamentets konstaterande att det nu råder en klimatkris, och instämmer i att uppnåendet av koldioxidneutralitet kräver en gemensam insats och särskilda åtgärder på lokal nivå, där städerna spelar en central roll. 75 % av Europas befolkning bor i städer, och omkring 70 % av EU:s koldioxidutsläpp äger rum i städerna. Städerna är en del av problemet, men den förnyade Leipzigstadgan bör erkänna städernas möjlighet att driva förändringen framåt och att utgöra direkta huvudaktörer i genomförandet av lösningar på de globala utmaningarna under detta århundrade. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén anser att den förnyade Leipzigstadgan bör ses som en politisk möjlighet att göra städer till ett riktmärke för det praktiska genomförandet av olika stadsstrategier i alla medlemsstater, och därmed bidra till att göra det europeiska projektet mer trovärdigt för medborgarna på hemmaplan. Den nya stadgan bör också leda till en uppdatering av EU-agendan för städer, såsom fastställs i Amsterdampakten (2016), och båda bör genomföras av lokala myndigheter inom ramen för Agenda 2030 för att uppnå målen för hållbar utveckling. I detta avseende står de lokala och regionala myndigheterna i Europeiska unionen inför flera olika utmaningar, inklusive nya globala utmaningar som endast kan hanteras med hjälp av en integrerad flernivåstrategi, och EU:s stöd har ett ofrånkomligt mervärde. Mot bakgrund av detta bör principerna i Leipzigstadgan tas med i rådets slutsatser under det tyska ordförandeskapet (andra halvåret 2020), vilka ska antas av rådet (allmänna frågor) och Europeiska rådet. Medlemsstaterna, städerna och Europeiska regionkommittén måste ställa sig bakom själva Leipzigstadgan. |
| --- | --- |

9.

De europeiska städernas förändringspotential när det gäller att snabbare nå målen för 2050

| 10. | ReK påpekar att det är nödvändigt att säkerställa en lämplig balans mellan de tre föreslagna åtgärdsområdena för Europas städer: att öka produktiviteten och skapandet av välstånd och sysselsättning i städerna och deras regioner, att fördela välståndet mer rättvist bland medborgarna, och att samtidigt förbättra kvaliteten på vår omgivande miljö och ge medborgarna möjlighet att dra nytta av de möjligheter som stadslivet innebär. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK anser att det är viktigt att främja det arbete som utförs av de olika stadspartnerskapen och att skapa länkar mellan den nuvarande EU-agendan för städer och den kommande förnyade Leipzigstadgan. Här avses till exempel det arbete som utförs inom ramen för partnerskap såsom ”Urban Academy on Integration” eller ReK:s initiativ ”Städer och regioner för integration”, som utgör en plattform för europeiska borgmästare och regionpresidenter som vill lyfta fram bästa praxis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK påminner om att regionerna och städerna befinner sig i främsta ledet när det gäller att ta emot och integrera migranter och flyktingar i Europa. Vi efterlyser därför att det nya europeiska stadsinitiativ som föreslås av kommissionen ska omfatta tillräcklig finansiering för att stödja partnerskapet för integrering av migranter och flyktingar och ReK:s initiativ ”Städer och regioner för integration” och göra skillnad för europeiska medborgare i deras städer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | För att uppnå målen i Parisavtalet och i borgmästaravtalet om klimatförändringar anser kommittén att ett av huvudmålen i den förnyade Leipzigstadgan bör vara att satsa på innovativ rörlighet, vilket innebär att använda eldrivna personbilar i städer i kombination med att främja multimodal, alternativ och utsläppssnål rörlighet som bygger på hållbara transportsätt såsom cykling och gångtrafik, samt att vidta hållbara strategier för markanvändning som begränsar städers utbredning och hållbara åtgärder som förbättrar det europeiska bostadsbeståndets energieffektivitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK anser fortfarande att det är av yttersta vikt att Europeiska kommissionen, genom EU-agendan för städer, och medlemsstaterna, genom Leipzigstadgan, med ekonomiska incitament stöder utarbetandet av planer för hållbar rörlighet i städer, vilket ReK efterlyste redan i sitt yttrande ”Handlingsplan för rörlighet i städer” från 2010. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Det är också viktigt att beakta den viktiga frågan om energirenovering av bostadsbeståndet samt av företags och industriers kontor och byggnader. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK upprepar sin begäran om en handlingsplan på EU-nivå för att främja bostäder till rimliga priser i Europa. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK anser att fastställandet av FN:s mål för hållbar utveckling i stadsområden är en strategisk ram som syftar till att förbättra medborgarnas livskvalitet, och att städerna och regionerna måste ta hänsyn till denna när de utarbetar sina strategier. Städerna, som befinner sig på förvaltningsnivån närmast medborgarna, genomför strategier som förändrar den sociala situationen i stadsområdena, och de är centrala aktörer när det gäller att göra framsteg i arbetet med att uppnå målen för hållbar utveckling, särskilt mål 11, som fokuserar på städer, och mål 17, som uppmuntrar partnerskap mellan myndigheter, den privata sektorn och civilsamhället. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Avfallshantering och en integrerad förvaltning av vattnets kretslopp, utsläpps- och spillhantering, minskad energikonsumtion och förbättrad energianvändning, produktion av ren och koldioxidfri energi, hantering av effekterna av extrema oväder samt utvecklingen av gröna korridorer och främjande av biologisk mångfald är bärande inslag när det gäller att förbättra stadsområdenas resultat i fråga om hållbar utveckling. Den lokala förvaltningen måste bidra till främjandet av den cirkulära ekonomin för att omvandla vår produktionsmodell och skapa nya gröna jobb genom att stödja ett paradigmskifte som hjälper oss att skapa framtidens städer. Detta paradigmskifte kommer inte att kunna äga rum utan utbildningsprogram på lokal och regional nivå som bidrar till att anpassa arbetstillfällena till en grön omställning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK anser att det är av största vikt att främja biologisk mångfald och återställa naturen i stadsmiljöer genom grön infrastruktur och naturbaserade lösningar, och på så sätt gynna den ekologiska kopplingen och landskapsvärdena både i staden och mellan staden och dess närområde, för att kunna ta itu med de störningar och effekter som de globala förändringarna gett upphov till. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK betonar vikten av att främja inkluderande städer som är uppmärksamma på bekämpningen av sociala skillnader, den digitala klyftan, den pågående utvecklingen mot en allt äldre europeisk befolkning samt demografiska förändringar såsom avfolkning i vissa områden. Detta inkluderande åtgärdsområde bör också inbegripa åtgärder som syftar till att förbättra tillgången till bostäder till rimliga priser, uppnå tillgänglighet för alla, bekämpa energifattigdom, säkerställa en ändamålsenlig integrering av migranter i värdsamhället, samt skapa en bättre balans mellan människors, inte minst ungdomars, rörlighet mellan medlemsstaterna och skapandet av möjligheter till yrkesmässig utveckling i länder med lägre inkomst per capita. Det bör också säkerställa tillgång till hälso- och sjukvård och ett system som garanterar livsmedelsförsörjning, inbegripet grundläggande vattenförsörjning och avloppsrening för hela befolkningen, med beaktande av varje individs eller grupps omständigheter med avseende på deras möjligheter att kunna bära kostnaderna. |
| --- | --- |

20.

Den förnyade Leipzigstadgans grundläggande principer

| 21. | ReK välkomnar att principerna om ett integrerat tillvägagångssätt, en platsbaserad strategi, flernivåstyre samt deltagande och gemensamt skapande utgör riktlinjerna för den förnyade Leipzigstadgans funktionssätt. De är allihop kopplade till de principer som ligger till grund för EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén påpekar att det är absolut nödvändigt att städer och kommuner i hela EU känner till den framtida Leipzigstadgan och är medvetna om att dess principer utgör den övergripande ramen för de nationella, regionala och lokala strategierna för städer samt motsvarande initiativ på EU-nivå, i synnerhet nya initiativ som ska finansieras inom ramen för den gröna given. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén är införstådd med att det krävs flexibilitet för att kunna anpassa målen i EU-agendan för städer till de verkliga förhållandena i varje område, men stöder samtidigt förslaget om att agera på ”närområdesnivå” eftersom detta skulle kunna vara ett lämpligt sätt att börja ta itu med globala utmaningar redan på lokal nivå. Varje förvaltningsnivå bör dock ta sin del av ansvaret och agera inom ramen för sina befogenheter när det gäller städernas utmaningar (luftkvalitet, bostäder, digitalisering, finansieringsinstrument), med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén instämmer i att man i den förnyade Leipzigstadgan ska erkänna funktionella stadsområden eller storstadsområden som områden som bidrar till att genomföra en integrerad territoriell strategi och uppnå en balanserad territoriell utveckling som är förenlig med EU:s strategier. ReK anser också att man bör erkänna funktionella stadsområden och storstadsområden som har sina egna institutionella ramar och dem som inom ramen för sammanhållningspolitiken har främjat en dynamisk arbetsmarknad i storstadsområden. Kommittén tog upp detta 2019 i sitt yttrande ”Storstadsregionernas utmaningar och deras ställning i den framtida sammanhållningspolitiken efter 2020”. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK ställer sig också bakom principen om deltagande och gemensamt skapande, och anser att den förnyade Leipzigstadgan bör ta hänsyn till olika typer av stadsbebyggelse med respekt för varje medlemsstats kulturella och administrativa omständigheter och befogenheter. Dessutom är det ytterst viktigt att den förnyade Leipzigstadgan garanterar att medborgarna kan delta i utformningen och utvärderingen av den stadspolitik som påverkar dem, inbegripet medborgare som bor i stads- eller storstadsområdens omgivningar. |
| --- | --- |

25.

Förbättra städernas möjligheter att ta itu med globala utmaningar

| 26. | ReK påminner om att världen drabbades hårt av covid-19-pandemin 2020. Städerna och regionerna tvingades stå i första ledet i hanteringen av den hälsokris som har kommit att utvecklas till en social och ekonomisk kris. Städerna och regionerna måste därför stå i centrum för återhämtningsfonden och behöver mer ekonomiskt EU-stöd så att de kan fortsätta att visa att de har lösningar på de problem som uppkommit på grund av pandemin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europeiska regionkommittén anser att den förnyade Leipzigstadgan bör åtföljas av ett förslag till en ambitiös och konkret färdplan för städernas genomförande av stadgan, och att man när det gäller målen för hållbar utveckling bör utnyttja de lokala agendorna för städer, och inte minst den Eruf-reserv på 6 % som är avsedd för integrerad hållbar stadsutveckling. Dessutom bör de europeiska struktur- och investeringsfonderna finansiera städernas och de regionala förvaltningarnas genomförande av målen för hållbar utveckling på lokal nivå, inte minst när det gäller strategierna för hållbar rörlighet och kollektivtrafik, samt renovering av byggnader för att ta itu med energifattigdom, tillgänglighet för alla, samt för att vända situationer som medför social utsatthet och stärka social integration i missgynnade områden i alla städer. De lokala myndigheterna måste ha möjlighet att på ett smidigare och mer direkt sätt kunna förvalta de medel som anslås till stater och regioner. För att detta mål ska kunna uppnås måste utbildningssatsningarna förstärkas i samarbete med den akademiska världen och näringslivet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | I syfte att följa upp de investeringar och framsteg som görs inom ramen för de många nationella, regionala och lokala agendorna för städer uppmanar ReK kommissionen att ta fram en ny gemensam referensram, med en gemensam terminologi och gemensamma indikatorer och metoder som möjliggör samordning mellan förvaltningar, ömsesidigt lärande och komparativa bedömningar av olika områden, samt deltagande av städer i utarbetandet av deras utvecklingsbudgetar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén uppmanar kommissionen att beakta att de omfattande strategier för social och ekologisk omställning som man tar initiativ till inom ramen för den gröna given har hög prioritet och att de bör genomföras genom konkreta åtgärder i städerna och regionerna, och att de därmed sammanhängande investeringarna därför varken bör räknas med i medlemsstaternas offentliga underskott eller omfattas av begränsningar med koppling till det utgiftstak som medlemsstaterna i dag fastställer för de lokala förvaltningarna inom de nuvarande programmen för finanspolitisk stabilitet och kontroll av budgetunderskott. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK välkomnar erkännandet i den förnyade stadgan av den viktiga roll som den fysiska stadsplaneringen i städerna spelar för att uppnå hållbar stadsutveckling, och särskilt inriktningen på att minska markexploateringen, blanda funktioner för nya produktionsmönster, produktdiversifiering och nya levnadsmönster, verka för bostäder till rimliga priser och tillämpa strategier för offentlig markanvändning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK anser att den digitala omvandlingen bör leda till en bättre ”digital sammanhållning” i Europa, för både medborgarna och regionerna. Vi måste skifta perspektiv, från ett synsätt där tekniken står i centrum till ett synsätt som är mer inriktat på medborgarna, såsom förespråkas i förklaringen ”JOIN, BOOST, SUSTAIN: join forces to boost sustainable digital transformation in cities and communities in the EU”. Vi måste gå mot en mer helhetsorienterad bild av den digitala staden, där digital innovation är ett medel och inte ett mål som drivs framåt av den offentliga sektorns företagaranda och av privata företag som tillhandahåller lösningar som är anpassade till den befintliga och den nya tekniken. Digitaliseringen medför visserligen stora möjligheter för städerna och deras medborgare, men städerna behöver också hjälp för att bättre kunna förutse och ta itu med digitaliseringens negativa sidoeffekter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén föreslår att man i den förnyade Leipzigstadgan tar upp behovet av att, inom ramen för de strategier för smart specialisering som utvecklas på regional nivå inom det sammanhållningspolitiska området, utarbeta smarta specialiseringsprocesser på lokal nivå och integrerade agendor för ekonomisk och territoriell omvandling som möjliggör utvecklingen av smarta städer och smarta byar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK anser att städer, även små och medelstora, är huvudaktörer när det gäller att ta itu med de stora europeiska sociala och miljömässiga utmaningarna (beträffande hälsa, livsmedel, energi, transporter, klimatförändringar, biologisk mångfald, inkludering och säkerhet). Det är dock mycket viktigt att modernisera den lokala offentliga sektorns roll inom ramen för den ekonomiska utvecklingen, på grundval av en strategi för främjande av entreprenörskap som syftar till att stärka denna sektors roll med hänsyn till den nya utmaning som den globala styrningen innebär. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK välkomnar i detta sammanhang att det nya stödprogrammet för strukturreformer faller inom behörighetsområdet för kommissionsledamoten med ansvar för regionalpolitik, eftersom stödprogrammet för strukturreformer och dess budgetförslag för 2021–2027 därmed bör kunna göras till det huvudsakliga instrumentet för förbättring av städernas institutionella kapacitet och strukturreformer på alla områden som inte är berättigade till stöd från strukturfonderna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ett av de största mervärdena med EU-agendan för städer är att den stöder utbytet av kunskaper om stadsfrågor mellan europeiska, nationella, regionala och lokala institutioner, och därmed ses som en mekanism för utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK anser dessutom att det är nödvändigt att i den förnyade Leipzigstadgan införliva de mekanismer och metoder för hållbar stadsutveckling som redan existerar inom EU men som ofta saknar kopplingar till varandra, såsom till exempel EU:s initiativ för smarta städer och samhällen, borgmästaravtalet för klimat och energi samt referensramen för hållbara städer. |
| --- | --- |

36.

En förbättrad EU-agenda för städer som kan främja den förnyade Leipzigstadgan

| 37. | Europeiska regionkommittén erinrar om de tre pelarna i EU-agendan för städer (bättre lagstiftning, bättre finansiering och bättre kunskap) som fastställs i Amsterdampakten, och noterar att syftet främst är att främja processen för genomförandet av dessa pelare. Dessutom behöver de olika berörda parternas roll utvecklas. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK understryker behovet av att stärka banden mellan stad och landsbygd och av att betrakta alla stadsområden och deras omgivningar (ofta funktionella landsbygdsområden) som en enhet för att uppnå en mer heltäckande och integrerad strategi och erbjuda alla som bor i stads- eller storstadsområdet utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén anser att man i den förnyade Leipzigstadgan bör erkänna de insatser som gjorts av alla städer och lokala myndigheter som deltar i de 14 tematiska stadspartnerskapen. Dessutom bör man välkomna att det finns en vilja inom vissa partnerskap, såsom det om migration och flyktingar eller det om rörlighet i städer, att fortsätta sitt arbete efter treårsperioden, vilket är ett tydligt tecken på att EU-agendan för städer har blivit en framgång. De nödvändiga resurserna bör dock säkerställas, liksom de framtida åtgärdernas genomslagskraft och samstämmighet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK föreslår en förteckning över konkreta rekommendationer i syfte att ta itu med dessa utmaningar och förbättra det praktiska genomförandet av agendan för städer:






  — | De framtida partnerskapens sammansättning måste utformas på ett helt öppet sätt, med deltagande av städerna och med hänsyn till städernas storlek, i enlighet med vad som anges i den förnyade Leipzigstadgan. På samma sätt bör åtgärderna grupperas, med de tre pelarna bättre lagstiftning, bättre finansiering och bättre kunskap som utgångspunkt. |
| --- | --- | --- |

40.

—

De framtida partnerskapens sammansättning måste utformas på ett helt öppet sätt, med deltagande av städerna och med hänsyn till städernas storlek, i enlighet med vad som anges i den förnyade Leipzigstadgan. På samma sätt bör åtgärderna grupperas, med de tre pelarna bättre lagstiftning, bättre finansiering och bättre kunskap som utgångspunkt.

| — | Den nuvarande förteckningen över övergripande teman är fortfarande giltig och skulle kunna utvecklas genom pilotåtgärder där en medlem från varje partnerskap deltar som företrädare, varvid man bör eftersträva balans mellan EU-institutionerna och de nationella, regionala och lokala myndigheterna. Det är viktigt att kommissionens avdelningar och medlemsstaternas ministerier är mer delaktiga i de tematiska partnerskapen, särskilt när ett nytt partnerskap inleds. Det ökar det nödvändiga egenansvaret för kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Den nuvarande förteckningen över övergripande teman är fortfarande giltig och skulle kunna utvecklas genom pilotåtgärder där en medlem från varje partnerskap deltar som företrädare, varvid man bör eftersträva balans mellan EU-institutionerna och de nationella, regionala och lokala myndigheterna. Det är viktigt att kommissionens avdelningar och medlemsstaternas ministerier är mer delaktiga i de tematiska partnerskapen, särskilt när ett nytt partnerskap inleds. Det ökar det nödvändiga egenansvaret för kommissionen och medlemsstaterna.

| — | Det är nödvändigt att stärka synergierna mellan de olika åtgärderna inom ramen för de framtida partnerskapen för att undvika silotänkande och samordna åtgärdernas genomförande. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att stärka synergierna mellan de olika åtgärderna inom ramen för de framtida partnerskapen för att undvika silotänkande och samordna åtgärdernas genomförande.

| — | Ett sätt att stärka det politiska stödet på lokal nivå skulle kunna vara att anordna ett toppmöte för lokala myndigheter som deltar i agendan för städer. De skulle kunna fungera som ambassadörer och ges möjlighet att komma till tals i de politiska diskussionerna med Europeiska kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Ett sätt att stärka det politiska stödet på lokal nivå skulle kunna vara att anordna ett toppmöte för lokala myndigheter som deltar i agendan för städer. De skulle kunna fungera som ambassadörer och ges möjlighet att komma till tals i de politiska diskussionerna med Europeiska kommissionen och medlemsstaterna.

| — | När det gäller pelaren ”bättre lagstiftning” bör Europeiska kommissionen åta sig att överväga de rekommendationer som läggs fram inom ramen för stadspartnerskapen. I detta sammanhang skulle partnerskapen kunna organisera seminarier där yrkesverksamma behandlar specifika förändringar av EU:s direktiv, förordningar och strategier. Partnerskapens resultat bör regelbundet presenteras och diskuteras i Europaparlamentet och rådet för att återspeglas bättre i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

—

När det gäller pelaren ”bättre lagstiftning” bör Europeiska kommissionen åta sig att överväga de rekommendationer som läggs fram inom ramen för stadspartnerskapen. I detta sammanhang skulle partnerskapen kunna organisera seminarier där yrkesverksamma behandlar specifika förändringar av EU:s direktiv, förordningar och strategier. Partnerskapens resultat bör regelbundet presenteras och diskuteras i Europaparlamentet och rådet för att återspeglas bättre i EU:s lagstiftning.

| — | ReK anser att den fleråriga budgetramen 2021–2027 och Europeiska stadsinitiativet, som föreslås av Europeiska kommissionen inom ramen för den framtida Eruf-förordningen, bör säkerställa stabil finansiering för att täcka driftskostnaderna för de städer som deltar i EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

—

ReK anser att den fleråriga budgetramen 2021–2027 och Europeiska stadsinitiativet, som föreslås av Europeiska kommissionen inom ramen för den framtida Eruf-förordningen, bör säkerställa stabil finansiering för att täcka driftskostnaderna för de städer som deltar i EU-agendan för städer.

| — | Eurostat bör i högre grad delta i arbetet inom partnerskapen, vilket skulle kunna främja en debatt om de kvalitativa uppgifter som finns att tillgå på regional och lokal nivå och funktionell stadsområdesnivå samt om framtagandet av kvalitativa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Eurostat bör i högre grad delta i arbetet inom partnerskapen, vilket skulle kunna främja en debatt om de kvalitativa uppgifter som finns att tillgå på regional och lokal nivå och funktionell stadsområdesnivå samt om framtagandet av kvalitativa uppgifter.

| — | Dessutom bör det arbete som bedrivs inom gemensamma forskningscentrumet (JRC) och dess centrum för kunskap om territoriella strategier i Sevilla, till exempel i fråga om rapporten ”The Future of Cities” och initiativet ”Urban Data Platform Plus”, kopplas bättre till agendan för städer och partnerskapen. |
| --- | --- |

—

Dessutom bör det arbete som bedrivs inom gemensamma forskningscentrumet (JRC) och dess centrum för kunskap om territoriella strategier i Sevilla, till exempel i fråga om rapporten ”The Future of Cities” och initiativet ”Urban Data Platform Plus”, kopplas bättre till agendan för städer och partnerskapen.

| — | Med tanke på programperioden efter 2020, och i ett bredare sammanhang som sträcker sig bortom strukturfonderna, skulle Europeiska kommissionen också kunna överväga möjligheten att ta fram ett finansieringsprogram för pilotåtgärder för vidareutveckling av förslag som läggs fram inom ramen för stadspartnerskapen. |
| --- | --- |

—

Med tanke på programperioden efter 2020, och i ett bredare sammanhang som sträcker sig bortom strukturfonderna, skulle Europeiska kommissionen också kunna överväga möjligheten att ta fram ett finansieringsprogram för pilotåtgärder för vidareutveckling av förslag som läggs fram inom ramen för stadspartnerskapen.

| — | Kommissionen bör inleda en informationskampanj för att sprida resultaten av EU-agendan för städer, inbegripet en bättre beskrivning av partnerskapens förtjänster på den särskilda webbplatsen Futurium. Den bör också investera i kunskapsproduktion genom att sprida bästa praxis, handledningar, verktyg och färdplaner som utarbetats inom ramen för EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör inleda en informationskampanj för att sprida resultaten av EU-agendan för städer, inbegripet en bättre beskrivning av partnerskapens förtjänster på den särskilda webbplatsen Futurium. Den bör också investera i kunskapsproduktion genom att sprida bästa praxis, handledningar, verktyg och färdplaner som utarbetats inom ramen för EU-agendan för städer.

Uppföljning av genomförandet av den förnyade Leipzigstadgan

| 41. | Vi uppmanar det tyska EU-ordförandeskapet att officiellt erkänna Europeiska regionkommitténs roll i den förnyade Leipzigstadgan, i likhet med Amsterdampakten i vilken Europeiska regionkommittén, i egenskap av det rådgivande EU-organ som formellt företräder EU:s regioner och kommuner, uppmanades att bidra till vidareutvecklingen av EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK föreslår att medlemsstaterna – eller de förvaltningsnivåer som ansvarar för stadspolitiken när denna befogenhet inte ligger på nationell nivå – vart tredje år utarbetar rapporter om hur de har införlivat Leipzigstadgan i sin nationella eller regionala stadspolitik i samarbete med kommissionen, i vilka man redogör för hur EU:s strategier och finansiering, inte minst inom ramen för sammanhållningspolitiken, har bidragit till genomförandet av Leipzigstadgans principer och mål. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén erinrar om vikten av att kommissionen fortsätter att spela en viktig roll i samordningen och genomförandet av EU-agendan för städer och Leipzigstadgan. I detta sammanhang är det värt att påminna om förslaget att utse vice ordföranden med ansvar för kontakter mellan institutionerna och framtidsfrågor till samordnare för agendan för städer, vilket också skulle säkerställa en nära koppling till agendan för bättre lagstiftning. Samordning på detta område skulle också motverka den splittrade syn på städer och de politiska strategiernas urbana dimension som är en konsekvens av att varje generaldirektorat ser saker ur sitt eget specifika perspektiv. |
| --- | --- |

43.

| 44. | För att se till att Leipzigstadgan så långt möjligt är ett bindande dokument för EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör de bindande slutsatserna antas av rådet (allmänna frågor) när den förnyade Leipzigstadgan har antagits vid det informella ministerrådsmötet om stadsutveckling den 30 november 2020. Detta bör kombineras med en uppmaning till de kommande rådsordförandeskapen om att fortsätta diskussionerna om agendan för städer inom ramen för sina respektive arbetsprogram. |
| --- | --- |

44.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/125 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/125

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny industristrategi för Europa

(2020/C 440/21)

| Föredragande: | Jeannette BALJEU (NL–Renew), ledamot, provinsstyrelsen, Zuid-Holland |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny industristrategi för EU
  COM(2020) 102 final |

Föredragande:

Jeannette BALJEU (NL–Renew), ledamot, provinsstyrelsen, Zuid-Holland

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny industristrategi för EU

COM(2020) 102 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) understryker att industrin är mycket viktig för Europas regioner och städer och för de tiotals miljoner arbetstillfällen som den skapar, samt att den av naturliga skäl verkar i ett globalt sammanhang där handel är en viktig drivkraft för tillväxt, vilket medför både fördelar och utmaningar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK välkomnar kommissionens meddelande om en ny industristrategi för EU (1) och dess fokus på industriekosystem och betonar att dessa ekosystem många gånger är regionala samt ofta kopplade till andra regionala ekosystem genom leveranskedjor eller nätverk för kunskapsutbyte. Kommittén understryker att en ny industristrategi för EU därför bör grundas på ett flernivåstyre där varje nivå ges tydliga ansvarsområden och resurser för genomförande, och betonar att stöd från alla berörda parter är nödvändigt för att uppnå målen om en dubbel omställning till en grön och digital industri. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK anser att det endast är med ett starkt och effektivt bidrag från industrin som den gröna given verkligen kan utveckla sin fulla styrka som en europeisk tillväxtstrategi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén understryker att den nya industristrategin för EU därför måste stärka den platsbaserade dimensionen för att regioner och städer, som är de förvaltningsnivåer som står närmast medborgarna och ekosystemen, ska ta ansvar för den dubbla gröna och digitala omställningen av sina industrier, också med tanke på behoven av fortbildning och utveckling av den kompetens som arbetstagarna kommer att behöva för att inte riskera att drabbas av utestängning till följd av omställningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK välkomnar översynen av industripolitiken, som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen aviserade till första halvåret 2021 i sitt tal om tillståndet i unionen den 16 september. Mot bakgrund av den exempellösa störningen av produktions- och leveranskedjorna bör en sådan översyn bygga på den vunna erfarenheten och de lärdomar som dragits, och det är vår bestämda uppfattning att översynen måste inbegripa en starkare territoriell komponent för att göra den europeiska industrin verkligt motståndskraftig och framtidssäkrad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK understryker att de regionala och lokala myndigheterna har viktig kompetens inom politiska områden som påverkar den industriella utvecklingen och kan uppbåda en rad olika instrument för att möjliggöra genomförandet av en helhetsinriktad och ambitiös industripolitisk strategi för EU som ska säkerställa ekonomisk motståndskraft i tider av strukturella förändringar. Kommittén begär att kommissionen ska inkludera den lokala och regionala nivån vid den framtida utformningen av den nya industristrategin för EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK betonar att regionerna kan och vill föregå med gott exempel genom att pröva nya tillvägagångssätt och verktyg för att uppnå en grön, digital omställning och hjälpa till att stärka de regionala klustren, som utgör byggstenarna i starka europeiska innovationsekosystem där interregionalt samarbete mellan aktörer hjälper till att bygga upp europeiska värdekedjor och EU:s ramvillkor skapar lika villkor för den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén är övertygad om att det inte bara är nödvändigt att stabilisera försörjnings- och produktionskedjorna för medicintekniska produkter, medicinsk utrustning och läkemedel, utan också att omstrukturera dem i ett fullt fungerande ekosystem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén betonar att Europa står inför en aldrig tidigare skådad pandemi med allvarliga konsekvenser som skulle kunna ge upphov till en global ekonomisk kris. Vi uppmanar till att återhämtningen sker i samklang med gröna, digitala och sociala villkor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK välkomnar Europaparlamentets resolution (2) om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser och stöder kommissionen i dess mål att utforma en ny industristrategi för EU i ett försök att skapa en industri som är mer konkurrens- och motståndskraftig i samband med globala chocker och uppmanar kommissionen att prioritera att stärka den inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK föreslår att man använder en industristrategi i två steg, där det första steget fokuserar på industrins överlevnad och det andra på fasen för återuppbyggnad och förnyelse för en grön, koldioxidsnål och mer digitaliserad ekonomi. Kommittén understryker att det i dessa steg är nödvändigt att integrera begreppet regional motståndskraft för att öka regionernas förmåga att motstå, absorbera eller övervinna interna eller externa ekonomiska chocker (3). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén stöder EU:s mål att ge sig i kast med en skyndsam och konsekvent omställning i riktning mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap och understryker att den gröna given måste inkluderas som en central del av den nya industristrategin för EU för att dessa mål ska kunna uppnås. Kommittén betonar den regionala och lokala dimensionens betydelse och anser att skapandet och utvecklingen av nya marknader för klimatneutrala och cirkulära produkter bör förbli det huvudsakliga syftet med industristrategin för EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK betonar att klimatneutralitetsmålen måste uppnås på lokal och regional nivå och att omställningen kommer att få störst inverkan på energiintensiva regioner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén understryker att de energiintensiva industrierna, som är beroende av handel och skapar värde och sysselsättning lokalt, av konkurrenspolitiska skäl är beroende av att det råder lika villkor för alla inhemska och utländska marknadsaktörer. Detta rör inte bara utrikeshandelspolitiken utan också EU:s klimat- och energipolitiska riktlinjer. I EU:s många planer och lagstiftningsåtgärder måste man framför allt se till att det finns ett tillräckligt skydd mot koldioxidläckage för råvaruindustrierna, och ReK anser att ett ändamålsenligt pris för koldioxidutsläpp krävs för att förnybar energi ska vara konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK välkomnar kommissionen förslag om en mekanism för en rättvis omställning (4), genom vilken upp till 100 miljarder euro kommer att mobiliseras för att säkerställa en rättvis omställning för koldioxidintensiva regioner när de fortsätter att omvandla sina industrier och ekonomier. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén välkomnar den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (5), i vilken en rad åtgärder läggs fram för att EU:s industrier ska kunna utnyttja de möjligheter som ett mer cirkulärt och biobaserat tillvägagångssätt erbjuder, vilket kommer att säkerställa en renare och mer konkurrenskraftig industri genom minskad miljöpåverkan, minskad konkurrens om begränsade resurser och minskade produktionskostnader. Det kan ytterligare minska beroendet av import av energi och resurser. Kommittén understryker vikten av en omställning till en biobaserad och cirkulär ekonomi även för sysselsättningen och av en hållbar bebyggd miljö som en viktig del av denna omställning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK understryker att den nya industristrategin för EU bör vara inkluderande och förespråkar att man inbegriper gruppen av innovationsföljare som kämpar för att hålla jämna steg med förändringarna och att man ser till att få med sig dem (6). |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK framhåller behovet av en verklig inre marknad för tjänster för att bidra till att underlätta tjänstefieringen av industrin. Kommittén betonar de regionala myndigheternas roll när det gäller att underlätta den lokalanpassning av industrin som äger rum på grund av denna övergång och på grund av banbrytande teknik samt att leveranskedjorna kommer att vara mer koncentrerade på regional nivå vid cirkulär tillverkning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén håller därför med om att företagen bör anpassa sina affärsmodeller och utveckla nya former av arbete som är lämpliga för den digitala och hållbara tidsåldern och betonar att snabbare tillväxt både kommer från såväl nystartade företag som från etablerade företag. Kommittén uppmanar kommissionen att stödja innovativa användningar och tillhandahålla ett ramverk genom vilket kluster av företag kan lära av varandra, med eller utan hjälp från konsulter inom entreprenörskap, från mellanhänder eller regionala utvecklingsorgan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK understryker att det är viktigt att investera i forskning, utveckling och innovation och att säkerställa att denna investering omsätts i produkter och tjänster som kan säljas och industriella processer som ökar produktiviteten och tar hänsyn till EU:s mål om klimatneutralitet till 2050. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén erkänner vikten av standardisering och certifiering, särskilt av nya produkter, förfaranden och tjänster som påskyndar omställningen till en grön, digital och motståndskraftig ekonomi, och uppmanar kommissionen att säkerställa att små och medelstora företag beaktas och involveras i standardiseringsprocessen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK välkomnar ambitionen att skapa ledande marknader för ren teknik i linje med strategins företagaranda och håller med om att de som agerar först och snabbast kommer att ha störst fördelar, samt betonar att regionala ekosystem erbjuder den bästa miljön för innovation på grund av det stora förtroende som ges möjlighetsstyrda entreprenörer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK håller med om att EU måste samla sina resurser för att kollektivt kunna göra vad ingen kan göra ensam, och betonar att interregionalt samarbete för att stimulera interregionala värdekedjor som baseras på ”smart komplementaritet” mellan regionala sektorsövergripande ekosystem kopplade till omställningen till en grön, digital och motståndskraftig ekonomi, såsom har gjorts i de regionala strategierna för smart specialisering, är av central betydelse i detta avseende. Kommittén betonar att de regionala strategierna för smart specialisering är de bästa verktyg som finns att tillgå för att möjliggöra samarbete inom regionala ekosystem och med andra regionala ekosystem med kompletterande färdigheter och på så sätt kunna skapa värdekedjor och möjligheter till innovation för hela EU. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK understryker behovet av ett tydligt övervaknings- och utvärderingssystem, såsom rekommenderas i strategierna för smart specialisering, samt betonar att detta bör genomföras på samtliga tre nivåer och att EU, medlemsstaterna och regionerna bör göra utvärderingar vartannat år. Kommittén föreslår att kommissionen tar med detta i den europeiska planeringsterminen och kopplar det till de nationella reformplanerna på medlemsstatsnivå samt att regionerna inkluderar denna utvärdering som ett pedagogiskt verktyg för att främja en mer diagnostiserande övervakning som kontrollerar framsteg och underlättar problemlösning. ReK föreslår att den regionala resultattavlan för innovation skulle kunna åtföljas av rekommendationer om EU-verktyg som kan bidra till en förbättring av indikatorerna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK stöder kommissionen vid utvecklingen av en ambitiös klusterpolitik för EU och betonar vikten av att koppla samman regionala kluster och nätverk från olika regioner. Kommittén uppmanar kommissionen att stödja dessa interregionala nätverk som ett komplement till kontaktskapande på individuell nivå inom Enterprise Europe Network och den europeiska plattformen för klustersamarbete och föreslår att EU:s klusterpolitik ska bli en integrerad del av den nya industristrategin för EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK understryker att sammanhållningspolitiken bör vara ett viktigt instrument för att genomföra en platsbaserad strategi för industriell utveckling för att beakta de regionala skillnaderna när det gäller konsekvenserna av omställningen till en koldioxidneutral ekonomi, och efterlyser en utveckling av lämpliga mål och stödinstrument i samband med planeringen av nästa fas i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK erkänner att regioner behöver strategisk vägledning för denna industriella omvandling för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt kunna identifiera aktuella luckor i sin beredskap när det gäller industriell omvandling. Kommittén uppmanar därför kommissionen att hjälpa till att utveckla verktyg som kan ge regionerna en tydlig färdplan med ett skräddarsytt tillvägagångssätt för att säkerställa det industriella ledarskapet och anser att ett sådant verktyg bör komplettera den nya industristrategin för EU och hjälpa regionerna att rikta de relaterade sammanhållningspolitiska investeringarna under programperioden efter 2020. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK betonar de offentliga myndigheternas potentiella roll vid innovationsinriktad miljöanpassad offentlig upphandling, exempelvis när det gäller hållbar och smart rörlighet och inom byggindustrin och behovet av att minimera riskerna för regionala myndigheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén beklagar att genomförandet av mål 9 för hållbar utveckling om att bygga upp en motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering och främja innovation enbart har lett till måttliga framsteg. I synnerhet har EU:s inhemska bruttoutgifter för forskning och utveckling i förhållande till BNP stabiliserats på strax över 2,0 % (7). Kommittén framhåller att antagandet och spridningen av innovation i Europa går långsamt. ReK påpekar att många innovationer inom industrin kretsar kring nya affärsmodeller som kombinerar digital teknik och tjänstekoncept och betonar att regionerna spelar en viktig roll när det gäller att påskynda antagandet och spridningen av innovationer, exempelvis genom det europeiska nätverket av digitala innovationsnav, pilotanläggningar och fältlaboratorier. ReK framhåller behovet av ett nytt verktyg såsom föreslagits i Interreg-förordningen för interregionala innovationsinvesteringar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK uppmanar kommissionen att stödja den europeiska industrin, särskilt i energiintensiva regioner, vid omställningen till klimatneutralitet fram till 2050 och att ställa upp ambitiösa, men ändå realistiska, och sektoriella mål på medellång och lång sikt som ligger i linje med den europeiska gröna given och Parisavtalet samt att tillhandahålla färdplaner för att uppnå dessa i samarbete med regionala och lokala aktörer. Kommittén betonar vikten av en rättvis omställning för företag och medborgare, såsom anges i mekanismen för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén uppmanar Europeiska innovationsrådet att stödja alla snabbväxande företag vid deras expansion och inte enbart uppstartsföretag, och understryker att mycket snabbt växande små och medelstora företag inte utgör nya företag utan etablerade företag som har hittat nya sätt att växa genom digitalisering och/eller genom att göra sina produkter, processer eller tjänster mer hållbara. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK håller med om att Europa bör dra största möjliga nytta av stordriftsfördelar, snabbhet och storlek, men vill betona att regionernas uppgift är att fungera som arena inte enbart för platsbaserade innovationer, utan även för ”samarbetande regioner” för att hjälpa till att befästa den rika mångfalden av kompetens i Europa i interregionala värdekedjor som kan konkurrera med större företag utanför Europa. Kommittén uppmanar kommissionen att möjliggöra ytterligare samarbete genom interregionala värdekedjor genom att säkerställa finansieringen av interregionala industriella prototyper. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK framhåller att högre utbildning och yrkesutbildning behöver anpassas bättre till den digitala tidsåldern och betonar den roll som digitala innovationsknutpunkter kan spela, inte bara när det gäller att påskynda och sprida innovationer utan även för att utbilda den arbetskraft som behövs inom den framtida industrin. Kommittén betonar behovet av att dessa knutpunkter görs tillgängliga för små och medelstora företag och uppmanar kommissionen att ge mer stöd till kapacitetsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte såsom exempelvis har gjorts i samband med uppmaningen om yrkeskunskapscentrum. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK stöder behovet av en pakt för kompetens och uppmanar kommissionen att inkludera regionerna som en viktig partner i en sådan pakt. Kommittén framhåller att den regionala nivån är den bästa nivån för att organisera och samordna kompetensutvecklingen (kompetenshöjning och omskolning) och säkerställa rörlighet för anställda från sektorer som befinner sig i nedgång till sektorer i uppgång. Vi framhåller även vikten av lika tillgång till omskolning för anställda samt chefer och entreprenörer till följd av effekterna av covid-19-epidemin. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén erkänner potentialen hos ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse” och allianser, och begär att kommissionen gör dem mer inkluderande genom att låta regioner och små och medelstora företag delta. ReK understryker i detta avseende potentialen för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn och för att bilda industriallianser, t.ex. på området för batteriteknik, plast och mikroelektronik, i syfte att bidra till den tekniska utvecklingen och säkra finansiering. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK erkänner att utländska investerare medför geopolitiska risker och ett alltför stort beroende av globalt stöd och globala värdekedjor. Kommittén uppmanar kommissionen att berika strategin med åtgärder för att bemöta den aktuella kris som covid-19 har orsakat och förbereda sig på nya framtida pandemier för att säkerställa att det europeiska samhället och den europeiska ekonomin är motståndskraftiga, till exempel genom att förbereda alternativa europeiska leveranskedjor för medicinska förnödenheter som grundas på låga kostnader och kostnadseffektiva innovationer i händelse av nya pandemier eller allvarliga epidemier. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén efterlyser en europeisk rättslig ram för artificiell intelligens (AI), robotteknik och relaterad teknik (8) som behandlar etiska principer och grundläggande rättigheter i samband med utveckling, spridning och användning av dessa teknikformer samt frågor om säkerhet och ansvar. Den europeiska industrins innovationsförmåga och konkurrenskraft kommer att kräva en övergripande ram som speglar EU:s värden och principer. Den kommer att ge konkret vägledning och skapa rättssäkerhet för såväl medborgare som företag – även utanför Europa. För närvarande bidrar avsaknaden av tydliga bestämmelser om säkerhet och ansvar till rättslig osäkerhet för konsumenter och företag som tillverkar och marknadsför produkter som innefattar AI samt för de medborgare som använder AI-tillämpningar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK understryker vikten av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, eftersom den tillhandahåller en drivkraft för kortare leveranskedjor i geografiskt hänseende och betonar att den cirkulära ekonomin påverkar nästan alla slags kluster och industrier och att många små eller medelstora företag trots pågående ansträngningar för att omvandla traditionella ekonomiska modeller och affärsmodeller inte är redo för denna förändring; många är villiga att agera men vet inte hur. Kommittén framhåller att mindre företag missgynnas när de anammar cirkularitet på grund av begränsningar i kapacitet, resurser, tid och tillgänglig kunskap när det gäller att investera och hantera den därmed sammanhängande administrationen och efterlevnaden av föreskrifter och standarder. ReK uppmanar kommissionen att anta en mer gynnsam politik för att främja den cirkulära omställningen samt att anta lagstiftning för att möjliggöra denna omställning snarare än hindra den, och anser att den cirkulära ekonomin i detta avseende skulle gynnas av en inre marknad för avfall. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK efterlyser en omförhandling av energistadgefördraget i syfte att främja investeringar i hållbar energi och anpassa det till Parisavtalet. Omförhandlingen bör även bekräfta signatärstaternas och deras offentliga myndigheters ”rätt att reglera”. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén stöder införandet av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som är förenlig med WTO:s bestämmelser och som förbättrar klimatinsatserna i global skala och skyddar industrier mot illojal konkurrens. Vi uppmanar till att man i förslagen till nya egna medel för EU säkerställer enkelhet och insyn och samtidigt skyddar de nationella befogenheterna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén anser att EU och dess medlemsstater, för att upprätthålla det tekniska ledarskapet och uppnå digital och teknisk suveränitet, bör behålla rätten att blockera fientliga övertaganden av strategiska företag inom EU av aktörer i tredjeländer eller statligt understödda aktörer, och uppmanar kommissionen att reformera konkurrenspolitiken för att bibehålla en vital europeisk inre marknad samtidigt som EU-baserade företags ställning på världsmarknaden stärks. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK håller med om att vi måste öka investeringarna i innovation och uppmanar kommissionen att främja en kultur där misslyckanden accepteras, och understryker att misslyckanden i samband med innovation kan vara mycket värdefulla för att lära sig hur man kan nå framgång, men enbart om företagen får en andra chans att tillämpa lärdomar som dragits om vilka vägar som inte är bärkraftiga. Kommittén uppmanar därför kommissionen att underlätta spridningen av lärdomar mellan regionala kluster och nätverk. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén uppmanar kommissionen att stödja regioner som hjälper företag att hitta lämpliga europeiska partner om dessa vill minska sitt beroende av globala leveranser och särskilt värdekedjor, eftersom regionerna kan hjälpa till att hitta partner och underlätta kontaktskapande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK uppmanar kommissionen att även beakta tillämpningen av viktig digital teknik, såsom kvantdatorteknik i strategiska sektorer, som en del av den strategiska digitala infrastrukturen. Kommittén understryker att dessa tillämpningar är avgörande för Europas digitala omvandling, för att maximera de ekonomiska och sociala effekterna. Utan tillämpningar utgör digital teknik lösningar som söker efter ett problem, medan företag söker efter sätt att ta tillvara affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén understryker vikten av att regionala myndigheter och regionala kluster eller nätverk deltar i allianser och begär att regionala myndigheter, eller åtminstone en representant från ReK, ska ingå i industriforumet, särskilt för att analysera industrins risker och behov när det gäller industriella ekosystem, som enligt kommittén utgörs av ”regionala” ekosystem för entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK upprepar sitt önskemål om ett stärkt EU-stöd till regionala ekosystem och kluster inom ramen för interregionala innovationsinvesteringar, där förenligheten med den gröna given bör beaktas, som bygger vidare på strategin för smart specialisering och utvidgar och breddar befintliga initiativ såsom plattformen för smart specialisering för industriell modernisering och pilotinitiativet för regioner i industriell omvandling. Kommittén anser också att det är viktigt att utveckla instrument för att genomföra interregionala samarbetsprojekt för industriinvesteringar i nära samarbete med regionerna och partnerskapen för smart specialisering. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK understryker att den dubbla omställningen enbart kommer att lyckas om alla intressenter är lika involverade i EU:s reviderade industristrategi, och menar att tydlig kommunikation och en öppen dialog med alla intressenter är av avgörande vikt eftersom omfattningen av den omvandling som både industrin och samhället står inför kräver omedelbara insatser, en gemensam vision och integrerade lösningar bland alla intressenter och på alla politiska nivåer, eftersom endast en strategi med flernivåstyre kan säkerställa att intressenterna ställer sig bakom ekonomipolitiska beslut av sådan vikt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén uppmanar kommissionen att införa åtgärder som syftar till en omställning av företagens produktion som en nödvändighet till följd av covid-19-pandemin och därmed samhällets förändrade behov. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK uppmanar kommissionen att inkludera regioner och städer i förfarandet för att utforma en ny industristrategi för EU, och upprepar att regioner och städer vill och kan föregå med gott exempel vid utformningen av den platsbaserade dimensionen av den dubbla gröna och digitala omställning som den europeiska industrin står inför. |
| --- | --- |

49.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 102 final.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_SV.pdf.

2

(3)  ”ECR2: Economic Crisis: resilience of regions”: www.espon.eu/programme/projects/espon-2013/applied-research/ecr2-economic-crisis-resilience-regions.

3

(4)  COM(2020) 22 final.

4

(5)  COM(2020) 98 final.

5

(6)  ”A geographically fair EU industrial strategy”: https://wms.flexious.be/editor/plugins/imagemanager/content/2140/PDF/2019/Geographically_fair_EU.pdf.

6

(7)  Eurostats rapport av den 22 juni 2020 om genomförandet av målen för hållbar utveckling.

7

(8)  Se ReK:s yttrande ”Vitbok om artificiell intelligens” av Guido Rink (NL–PES), https://cor.europa.eu/SV/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2014-2020.

8

---

III Förberedande akter

Regionkommittén

Interactio – hybrid – ReK:s 140:e plenarsession, 12.10.2020–14.10.2020

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/131 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/131

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Programmet EU för hälsa

(2020/C 440/22)

| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (programmet EU för hälsa) |
| --- | --- |

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (programmet EU för hälsa)

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ansvarar för sin hälso- och sjukvårdspolitik men de förväntas också skydda folkhälsan i en anda av europeisk solidaritet. Den pågående Covid-19-krisen har visat att det fortsatt behövs kraftfulla åtgärder på unionsnivå för att stödja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, så att man bättre kan förebygga och motverka gränsöverskridande spridning av allvarliga sjukdomar hos människor, bekämpa andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och skydda människors hälsa och välbefinnande i unionen. | Medlemsstaterna ansvarar för sin hälso- och sjukvårdspolitik men de förväntas också skydda folkhälsan i en anda av europeisk solidaritet,
  såsom även anges i artikel 222 i EUF-fördraget, enligt vilken unionen och dess medlemsstater ska handla i en anda av solidaritet
  . Den pågående covid-19-krisen har visat att det fortsatt behövs kraftfulla åtgärder på unionsnivå för att stödja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna
  och de regionala och lokala myndigheterna samt i förekommande fall de offentliga institutionerna
  , så att man bättre kan förebygga och motverka gränsöverskridande spridning av allvarliga sjukdomar hos människor,
  stödja utveckling av och tillhandahålla de produkter som är nödvändiga för att förebygga och behandla sjukdomar,
  bekämpa andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och skydda människors hälsa och välbefinnande i unionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ansvarar för sin hälso- och sjukvårdspolitik men de förväntas också skydda folkhälsan i en anda av europeisk solidaritet. Den pågående Covid-19-krisen har visat att det fortsatt behövs kraftfulla åtgärder på unionsnivå för att stödja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, så att man bättre kan förebygga och motverka gränsöverskridande spridning av allvarliga sjukdomar hos människor, bekämpa andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och skydda människors hälsa och välbefinnande i unionen.

Medlemsstaterna ansvarar för sin hälso- och sjukvårdspolitik men de förväntas också skydda folkhälsan i en anda av europeisk solidaritet,
  såsom även anges i artikel 222 i EUF-fördraget, enligt vilken unionen och dess medlemsstater ska handla i en anda av solidaritet
  . Den pågående covid-19-krisen har visat att det fortsatt behövs kraftfulla åtgärder på unionsnivå för att stödja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna
  och de regionala och lokala myndigheterna samt i förekommande fall de offentliga institutionerna
  , så att man bättre kan förebygga och motverka gränsöverskridande spridning av allvarliga sjukdomar hos människor,
  stödja utveckling av och tillhandahålla de produkter som är nödvändiga för att förebygga och behandla sjukdomar,
  bekämpa andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och skydda människors hälsa och välbefinnande i unionen.

Motivering

Det är viktigt att framhålla andan av solidaritet mellan medlemsstaterna på hälsoområdet.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Eftersom gränsöverskridande hot mot människors hälsa är allvarliga bör programmet stödja samordnade folkhälsoåtgärder på unionsnivå för att hantera olika aspekter av dessa hot. För att stärka beredskapen i unionen och förmågan att reagera på och hantera hälsokriser bör programmet stödja de åtgärder som vidtas inom ramen för de mekanismer och strukturer som fastställts genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU och andra relevanta mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå. Det kan inbegripa strategisk lagring av viktiga medicinska förnödenheter
  eller
  kapacitetsuppbyggnad för krishantering, förebyggande åtgärder i samband med vaccinering och immunisering samt program för skärpt övervakning. I detta sammanhang bör programmet främja unionstäckande och sektorsövergripande krisförebyggande, beredskap, övervakning, hantering och insatsförmåga hos aktörer på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, inklusive beredskapsplanering och beredskapsövningar, i enlighet med One health-modellen. Det bör underlätta inrättandet av en integrerad, övergripande ram för riskkommunikation som täcker alla skeden i en hälsokris – förebyggande, beredskap och insatser. | Eftersom gränsöverskridande hot mot människors hälsa är allvarliga bör programmet stödja samordnade folkhälsoåtgärder på unionsnivå för att hantera olika aspekter av dessa hot. För att stärka beredskapen i unionen och förmågan att reagera på och hantera hälsokriser bör programmet stödja de åtgärder som vidtas inom ramen för de mekanismer och strukturer som fastställts genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU och andra relevanta mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå. Det kan inbegripa strategisk lagring av viktiga medicinska förnödenheter,
  främjande av investeringar i produktion av produkter och läkemedel för att bekämpa pandemier och andra gissel för folkhälsan med sikte på europeisk suveränitet,
  kapacitetsuppbyggnad för krishantering
  eller stöd till medlemsstaternas utarbetande av ett statistiskt protokoll som gör det möjligt att jämföra uppgifter om pandemiers inverkan på Nuts 2-nivå
  , förebyggande åtgärder i samband med vaccinering och immunisering samt program för skärpt övervakning. I detta sammanhang bör programmet främja unionstäckande och sektorsövergripande krisförebyggande, beredskap, övervakning, hantering och insatsförmåga hos aktörer på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, inklusive beredskapsplanering och beredskapsövningar, i enlighet med One health-modellen. Det bör underlätta inrättandet av en integrerad, övergripande ram för riskkommunikation som täcker alla skeden i en hälsokris – förebyggande, beredskap och insatser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Eftersom gränsöverskridande hot mot människors hälsa är allvarliga bör programmet stödja samordnade folkhälsoåtgärder på unionsnivå för att hantera olika aspekter av dessa hot. För att stärka beredskapen i unionen och förmågan att reagera på och hantera hälsokriser bör programmet stödja de åtgärder som vidtas inom ramen för de mekanismer och strukturer som fastställts genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU och andra relevanta mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå. Det kan inbegripa strategisk lagring av viktiga medicinska förnödenheter
  eller
  kapacitetsuppbyggnad för krishantering, förebyggande åtgärder i samband med vaccinering och immunisering samt program för skärpt övervakning. I detta sammanhang bör programmet främja unionstäckande och sektorsövergripande krisförebyggande, beredskap, övervakning, hantering och insatsförmåga hos aktörer på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, inklusive beredskapsplanering och beredskapsövningar, i enlighet med One health-modellen. Det bör underlätta inrättandet av en integrerad, övergripande ram för riskkommunikation som täcker alla skeden i en hälsokris – förebyggande, beredskap och insatser.

Eftersom gränsöverskridande hot mot människors hälsa är allvarliga bör programmet stödja samordnade folkhälsoåtgärder på unionsnivå för att hantera olika aspekter av dessa hot. För att stärka beredskapen i unionen och förmågan att reagera på och hantera hälsokriser bör programmet stödja de åtgärder som vidtas inom ramen för de mekanismer och strukturer som fastställts genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU och andra relevanta mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå. Det kan inbegripa strategisk lagring av viktiga medicinska förnödenheter,
  främjande av investeringar i produktion av produkter och läkemedel för att bekämpa pandemier och andra gissel för folkhälsan med sikte på europeisk suveränitet,
  kapacitetsuppbyggnad för krishantering
  eller stöd till medlemsstaternas utarbetande av ett statistiskt protokoll som gör det möjligt att jämföra uppgifter om pandemiers inverkan på Nuts 2-nivå
  , förebyggande åtgärder i samband med vaccinering och immunisering samt program för skärpt övervakning. I detta sammanhang bör programmet främja unionstäckande och sektorsövergripande krisförebyggande, beredskap, övervakning, hantering och insatsförmåga hos aktörer på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, inklusive beredskapsplanering och beredskapsövningar, i enlighet med One health-modellen. Det bör underlätta inrättandet av en integrerad, övergripande ram för riskkommunikation som täcker alla skeden i en hälsokris – förebyggande, beredskap och insatser.

Motivering

Stora investeringar måste göras i produktion av produkter och läkemedel för att bekämpa pandemier.

Dessutom måste utbytet av statistiska uppgifter utvecklas i medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att skydda människor i utsatta situationer, även personer som lider av psykiska sjukdomar och kroniska sjukdomar, bör programmet också främja åtgärder som tar itu med hälsokrisens sidoeffekter på människor som tillhör sådana sårbara grupper. | För att skydda människor i utsatta situationer, även personer som lider av psykiska sjukdomar och kroniska sjukdomar
  (inklusive fetma)
  , bör programmet också främja åtgärder som tar itu med hälsokrisens sidoeffekter på människor som tillhör sådana sårbara grupper.
  För att säkerställa höga standarder för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster bör programmet uppmuntra användningen av telemedicin, särskilt i tider av kris och pandemi. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att skydda människor i utsatta situationer, även personer som lider av psykiska sjukdomar och kroniska sjukdomar, bör programmet också främja åtgärder som tar itu med hälsokrisens sidoeffekter på människor som tillhör sådana sårbara grupper.

För att skydda människor i utsatta situationer, även personer som lider av psykiska sjukdomar och kroniska sjukdomar
  (inklusive fetma)
  , bör programmet också främja åtgärder som tar itu med hälsokrisens sidoeffekter på människor som tillhör sådana sårbara grupper.
  För att säkerställa höga standarder för grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster bör programmet uppmuntra användningen av telemedicin, särskilt i tider av kris och pandemi.

Motivering

Telemedicin måste utvecklas för att bli ett effektivt verktyg i tider av kris och pandemi.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Covid-19-krisen har visat att det finns ett allmänt behov av stöd för strukturomvandlingar och systemreformer av hälso- och sjukvårdssystemen i hela unionen för att göra dem mer effektiva, tillgängliga och resilienta. I anslutning till sådana omvandlingar och reformer bör programmet, tillsammans med programmet för ett digitalt Europa, främja åtgärder som driver på den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvårdstjänster och ökar driftskompatibiliteten mellan dem, bidra till att öka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att förebygga sjukdomar och främja hälsa, tillhandahålla nya vårdmodeller och leverera integrerade tjänster, från närvård och primärvård till högt specialiserade tjänster på grundval av människors behov samt säkerställa en effektiv folkhälsopersonal med rätt kompetens, inklusive digital kompetens. Utvecklingen av ett europeiskt hälsodataområde skulle ge hälso- och sjukvårdssystemen, forskarna och myndigheterna möjlighet att förbättra tillgången till och kvaliteten på hälso- och sjukvården. Med tanke på den grundläggande rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård som fastställs i artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem som fastställs i rådets slutsatser av den 2 juni 2006 (12), bör programmet stödja åtgärder som säkerställer en allmän hälso- och sjukvård för alla, dvs. att ingen nekas tillgång till hälso- och sjukvård, och att patienternas rättigheter, inklusive skydd av deras personuppgifter, tillvaratas. | Covid-19-krisen har visat att det finns ett allmänt behov av stöd för strukturomvandlingar och systemreformer av hälso- och sjukvårdssystemen i hela unionen för att göra dem mer effektiva, tillgängliga och resilienta.
  Dessa reformer, inom ramen för en förnyad europeisk planeringstermin, måste stärka den särskilda karaktären hos de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen, som bygger på stabila offentliga tjänster och omfattande offentliga investeringar. Hälso- och sjukvårdstjänster är tjänster av allmänt intresse som syftar till att stärka den europeiska pelaren för sociala rättigheter och som inte kan underkastas den privata sektorns logik.
  I anslutning till sådana omvandlingar och reformer
  bör programmet, med hänsyn tagen till hur medlemsstaterna organiserar sina hälso- och sjukvårdssystem, organisera samordningen och finansieringen av stresstester i medlemsstaterna för att identifiera svagheter och kontrollera förmågan att reagera på pandemier. Dessutom
  bör programmet, tillsammans med programmet för ett digitalt Europa, främja åtgärder som driver på den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvårdstjänster och ökar driftskompatibiliteten mellan dem, bidra till att öka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att förebygga sjukdomar och främja hälsa, tillhandahålla nya vårdmodeller och leverera integrerade tjänster, från närvård och primärvård till högt specialiserade tjänster på grundval av människors behov samt säkerställa en effektiv folkhälsopersonal med rätt kompetens, inklusive digital kompetens. Utvecklingen av ett europeiskt hälsodataområde skulle ge hälso- och sjukvårdssystemen, forskarna och myndigheterna möjlighet att förbättra tillgången till och kvaliteten på hälso- och sjukvården. Med tanke på den grundläggande rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård som fastställs i artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem som fastställs i rådets slutsatser av den 2 juni 2006 (12), bör programmet stödja åtgärder som säkerställer en allmän hälso- och sjukvård för alla, dvs. att ingen nekas tillgång till hälso- och sjukvård, och att patienternas rättigheter, inklusive skydd av deras personuppgifter, tillvaratas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Covid-19-krisen har visat att det finns ett allmänt behov av stöd för strukturomvandlingar och systemreformer av hälso- och sjukvårdssystemen i hela unionen för att göra dem mer effektiva, tillgängliga och resilienta. I anslutning till sådana omvandlingar och reformer bör programmet, tillsammans med programmet för ett digitalt Europa, främja åtgärder som driver på den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvårdstjänster och ökar driftskompatibiliteten mellan dem, bidra till att öka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att förebygga sjukdomar och främja hälsa, tillhandahålla nya vårdmodeller och leverera integrerade tjänster, från närvård och primärvård till högt specialiserade tjänster på grundval av människors behov samt säkerställa en effektiv folkhälsopersonal med rätt kompetens, inklusive digital kompetens. Utvecklingen av ett europeiskt hälsodataområde skulle ge hälso- och sjukvårdssystemen, forskarna och myndigheterna möjlighet att förbättra tillgången till och kvaliteten på hälso- och sjukvården. Med tanke på den grundläggande rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård som fastställs i artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem som fastställs i rådets slutsatser av den 2 juni 2006 (12), bör programmet stödja åtgärder som säkerställer en allmän hälso- och sjukvård för alla, dvs. att ingen nekas tillgång till hälso- och sjukvård, och att patienternas rättigheter, inklusive skydd av deras personuppgifter, tillvaratas.

Covid-19-krisen har visat att det finns ett allmänt behov av stöd för strukturomvandlingar och systemreformer av hälso- och sjukvårdssystemen i hela unionen för att göra dem mer effektiva, tillgängliga och resilienta.
  Dessa reformer, inom ramen för en förnyad europeisk planeringstermin, måste stärka den särskilda karaktären hos de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen, som bygger på stabila offentliga tjänster och omfattande offentliga investeringar. Hälso- och sjukvårdstjänster är tjänster av allmänt intresse som syftar till att stärka den europeiska pelaren för sociala rättigheter och som inte kan underkastas den privata sektorns logik.
  I anslutning till sådana omvandlingar och reformer
  bör programmet, med hänsyn tagen till hur medlemsstaterna organiserar sina hälso- och sjukvårdssystem, organisera samordningen och finansieringen av stresstester i medlemsstaterna för att identifiera svagheter och kontrollera förmågan att reagera på pandemier. Dessutom
  bör programmet, tillsammans med programmet för ett digitalt Europa, främja åtgärder som driver på den digitala omvandlingen av hälso- och sjukvårdstjänster och ökar driftskompatibiliteten mellan dem, bidra till att öka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att förebygga sjukdomar och främja hälsa, tillhandahålla nya vårdmodeller och leverera integrerade tjänster, från närvård och primärvård till högt specialiserade tjänster på grundval av människors behov samt säkerställa en effektiv folkhälsopersonal med rätt kompetens, inklusive digital kompetens. Utvecklingen av ett europeiskt hälsodataområde skulle ge hälso- och sjukvårdssystemen, forskarna och myndigheterna möjlighet att förbättra tillgången till och kvaliteten på hälso- och sjukvården. Med tanke på den grundläggande rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård som fastställs i artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem som fastställs i rådets slutsatser av den 2 juni 2006 (12), bör programmet stödja åtgärder som säkerställer en allmän hälso- och sjukvård för alla, dvs. att ingen nekas tillgång till hälso- och sjukvård, och att patienternas rättigheter, inklusive skydd av deras personuppgifter, tillvaratas.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet bör därför bidra till att förebygga sjukdomar under en persons hela livstid och att främja hälsa genom att ta itu med hälsoriskfaktorer, t.ex. användning av tobaksvaror och relaterade produkter, passiv rökning, skadlig alkoholkonsumtion och konsumtion av olaglig narkotika. Programmet bör också bidra till minskning av narkotikarelaterade hälsoskador, ohälsosamma kostvanor och fysisk inaktivitet samt exponering för miljöföroreningar, och verka för miljöer som stöder en hälsosam livsstil för att komplettera medlemsstaternas åtgärder på dessa områden. Programmet bör därför bidra till målen för den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald. | Programmet bör därför bidra till att förebygga sjukdomar under en persons hela livstid och att främja hälsa genom att ta itu med hälsoriskfaktorer, t.ex. användning av tobaksvaror och relaterade produkter, passiv rökning, skadlig alkoholkonsumtion och konsumtion av olaglig narkotika. Programmet bör också bidra till minskning av narkotikarelaterade hälsoskador, ohälsosamma kostvanor och fysisk inaktivitet samt exponering för miljöföroreningar, och verka för miljöer som stöder en hälsosam livsstil för att komplettera medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  åtgärder på dessa områden. Programmet bör därför bidra till målen för den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet bör därför bidra till att förebygga sjukdomar under en persons hela livstid och att främja hälsa genom att ta itu med hälsoriskfaktorer, t.ex. användning av tobaksvaror och relaterade produkter, passiv rökning, skadlig alkoholkonsumtion och konsumtion av olaglig narkotika. Programmet bör också bidra till minskning av narkotikarelaterade hälsoskador, ohälsosamma kostvanor och fysisk inaktivitet samt exponering för miljöföroreningar, och verka för miljöer som stöder en hälsosam livsstil för att komplettera medlemsstaternas åtgärder på dessa områden. Programmet bör därför bidra till målen för den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald.

Programmet bör därför bidra till att förebygga sjukdomar under en persons hela livstid och att främja hälsa genom att ta itu med hälsoriskfaktorer, t.ex. användning av tobaksvaror och relaterade produkter, passiv rökning, skadlig alkoholkonsumtion och konsumtion av olaglig narkotika. Programmet bör också bidra till minskning av narkotikarelaterade hälsoskador, ohälsosamma kostvanor och fysisk inaktivitet samt exponering för miljöföroreningar, och verka för miljöer som stöder en hälsosam livsstil för att komplettera medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  åtgärder på dessa områden. Programmet bör därför bidra till målen för den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald.

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet kommer att samverka med och komplettera annan EU-politik och andra EU-program och EU-fonder, t.ex. åtgärder som genomförs inom ramen för programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, instrumentet för krisstöd, Europeiska socialfonden + (ESF +, inklusive när det gäller synergieffekter för att bättre skydda miljontals arbetstagares hälsa och säkerhet i EU), inklusive delen för sysselsättning och social innovation (EaSI), InvestEU-fonden, programmet för den inre marknaden, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), faciliteten för återhämtning och resiliens inklusive reformverktyget, Erasmus, Europeiska solidaritetskåren, stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) och EU:s instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och instrumentet för stöd inför anslutningen. När så är lämpligt kommer gemensamma regler att fastställas för att säkerställa att fonderna är samstämmiga och kompletterar varandra, samtidigt som man ser till att särdragen i dessa politikområden respekteras, och med avseende på en anpassning till dessa politikområdens och fonders strategiska krav, t.ex. de nödvändiga villkoren i Eruf och ESF+. | Programmet kommer att samverka med och komplettera annan EU-politik och andra EU-program och EU-fonder, t.ex. åtgärder som genomförs inom ramen för programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, instrumentet för krisstöd, Europeiska socialfonden + (ESF +, inklusive när det gäller synergieffekter för att bättre skydda miljontals arbetstagares hälsa och säkerhet i EU), inklusive delen för sysselsättning och social innovation (EaSI), InvestEU-fonden, programmet för den inre marknaden, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), faciliteten för återhämtning och resiliens inklusive reformverktyget, Erasmus, Europeiska solidaritetskåren, stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) och EU:s instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och instrumentet för stöd inför anslutningen. När så är lämpligt
  , och i förekommande fall i samarbete med de europeiska struktur- och investeringsfondernas förvaltande myndigheter,
  kommer gemensamma regler att fastställas för att säkerställa att fonderna är samstämmiga och kompletterar varandra, samtidigt som man ser till att särdragen i dessa politikområden respekteras, och med avseende på en anpassning till dessa politikområdens och fonders strategiska krav, t.ex. de nödvändiga villkoren i Eruf och ESF+. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet kommer att samverka med och komplettera annan EU-politik och andra EU-program och EU-fonder, t.ex. åtgärder som genomförs inom ramen för programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, instrumentet för krisstöd, Europeiska socialfonden + (ESF +, inklusive när det gäller synergieffekter för att bättre skydda miljontals arbetstagares hälsa och säkerhet i EU), inklusive delen för sysselsättning och social innovation (EaSI), InvestEU-fonden, programmet för den inre marknaden, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), faciliteten för återhämtning och resiliens inklusive reformverktyget, Erasmus, Europeiska solidaritetskåren, stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) och EU:s instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och instrumentet för stöd inför anslutningen. När så är lämpligt kommer gemensamma regler att fastställas för att säkerställa att fonderna är samstämmiga och kompletterar varandra, samtidigt som man ser till att särdragen i dessa politikområden respekteras, och med avseende på en anpassning till dessa politikområdens och fonders strategiska krav, t.ex. de nödvändiga villkoren i Eruf och ESF+.

Programmet kommer att samverka med och komplettera annan EU-politik och andra EU-program och EU-fonder, t.ex. åtgärder som genomförs inom ramen för programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, rescEU-reserven inom ramen för unionens civilskyddsmekanism, instrumentet för krisstöd, Europeiska socialfonden + (ESF +, inklusive när det gäller synergieffekter för att bättre skydda miljontals arbetstagares hälsa och säkerhet i EU), inklusive delen för sysselsättning och social innovation (EaSI), InvestEU-fonden, programmet för den inre marknaden, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), faciliteten för återhämtning och resiliens inklusive reformverktyget, Erasmus, Europeiska solidaritetskåren, stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) och EU:s instrument för yttre åtgärder, såsom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och instrumentet för stöd inför anslutningen. När så är lämpligt
  , och i förekommande fall i samarbete med de europeiska struktur- och investeringsfondernas förvaltande myndigheter,
  kommer gemensamma regler att fastställas för att säkerställa att fonderna är samstämmiga och kompletterar varandra, samtidigt som man ser till att särdragen i dessa politikområden respekteras, och med avseende på en anpassning till dessa politikområdens och fonders strategiska krav, t.ex. de nödvändiga villkoren i Eruf och ESF+.

Motivering

Framhålla kopplingen till de europeiska struktur- och investeringsfondernas förvaltande myndigheter.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Unionens hälsoskyddslagstiftning har en omedelbar inverkan på folkhälsan, människors vardag, hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och resiliens samt en väl fungerande inre marknad. Regelverket för läkemedel och medicinsk teknik (läkemedel, medicintekniska produkter och ämnen av mänskligt ursprung), för tobak, för patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård och för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa behövs för hälsoskyddet i EU. Programmet bör därför stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning och tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet till grund för beslutsfattande och övervakning. | Unionens hälsoskyddslagstiftning har en omedelbar inverkan på folkhälsan, människors vardag, hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och resiliens samt en väl fungerande inre marknad. Regelverket för läkemedel och medicinsk teknik (läkemedel, medicintekniska produkter och ämnen av mänskligt ursprung), för tobak, för patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård och för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa behövs för hälsoskyddet i EU. Programmet bör därför stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning och tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet
  på regional Nuts 2-nivå
  till grund för beslutsfattande och övervakning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Unionens hälsoskyddslagstiftning har en omedelbar inverkan på folkhälsan, människors vardag, hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och resiliens samt en väl fungerande inre marknad. Regelverket för läkemedel och medicinsk teknik (läkemedel, medicintekniska produkter och ämnen av mänskligt ursprung), för tobak, för patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård och för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa behövs för hälsoskyddet i EU. Programmet bör därför stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning och tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet till grund för beslutsfattande och övervakning.

Unionens hälsoskyddslagstiftning har en omedelbar inverkan på folkhälsan, människors vardag, hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och resiliens samt en väl fungerande inre marknad. Regelverket för läkemedel och medicinsk teknik (läkemedel, medicintekniska produkter och ämnen av mänskligt ursprung), för tobak, för patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård och för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa behövs för hälsoskyddet i EU. Programmet bör därför stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning och tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet
  på regional Nuts 2-nivå
  till grund för beslutsfattande och övervakning.

Motivering

Förtydliga att det rör sig om den regionala Nuts 2-nivån.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Samarbetet över gränserna om tillhandahållande av hälso- och sjukvård till patienter som förflyttar sig mellan medlemsstaterna, samarbetet om utvärdering av medicinska metoder och de europeiska referensnätverken är exempel på områden där integrerat arbete mellan medlemsstaterna har visat sig ha ett starkt mervärde och stor potential att öka effektiviteten i hälso- och sjukvårdssystemen och därigenom förbättra hälsan i allmänhet. Programmet bör därför stödja verksamhet som möjliggör sådant integrerat och samordnat arbete, som också syftar till att främja genomförandet av verksamhet med stor genomslagskraft som syftar att på effektivast möjliga sätt fördela de tillgängliga resurserna till den berörda befolkningen och de berörda områdena för att maximera effekterna av dem. | Samarbetet över gränserna om tillhandahållande av hälso- och sjukvård till patienter som förflyttar sig mellan medlemsstaterna
  eller mellan europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS)
  , samarbetet om utvärdering av medicinska metoder och de europeiska referensnätverken är exempel på områden där integrerat arbete mellan medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna
  har visat sig ha ett starkt mervärde och stor potential att öka effektiviteten i hälso- och sjukvårdssystemen och därigenom förbättra hälsan i allmänhet. Programmet bör därför stödja verksamhet som möjliggör sådant integrerat och samordnat arbete, som också syftar till att främja genomförandet av verksamhet med stor genomslagskraft som syftar att på effektivast möjliga sätt fördela de tillgängliga resurserna till den berörda befolkningen och de berörda områdena för att maximera effekterna av dem.
  Till exempel bör programmet, såsom Europeiska regionkommittén rekommenderar i sitt yttrande om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, inrätta ”hälsokorridorer” mellan gränsregioner, så att patienter och vårdpersonal kan fortsätta att röra sig över gränsen under nedstängningen för att garantera tillgång till och tillhandahållande av vård. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Samarbetet över gränserna om tillhandahållande av hälso- och sjukvård till patienter som förflyttar sig mellan medlemsstaterna, samarbetet om utvärdering av medicinska metoder och de europeiska referensnätverken är exempel på områden där integrerat arbete mellan medlemsstaterna har visat sig ha ett starkt mervärde och stor potential att öka effektiviteten i hälso- och sjukvårdssystemen och därigenom förbättra hälsan i allmänhet. Programmet bör därför stödja verksamhet som möjliggör sådant integrerat och samordnat arbete, som också syftar till att främja genomförandet av verksamhet med stor genomslagskraft som syftar att på effektivast möjliga sätt fördela de tillgängliga resurserna till den berörda befolkningen och de berörda områdena för att maximera effekterna av dem.

Samarbetet över gränserna om tillhandahållande av hälso- och sjukvård till patienter som förflyttar sig mellan medlemsstaterna
  eller mellan europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS)
  , samarbetet om utvärdering av medicinska metoder och de europeiska referensnätverken är exempel på områden där integrerat arbete mellan medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna
  har visat sig ha ett starkt mervärde och stor potential att öka effektiviteten i hälso- och sjukvårdssystemen och därigenom förbättra hälsan i allmänhet. Programmet bör därför stödja verksamhet som möjliggör sådant integrerat och samordnat arbete, som också syftar till att främja genomförandet av verksamhet med stor genomslagskraft som syftar att på effektivast möjliga sätt fördela de tillgängliga resurserna till den berörda befolkningen och de berörda områdena för att maximera effekterna av dem.
  Till exempel bör programmet, såsom Europeiska regionkommittén rekommenderar i sitt yttrande om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, inrätta ”hälsokorridorer” mellan gränsregioner, så att patienter och vårdpersonal kan fortsätta att röra sig över gränsen under nedstängningen för att garantera tillgång till och tillhandahållande av vård.

Motivering

EGTS-grupperingarna skulle kunna nämnas i detta sammanhang eftersom de bidrar till bättre tillgång till tjänster, inklusive hälso- och sjukvård, i gränsregioner, och är ett exempel på gränsöverskridande samarbete som bedrivs av lokala och regionala myndigheter.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 30

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | För att säkerställa att alla dessa mål genomförs på unionsnivå bör kommissionen stärka budgeten och mandatet för de olika EU-organ som ansvarar för hälsofrågor, t.ex. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Europeiska kemikaliemyndigheten och Europeiska arbetsmiljöbyrån. Dessutom bör dessa organs åtgärder samordnas bättre för att bättre bidra till att målen för programmet EU för hälsa uppnås, och deras roll i styrningen av detta program bör stärkas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa att alla dessa mål genomförs på unionsnivå bör kommissionen stärka budgeten och mandatet för de olika EU-organ som ansvarar för hälsofrågor, t.ex. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Europeiska kemikaliemyndigheten och Europeiska arbetsmiljöbyrån. Dessutom bör dessa organs åtgärder samordnas bättre för att bättre bidra till att målen för programmet EU för hälsa uppnås, och deras roll i styrningen av detta program bör stärkas.

Motivering

EU har redan många instrument till hands. De måste stärkas och samordnas bättre för att öka unionens förmåga att reagera på hälsokriser och förbättra européernas hälsa.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 31

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Med tanke på särdragen hos de mål och åtgärder som omfattas av programmet är de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i vissa fall bäst lämpade att genomföra verksamhet med anknytning till programmet. Dessa myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna själva, bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel 195 i budgetförordningen, och bidrag bör beviljas till sådana myndigheter utan att ansökningsomgångar först offentliggörs. | Med tanke på särdragen hos de mål och åtgärder som omfattas av programmet är de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet
  i vissa fall bäst lämpade att genomföra verksamhet med anknytning till programmet. Dessa myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna själva, bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel 195 i budgetförordningen, och bidrag bör beviljas till sådana myndigheter utan att ansökningsomgångar först offentliggörs. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Med tanke på särdragen hos de mål och åtgärder som omfattas av programmet är de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna i vissa fall bäst lämpade att genomföra verksamhet med anknytning till programmet. Dessa myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna själva, bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel 195 i budgetförordningen, och bidrag bör beviljas till sådana myndigheter utan att ansökningsomgångar först offentliggörs.

Med tanke på särdragen hos de mål och åtgärder som omfattas av programmet är de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet
  i vissa fall bäst lämpade att genomföra verksamhet med anknytning till programmet. Dessa myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna själva, bör därför betraktas som identifierade stödmottagare i enlighet med artikel 195 i budgetförordningen, och bidrag bör beviljas till sådana myndigheter utan att ansökningsomgångar först offentliggörs.

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll på hälsoområdet.

Ändringsrekommendation 11

Skäl 40

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att
  25 %
  av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen, vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det. | Programmet kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att
  30 %
  av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen, vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att
  25 %
  av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen, vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det.

Programmet kommer att bidra till att integrera klimatåtgärder i unionens politik och till att uppnå det övergripande målet att
  30 %
  av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen, vilket återspeglar vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtagande att genomföra Parisavtalet och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det.

Motivering

Ändring av procentandelen för att ge mer medel till klimatmålen.

Ändringsrekommendation 12

Skäl 42

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet bör genomföras med respekt för medlemsstaternas ansvar för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik och för att organisera och ge hälso- och sjukvård. | Programmet bör genomföras med respekt för medlemsstaternas ansvar
  , och i förekommande fall det ansvar som regionerna eller andra förvaltningsnivåer som deltar i fastställandet av hälso- och sjukvårdspolitiken har,
  för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik och för att organisera och ge hälso- och sjukvård. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet bör genomföras med respekt för medlemsstaternas ansvar för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik och för att organisera och ge hälso- och sjukvård.

Programmet bör genomföras med respekt för medlemsstaternas ansvar
  , och i förekommande fall det ansvar som regionerna eller andra förvaltningsnivåer som deltar i fastställandet av hälso- och sjukvårdspolitiken har,
  för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik och för att organisera och ge hälso- och sjukvård.

Motivering

För att rikta in sig på de olika aktörer som deltar i fastställandet av hälso- och sjukvårdspolitiken.

Ändringsrekommendation 13

Artikel 3.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stärka hälso- och sjukvårdssystemen och hälso- och sjukvårdspersonalen, bl.a. genom digital omvandling och ökat integrerat och samordnat arbete mellan medlemsstaterna, kontinuerlig tillämpning av bästa praxis och utbyte av uppgifter, för att öka den offentliga hälso- och sjukvårdens allmänna nivå. | Stärka hälso- och sjukvårdssystemen och hälso- och sjukvårdspersonalen, bl.a. genom digital omvandling och ökat integrerat och samordnat arbete mellan medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet, genom samordning av aktörerna inom hälsa, vård och social omsorg inom de geografiska områden som stämmer överens med upptagningsområdena, genom
  kontinuerlig tillämpning av bästa praxis och utbyte av uppgifter, för att öka den offentliga hälso- och sjukvårdens allmänna nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stärka hälso- och sjukvårdssystemen och hälso- och sjukvårdspersonalen, bl.a. genom digital omvandling och ökat integrerat och samordnat arbete mellan medlemsstaterna, kontinuerlig tillämpning av bästa praxis och utbyte av uppgifter, för att öka den offentliga hälso- och sjukvårdens allmänna nivå.

Stärka hälso- och sjukvårdssystemen och hälso- och sjukvårdspersonalen, bl.a. genom digital omvandling och ökat integrerat och samordnat arbete mellan medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet, genom samordning av aktörerna inom hälsa, vård och social omsorg inom de geografiska områden som stämmer överens med upptagningsområdena, genom
  kontinuerlig tillämpning av bästa praxis och utbyte av uppgifter, för att öka den offentliga hälso- och sjukvårdens allmänna nivå.

Motivering

Framhålla betydelsen av de lokala aktörerna med befogenhet på hälsoområdet.

Ändringsrekommendation 14

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De allmänna mål som avses i artikel 3 ska uppnås genom följande särskilda mål, i förekommande fall i enlighet med One health-modellen: | De allmänna mål som avses i artikel 3 ska uppnås genom följande särskilda mål, i förekommande fall i enlighet med One health-modellen: |
| 1. | Förstärka unionens förmåga att förebygga, ha beredskap inför och reagera på allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och att hantera hälsokriser, t.ex. genom samordning, tillhandahållande och utnyttjande av hälso- och sjukvårdskapacitet i krissituationer, insamling av uppgifter och övervakning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De allmänna mål som avses i artikel 3 ska uppnås genom följande särskilda mål, i förekommande fall i enlighet med One health-modellen:

De allmänna mål som avses i artikel 3 ska uppnås genom följande särskilda mål, i förekommande fall i enlighet med One health-modellen:

1.

Förstärka unionens förmåga att förebygga, ha beredskap inför och reagera på allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och att hantera hälsokriser, t.ex. genom samordning, tillhandahållande och utnyttjande av hälso- och sjukvårdskapacitet i krissituationer, insamling av uppgifter och övervakning.

| 1. | Förstärka unionens förmåga att förebygga, ha beredskap inför och reagera på allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och att hantera hälsokriser, t.ex. genom samordning, tillhandahållande och utnyttjande av hälso- och sjukvårdskapacitet i krissituationer, insamling av uppgifter
  , inrättande av hälsokorridorer
  och övervakning. |
| --- | --- |

1.

Förstärka unionens förmåga att förebygga, ha beredskap inför och reagera på allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och att hantera hälsokriser, t.ex. genom samordning, tillhandahållande och utnyttjande av hälso- och sjukvårdskapacitet i krissituationer, insamling av uppgifter
  , inrättande av hälsokorridorer
  och övervakning.

| 2. | Säkerställa att det i unionen finns tillgång till reserver eller lager av krisnödvändiga produkter och en reserv av hälso- och sjukvårdspersonal och stödpersonal som kan mobiliseras vid en kris. |
| --- | --- |

2.

Säkerställa att det i unionen finns tillgång till reserver eller lager av krisnödvändiga produkter och en reserv av hälso- och sjukvårdspersonal och stödpersonal som kan mobiliseras vid en kris.

| 2. | Säkerställa att det i unionen finns tillgång till reserver eller lager av krisnödvändiga produkter och en reserv av hälso- och sjukvårdspersonal och stödpersonal som kan mobiliseras vid en kris. |
| --- | --- |

2.

Säkerställa att det i unionen finns tillgång till reserver eller lager av krisnödvändiga produkter och en reserv av hälso- och sjukvårdspersonal och stödpersonal som kan mobiliseras vid en kris.

| 3. | Stödja åtgärder för att säkerställa adekvat tillgång och åtkomst till ekonomiskt överkomliga krisnödvändiga produkter och andra nödvändiga hälso- och sjukvårdsartiklar. |
| --- | --- |

3.

Stödja åtgärder för att säkerställa adekvat tillgång och åtkomst till ekonomiskt överkomliga krisnödvändiga produkter och andra nödvändiga hälso- och sjukvårdsartiklar.

| 3. | Stödja åtgärder för att säkerställa adekvat tillgång och åtkomst till ekonomiskt överkomliga krisnödvändiga produkter och andra nödvändiga hälso- och sjukvårdsartiklar. |
| --- | --- |

3.

Stödja åtgärder för att säkerställa adekvat tillgång och åtkomst till ekonomiskt överkomliga krisnödvändiga produkter och andra nödvändiga hälso- och sjukvårdsartiklar.

| 4. | Stärka hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, t.ex. genom stöd till digital omvandling, användning av digitala verktyg och tjänster, systemreformer, genomförande av nya vårdmodeller och allmän hälso- och sjukvård samt ökad jämlikhet i hälsa. |
| --- | --- |

4.

Stärka hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, t.ex. genom stöd till digital omvandling, användning av digitala verktyg och tjänster, systemreformer, genomförande av nya vårdmodeller och allmän hälso- och sjukvård samt ökad jämlikhet i hälsa.

| 4) | Stärka hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, t.ex.
  genom att organisera samordningen och finansieringen av pandemistresstester med hänsyn tagen till hur medlemsstaterna organiserar sina hälso- och sjukvårdssystem och
  genom stöd till digital omvandling, användning av digitala verktyg och tjänster, systemreformer, genomförande av nya vårdmodeller och allmän hälso- och sjukvård samt ökad jämlikhet i hälsa. |
| --- | --- |

4)

Stärka hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, t.ex.
  genom att organisera samordningen och finansieringen av pandemistresstester med hänsyn tagen till hur medlemsstaterna organiserar sina hälso- och sjukvårdssystem och
  genom stöd till digital omvandling, användning av digitala verktyg och tjänster, systemreformer, genomförande av nya vårdmodeller och allmän hälso- och sjukvård samt ökad jämlikhet i hälsa.

| 5. | Stödja åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga sjukdomar, att främja hälsa, patienternas rättigheter och gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt att främja spetskompetens hos hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

5.

Stödja åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga sjukdomar, att främja hälsa, patienternas rättigheter och gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt att främja spetskompetens hos hälso- och sjukvårdspersonal.

| 5. | Stödja åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga sjukdomar, att främja hälsa, patienternas rättigheter och gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt att främja spetskompetens hos hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

5.

Stödja åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga sjukdomar, att främja hälsa, patienternas rättigheter och gränsöverskridande hälso- och sjukvård samt att främja spetskompetens hos hälso- och sjukvårdspersonal.

| 6. | Stödja åtgärder för övervakning, förebyggande, diagnos och behandling och vård av icke-överförbara sjukdomar, särskilt cancer. |
| --- | --- |

6.

Stödja åtgärder för övervakning, förebyggande, diagnos och behandling och vård av icke-överförbara sjukdomar, särskilt cancer.

| 6. | Stödja åtgärder för övervakning, förebyggande, diagnos och behandling och vård av icke-överförbara sjukdomar, särskilt cancer. |
| --- | --- |

6.

Stödja åtgärder för övervakning, förebyggande, diagnos och behandling och vård av icke-överförbara sjukdomar, särskilt cancer.

| 7. | Främja och stödja återhållsam och effektiv användning av läkemedel, särskilt antimikrobiella läkemedel, och miljövänligare produktion och bortskaffande av läkemedel och medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

7.

Främja och stödja återhållsam och effektiv användning av läkemedel, särskilt antimikrobiella läkemedel, och miljövänligare produktion och bortskaffande av läkemedel och medicintekniska produkter.

| 7. | Främja och stödja återhållsam och effektiv användning av läkemedel, särskilt antimikrobiella läkemedel, och miljövänligare produktion och bortskaffande av läkemedel och medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

7.

Främja och stödja återhållsam och effektiv användning av läkemedel, särskilt antimikrobiella läkemedel, och miljövänligare produktion och bortskaffande av läkemedel och medicintekniska produkter.

| 8. | Stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning, tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet till grund för beslutsfattande och övervakning samt främja användningen av hälsokonsekvensbedömningar av relevanta politiska strategier. |
| --- | --- |

8.

Stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning, tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet till grund för beslutsfattande och övervakning samt främja användningen av hälsokonsekvensbedömningar av relevanta politiska strategier.

| 8. | Stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning, tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet till grund för beslutsfattande och övervakning samt främja användningen av hälsokonsekvensbedömningar av relevanta politiska strategier. |
| --- | --- |

8.

Stödja utveckling, genomförande och efterlevnad av unionens hälsoskyddslagstiftning, tillhandahålla jämförbara och tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet till grund för beslutsfattande och övervakning samt främja användningen av hälsokonsekvensbedömningar av relevanta politiska strategier.

| 9. | Stödja integrerat arbete mellan medlemsstaterna, särskilt deras hälso- och sjukvårdssystem, bl.a.
  tillämpning
  av
  förebyggande rutiner med stort genomslag
  , och utöka nätverksarbetet genom de europeiska referensnätverken och andra gränsöverskridande nätverk. |
| --- | --- |

9.

Stödja integrerat arbete mellan medlemsstaterna, särskilt deras hälso- och sjukvårdssystem, bl.a.
  tillämpning
  av
  förebyggande rutiner med stort genomslag
  , och utöka nätverksarbetet genom de europeiska referensnätverken och andra gränsöverskridande nätverk.

| 9. | Stödja integrerat arbete mellan medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna
  , särskilt deras hälso- och sjukvårdssystem, bl.a.
  införandet
  av
  en europeisk mekanism för hälsoinsatser för att hantera alla slags hälsokriser,
  och utöka nätverksarbetet genom de europeiska referensnätverken och andra gränsöverskridande nätverk. |
| --- | --- |

9.

Stödja integrerat arbete mellan medlemsstaterna
  och de lokala och regionala myndigheterna
  , särskilt deras hälso- och sjukvårdssystem, bl.a.
  införandet
  av
  en europeisk mekanism för hälsoinsatser för att hantera alla slags hälsokriser,
  och utöka nätverksarbetet genom de europeiska referensnätverken och andra gränsöverskridande nätverk.

| 10. | Stödja unionens bidrag till internationella och globala hälsoinitiativ. |
| --- | --- |

10.

Stödja unionens bidrag till internationella och globala hälsoinitiativ.

| 10. | Stödja unionens bidrag till internationella och globala hälsoinitiativ. |
| --- | --- |

10.

Stödja unionens bidrag till internationella och globala hälsoinitiativ.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 15

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 1 946 614 000 EUR i löpande priser. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 10 398 000 000 EUR i löpande priser
  (9 370 000 000 EUR i fasta priser)
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 1 946 614 000 EUR i löpande priser.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara 10 398 000 000 EUR i löpande priser
  (9 370 000 000 EUR i fasta priser)
  .

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| När det gäller den arbetsplan som fastställts för programmet och dess prioriteringar, strategiska riktlinjer och genomförande ska kommissionen samråda med medlemsstaternas hälsomyndigheter i styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar. | När det gäller den arbetsplan som fastställts för programmet och dess prioriteringar, strategiska riktlinjer och genomförande ska kommissionen samråda med medlemsstaternas hälsomyndigheter
  på nationell nivå, eller vid delade befogenheter på regional och lokal nivå,
  i styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar.
  Den ska göra de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på det hälsopolitiska området delaktiga i detta arbete. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

När det gäller den arbetsplan som fastställts för programmet och dess prioriteringar, strategiska riktlinjer och genomförande ska kommissionen samråda med medlemsstaternas hälsomyndigheter i styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar.

När det gäller den arbetsplan som fastställts för programmet och dess prioriteringar, strategiska riktlinjer och genomförande ska kommissionen samråda med medlemsstaternas hälsomyndigheter
  på nationell nivå, eller vid delade befogenheter på regional och lokal nivå,
  i styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar.
  Den ska göra de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på det hälsopolitiska området delaktiga i detta arbete.

på nationell nivå, eller vid delade befogenheter på regional och lokal nivå,

Den ska göra de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på det hälsopolitiska området delaktiga i detta arbete.

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll på hälsoområdet.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Bilaga I punkt g i

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stödja åtgärder för kunskapsöverföring och samarbete på unionsnivå för att bistå nationella reformprocesser för att öka effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, särskilt för att hantera de utmaningar som identifierats inom ramen för den europeiska planeringsterminen och för att stärka primärvården, stärka integreringen av vården och sträva efter allmän hälso- och sjukvård samt lika tillgång till hälso- och sjukvård. | Stödja åtgärder för kunskapsöverföring och samarbete på unionsnivå
  , i samråd med de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet,
  för att bistå nationella reformprocesser för att öka effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, särskilt för att hantera de utmaningar som identifierats inom ramen för den europeiska planeringsterminen och för att stärka primärvården, stärka integreringen
  , samordningen och graderingen
  av vården och sträva efter allmän hälso- och sjukvård samt lika tillgång till hälso- och sjukvård. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stödja åtgärder för kunskapsöverföring och samarbete på unionsnivå för att bistå nationella reformprocesser för att öka effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, särskilt för att hantera de utmaningar som identifierats inom ramen för den europeiska planeringsterminen och för att stärka primärvården, stärka integreringen av vården och sträva efter allmän hälso- och sjukvård samt lika tillgång till hälso- och sjukvård.

Stödja åtgärder för kunskapsöverföring och samarbete på unionsnivå
  , i samråd med de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet,
  för att bistå nationella reformprocesser för att öka effektivitet, tillgänglighet, hållbarhet och resiliens, särskilt för att hantera de utmaningar som identifierats inom ramen för den europeiska planeringsterminen och för att stärka primärvården, stärka integreringen
  , samordningen och graderingen
  av vården och sträva efter allmän hälso- och sjukvård samt lika tillgång till hälso- och sjukvård.

, i samråd med de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet,

, samordningen och graderingen

Motivering

Motivering

Det är viktigt att stärka de lokala och regionala myndigheternas deltagande i de nationella reformprocesserna och i åtgärderna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Bilaga I punkt g v

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Revision av medlemsstaternas beredskap och insatser (t.ex. krishantering, antimikrobiell resistens och vaccinering). | Revision av medlemsstaternas
  och i förekommande fall de lokala och regionala myndigheternas
  beredskap och insatser (t.ex. krishantering, antimikrobiell resistens och vaccinering). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Revision av medlemsstaternas beredskap och insatser (t.ex. krishantering, antimikrobiell resistens och vaccinering).

Revision av medlemsstaternas
  och i förekommande fall de lokala och regionala myndigheternas
  beredskap och insatser (t.ex. krishantering, antimikrobiell resistens och vaccinering).

och i förekommande fall de lokala och regionala myndigheternas

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Bilaga I punkt g vi

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Främja ökad konvergens av de nationella systemens resultat genom utveckling av indikatorer, analys och kunskapsförmedling samt stresstester av nationella hälso- och sjukvårdssystem. | Främja ökad konvergens av de nationella systemens resultat genom utveckling av indikatorer, analys och kunskapsförmedling samt stresstester av nationella hälso- och sjukvårdssystem
  , genom att involvera de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Främja ökad konvergens av de nationella systemens resultat genom utveckling av indikatorer, analys och kunskapsförmedling samt stresstester av nationella hälso- och sjukvårdssystem.

Främja ökad konvergens av de nationella systemens resultat genom utveckling av indikatorer, analys och kunskapsförmedling samt stresstester av nationella hälso- och sjukvårdssystem
  , genom att involvera de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet
  .

, genom att involvera de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på folkhälsoområdet

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll på hälsoområdet.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Bilaga I punkt g ix

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stöd till inrättande och genomförande av program som bistår medlemsstaterna och deras åtgärder för att förbättra hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet (när det gäller överförbara och icke-överförbara sjukdomar). | Stöd till inrättande och genomförande av program som bistår medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och deras åtgärder för att förbättra hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet (när det gäller överförbara och icke-överförbara sjukdomar)
  , så att deras åtgärder kan främjas vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som är anpassade till deras särdrag i fråga om folkhälsa
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stöd till inrättande och genomförande av program som bistår medlemsstaterna och deras åtgärder för att förbättra hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet (när det gäller överförbara och icke-överförbara sjukdomar).

Stöd till inrättande och genomförande av program som bistår medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och deras åtgärder för att förbättra hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet (när det gäller överförbara och icke-överförbara sjukdomar)
  , så att deras åtgärder kan främjas vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som är anpassade till deras särdrag i fråga om folkhälsa
  .

, så att deras åtgärder kan främjas vid fastställandet och genomförandet av åtgärder som är anpassade till deras särdrag i fråga om folkhälsa

Motivering

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna är ansvariga för dessa åtgärder i många medlemsstater och bör kunna få stöd från dessa program.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Bilaga I punkt g x

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stödja medlemsstaternas åtgärder för att skapa sunda och säkra stads-, arbets- och skolmiljöer, för att möjliggöra hälsosamma livsval och främja en sund kosthållning, med beaktande av sårbara gruppers behov. | Stödja medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  åtgärder för att skapa sunda och säkra stads-, arbets- och skolmiljöer, för att möjliggöra hälsosamma livsval och främja en sund kosthållning, med beaktande av sårbara gruppers behov. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stödja medlemsstaternas åtgärder för att skapa sunda och säkra stads-, arbets- och skolmiljöer, för att möjliggöra hälsosamma livsval och främja en sund kosthållning, med beaktande av sårbara gruppers behov.

Stödja medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  åtgärder för att skapa sunda och säkra stads-, arbets- och skolmiljöer, för att möjliggöra hälsosamma livsval och främja en sund kosthållning, med beaktande av sårbara gruppers behov.

och de lokala och regionala myndigheternas

Motivering

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna är ansvariga för dessa åtgärder i många medlemsstater.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Bilaga I punkt g xii

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stöd till medlemsstaterna för att stärka den administrativa kapaciteten inom deras hälso- och sjukvårdssystem genom benchmarking, samarbete och utbyte av bästa praxis. | Stöd till medlemsstaterna
  och i förekommande de lokala och regionala myndigheterna
  för att stärka den administrativa kapaciteten inom deras hälso- och sjukvårdssystem genom benchmarking, samarbete och utbyte av bästa praxis. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stöd till medlemsstaterna för att stärka den administrativa kapaciteten inom deras hälso- och sjukvårdssystem genom benchmarking, samarbete och utbyte av bästa praxis.

Stöd till medlemsstaterna
  och i förekommande de lokala och regionala myndigheterna
  för att stärka den administrativa kapaciteten inom deras hälso- och sjukvårdssystem genom benchmarking, samarbete och utbyte av bästa praxis.

och i förekommande de lokala och regionala myndigheterna

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Bilaga I punkt k iii

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Information för att främja sjukdomsförebyggande verksamhet och en hälsosam livsstil, i samarbete med alla berörda aktörer
  på internationell nivå, unionsnivå och nationell nivå
  . | Information för att främja sjukdomsförebyggande verksamhet och en hälsosam livsstil, i samarbete med alla berörda aktörer
  , och skräddarsydd för lokal, regional, nationell och internationell nivå samt unionsnivå
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Information för att främja sjukdomsförebyggande verksamhet och en hälsosam livsstil, i samarbete med alla berörda aktörer
  på internationell nivå, unionsnivå och nationell nivå
  .

på internationell nivå, unionsnivå och nationell nivå

Information för att främja sjukdomsförebyggande verksamhet och en hälsosam livsstil, i samarbete med alla berörda aktörer
  , och skräddarsydd för lokal, regional, nationell och internationell nivå samt unionsnivå
  .

, och skräddarsydd för lokal, regional, nationell och internationell nivå samt unionsnivå

Motivering

Motivering

Framhålla deltagandet av de olika lokala nivåerna.

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

Bilaga I punkt l (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1. | Gemensamma hälsoutmaningar










  i) | Stöd till åtgärder för att ta itu med gemensamma hälsoutmaningar, såsom ojämlikhet i hälsa, tillgång till vård, migration, en åldrande befolkning, patientsäkerhet och högkvalitativ hälso- och sjukvård på lokal, regional och nationell nivå samt unionsnivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

1.

Gemensamma hälsoutmaningar

Gemensamma hälsoutmaningar

i)

i)

Stöd till åtgärder för att ta itu med gemensamma hälsoutmaningar, såsom ojämlikhet i hälsa, tillgång till vård, migration, en åldrande befolkning, patientsäkerhet och högkvalitativ hälso- och sjukvård på lokal, regional och nationell nivå samt unionsnivå.

Stöd till åtgärder för att ta itu med gemensamma hälsoutmaningar, såsom ojämlikhet i hälsa, tillgång till vård, migration, en åldrande befolkning, patientsäkerhet och högkvalitativ hälso- och sjukvård på lokal, regional och nationell nivå samt unionsnivå.

| ii) | Stöd till investeringsåtgärder för europeisk produktion av utrustning och produkter som är nödvändiga för att bekämpa pandemier. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Stöd till investeringsåtgärder för europeisk produktion av utrustning och produkter som är nödvändiga för att bekämpa pandemier.

Stöd till investeringsåtgärder för europeisk produktion av utrustning och produkter som är nödvändiga för att bekämpa pandemier.

| iii) | Stöd till investeringsåtgärder för att främja anpassning och modernisering av sjukhusen i syfte att säkerställa samstämmighet i och gradering av vården i regionerna. |
| --- | --- |

iii)

iii)

Stöd till investeringsåtgärder för att främja anpassning och modernisering av sjukhusen i syfte att säkerställa samstämmighet i och gradering av vården i regionerna.

Stöd till investeringsåtgärder för att främja anpassning och modernisering av sjukhusen i syfte att säkerställa samstämmighet i och gradering av vården i regionerna.

Motivering

Motivering

Dessa åtgärder bör ingå i programmets förteckning över åtgärder.

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

Bilaga II del A punkt I

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kvaliteten och fullständigheten i EU:s
  och
  medlemsstaternas beredskaps- och insatsplanering när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. | Kvaliteten och fullständigheten i EU:s, medlemsstaternas
  och i förekommande fall de lokala och regionala myndigheternas
  beredskaps- och insatsplanering när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kvaliteten och fullständigheten i EU:s
  och
  medlemsstaternas beredskaps- och insatsplanering när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

och

Kvaliteten och fullständigheten i EU:s, medlemsstaternas
  och i förekommande fall de lokala och regionala myndigheternas
  beredskaps- och insatsplanering när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

och i förekommande fall de lokala och regionala myndigheternas

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll.

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

Bilaga II del A punkt III

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Antal åtgärder och bästa praxis som direkt bidrar till målen för hållbar utveckling 3.4/medlemsstat. | Antal åtgärder och bästa praxis som direkt bidrar till målen för hållbar utveckling 3.4/medlemsstat
  , inklusive bästa praxis på lokal och regional nivå i förekommande fall
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Antal åtgärder och bästa praxis som direkt bidrar till målen för hållbar utveckling 3.4/medlemsstat.

Antal åtgärder och bästa praxis som direkt bidrar till målen för hållbar utveckling 3.4/medlemsstat
  , inklusive bästa praxis på lokal och regional nivå i förekommande fall
  .

, inklusive bästa praxis på lokal och regional nivå i förekommande fall

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

Bilaga II del A punkt IV

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaternas genomförande av bästa praxis. | Genomförandet av bästa praxis av medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på hälsoområdet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaternas genomförande av bästa praxis.

Genomförandet av bästa praxis av medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna med befogenhet på hälsoområdet.

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll på hälsoområdet.

Ändringsrekommendation 28

Ändringsrekommendation 28

Bilaga II del B punkt I

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Antalet medlemsstater med förbättrad beredskaps- och insatsplanering. | Antalet medlemsstater
  och i förekommande fall lokala och regionala myndigheter
  med förbättrad beredskaps- och insatsplanering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Antalet medlemsstater med förbättrad beredskaps- och insatsplanering.

Antalet medlemsstater
  och i förekommande fall lokala och regionala myndigheter
  med förbättrad beredskaps- och insatsplanering.

och i förekommande fall lokala och regionala myndigheter

Motivering

Motivering

Framhålla de lokala och regionala myndigheternas roll.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén understryker sitt åtagande att prioritera hälsa på europeisk nivå och stödja de regionala och lokala myndigheterna i deras insatser för att modernisera hälso- och sjukvårdssystemen och i kampen mot cancer och epidemier inom ramen för gränsöverskridande hälsosamarbete. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén understryker sitt åtagande att prioritera hälsa på europeisk nivå och stödja de regionala och lokala myndigheterna i deras insatser för att modernisera hälso- och sjukvårdssystemen och i kampen mot cancer och epidemier inom ramen för gränsöverskridande hälsosamarbete.

| 2. | Kommittén konstaterar att kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

2.

Kommittén konstaterar att kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 3. | Kommittén beklagar djupt de allvarliga konsekvenserna av covid-19-pandemin, som inte kunde förutses, men som kan hanteras genom nära samarbete och konsoliderade mekanismer. |
| --- | --- |

3.

Kommittén beklagar djupt de allvarliga konsekvenserna av covid-19-pandemin, som inte kunde förutses, men som kan hanteras genom nära samarbete och konsoliderade mekanismer.

| 4. | Kommuner, städer, lokala och regionala myndigheter och offentliga institutioner befinner sig i främsta ledet under covid-19-pandemin, genom att de vidtar åtgärder på hälso- och sjukvårdsområdet (inköp av medicinsk utrustning, rekrytering av hälso- och sjukvårdspersonal osv.) och nödåtgärder för att ta itu med de olika aspekterna av pandemin, oavsett om de är sociala, ekonomiska eller logistiska. |
| --- | --- |

4.

Kommuner, städer, lokala och regionala myndigheter och offentliga institutioner befinner sig i främsta ledet under covid-19-pandemin, genom att de vidtar åtgärder på hälso- och sjukvårdsområdet (inköp av medicinsk utrustning, rekrytering av hälso- och sjukvårdspersonal osv.) och nödåtgärder för att ta itu med de olika aspekterna av pandemin, oavsett om de är sociala, ekonomiska eller logistiska.

| 5. | EU-institutionerna uppmanas att vidta kraftfulla åtgärder inom ramen för sina befogenheter genom att anta initiativ som syftar till att ge ett riktat svar på covid-19-krisen och att ge återkoppling om sina erfarenheter för att föregripa en framtida hälsokris. Dessa åtgärder måste utarbetas och genomföras i samarbete med relevanta nationella, regionala och lokala myndigheter med befogenhet på folkhälsoområdet. |
| --- | --- |

5.

EU-institutionerna uppmanas att vidta kraftfulla åtgärder inom ramen för sina befogenheter genom att anta initiativ som syftar till att ge ett riktat svar på covid-19-krisen och att ge återkoppling om sina erfarenheter för att föregripa en framtida hälsokris. Dessa åtgärder måste utarbetas och genomföras i samarbete med relevanta nationella, regionala och lokala myndigheter med befogenhet på folkhälsoområdet.

| 6. | Kommittén hänvisar till resultaten från 2017 års Eurobarometer, där mer än 70 % av européerna efterfrågade mer EU-engagemang på hälsoområdet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén hänvisar till resultaten från 2017 års Eurobarometer, där mer än 70 % av européerna efterfrågade mer EU-engagemang på hälsoområdet.

| 7. | Vi betonar att detta viktiga hälsofinansieringsprogram för perioden 2021–2027 bör stödja åtgärder för att ta itu med gemensamma och långsiktiga utmaningar för folkhälsopolitiken i EU och medlemsstaterna, bland annat vad gäller förebyggande åtgärder inför liknande kriser, ojämlikhet i hälsa, tillgång till vård, migration, den åldrande befolkningen, patientsäkerhet och hälso- och sjukvård av hög kvalitet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

7.

Vi betonar att detta viktiga hälsofinansieringsprogram för perioden 2021–2027 bör stödja åtgärder för att ta itu med gemensamma och långsiktiga utmaningar för folkhälsopolitiken i EU och medlemsstaterna, bland annat vad gäller förebyggande åtgärder inför liknande kriser, ojämlikhet i hälsa, tillgång till vård, migration, den åldrande befolkningen, patientsäkerhet och hälso- och sjukvård av hög kvalitet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

| 8. | Programmet EU för hälsa bör inte bara fokusera på krishantering utan bör med hjälp av återhämtningsåtgärderna efter covid-19 bidra till en betydande förbättring av hälsan hos EU:s befolkning, genom att stärka hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft, främja innovation inom hälso- och sjukvårdssektorn och integrera hälsoförebyggande och hälsofrämjande åtgärder som verktyg för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

8.

Programmet EU för hälsa bör inte bara fokusera på krishantering utan bör med hjälp av återhämtningsåtgärderna efter covid-19 bidra till en betydande förbättring av hälsan hos EU:s befolkning, genom att stärka hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft, främja innovation inom hälso- och sjukvårdssektorn och integrera hälsoförebyggande och hälsofrämjande åtgärder som verktyg för hållbar utveckling.

Unionsmedborgarnas hälsa, en grundläggande rättighet

Unionsmedborgarnas hälsa, en grundläggande rättighet

| 9. | Kommittén är medveten om den kris som Europeiska unionen genomgår sedan början av covid-19-pandemin den 10 mars 2020, vars mänskliga dimension är mycket betydande, liksom de negativa effekterna på medborgarnas hälsa. |
| --- | --- |

9.

Kommittén är medveten om den kris som Europeiska unionen genomgår sedan början av covid-19-pandemin den 10 mars 2020, vars mänskliga dimension är mycket betydande, liksom de negativa effekterna på medborgarnas hälsa.

| 10. | ReK efterlyser ett bidrag från hälso- och sjukvården till den europeiska sociala modellen och i synnerhet till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

10.

ReK efterlyser ett bidrag från hälso- och sjukvården till den europeiska sociala modellen och i synnerhet till den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| 11. | Hälso- och sjukvård är en grundläggande rättighet och en tjänst av allmänt intresse, och kan inte behandlas som en kommersiell tjänst. |
| --- | --- |

11.

Hälso- och sjukvård är en grundläggande rättighet och en tjänst av allmänt intresse, och kan inte behandlas som en kommersiell tjänst.

| 12. | Kampen mot ojämlikhet i hälsa, som beror på social ojämlikhet som skulle kunna undvikas, är ett viktigt mål och ett effektivt sätt att främja hälsosäkerheten och hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

12.

Kampen mot ojämlikhet i hälsa, som beror på social ojämlikhet som skulle kunna undvikas, är ett viktigt mål och ett effektivt sätt att främja hälsosäkerheten och hälso- och sjukvårdssystemen.

Mål och roll för programmet EU för hälsa

Mål och roll för programmet EU för hälsa

| 13. | ReK betonar att programmet EU för hälsa syftar till att stärka hälsosäkerheten och hälsoförebyggande verksamhet, förbättra samordningen av hälso- och sjukvårdskapaciteten och förbereda EU för framtida hälsokriser samt att den budget på 1,7 miljarder euro som Europeiska rådet fastställde den 20 juli 2020 inte kommer att vara tillräcklig för att detta mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

13.

ReK betonar att programmet EU för hälsa syftar till att stärka hälsosäkerheten och hälsoförebyggande verksamhet, förbättra samordningen av hälso- och sjukvårdskapaciteten och förbereda EU för framtida hälsokriser samt att den budget på 1,7 miljarder euro som Europeiska rådet fastställde den 20 juli 2020 inte kommer att vara tillräcklig för att detta mål ska kunna uppnås.

| 14. | Kommittén betonar vikten av principen om ”hälsa i alla politikområden” och därmed nödvändigheten av att samordna och koppla detta program till andra EU-program, t.ex. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden för medicinsk infrastruktur, Horisont Europa för forskning och innovation på hälsoområdet och ESF+ för utbildning och stöd till utsatta grupper vad gäller tillgång till hälso- och sjukvård. Dessutom bör synergier uppmuntras när medel från dessa fonder används. |
| --- | --- |

14.

Kommittén betonar vikten av principen om ”hälsa i alla politikområden” och därmed nödvändigheten av att samordna och koppla detta program till andra EU-program, t.ex. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden för medicinsk infrastruktur, Horisont Europa för forskning och innovation på hälsoområdet och ESF+ för utbildning och stöd till utsatta grupper vad gäller tillgång till hälso- och sjukvård. Dessutom bör synergier uppmuntras när medel från dessa fonder används.

| 15. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag att inrätta ett särskilt hälsoprogram även under kommande budgetperiod 2021-2027, men beklagar att de ytterligare medel om 7,7 miljarder euro som kommissionen föreslog för programmet EU för hälsa inom ramen för den europeiska återhämtningsplanen, kallad ”Lärdomar av krisen och EU:s strategiska utmaningar”, har minskats av Europeiska rådet, vilket strider mot ambitionerna i detta program. |
| --- | --- |

15.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag att inrätta ett särskilt hälsoprogram även under kommande budgetperiod 2021-2027, men beklagar att de ytterligare medel om 7,7 miljarder euro som kommissionen föreslog för programmet EU för hälsa inom ramen för den europeiska återhämtningsplanen, kallad ”Lärdomar av krisen och EU:s strategiska utmaningar”, har minskats av Europeiska rådet, vilket strider mot ambitionerna i detta program.

| 16. | Programmet EU för hälsa skulle kunna ge EU fler och starkare verktyg för snabba, beslutsamma och samordnade åtgärder tillsammans med medlemsstaterna, med deltagande av lokala och regionala myndigheter med befogenheter på folkhälsoområdet, både för att förbereda sig för kriser och för att hantera dem, men också för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemens funktion och prestanda i allmänhet. |
| --- | --- |

16.

Programmet EU för hälsa skulle kunna ge EU fler och starkare verktyg för snabba, beslutsamma och samordnade åtgärder tillsammans med medlemsstaterna, med deltagande av lokala och regionala myndigheter med befogenheter på folkhälsoområdet, både för att förbereda sig för kriser och för att hantera dem, men också för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemens funktion och prestanda i allmänhet.

| 17. | Det är mycket viktigt att unionen ger sig själv medel som motsvarar den uttalade ambitionsnivån genom att stödja investeringsprogram för forskning samt produktion av läkemedel och skyddsutrustning för befolkningen. |
| --- | --- |

17.

Det är mycket viktigt att unionen ger sig själv medel som motsvarar den uttalade ambitionsnivån genom att stödja investeringsprogram för forskning samt produktion av läkemedel och skyddsutrustning för befolkningen.

| 18. | Kommittén påpekar att programmet också syftar till att bygga upp reserver av läkemedel och medicinsk utrustning, personal och hälsoexperter samt att tillhandahålla tekniskt stöd. |
| --- | --- |

18.

Kommittén påpekar att programmet också syftar till att bygga upp reserver av läkemedel och medicinsk utrustning, personal och hälsoexperter samt att tillhandahålla tekniskt stöd.

| 19. | EU bör, mot bakgrund av erfarenheterna av covid-19-pandemin, avsätta stora resurser till att förbättra unionens förmåga att förebygga, ha beredskap för och hantera hälsohot/hälsokriser och utveckla medlemsländernas samarbete inom detta område. Samtidigt är det viktigt att unionens hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inte nedprioriteras. |
| --- | --- |

19.

EU bör, mot bakgrund av erfarenheterna av covid-19-pandemin, avsätta stora resurser till att förbättra unionens förmåga att förebygga, ha beredskap för och hantera hälsohot/hälsokriser och utveckla medlemsländernas samarbete inom detta område. Samtidigt är det viktigt att unionens hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inte nedprioriteras.

| 20. | Ekonomiska resurser bör, liksom i dag och med beaktande av medlemsländernas rätt att själva bestämma hur hälso- och sjukvården ska utformas, organiseras och finansieras, avsättas till olika gränsöverskridande sjukvårdsrelaterade samarbeten, till exempel europeiska referensnätverk (ERN) för högspecialiserad vård och vård av sällsynta diagnoser, utvärdering av medicinsk teknik (HTA) och utveckling av digitala arbetssätt på hälsoområdet. Det är också viktigt att stora insatser görs för att motverka antibiotikaresistens, ett hälsohot som kräver både europeiskt och globalt samarbete. |
| --- | --- |

20.

Ekonomiska resurser bör, liksom i dag och med beaktande av medlemsländernas rätt att själva bestämma hur hälso- och sjukvården ska utformas, organiseras och finansieras, avsättas till olika gränsöverskridande sjukvårdsrelaterade samarbeten, till exempel europeiska referensnätverk (ERN) för högspecialiserad vård och vård av sällsynta diagnoser, utvärdering av medicinsk teknik (HTA) och utveckling av digitala arbetssätt på hälsoområdet. Det är också viktigt att stora insatser görs för att motverka antibiotikaresistens, ett hälsohot som kräver både europeiskt och globalt samarbete.

| 21. | Ett av målen för programmet EU för hälsa är att minska den förtida dödligheten med en tredjedel senast 2030, och detta mål ska uppnås genom bekämpning av icke-överförbara sjukdomar tack vare bättre diagnostisering, förebyggande åtgärder och vård, med särskild inriktning på cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och psykisk ohälsa. |
| --- | --- |

21.

Ett av målen för programmet EU för hälsa är att minska den förtida dödligheten med en tredjedel senast 2030, och detta mål ska uppnås genom bekämpning av icke-överförbara sjukdomar tack vare bättre diagnostisering, förebyggande åtgärder och vård, med särskild inriktning på cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes och psykisk ohälsa.

En uppmaning till samarbete

En uppmaning till samarbete

| 22. | Programmet EU för hälsa bör utformas så att det stärker de regionala systemen genom att finansiera initiativ såsom stöd och råd som är specifikt anpassade till det enskilda landet för att förbättra hälso- och sjukvården, utbildningen av yrkesverksamma inom hälso- och sjukvårdssektorn som ska kunna sändas ut på arbete i hela EU, utvärderingen av medlemsstaternas beredskap och system för snabbinsatser, den kliniska prövningen i syfte att påskynda utvecklingen av läkemedel och vaccin, samarbetet med partner i angränsande länder samt genomförandet av studier, datainhämtning och jämförande analyser. |
| --- | --- |

22.

Programmet EU för hälsa bör utformas så att det stärker de regionala systemen genom att finansiera initiativ såsom stöd och råd som är specifikt anpassade till det enskilda landet för att förbättra hälso- och sjukvården, utbildningen av yrkesverksamma inom hälso- och sjukvårdssektorn som ska kunna sändas ut på arbete i hela EU, utvärderingen av medlemsstaternas beredskap och system för snabbinsatser, den kliniska prövningen i syfte att påskynda utvecklingen av läkemedel och vaccin, samarbetet med partner i angränsande länder samt genomförandet av studier, datainhämtning och jämförande analyser.

| 23. | Kommittén välkomnar de åtgärder som kommissionen redan har vidtagit för att se till att EU kan ge mer stöd, vilket är nödvändigt för att minska bördan på medlemsstaterna i deras insatser för att hantera den rådande covid-19-krisen. |
| --- | --- |

23.

Kommittén välkomnar de åtgärder som kommissionen redan har vidtagit för att se till att EU kan ge mer stöd, vilket är nödvändigt för att minska bördan på medlemsstaterna i deras insatser för att hantera den rådande covid-19-krisen.

| 24. | Kommittén anser att jämställdhetsperspektivet måste ges utrymme vid utformningen och analysen av de insatser som görs inom ramen för det nya hälsoprogrammet. |
| --- | --- |

24.

Kommittén anser att jämställdhetsperspektivet måste ges utrymme vid utformningen och analysen av de insatser som görs inom ramen för det nya hälsoprogrammet.

| 25. | Kommittén anser att insatserna som görs inom ramen för det nya hälsoprogrammet måste utformas så att de bidrar till utvecklingen av ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser att insatserna som görs inom ramen för det nya hälsoprogrammet måste utformas så att de bidrar till utvecklingen av ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle.

| 26. | ReK uppmanar EU:s regioner, och övriga aktörer i EU, att samarbeta för att säkerställa ett bättre genomförande av de olika delarna av programmet EU för hälsa och av de åtgärder som anges i kommissionens meddelande ”EU:s hälsoberedskap i närtid inför covid-19-utbrott”. |
| --- | --- |

26.

ReK uppmanar EU:s regioner, och övriga aktörer i EU, att samarbeta för att säkerställa ett bättre genomförande av de olika delarna av programmet EU för hälsa och av de åtgärder som anges i kommissionens meddelande ”EU:s hälsoberedskap i närtid inför covid-19-utbrott”.

| 27. | Kommittén betonar det akuta behovet av att stärka EU-institutionernas kapacitet när det gäller hälsoåtgärder och krishantering, särskilt genom direkt deltagande av lokala och regionala strukturer för hälsoåtgärder. |
| --- | --- |

27.

Kommittén betonar det akuta behovet av att stärka EU-institutionernas kapacitet när det gäller hälsoåtgärder och krishantering, särskilt genom direkt deltagande av lokala och regionala strukturer för hälsoåtgärder.

| 28. | Det är nödvändigt att öka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och resiliens genom att stimulera investeringar i program för förebyggande av sjukdomar, stödja utbytet av bästa praxis, främja internationellt samarbete och förbättra tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

28.

Det är nödvändigt att öka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet och resiliens genom att stimulera investeringar i program för förebyggande av sjukdomar, stödja utbytet av bästa praxis, främja internationellt samarbete och förbättra tillgången till hälso- och sjukvård.

| 29. | Programmet syftar till att avhjälpa de brister som pandemin uppdagat, och medlemsstaterna har därför huvudansvaret för hälsopolitiken, medan EU kan komplettera och stödja de nationella åtgärderna och anta lagstiftning på specifika områden. |
| --- | --- |

29.

Programmet syftar till att avhjälpa de brister som pandemin uppdagat, och medlemsstaterna har därför huvudansvaret för hälsopolitiken, medan EU kan komplettera och stödja de nationella åtgärderna och anta lagstiftning på specifika områden.

| 30. | Vi betonar behovet av samarbete inom EU vad gäller utveckling, produktion och distribution av vaccin inom ramen för programmet Horisont Europa. |
| --- | --- |

30.

Vi betonar behovet av samarbete inom EU vad gäller utveckling, produktion och distribution av vaccin inom ramen för programmet Horisont Europa.

| 31. | Kommittén betonar att det är nödvändigt att stärka de lokala och regionala myndigheternas deltagande i styrningen av hälso- och sjukvårdssystemen samt i fastställandet av prioriteringarna och genomförandet av programmet, på grund av deras viktiga roll i fråga om hälsa, förebyggande åtgärder och stöd, och anser att effektiviteten i en mekanism för att förbättra befolkningens hälsotillstånd, från förebyggande åtgärder till gradering av vården, kräver en anpassning till de folkhälsouppgifter som är specifika för varje region. |
| --- | --- |

31.

Kommittén betonar att det är nödvändigt att stärka de lokala och regionala myndigheternas deltagande i styrningen av hälso- och sjukvårdssystemen samt i fastställandet av prioriteringarna och genomförandet av programmet, på grund av deras viktiga roll i fråga om hälsa, förebyggande åtgärder och stöd, och anser att effektiviteten i en mekanism för att förbättra befolkningens hälsotillstånd, från förebyggande åtgärder till gradering av vården, kräver en anpassning till de folkhälsouppgifter som är specifika för varje region.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(12)  Rådets slutsatser om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem (EUT C 146, 22.6.2006, s. 1).

12

(12)  Rådets slutsatser om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem (EUT C 146, 22.6.2006, s. 1).

12

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/150

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En förstärkt civilskyddsmekanism för unionen

(2020/C 440/23)

| Föredragande: | Alberto CIRIO (IT–EPP), regionpresident, Piemonte |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen
  COM(2020) 220 final |

Föredragande:

Alberto CIRIO (IT–EPP), regionpresident, Piemonte

Referensdokument:

Förslag till Europparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen

COM(2020) 220 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen

COM(2020) 220 final

Ändringsrekommendation 1

Skäl 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | Civilskyddsmekanismen främjar solidaritet mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, även om det samtidigt erkänns att
  det är medlemsstaterna som har
  det primära ansvaret för förebyggande, beredskap och insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(2)

Civilskyddsmekanismen främjar solidaritet mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, även om det samtidigt erkänns att
  det är medlemsstaterna som har
  det primära ansvaret för förebyggande, beredskap och insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor.

| (2) | Civilskyddsmekanismen
  , och i synnerhet rescEU,
  främjar solidaritet mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen – även om det samtidigt erkänns att det primära ansvaret för förebyggande, beredskap och insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor
  ligger hos medlemsstaterna och deras regionala myndigheter – och kompletterar medlemsstaternas och regionernas befintliga kapacitet, något som kan öka ändamålsenligheten i beredskap och insatser när kapaciteten på nationell, regional eller lokal nivå inte är tillräcklig
  . |
| --- | --- |

(2)

Civilskyddsmekanismen
  , och i synnerhet rescEU,
  främjar solidaritet mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen – även om det samtidigt erkänns att det primära ansvaret för förebyggande, beredskap och insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor
  ligger hos medlemsstaterna och deras regionala myndigheter – och kompletterar medlemsstaternas och regionernas befintliga kapacitet, något som kan öka ändamålsenligheten i beredskap och insatser när kapaciteten på nationell, regional eller lokal nivå inte är tillräcklig
  .

Motivering

Det är viktigt att ta hänsyn till att inte bara olika medlemsstater utan även olika regioner har olika kapacitet. EU:s kompletterande insats bör därför utvecklas med en differentierad ansats beroende på de skiftande behov som finns på regional nivå.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | För att förbättra planeringen i fråga om förebyggande och beredskap bör unionen fortsätta att förespråka investeringar i förebyggande av katastrofer inom alla sektorer och i övergripande riskhanteringsmetoder som ligger till grund för förebyggande och beredskap, med beaktande av en multiriskstrategi, en ekosystembaserad strategi och de sannolika effekterna av klimatförändringar, i nära samarbete med berörda vetenskapliga samfund och de viktigaste ekonomiska aktörerna. Därför bör sektorsövergripande strategier som tar hänsyn till alla risker prioriteras och baseras på
  unionsövergripande mål för resiliens, som underlag för en grundläggande definition
  av kapacitet och beredskap. Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna vid fastställandet av unionsövergripande mål för resiliens. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(6)

För att förbättra planeringen i fråga om förebyggande och beredskap bör unionen fortsätta att förespråka investeringar i förebyggande av katastrofer inom alla sektorer och i övergripande riskhanteringsmetoder som ligger till grund för förebyggande och beredskap, med beaktande av en multiriskstrategi, en ekosystembaserad strategi och de sannolika effekterna av klimatförändringar, i nära samarbete med berörda vetenskapliga samfund och de viktigaste ekonomiska aktörerna. Därför bör sektorsövergripande strategier som tar hänsyn till alla risker prioriteras och baseras på
  unionsövergripande mål för resiliens, som underlag för en grundläggande definition
  av kapacitet och beredskap. Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna vid fastställandet av unionsövergripande mål för resiliens.

| (6) | För att förbättra planeringen i fråga om förebyggande och beredskap bör unionen fortsätta att förespråka investeringar i förebyggande av katastrofer inom alla sektorer och i övergripande riskhanteringsmetoder som ligger till grund för förebyggande och beredskap, med beaktande av en multiriskstrategi, en ekosystembaserad strategi och de sannolika effekterna av klimatförändringar, i nära samarbete med berörda vetenskapliga samfund och de viktigaste ekonomiska aktörerna. Därför bör sektorsövergripande strategier som tar hänsyn till alla risker prioriteras och baseras på
  medlemsstaternas och regionernas olika behov i syfte att stärka deras
  kapacitet
  och förbättra EU:s generella resiliens
  och beredskap. Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  vid fastställandet av unionsövergripande mål för resiliens. |
| --- | --- |

(6)

För att förbättra planeringen i fråga om förebyggande och beredskap bör unionen fortsätta att förespråka investeringar i förebyggande av katastrofer inom alla sektorer och i övergripande riskhanteringsmetoder som ligger till grund för förebyggande och beredskap, med beaktande av en multiriskstrategi, en ekosystembaserad strategi och de sannolika effekterna av klimatförändringar, i nära samarbete med berörda vetenskapliga samfund och de viktigaste ekonomiska aktörerna. Därför bör sektorsövergripande strategier som tar hänsyn till alla risker prioriteras och baseras på
  medlemsstaternas och regionernas olika behov i syfte att stärka deras
  kapacitet
  och förbättra EU:s generella resiliens
  och beredskap. Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  vid fastställandet av unionsövergripande mål för resiliens.

Motivering

EU:s insatser måste ske på ett differentierat sätt så att de olika förmågor som finns i medlemsstaterna och i EU:s regioner beaktas.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Som ett operativt centrum på unionsnivå som är tillgänglig 24 timmar om dygnet alla dagar i veckan och har kapacitet att följa och stödja insatser i olika typer av nödsituationer, inom och utanför unionen och i realtid, bör centrumet för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) stärkas ytterligare. Detta bör inbegripa ökad samordning mellan ERCC och medlemsstaternas nationella krissystem och civilskyddsmyndigheter, samt med andra relevanta unionsorgan. Arbetet inom ERCC stöds av vetenskaplig expertis, inbegripet den som tillhandahålls av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(8)

Som ett operativt centrum på unionsnivå som är tillgänglig 24 timmar om dygnet alla dagar i veckan och har kapacitet att följa och stödja insatser i olika typer av nödsituationer, inom och utanför unionen och i realtid, bör centrumet för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) stärkas ytterligare. Detta bör inbegripa ökad samordning mellan ERCC och medlemsstaternas nationella krissystem och civilskyddsmyndigheter, samt med andra relevanta unionsorgan. Arbetet inom ERCC stöds av vetenskaplig expertis, inbegripet den som tillhandahålls av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum.

| (8) | Som ett operativt centrum på unionsnivå som är tillgänglig 24 timmar om dygnet alla dagar i veckan och har kapacitet att följa och stödja insatser i olika typer av nödsituationer, inom och utanför unionen och i realtid, bör centrumet för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) stärkas ytterligare. Detta bör inbegripa ökad samordning mellan ERCC och medlemsstaternas nationella
  och regionala
  krissystem och civilskyddsmyndigheter, samt med andra relevanta unionsorgan. Arbetet inom ERCC stöds av vetenskaplig expertis, inbegripet den som tillhandahålls av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum. |
| --- | --- |

(8)

Som ett operativt centrum på unionsnivå som är tillgänglig 24 timmar om dygnet alla dagar i veckan och har kapacitet att följa och stödja insatser i olika typer av nödsituationer, inom och utanför unionen och i realtid, bör centrumet för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) stärkas ytterligare. Detta bör inbegripa ökad samordning mellan ERCC och medlemsstaternas nationella
  och regionala
  krissystem och civilskyddsmyndigheter, samt med andra relevanta unionsorgan. Arbetet inom ERCC stöds av vetenskaplig expertis, inbegripet den som tillhandahålls av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum.

Motivering

Den interna strukturen i medlemsstaterna och arten av vissa nödsituationer kan, särskilt när det gäller kunskap och utbildning, kräva samordning även med regionala krishanteringssystem.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (9a) | Unionens civilskyddsmekanism och rescEU bör utvecklas på ett sätt som gör det möjligt för unionen att effektivt hantera ett brett spektrum av nödsituationer, utöver hälsokriser. Till exempel ger klimatförändringarna upphov till fler naturkatastrofer såsom bränder och översvämningar. Det är därför viktigt att civilskyddsmekanismen även omfattar tillräcklig kapacitet att agera när naturkatastrofer inträffar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(9a)

Unionens civilskyddsmekanism och rescEU bör utvecklas på ett sätt som gör det möjligt för unionen att effektivt hantera ett brett spektrum av nödsituationer, utöver hälsokriser. Till exempel ger klimatförändringarna upphov till fler naturkatastrofer såsom bränder och översvämningar. Det är därför viktigt att civilskyddsmekanismen även omfattar tillräcklig kapacitet att agera när naturkatastrofer inträffar.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | RescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av medlemsstaterna skulle kunna användas för nationella ändamål, men endast när den inte används eller behövs för krishanteringsinsatser inom ramen för civilskyddsmekanismen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(11)

RescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av medlemsstaterna skulle kunna användas för nationella ändamål, men endast när den inte används eller behövs för krishanteringsinsatser inom ramen för civilskyddsmekanismen.

| (11) | RescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av
  kommissionen eller
  medlemsstaterna skulle kunna användas för nationella ändamål, men endast när den inte används eller behövs för krishanteringsinsatser inom ramen för civilskyddsmekanismen. |
| --- | --- |

(11)

RescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av
  kommissionen eller
  medlemsstaterna skulle kunna användas för nationella ändamål, men endast när den inte används eller behövs för krishanteringsinsatser inom ramen för civilskyddsmekanismen.

Motivering

Tillgången till rescEU-kapacitet för nationell användning bör inte vara beroende av huruvida den förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen eller av medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 1.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2) | Artikel 6 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(2)

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

| (2) | Artikel 6 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

(2)

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

| | c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 5:

  ”5.   Kommissionen ska fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer för att stödja förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder. Målen för resiliens vid katastrofer ska säkerställa en gemensam utgångspunkt för att kunna bevara kritiska samhällsfunktioner när en katastrof med omfattande verkningar ger upphov till dominoeffekter och för att säkerställa den inre marknadens funktion. Målen ska baseras på framåtblickande scenarier, inbegripet klimatförändringarnas effekter på katastrofriskerna, data om tidigare händelser och sektorsövergripande konsekvensbedömningar, med särskild hänsyn till utsatta personer. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 5:

”5.   Kommissionen ska fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer för att stödja förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder. Målen för resiliens vid katastrofer ska säkerställa en gemensam utgångspunkt för att kunna bevara kritiska samhällsfunktioner när en katastrof med omfattande verkningar ger upphov till dominoeffekter och för att säkerställa den inre marknadens funktion. Målen ska baseras på framåtblickande scenarier, inbegripet klimatförändringarnas effekter på katastrofriskerna, data om tidigare händelser och sektorsövergripande konsekvensbedömningar, med särskild hänsyn till utsatta personer.

| | c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 5:

  ”5.   Kommissionen ska fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer för att stödja förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder
  i samråd med medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna
  . Målen för resiliens vid katastrofer ska säkerställa en gemensam utgångspunkt för att kunna bevara kritiska samhällsfunktioner när en katastrof med omfattande verkningar ger upphov till dominoeffekter och för att säkerställa den inre marknadens funktion. Målen ska baseras på framåtblickande scenarier, inbegripet klimatförändringarnas effekter på katastrofriskerna, data om tidigare händelser och sektorsövergripande konsekvensbedömningar, med särskild hänsyn till utsatta personer. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 5:

”5.   Kommissionen ska fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer för att stödja förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder
  i samråd med medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna
  . Målen för resiliens vid katastrofer ska säkerställa en gemensam utgångspunkt för att kunna bevara kritiska samhällsfunktioner när en katastrof med omfattande verkningar ger upphov till dominoeffekter och för att säkerställa den inre marknadens funktion. Målen ska baseras på framåtblickande scenarier, inbegripet klimatförändringarnas effekter på katastrofriskerna, data om tidigare händelser och sektorsövergripande konsekvensbedömningar, med särskild hänsyn till utsatta personer.

| | | Kommissionen ska ges befogenhet att vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 för att fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer.” |
| --- | --- | --- |

Kommissionen ska ges befogenhet att vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 för att fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer.”

Kommissionen ska ges befogenhet att vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 för att fastställa unionsmål för resiliens vid katastrofer.”

| | | Kommissionen ska lägga fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av unionsmål för resiliens vid katastrofer.” |
| --- | --- | --- |

Kommissionen ska lägga fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av unionsmål för resiliens vid katastrofer.”

Kommissionen ska lägga fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av unionsmål för resiliens vid katastrofer.”

Motivering

Motivering

Det är mycket viktigt att se till att de allmänna och de unionsövergripande målen utformas och fastställs i samråd med företrädare för de nationella, regionala och lokala nivåerna.

För att avspegla enigheten om målen bör de berörda akterna om godkännande antas av Europaparlamentet och rådet.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

Artikel 1.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Artikel 7 ska ersättas med följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)

Artikel 7 ska ersättas med följande:

| (3) | Artikel 7 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(3)

Artikel 7 ska ersättas med följande:

| | ”Artikel 7
  Centrumet för samordning av katastrofberedskap |
| --- | --- |

”Artikel 7

Centrumet för samordning av katastrofberedskap

| | ”Artikel 7
  Centrumet för samordning av katastrofberedskap |
| --- | --- |

”Artikel 7

Centrumet för samordning av katastrofberedskap

| | 1.   Ett centrum för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) inrättas härmed. ERCC ska garantera operativ kapacitet dygnet runt och stå till medlemsstaternas och kommissionens tjänst för att uppnå målen för civilskyddsmekanismen. |
| --- | --- |

1.   Ett centrum för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) inrättas härmed. ERCC ska garantera operativ kapacitet dygnet runt och stå till medlemsstaternas och kommissionens tjänst för att uppnå målen för civilskyddsmekanismen.

| | 1.   Ett centrum för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) inrättas härmed. ERCC ska garantera operativ kapacitet dygnet runt och stå till medlemsstaternas och kommissionens tjänst för att uppnå målen för civilskyddsmekanismen. |
| --- | --- |

1.   Ett centrum för samordning av katastrofberedskap (nedan kallat ERCC) inrättas härmed. ERCC ska garantera operativ kapacitet dygnet runt och stå till medlemsstaternas och kommissionens tjänst för att uppnå målen för civilskyddsmekanismen.

| | ERCC ska särskilt, i realtid,
  samordna,
  övervaka och stödja insatser vid nödsituationer på unionsnivå. ERCC ska
  arbeta i nära kontakt med
  nationella krishanteringssystem, civilskyddsmyndigheter och relevanta unionsorgan. |
| --- | --- |

ERCC ska särskilt, i realtid,
  samordna,
  övervaka och stödja insatser vid nödsituationer på unionsnivå. ERCC ska
  arbeta i nära kontakt med
  nationella krishanteringssystem, civilskyddsmyndigheter och relevanta unionsorgan.

samordna,

arbeta i nära kontakt med

| | ERCC ska särskilt, i realtid, samordna, övervaka och stödja insatser vid nödsituationer på unionsnivå. ERCC ska
  ge stöd
  till nationella
  , och i förekommande fall regionala,
  krishanteringssystem, civilskyddsmyndigheter och relevanta unionsorgan. |
| --- | --- |

ERCC ska särskilt, i realtid, samordna, övervaka och stödja insatser vid nödsituationer på unionsnivå. ERCC ska
  ge stöd
  till nationella
  , och i förekommande fall regionala,
  krishanteringssystem, civilskyddsmyndigheter och relevanta unionsorgan.

ge stöd

, och i förekommande fall regionala,

| | 2.   ERCC ska ha tillgång till
  operativ
  och analytisk kapacitet samt övervaknings-, informations-, lednings- och kommunikationskapacitet för att
  hantera ett brett spektrum av nödsituationer
  inom och utanför unionen.” |
| --- | --- |

2.   ERCC ska ha tillgång till
  operativ
  och analytisk kapacitet samt övervaknings-, informations-, lednings- och kommunikationskapacitet för att
  hantera ett brett spektrum av nödsituationer
  inom och utanför unionen.”

| | 2.   ERCC ska ha tillgång till logistisk och analytisk kapacitet samt övervaknings-, informations-, lednings- och kommunikationskapacitet för att
  stödja de nationella krishanteringssystemen,
  inom och utanför unionen.” |
| --- | --- |

2.   ERCC ska ha tillgång till logistisk och analytisk kapacitet samt övervaknings-, informations-, lednings- och kommunikationskapacitet för att
  stödja de nationella krishanteringssystemen,
  inom och utanför unionen.”

Motivering

Motivering

ERCC bör underlätta och stödja de nationella – och i förekommande fall regionala – krishanteringssystemens insatser, och undvika överlappningar som skulle kunna skapa förvirring när det gäller ansvaret för insatser vid nödsituationer.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Artikel 1.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Artikel 10 ska ersättas med följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(6)

Artikel 10 ska ersättas med följande:

| (6) | Artikel 10 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(6)

Artikel 10 ska ersättas med följande:

| | ”Artikel 10
  Planering av resiliens vid katastrofer |
| --- | --- |

”Artikel 10

Planering av resiliens vid katastrofer

| | ”Artikel 10
  Planering av resiliens vid katastrofer |
| --- | --- |

”Artikel 10

Planering av resiliens vid katastrofer

| | 1.   Kommissionen och medlemsstaterna ska gemensamt arbeta för att förbättra den sektorsövergripande resiliensen vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor vilka kan antas få gränsöverskridande verkningar, inbegripet de negativa effekterna av klimatförändringar. Resiliensplaneringen ska inbegripa utarbetande av scenarier på unionsnivå för förebyggande och hantering av katastrofer på grundval av de riskbedömningar som avses i artikel 6.1 a och den översikt över risker som avses i artikel 5.1 c, den planering för katastrofriskhantering som avses i artikel 6.1 c, de uppgifter om katastrofförluster som avses i artikel 6.1 f samt kartläggning av tillgångar och utarbetande av planer för insättande av insatskapacitet, med beaktande av de unionsmål för resiliens vid katastrofer som avses i artikel 6.5. |
| --- | --- |

1.   Kommissionen och medlemsstaterna ska gemensamt arbeta för att förbättra den sektorsövergripande resiliensen vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor vilka kan antas få gränsöverskridande verkningar, inbegripet de negativa effekterna av klimatförändringar. Resiliensplaneringen ska inbegripa utarbetande av scenarier på unionsnivå för förebyggande och hantering av katastrofer på grundval av de riskbedömningar som avses i artikel 6.1 a och den översikt över risker som avses i artikel 5.1 c, den planering för katastrofriskhantering som avses i artikel 6.1 c, de uppgifter om katastrofförluster som avses i artikel 6.1 f samt kartläggning av tillgångar och utarbetande av planer för insättande av insatskapacitet, med beaktande av de unionsmål för resiliens vid katastrofer som avses i artikel 6.5.

| | 1.   Kommissionen och medlemsstaterna ska
  , i samråd med de lokala och regionala myndigheterna,
  gemensamt arbeta för att förbättra den sektorsövergripande resiliensen vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor vilka kan antas få gränsöverskridande verkningar, inbegripet de negativa effekterna av klimatförändringar. Resiliensplaneringen ska inbegripa utarbetande av scenarier på unionsnivå för förebyggande och hantering av katastrofer på grundval av de riskbedömningar som avses i artikel 6.1 a och den översikt över risker som avses i artikel 5.1 c, den planering för katastrofriskhantering som avses i artikel 6.1 c, de uppgifter om katastrofförluster som avses i artikel 6.1 f samt kartläggning av tillgångar och utarbetande av planer för insättande av insatskapacitet, med beaktande av de unionsmål för resiliens vid katastrofer som avses i artikel 6.5. |
| --- | --- |

1.   Kommissionen och medlemsstaterna ska
  , i samråd med de lokala och regionala myndigheterna,
  gemensamt arbeta för att förbättra den sektorsövergripande resiliensen vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor vilka kan antas få gränsöverskridande verkningar, inbegripet de negativa effekterna av klimatförändringar. Resiliensplaneringen ska inbegripa utarbetande av scenarier på unionsnivå för förebyggande och hantering av katastrofer på grundval av de riskbedömningar som avses i artikel 6.1 a och den översikt över risker som avses i artikel 5.1 c, den planering för katastrofriskhantering som avses i artikel 6.1 c, de uppgifter om katastrofförluster som avses i artikel 6.1 f samt kartläggning av tillgångar och utarbetande av planer för insättande av insatskapacitet, med beaktande av de unionsmål för resiliens vid katastrofer som avses i artikel 6.5.

| | 2.   [...]”. |
| --- | --- |

2.   [...]”.

| | 2.   [...]”. |
| --- | --- |

2.   [...]”.

Motivering

Motivering

Det är mycket viktigt att se till att planeringen av resiliens vid katastrofer och utarbetandet av scenarier även involverar de regionala och lokala nivåerna, som är de nivåer som berörs mest direkt.

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Artikel 1.8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Artikel 12 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(8)

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

| (8) | Artikel 12 ska ändras på följande sätt: |
| --- | --- |

(8)

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

| | a) | Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

a)

Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande:

| | a) | Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

a)

Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande:

| | | ”2.   [...] |
| --- | --- | --- |

”2.   [...]

| | | ”2.   [...] |
| --- | --- | --- |

”2.   [...]

| | | 3.   RescEU-kapacitet ska förvärvas, hyras, leasas och/eller på annat sätt anlitas av kommissionen eller medlemsstaterna. Kommissionen får förvärva, hyra, leasa eller på annat sätt anlita rescEU-kapacitet för att lagra och distribuera varor eller tillhandahålla tjänster till medlemsstaterna genom upphandlingsförfaranden i enlighet med unionens finansiella regler. Om rescEU-kapacitet förvärvas, hyrs, leasas eller på annat sätt anlitas av medlemsstaterna får direkta bidrag beviljas av kommissionen till medlemsstaterna utan en inbjudan att lämna förslag. |
| --- | --- | --- |

3.   RescEU-kapacitet ska förvärvas, hyras, leasas och/eller på annat sätt anlitas av kommissionen eller medlemsstaterna. Kommissionen får förvärva, hyra, leasa eller på annat sätt anlita rescEU-kapacitet för att lagra och distribuera varor eller tillhandahålla tjänster till medlemsstaterna genom upphandlingsförfaranden i enlighet med unionens finansiella regler. Om rescEU-kapacitet förvärvas, hyrs, leasas eller på annat sätt anlitas av medlemsstaterna får direkta bidrag beviljas av kommissionen till medlemsstaterna utan en inbjudan att lämna förslag.

| | | 3.   RescEU-kapacitet ska förvärvas, hyras, leasas och/eller på annat sätt anlitas av kommissionen eller medlemsstaterna. Kommissionen får förvärva, hyra, leasa eller på annat sätt anlita rescEU-kapacitet för att lagra och distribuera varor eller tillhandahålla tjänster till medlemsstaterna genom upphandlingsförfaranden i enlighet med unionens finansiella regler.
  Om kommissionen förvärvar rescEU-kapacitet behåller den äganderätten till denna kapacitet även när den fördelas till medlemsstater, utom i det fall det rör sig om kapacitet som inte kan återanvändas.
  Om rescEU-kapacitet förvärvas, hyrs, leasas eller på annat sätt anlitas av medlemsstaterna får direkta bidrag beviljas av kommissionen till medlemsstaterna utan en inbjudan att lämna förslag. |
| --- | --- | --- |

3.   RescEU-kapacitet ska förvärvas, hyras, leasas och/eller på annat sätt anlitas av kommissionen eller medlemsstaterna. Kommissionen får förvärva, hyra, leasa eller på annat sätt anlita rescEU-kapacitet för att lagra och distribuera varor eller tillhandahålla tjänster till medlemsstaterna genom upphandlingsförfaranden i enlighet med unionens finansiella regler.
  Om kommissionen förvärvar rescEU-kapacitet behåller den äganderätten till denna kapacitet även när den fördelas till medlemsstater, utom i det fall det rör sig om kapacitet som inte kan återanvändas.
  Om rescEU-kapacitet förvärvas, hyrs, leasas eller på annat sätt anlitas av medlemsstaterna får direkta bidrag beviljas av kommissionen till medlemsstaterna utan en inbjudan att lämna förslag.

| | | Kommissionen och varje medlemsstat som så önskar får delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande som genomförs i enlighet med artikel 165 i budgetförordningen i syfte att förvärva rescEU-kapacitet. |
| --- | --- | --- |

Kommissionen och varje medlemsstat som så önskar får delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande som genomförs i enlighet med artikel 165 i budgetförordningen i syfte att förvärva rescEU-kapacitet.

| | | Kommissionen och varje medlemsstat som så önskar får delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande som genomförs i enlighet med artikel 165 i budgetförordningen i syfte att förvärva rescEU-kapacitet. |
| --- | --- | --- |

Kommissionen och varje medlemsstat som så önskar får delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande som genomförs i enlighet med artikel 165 i budgetförordningen i syfte att förvärva rescEU-kapacitet.

| | | RescEU-kapacitet ska hysas av medlemsstater som förvärvar, hyr, leasar eller på annat sätt anlitar denna kapacitet. Som ett sätt att öka unionens resiliens ska rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen placeras strategiskt i unionen på förhand. I samråd med medlemsstaterna skulle rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen också kunna lokaliseras i tredjeländer via betrodda nätverk som förvaltas av relevanta internationella organisationer.” |
| --- | --- | --- |

RescEU-kapacitet ska hysas av medlemsstater som förvärvar, hyr, leasar eller på annat sätt anlitar denna kapacitet. Som ett sätt att öka unionens resiliens ska rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen placeras strategiskt i unionen på förhand. I samråd med medlemsstaterna skulle rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen också kunna lokaliseras i tredjeländer via betrodda nätverk som förvaltas av relevanta internationella organisationer.”

| | | RescEU-kapacitet ska hysas av medlemsstater som förvärvar, hyr, leasar eller på annat sätt anlitar denna kapacitet. Som ett sätt att öka unionens resiliens ska rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen placeras strategiskt i unionen på förhand. I samråd med medlemsstaterna skulle rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen också kunna lokaliseras i tredjeländer via betrodda nätverk som förvaltas av relevanta internationella organisationer.” |
| --- | --- | --- |

RescEU-kapacitet ska hysas av medlemsstater som förvärvar, hyr, leasar eller på annat sätt anlitar denna kapacitet. Som ett sätt att öka unionens resiliens ska rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen placeras strategiskt i unionen på förhand. I samråd med medlemsstaterna skulle rescEU-kapacitet som förvärvats, hyrts, leasats eller på annat sätt anlitats av kommissionen också kunna lokaliseras i tredjeländer via betrodda nätverk som förvaltas av relevanta internationella organisationer.”

Motivering

Motivering

Det skulle säkerställa att kapacitet ges till de regioner i Europa som enligt kommissionens bedömning är i störst behov.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 1.14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 20a ska ersättas med följande: | Artikel 20a ska ersättas med följande: |
| ”Artikel 20a
  Synlighet och utmärkelser | ”Artikel 20a
  Synlighet och utmärkelser |
| 1.   Mottagarna av unionsfinansiering, liksom mottagarna av det bistånd som lämnats, ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. | 1.   Mottagarna av unionsfinansiering, liksom mottagarna av det bistånd som lämnats, ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten |
| Allt bistånd och all finansiering som tillhandahålls inom ramen för detta beslut ska synliggöras på lämpligt sätt. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att kommunikation till allmänheten om insatser som finansieras inom ramen för civilskyddsmekanismen | Allt bistånd och all finansiering som tillhandahålls inom ramen för detta beslut ska synliggöras på lämpligt sätt. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att kommunikation till allmänheten om insatser som finansieras inom ramen för civilskyddsmekanismen |
| — | inbegriper lämpliga hänvisningar till civilskyddsmekanismen, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 20a ska ersättas med följande:

Artikel 20a ska ersättas med följande:

”Artikel 20a

Synlighet och utmärkelser

”Artikel 20a

Synlighet och utmärkelser

1.   Mottagarna av unionsfinansiering, liksom mottagarna av det bistånd som lämnats, ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

1.   Mottagarna av unionsfinansiering, liksom mottagarna av det bistånd som lämnats, ska framhålla unionsfinansieringens ursprung och säkerställa dess synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, verkningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten

Allt bistånd och all finansiering som tillhandahålls inom ramen för detta beslut ska synliggöras på lämpligt sätt. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att kommunikation till allmänheten om insatser som finansieras inom ramen för civilskyddsmekanismen

Allt bistånd och all finansiering som tillhandahålls inom ramen för detta beslut ska synliggöras på lämpligt sätt. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att kommunikation till allmänheten om insatser som finansieras inom ramen för civilskyddsmekanismen

—

inbegriper lämpliga hänvisningar till civilskyddsmekanismen,

| — | inbegriper lämpliga hänvisningar till civilskyddsmekanismen, |
| --- | --- |

—

inbegriper lämpliga hänvisningar till civilskyddsmekanismen,

| — | säkerställer synlig varumärkning av den kapacitet som finansieras eller medfinansieras genom civilskyddsmekanismen, |
| --- | --- |

—

säkerställer synlig varumärkning av den kapacitet som finansieras eller medfinansieras genom civilskyddsmekanismen,

| — | säkerställer synlig varumärkning av den kapacitet som finansieras eller medfinansieras genom civilskyddsmekanismen, |
| --- | --- |

—

säkerställer synlig varumärkning av den kapacitet som finansieras eller medfinansieras genom civilskyddsmekanismen,

| — | resulterar i att insatser genomförs under unionens emblem, |
| --- | --- |

—

resulterar i att insatser genomförs under unionens emblem,

| — | proaktivt förmedlar information om unionens stöd till nationella medier och intressenter samt via sina egna kommunikationskanaler, |
| --- | --- |

—

proaktivt förmedlar information om unionens stöd till nationella medier och intressenter samt via sina egna kommunikationskanaler,

| — | resulterar i att insatser genomförs under unionens emblem, |
| --- | --- |

—

resulterar i att insatser genomförs under unionens emblem,

| — | proaktivt förmedlar information om unionens stöd till nationella medier och intressenter samt via sina egna kommunikationskanaler, |
| --- | --- |

—

proaktivt förmedlar information om unionens stöd till nationella medier och intressenter samt via sina egna kommunikationskanaler,

| — | stödjer kommissionens kommunikation rörande insatserna. |
| --- | --- |

—

stödjer kommissionens kommunikation rörande insatserna.

| — | stödjer kommissionens kommunikation rörande insatserna. |
| --- | --- |

—

stödjer kommissionens kommunikation rörande insatserna.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende detta beslut och dess åtgärder och resultat. Medel som anslås till detta beslut ska också bidra till den externa kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa har anknytning till de mål som avses i artikel 3.1.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende detta beslut och dess åtgärder och resultat. Medel som anslås till detta beslut ska också bidra till den externa kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa har anknytning till de mål som avses i artikel 3.1.

3.   Kommissionen ska tilldela medaljer för att erkänna och hedra långvarigt engagemang för och extraordinära bidrag till unionens civilskyddsmekanism.”

3.   Kommissionen ska tilldela medaljer för att erkänna och hedra långvarigt engagemang för och extraordinära bidrag till unionens civilskyddsmekanism.

4.
     
  Om rescEU-kapacitet används för nationella ändamål enligt vad som avses i artikel 12.5 ska medlemsstaterna, regionerna och städerna framhålla kapacitetens ursprung och se till att den unionsfinansiering som använts för att förvärva kapaciteten synliggörs.”

Motivering

Motivering

Det är viktigt att framhäva EU:s insatser i kristider. Covid-19-krisen har visat att perioder av kris ger grogrund för omfattande spridning av falska nyheter.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 1.15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 21 ska ändras på följande sätt: | Artikel 21 ska ändras på följande sätt: |
| a) | I punkt 1 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Utveckla resiliensplaneringen enligt civilskyddsmekanismen, i enlighet med artikel 10.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led g ersättas med följande:

”g)

Utveckla resiliensplaneringen enligt civilskyddsmekanismen, i enlighet med artikel 10.”

| a) | I punkt 1 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Utveckla resiliensplaneringen enligt civilskyddsmekanismen, i enlighet med artikel 10.” |
| --- | --- | --- |

a)

I punkt 1 ska led g ersättas med följande:

”g)

Utveckla resiliensplaneringen enligt civilskyddsmekanismen, i enlighet med artikel 10.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

| | ”3.   Ekonomiskt bistånd till de åtgärder som anges i punkt 1 j ska omfatta alla kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet inom ramen för civilskyddsmekanismen är tillgänglig och insättningsbar, i enlighet med andra stycket i denna punkt. De kategorier av stödberättigande kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet är tillgänglig och insättningsbar ska vara de som anges i bilaga Ia. |
| --- | --- |

”3.   Ekonomiskt bistånd till de åtgärder som anges i punkt 1 j ska omfatta alla kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet inom ramen för civilskyddsmekanismen är tillgänglig och insättningsbar, i enlighet med andra stycket i denna punkt. De kategorier av stödberättigande kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet är tillgänglig och insättningsbar ska vara de som anges i bilaga Ia.

| | ”3.   Ekonomiskt bistånd till de åtgärder som anges i punkt 1 j ska omfatta alla kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet inom ramen för civilskyddsmekanismen är tillgänglig och insättningsbar, i enlighet med andra stycket i denna punkt. De kategorier av stödberättigande kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet är tillgänglig och insättningsbar ska vara de som anges i bilaga Ia. |
| --- | --- |

”3.   Ekonomiskt bistånd till de åtgärder som anges i punkt 1 j ska omfatta alla kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet inom ramen för civilskyddsmekanismen är tillgänglig och insättningsbar, i enlighet med andra stycket i denna punkt. De kategorier av stödberättigande kostnader som är nödvändiga för att säkerställa att rescEU-kapacitet är tillgänglig och insättningsbar ska vara de som anges i bilaga Ia.

| | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 om ändring av bilaga Ia med avseende på kategorierna av stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 om ändring av bilaga Ia med avseende på kategorierna av stödberättigande kostnader.

| | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 om ändring av bilaga Ia med avseende på kategorierna av stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 30 om ändring av bilaga Ia med avseende på kategorierna av stödberättigande kostnader.

| | Det ekonomiska bistånd som avses i denna punkt får genomföras genom fleråriga arbetsprogram. För åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får budgetåtagandena delas upp i årliga delåtaganden.” |
| --- | --- |

Det ekonomiska bistånd som avses i denna punkt får genomföras genom fleråriga arbetsprogram. För åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får budgetåtagandena delas upp i årliga delåtaganden.”

| | Det ekonomiska bistånd som avses i denna punkt får genomföras genom fleråriga arbetsprogram. För åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får budgetåtagandena delas upp i årliga delåtaganden.” |
| --- | --- |

Det ekonomiska bistånd som avses i denna punkt får genomföras genom fleråriga arbetsprogram. För åtgärder som sträcker sig över mer än ett budgetår får budgetåtagandena delas upp i årliga delåtaganden.”

| c) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

c)

Punkt 4 ska utgå.

Punkt 4 ska utgå.

Motivering

Motivering

Också kostnaderna för att hantera denna typ av risker bör även fortsättningsvis omfattas av unionens ekonomiska bistånd.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén efterlyser på nytt en avsevärd förstärkning av EU:s insatskapacitet i samband med nödsituationer och katastrofer, med deltagande av nationella, lokala och regionala katastrofberedskapsstrukturer och med beaktande av subsidiaritetsprincipen i artikel 196 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén efterlyser på nytt en avsevärd förstärkning av EU:s insatskapacitet i samband med nödsituationer och katastrofer, med deltagande av nationella, lokala och regionala katastrofberedskapsstrukturer och med beaktande av subsidiaritetsprincipen i artikel 196 i EUF-fördraget.

| 2. | De lokala och regionala myndigheterna bör vara fullt delaktiga i EU:s beslutsprocess, eftersom de är de första som drabbas vid en katastrof och den första förvaltningsnivå som vidtar åtgärder i en nödsituation. |
| --- | --- |

2.

De lokala och regionala myndigheterna bör vara fullt delaktiga i EU:s beslutsprocess, eftersom de är de första som drabbas vid en katastrof och den första förvaltningsnivå som vidtar åtgärder i en nödsituation.

| 3. | ReK välkomnar förslaget om att utarbeta unionsmål för resiliens vid katastrofer till stöd för förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder. Detta måste dock ske i samarbete med inte bara medlemsstaterna utan även de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

3.

ReK välkomnar förslaget om att utarbeta unionsmål för resiliens vid katastrofer till stöd för förebyggande åtgärder och beredskapsåtgärder. Detta måste dock ske i samarbete med inte bara medlemsstaterna utan även de lokala och regionala myndigheterna.

| 4. | Kommittén stöder förstärkningen av EU:s omedelbara och långsiktiga kapacitet att reagera på nödsituationer med bibehållande av de lokala myndigheternas operativa kontroll, men betonar att det också behövs mer flexibilitet för att sätta in rescEU-resurser i syfte att effektivt kunna reagera på inte bara hälsokriser utan även andra storskaliga nödsituationer. |
| --- | --- |

4.

Kommittén stöder förstärkningen av EU:s omedelbara och långsiktiga kapacitet att reagera på nödsituationer med bibehållande av de lokala myndigheternas operativa kontroll, men betonar att det också behövs mer flexibilitet för att sätta in rescEU-resurser i syfte att effektivt kunna reagera på inte bara hälsokriser utan även andra storskaliga nödsituationer.

| 5. | ReK välkomnar att budgeten för rescEU förstärks med 1,9 miljarder euro inom ramen för det nya återhämtningsinstrumentet Next Generation EU, en ökning som innebär att den totala budgeten blir 3 miljarder euro för nästa fleråriga budgetram 2021–2027. Därför är en snabb överenskommelse om och ett snabbt antagande av EU:s budget avgörande för att EU ska ha bättre möjligheter att förbereda sig för och reagera på framtida storskaliga nödsituationer. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar att budgeten för rescEU förstärks med 1,9 miljarder euro inom ramen för det nya återhämtningsinstrumentet Next Generation EU, en ökning som innebär att den totala budgeten blir 3 miljarder euro för nästa fleråriga budgetram 2021–2027. Därför är en snabb överenskommelse om och ett snabbt antagande av EU:s budget avgörande för att EU ska ha bättre möjligheter att förbereda sig för och reagera på framtida storskaliga nödsituationer.

| 6. | Även om Next Generation EU är en positiv tillfällig engångsförstärkning behövs det ett långsiktigt åtagande och en långsiktig förstärkning för att ytterligare stärka EU:s civilskyddsmekanism och dess instrument, såsom rescEU och den europeiska sjukvårdsstyrkan. |
| --- | --- |

6.

Även om Next Generation EU är en positiv tillfällig engångsförstärkning behövs det ett långsiktigt åtagande och en långsiktig förstärkning för att ytterligare stärka EU:s civilskyddsmekanism och dess instrument, såsom rescEU och den europeiska sjukvårdsstyrkan.

| 7. | Kommittén håller med om att kommissionen direkt bör kunna tillhandahålla rescEU-kapacitet för att stödja medlemsstaterna i en storskalig nödsituation, eftersom detta skulle göra det möjligt att minska den ekonomiska och administrativa bördan för medlemsstaterna och leda till att EU kan agera snabbare för att säkerställa tillräcklig tillgång till strategisk kapacitet när medlemsstaternas kapacitet överskrids. |
| --- | --- |

7.

Kommittén håller med om att kommissionen direkt bör kunna tillhandahålla rescEU-kapacitet för att stödja medlemsstaterna i en storskalig nödsituation, eftersom detta skulle göra det möjligt att minska den ekonomiska och administrativa bördan för medlemsstaterna och leda till att EU kan agera snabbare för att säkerställa tillräcklig tillgång till strategisk kapacitet när medlemsstaternas kapacitet överskrids.

| 8. | ReK instämmer i att det, utöver tillgången till strategisk kapacitet, i händelse av en nödsituation är nödvändigt med tillräcklig logistisk kapacitet och transportkapacitet, inbegripet lufttrafiktjänster för flera ändamål, för att kunna reagera snabbt och ge akut bistånd. |
| --- | --- |

8.

ReK instämmer i att det, utöver tillgången till strategisk kapacitet, i händelse av en nödsituation är nödvändigt med tillräcklig logistisk kapacitet och transportkapacitet, inbegripet lufttrafiktjänster för flera ändamål, för att kunna reagera snabbt och ge akut bistånd.

Huvudbudskap

Huvudbudskap

| 9. | Europeiska regionkommittén hänvisar till sitt åtagande i resolutionen om kommitténs prioriteringar för 2020–2025 att förespråka ”samordnade insatser från EU:s sida och stöd till nationella, regionala och lokala strukturer för katastrofberedskap i syfte att hantera hälsorisker och krissituationer i enlighet med subsidiaritetsprincipen”. |
| --- | --- |

9.

Europeiska regionkommittén hänvisar till sitt åtagande i resolutionen om kommitténs prioriteringar för 2020–2025 att förespråka ”samordnade insatser från EU:s sida och stöd till nationella, regionala och lokala strukturer för katastrofberedskap i syfte att hantera hälsorisker och krissituationer i enlighet med subsidiaritetsprincipen”.

| 10. | Kommittén hänvisar till artikel 196 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken ”[u]nionen ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna i syfte att förbättra effektiviteten hos systemen för förebyggande av och skydd mot naturkatastrofer och katastrofer som orsakas av människor”. |
| --- | --- |

10.

Kommittén hänvisar till artikel 196 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken ”[u]nionen ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna i syfte att förbättra effektiviteten hos systemen för förebyggande av och skydd mot naturkatastrofer och katastrofer som orsakas av människor”.

| 11. | ReK beklagar att covid-19-pandemin har fått storskaliga konsekvenser som inte kunde ha förutsetts, men anser att den kan övervinnas med hjälp av starka samarbets- och konsolideringsmekanismer. |
| --- | --- |

11.

ReK beklagar att covid-19-pandemin har fått storskaliga konsekvenser som inte kunde ha förutsetts, men anser att den kan övervinnas med hjälp av starka samarbets- och konsolideringsmekanismer.

| 12. | Varje kris utgör ett test för EU:s och dess medlemsstaters solidaritet, såsom framgått på senare tid av den rådande covid-19-pandemin, och som företrädare för de lokala och regionala myndigheterna är kommittén fast övertygad om att det behövs samordnade europeiska insatser i en anda av verklig solidaritet. |
| --- | --- |

12.

Varje kris utgör ett test för EU:s och dess medlemsstaters solidaritet, såsom framgått på senare tid av den rådande covid-19-pandemin, och som företrädare för de lokala och regionala myndigheterna är kommittén fast övertygad om att det behövs samordnade europeiska insatser i en anda av verklig solidaritet.

| 13. | ReK välkomnar i detta sammanhang EU-institutionernas antagande av kraftfulla åtgärder inom ramen för sina befogenheter, med initiativ som syftar till riktade insatser mot covid-19-krisen. Det är angeläget att lägga grunden för ökad resiliens i Europeiska unionen på alla nivåer. |
| --- | --- |

13.

ReK välkomnar i detta sammanhang EU-institutionernas antagande av kraftfulla åtgärder inom ramen för sina befogenheter, med initiativ som syftar till riktade insatser mot covid-19-krisen. Det är angeläget att lägga grunden för ökad resiliens i Europeiska unionen på alla nivåer.

| 14. | Såsom den rådande krisen har visat är det ytterst viktigt att stärka samordningen mellan medlemsstaterna, mellan alla förvaltningsnivåer och över gränserna. |
| --- | --- |

14.

Såsom den rådande krisen har visat är det ytterst viktigt att stärka samordningen mellan medlemsstaterna, mellan alla förvaltningsnivåer och över gränserna.

| 15. | Covid-19-pandemin kommer utan tvivel även att sätta EU:s nuvarande civilskyddsmekanism på prov, och de specifika ändringar som nu föreslås måste syfta till att, med utgångspunkt i den kunskap som förvärvas i detta sammanhang, förbättra och stärka unionsmekanismen och göra det möjligt för både EU och medlemsstaterna att vara bättre förberedda och reagera snabbt och effektivt på framtida stora kriser med allvarliga konsekvenser, samtidigt som befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna, och i synnerhet den lokala nivån, respekteras i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

15.

Covid-19-pandemin kommer utan tvivel även att sätta EU:s nuvarande civilskyddsmekanism på prov, och de specifika ändringar som nu föreslås måste syfta till att, med utgångspunkt i den kunskap som förvärvas i detta sammanhang, förbättra och stärka unionsmekanismen och göra det möjligt för både EU och medlemsstaterna att vara bättre förberedda och reagera snabbt och effektivt på framtida stora kriser med allvarliga konsekvenser, samtidigt som befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna, och i synnerhet den lokala nivån, respekteras i enlighet med EUF-fördraget.

| 16. | ReK upprepar behovet av att inrätta gemensamma varningssystem i gränsområden för att skapa standardiserad kommunikation om förebyggande åtgärder och gemensamma operativa förfaranden vid nödsituationer. Vi framhåller även behovet av att skapa databaser som delas mellan länder som gränsar till varandra i syfte att kartlägga materiel, resurser, utrustning, specialiserade volontärer, resursinsättning och logistik (1) |
| --- | --- |

16.

ReK upprepar behovet av att inrätta gemensamma varningssystem i gränsområden för att skapa standardiserad kommunikation om förebyggande åtgärder och gemensamma operativa förfaranden vid nödsituationer. Vi framhåller även behovet av att skapa databaser som delas mellan länder som gränsar till varandra i syfte att kartlägga materiel, resurser, utrustning, specialiserade volontärer, resursinsättning och logistik (1

| 17. | Kommittén är medveten om att de främsta deltagarna i unionens civilskyddsmekanism är medlemsstaterna, men anser att mekanismen som helhet skulle gynnas av ökad uppmärksamhet åt regionala och lokala behov och omständigheter. |
| --- | --- |

17.

Kommittén är medveten om att de främsta deltagarna i unionens civilskyddsmekanism är medlemsstaterna, men anser att mekanismen som helhet skulle gynnas av ökad uppmärksamhet åt regionala och lokala behov och omständigheter.

| 18. | EU:s insatser bör i högre grad inriktas på att tillhandahålla tekniskt bistånd till utbildning så att lokalsamhällenas kapacitet till självhjälp kan stärkas, vilket gör dem bättre rustade att göra en första insats och begränsa katastrofen (2). |
| --- | --- |

18.

EU:s insatser bör i högre grad inriktas på att tillhandahålla tekniskt bistånd till utbildning så att lokalsamhällenas kapacitet till självhjälp kan stärkas, vilket gör dem bättre rustade att göra en första insats och begränsa katastrofen (2

| 19. | ReK betonar behovet av att stärka plattformarna för e-lärande i linje med utbildningsprogrammet i EU:s civilskyddsmekanism och att öka tillgången till öppna onlinekurser inom civilskydd (3). |
| --- | --- |

19.

ReK betonar behovet av att stärka plattformarna för e-lärande i linje med utbildningsprogrammet i EU:s civilskyddsmekanism och att öka tillgången till öppna onlinekurser inom civilskydd (3

Subsidiaritets- och proportionalitetsprövning

Subsidiaritets- och proportionalitetsprövning

Civilskydd är ett område där EU och medlemsstaterna har delad befogenhet och där unionens insatser syftar till att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas insatser (artikel 196 i EUF-fördraget). Subsidiaritetsprincipen är uppenbart tillämplig på detta område.

Det aktuella förslaget har till syfte att införa vissa riktade ändringar av beslutet, enligt vilket Europeiska unionen stöder, samordnar och kompletterar de åtgärder som medlemsstaterna vidtar på civilskyddsområdet för att förebygga, ha beredskap inför och vidta insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor inom och utanför unionen.

Såsom utbrottet av covid-19 har visat är det, i händelse av allvarliga nödsituationer där Europeiska unionen som helhet berörs av nödsituationens omfattning och räckvidd, nödvändigt att vidta gemensamma, samordnade och snabba åtgärder för att undvika en splittrad strategi som skulle begränsa verkan av unionens insatser. Det trängande behovet av att mobilisera resurser i tillräcklig omfattning och använda dem i alla medlemsstater gör att det krävs samordnade insatser på unionsnivå i samarbete med medlemsstaterna.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  CDR 2018/6135

1

(2)  CDR 2018/617.

2

(3)  CDR 2018/6135.

3

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/160

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den europeiska återhämtningsplanen som svar på covid-19-pandemin: faciliteten för återhämtning och resiliens samt instrumentet för tekniskt stöd

(2020/C 440/24)

| Huvudföredragande: | Christophe ROUILLON (FR–PES), borgmästare, Coulaines |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens
  COM(2020) 408 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd
  COM(2020) 409 final |

Huvudföredragande:

Christophe ROUILLON (FR–PES), borgmästare, Coulaines

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens

COM(2020) 408 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd

COM(2020) 409 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens

Ändringsrekommendation 1

COM(2020) 408 final – skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken,
  inbegripet
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ramen för att fastställa vilka nationella reformer som ska prioriteras och följa upp genomförandet av dem. Medlemsstaterna utformar egna nationella fleråriga investeringsstrategier som till stöd för dessa reformer. Dessa strategier bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen som ett sätt att utforma och samordna prioriterade investeringsprojekt att stödja med nationell finansiering och/eller unionsfinansiering. | På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken,
  som införlivar målen för hållbar utveckling och
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ramen för att fastställa vilka nationella
  och regionala
  reformer som ska prioriteras och följa upp genomförandet av dem
  , med tydliga nationella och regionala indikatorer
  . Medlemsstaterna utformar
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med dessas befogenheter och med beaktande av särdragen i de olika områden som de företräder,
  egna nationella fleråriga investeringsstrategier som till stöd för dessa reformer. Dessa strategier
  , som utarbetats i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna på grundval av en uppförandekod med riktlinjer för god förvaltning vid planering av återhämtningsplaner och projekt,
  bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen som ett sätt att utforma och samordna prioriterade investeringsprojekt att stödja med nationell finansiering och/eller unionsfinansiering.
  I dessa strategier måste man även utnyttja unionsfinansiering på ett mer enhetligt sätt och maximera mervärdet av det ekonomiska stödet från framför allt de europeiska struktur- och investeringsfonderna, återhämtningsfonden och InvestEU-programmet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken,
  inbegripet
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ramen för att fastställa vilka nationella reformer som ska prioriteras och följa upp genomförandet av dem. Medlemsstaterna utformar egna nationella fleråriga investeringsstrategier som till stöd för dessa reformer. Dessa strategier bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen som ett sätt att utforma och samordna prioriterade investeringsprojekt att stödja med nationell finansiering och/eller unionsfinansiering.

På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken,
  som införlivar målen för hållbar utveckling och
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ramen för att fastställa vilka nationella
  och regionala
  reformer som ska prioriteras och följa upp genomförandet av dem
  , med tydliga nationella och regionala indikatorer
  . Medlemsstaterna utformar
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med dessas befogenheter och med beaktande av särdragen i de olika områden som de företräder,
  egna nationella fleråriga investeringsstrategier som till stöd för dessa reformer. Dessa strategier
  , som utarbetats i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna på grundval av en uppförandekod med riktlinjer för god förvaltning vid planering av återhämtningsplaner och projekt,
  bör läggas fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen som ett sätt att utforma och samordna prioriterade investeringsprojekt att stödja med nationell finansiering och/eller unionsfinansiering.
  I dessa strategier måste man även utnyttja unionsfinansiering på ett mer enhetligt sätt och maximera mervärdet av det ekonomiska stödet från framför allt de europeiska struktur- och investeringsfonderna, återhämtningsfonden och InvestEU-programmet.

Motivering

Innehållet i denna punkt bör harmoniseras med det i förslaget till förordning och den interinstitutionella överenskommelsen om InvestEU-programmet, särskilt för att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll i den europeiska planeringsterminen och för samstämmighet vid användningen av unionens fonder och instrument. Det bör också erinras om att planeringsterminen måste införliva målen för hållbar utveckling.

Ändringsrekommendation 2

COM(2020) 408 final – skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utbrottet av covid-19-pandemin i början av 2020 förändrade de ekonomiska utsikterna för de kommande åren i unionen och i världen och kräver snabba och samordnade insatser från unionens sida för att hantera de enorma ekonomiska och sociala konsekvenserna för alla medlemsstater. [...]
  Reformer
  och investeringar
  för att ta
  itu med de strukturella svagheterna i ekonomierna
  och stärka
  deras resiliens kommer därför att vara avgörande för att stabilisera ekonomierna mot en hållbar återhämtning och undvika att ytterligare öka skillnaderna i unionen. | Utbrottet av covid-19-pandemin i början av 2020 förändrade de ekonomiska
  och sociala
  utsikterna för de kommande åren i unionen och i världen och kräver snabba och samordnade insatser från unionens sida för att hantera de enorma ekonomiska och sociala konsekvenserna för alla medlemsstater
  , vars inverkan skiljer sig kraftigt åt mellan olika områden
  . [...]
  Unionens stöd för att i medlemsstaterna genomföra reformer
  och investeringar
  som genomför unionens mål, som tar
  itu med de strukturella svagheterna i ekonomierna
  , som stärker
  deras resiliens
  och som bidrar till en ekonomisk modell som är förenlig med målen för hållbar utveckling och den europeiska gröna given
  kommer därför att vara avgörande för att stabilisera ekonomierna mot en hållbar återhämtning
  för alla, stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen
  och undvika att ytterligare öka skillnaderna i unionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utbrottet av covid-19-pandemin i början av 2020 förändrade de ekonomiska utsikterna för de kommande åren i unionen och i världen och kräver snabba och samordnade insatser från unionens sida för att hantera de enorma ekonomiska och sociala konsekvenserna för alla medlemsstater. [...]
  Reformer
  och investeringar
  för att ta
  itu med de strukturella svagheterna i ekonomierna
  och stärka
  deras resiliens kommer därför att vara avgörande för att stabilisera ekonomierna mot en hållbar återhämtning och undvika att ytterligare öka skillnaderna i unionen.

Utbrottet av covid-19-pandemin i början av 2020 förändrade de ekonomiska
  och sociala
  utsikterna för de kommande åren i unionen och i världen och kräver snabba och samordnade insatser från unionens sida för att hantera de enorma ekonomiska och sociala konsekvenserna för alla medlemsstater
  , vars inverkan skiljer sig kraftigt åt mellan olika områden
  . [...]
  Unionens stöd för att i medlemsstaterna genomföra reformer
  och investeringar
  som genomför unionens mål, som tar
  itu med de strukturella svagheterna i ekonomierna
  , som stärker
  deras resiliens
  och som bidrar till en ekonomisk modell som är förenlig med målen för hållbar utveckling och den europeiska gröna given
  kommer därför att vara avgörande för att stabilisera ekonomierna mot en hållbar återhämtning
  för alla, stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen
  och undvika att ytterligare öka skillnaderna i unionen.

Motivering

Eftersom den rättsliga grunden för förslaget till förordning är artikel 175.3 i EUF-fördraget är det absolut nödvändigt att sammanhållningen tydligt erkänns i dess mål.

Ändringsrekommendation 3

COM(2020) 408 final – skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genomförandet av reformer som bidrar till en hög grad av resiliens i de nationella ekonomierna, stärker anpassningsförmågan och frigör tillväxtpotentialen är en av unionens politiska prioriteringar. De är därför av avgörande betydelse för att kunna uppnå en hållbar återhämtning och stödja den ekonomiska och sociala konvergensprocessen uppåt. Detta är ännu mer nödvändigt efter pandemikrisen för att bana väg för en snabb återhämtning. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genomförandet av reformer som bidrar till en hög grad av resiliens i de nationella ekonomierna, stärker anpassningsförmågan och frigör tillväxtpotentialen är en av unionens politiska prioriteringar. De är därför av avgörande betydelse för att kunna uppnå en hållbar återhämtning och stödja den ekonomiska och sociala konvergensprocessen uppåt. Detta är ännu mer nödvändigt efter pandemikrisen för att bana väg för en snabb återhämtning.

Motivering

Skälet är överflödigt mot bakgrund av ovanstående.

Ändringsrekommendation 4

COM(2020) 408 final – skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tidigare erfarenheter har visat att investeringar ofta sjunker drastiskt under kriser.
  Det
  är dock viktigt att
  stödja investeringar
  i
  denna särskilda situation för att påskynda återhämtningen och stärka den långsiktiga tillväxtpotentialen. Investeringar i grön och digital teknik, kapacitet och processer som syftar till att underlätta
  omställningen till ren energi, öka energieffektiviteten inom bostadssektorn
  och andra nyckelsektorer av ekonomin är viktiga inslag för att uppnå en hållbar tillväxt och bidra till att skapa sysselsättning
  .
  De
  kommer också att bidra till att göra unionen mer resilient och mindre beroende genom att diversifiera de centrala leveranskedjorna. | Tidigare erfarenheter har visat att investeringar
  , inklusive den majoritet av de offentliga investeringarna som görs av de lokala och regionala myndigheterna,
  ofta sjunker drastiskt under kriser
  , vilket förvärrar den skadliga inverkan på den ekonomiska utvecklingen samt den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen
  .
  För att uppnå målen för den europeiska gröna given och hållbar tillväxt för alla, stärka infrastrukturen för grundläggande tjänster för befolkningen och bidra till skapandet av nya arbetstillfällen
  är
  det
  dock viktigt att
  åter få fart på investeringarna
  i
  projekt som bygger på hållbar utveckling, förbättrad livskvalitet och utbildning, kunskapsekonomin samt stöd till den digitala omställningen och
  omställningen till ren energi,
  bland annat genom att
  öka energieffektiviteten inom bostadssektorn.
  Dessa investeringar
  kommer också att bidra till att göra unionen mer resilient och mindre beroende genom att diversifiera de centrala leveranskedjorna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tidigare erfarenheter har visat att investeringar ofta sjunker drastiskt under kriser.
  Det
  är dock viktigt att
  stödja investeringar
  i
  denna särskilda situation för att påskynda återhämtningen och stärka den långsiktiga tillväxtpotentialen. Investeringar i grön och digital teknik, kapacitet och processer som syftar till att underlätta
  omställningen till ren energi, öka energieffektiviteten inom bostadssektorn
  och andra nyckelsektorer av ekonomin är viktiga inslag för att uppnå en hållbar tillväxt och bidra till att skapa sysselsättning
  .
  De
  kommer också att bidra till att göra unionen mer resilient och mindre beroende genom att diversifiera de centrala leveranskedjorna.

Tidigare erfarenheter har visat att investeringar
  , inklusive den majoritet av de offentliga investeringarna som görs av de lokala och regionala myndigheterna,
  ofta sjunker drastiskt under kriser
  , vilket förvärrar den skadliga inverkan på den ekonomiska utvecklingen samt den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen
  .
  För att uppnå målen för den europeiska gröna given och hållbar tillväxt för alla, stärka infrastrukturen för grundläggande tjänster för befolkningen och bidra till skapandet av nya arbetstillfällen
  är
  det
  dock viktigt att
  åter få fart på investeringarna
  i
  projekt som bygger på hållbar utveckling, förbättrad livskvalitet och utbildning, kunskapsekonomin samt stöd till den digitala omställningen och
  omställningen till ren energi,
  bland annat genom att
  öka energieffektiviteten inom bostadssektorn.
  Dessa investeringar
  kommer också att bidra till att göra unionen mer resilient och mindre beroende genom att diversifiera de centrala leveranskedjorna.

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna står för mer än hälften av de offentliga investeringarna i EU och drabbas särskilt hårt av minskade investeringar i kristider. Det är också viktigt att påminna om de negativa konsekvenserna av dessa underinvesteringar.

Ändringsrekommendation 5

COM(2020) 408 final – skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För närvarande finns det inget instrument som ger direkt ekonomiskt stöd kopplat till uppnåendet av resultat och till genomförandet av reformer och offentliga investeringar i medlemsstaterna som svar på de utmaningar som identifieras inom den europeiska planeringsterminen, och för att få varaktiga effekter på produktiviteten och resiliensen i medlemsstaternas ekonomier. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För närvarande finns det inget instrument som ger direkt ekonomiskt stöd kopplat till uppnåendet av resultat och till genomförandet av reformer och offentliga investeringar i medlemsstaterna som svar på de utmaningar som identifieras inom den europeiska planeringsterminen, och för att få varaktiga effekter på produktiviteten och resiliensen i medlemsstaternas ekonomier.

Motivering

Detta uttalande kan leda till diskussioner, särskilt med tanke på den roll som de europeiska struktur- och investeringsfonderna spelar för att ta itu med de problem som identifieras inom den europeiska planeringsterminen.

Ändringsrekommendation 6

COM(2020) 408 final – skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Mot denna bakgrund är det nödvändigt att stärka den nuvarande ramen för tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna och ge direkt ekonomiskt stöd till medlemsstaterna genom ett innovativt verktyg. För detta ändamål bör en
  facilitet
  för återhämtning och resiliens (nedan kallad
  faciliteten
  ) inrättas enligt denna förordning för att tillhandahålla ett effektivt och
  betydande
  finansiellt stöd för att påskynda genomförandet av strukturreformer och relaterade offentliga investeringar i medlemsstaterna.
  Faciliteten bör vara omfattande och även dra nytta av kommissionens och medlemsstaternas erfarenheter från användningen av andra instrument och program. | Mot denna bakgrund är det nödvändigt att stärka den nuvarande ramen för tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna och ge direkt ekonomiskt stöd till medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  genom ett innovativt verktyg. För detta ändamål bör en
  fond
  för återhämtning och resiliens (nedan kallad
  fonden
  ) inrättas enligt denna förordning för att tillhandahålla ett effektivt och
  tillräckligt
  finansiellt stöd för att påskynda genomförandet av strukturreformer och relaterade offentliga investeringar i medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna, särskilt i syfte att uppnå målen för den nya strategi för hållbar tillväxt som lagts fram i den europeiska gröna given samt för att säkerställa att medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna har den kapacitet som krävs för samordnade insatser genom att stödja inrättandet av regional eller lokal övervakning
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Mot denna bakgrund är det nödvändigt att stärka den nuvarande ramen för tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna och ge direkt ekonomiskt stöd till medlemsstaterna genom ett innovativt verktyg. För detta ändamål bör en
  facilitet
  för återhämtning och resiliens (nedan kallad
  faciliteten
  ) inrättas enligt denna förordning för att tillhandahålla ett effektivt och
  betydande
  finansiellt stöd för att påskynda genomförandet av strukturreformer och relaterade offentliga investeringar i medlemsstaterna.
  Faciliteten bör vara omfattande och även dra nytta av kommissionens och medlemsstaternas erfarenheter från användningen av andra instrument och program.

Mot denna bakgrund är det nödvändigt att stärka den nuvarande ramen för tillhandahållande av stöd till medlemsstaterna och ge direkt ekonomiskt stöd till medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  genom ett innovativt verktyg. För detta ändamål bör en
  fond
  för återhämtning och resiliens (nedan kallad
  fonden
  ) inrättas enligt denna förordning för att tillhandahålla ett effektivt och
  tillräckligt
  finansiellt stöd för att påskynda genomförandet av strukturreformer och relaterade offentliga investeringar i medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna, särskilt i syfte att uppnå målen för den nya strategi för hållbar tillväxt som lagts fram i den europeiska gröna given samt för att säkerställa att medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna har den kapacitet som krävs för samordnade insatser genom att stödja inrättandet av regional eller lokal övervakning
  .

Motivering

Beteckningen ”facilitet” verkar för teknokratisk och inte tillräckligt förankrad i den lokala och regionala verkligheten. Dessutom står de lokala och regionala myndigheterna för mer än hälften av de offentliga investeringarna i EU. De är också viktiga aktörer för sammanhållning, för att uppnå målen för hållbar utveckling och för den gröna och digitala omställningen. De måste kunna dra full nytta av mekanismen. ”Facilitetens” eventuellt ”omfattande” karaktär behöver förtydligas.

Ändringsrekommendation 7

COM(2020) 408 final – skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den
  facilitet
  som inrättas genom denna förordning återspeglar den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling, och kommer att bidra till att integrera klimatfrågor och miljömässig hållbarhet och till att uppnå det övergripande målet att
  25 %
  av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen. | Den
  fond
  som inrättas genom denna förordning återspeglar den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling, och kommer att bidra till att integrera klimatfrågor och miljömässig hållbarhet och till att uppnå det övergripande målet att
  minst 30 %
  av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen.
  Med tanke på att vissa EU-politikområdens potentiella bidrag till detta mål är överskattat (1) bör fonden kompensera detta underskott genom att minst 40 % av dess utgifter öronmärks för klimatåtgärder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den
  facilitet
  som inrättas genom denna förordning återspeglar den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling, och kommer att bidra till att integrera klimatfrågor och miljömässig hållbarhet och till att uppnå det övergripande målet att
  25 %
  av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen.

Den
  fond
  som inrättas genom denna förordning återspeglar den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling, och kommer att bidra till att integrera klimatfrågor och miljömässig hållbarhet och till att uppnå det övergripande målet att
  minst 30 %
  av utgifterna i EU-budgeten ska bidra till klimatmålen.
  Med tanke på att vissa EU-politikområdens potentiella bidrag till detta mål är överskattat (1) bör fonden kompensera detta underskott genom att minst 40 % av dess utgifter öronmärks för klimatåtgärder.

Motivering

Detta är en upprepning av den ståndpunkt som ReK i oktober 2019 antog i sin resolution om den fleråriga budgetramen 2021–2027 samt i sitt yttrande om den fleråriga budgetramen, som lades fram i oktober 2018 av Nikola Dobroslavić (EPP–HR).

Ändringsrekommendation 8

COM(2020) 408 final – skäl 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att möjliggöra åtgärder som knyter faciliteten till en sund ekonomisk styrning, i syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, bör rådet ges befogenheten att, på förslag av kommissionen och genom genomförandeakter, avbryta tidsfristen för antagande av beslut om förslag till planer för återhämtning och resiliens och hålla inne utbetalningar inom faciliteten, i händelse av betydande bristande efterlevnad i samband med relevanta fall som rör den ekonomiska styrningsprocessen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) YYYY/XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Befogenheten att upphäva dessa avbrott och innehållanden med hjälp av genomförandeakter, på förslag från kommissionen, bör också ges till rådet när det gäller samma relevanta fall. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att möjliggöra åtgärder som knyter faciliteten till en sund ekonomisk styrning, i syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, bör rådet ges befogenheten att, på förslag av kommissionen och genom genomförandeakter, avbryta tidsfristen för antagande av beslut om förslag till planer för återhämtning och resiliens och hålla inne utbetalningar inom faciliteten, i händelse av betydande bristande efterlevnad i samband med relevanta fall som rör den ekonomiska styrningsprocessen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) YYYY/XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Befogenheten att upphäva dessa avbrott och innehållanden med hjälp av genomförandeakter, på förslag från kommissionen, bör också ges till rådet när det gäller samma relevanta fall.

Ändringsrekommendation 9

COM(2020) 408 final – skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Facilitetens
  allmänna mål bör vara att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. I detta syfte bör den bidra till att förbättra resiliensen
  och anpassningsförmågan
  i medlemsstaterna, lindra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser och stödja den gröna och digitala omställningen som syftar till att uppnå ett klimatneutralt Europa senast 2050 och på så sätt återställa tillväxtpotentialen i unionens ekonomier i krisens efterdyningar, främja sysselsättningen och skapa hållbar tillväxt. | Fondens
  allmänna mål bör vara att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. I detta syfte bör den bidra till att förbättra resiliensen i medlemsstaterna
  och alla områden i hela unionen
  , lindra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser
  , som är ojämnt fördelade mellan medlemsstaterna men även inom var och en av dem,
  och stödja den gröna och digitala omställningen som syftar till att uppnå
  målen för hållbar utveckling senast 2030 och
  ett klimatneutralt Europa senast 2050 och på så sätt återställa tillväxtpotentialen i unionens ekonomier i krisens efterdyningar, främja sysselsättningen och skapa hållbar tillväxt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Facilitetens
  allmänna mål bör vara att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. I detta syfte bör den bidra till att förbättra resiliensen
  och anpassningsförmågan
  i medlemsstaterna, lindra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser och stödja den gröna och digitala omställningen som syftar till att uppnå ett klimatneutralt Europa senast 2050 och på så sätt återställa tillväxtpotentialen i unionens ekonomier i krisens efterdyningar, främja sysselsättningen och skapa hållbar tillväxt.

Fondens
  allmänna mål bör vara att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. I detta syfte bör den bidra till att förbättra resiliensen i medlemsstaterna
  och alla områden i hela unionen
  , lindra krisens sociala och ekonomiska konsekvenser
  , som är ojämnt fördelade mellan medlemsstaterna men även inom var och en av dem,
  och stödja den gröna och digitala omställningen som syftar till att uppnå
  målen för hållbar utveckling senast 2030 och
  ett klimatneutralt Europa senast 2050 och på så sätt återställa tillväxtpotentialen i unionens ekonomier i krisens efterdyningar, främja sysselsättningen och skapa hållbar tillväxt.

Ändringsrekommendation 10

COM(2020) 408 final – skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa dess bidrag till facilitetens mål bör planen för återhämtning och resiliens omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt genom en enhetlig plan för återhämtning och motståndskraft. Planen för återhämtning och resiliens bör vara förenlig med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom den europeiska planeringsterminen, med de nationella reformprogrammen, de nationella energi- och klimatplanerna, planerna för en rättvis omställning och de partnerskapsavtal och operativa program som antagits inom unionsfonderna. För att främja åtgärder som omfattas av prioriteringarna inom den europeiska gröna given
  och
  den digitala agendan bör planen också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen.
  Åtgärderna bör göra det möjligt att snabbt uppnå de mål och bidrag som anges i nationella energi- och klimatplaner och uppdateringar av dessa.
  All verksamhet som får stöd bör bedrivas med full respekt för unionens klimat- och miljöprioriteringar. | För att säkerställa dess bidrag till facilitetens mål bör planen för återhämtning och resiliens omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt genom en enhetlig
  , relevant, ändamålsenlig och effektiv
  plan för återhämtning och motståndskraft. Planen för återhämtning och resiliens bör vara förenlig med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom den europeiska planeringsterminen, med de nationella reformprogrammen, de nationella energi- och klimatplanerna, planerna för en rättvis omställning och de partnerskapsavtal och operativa program som antagits inom unionsfonderna.
  Dessutom bör planerna för återhämtning och resiliens vara förenliga med principen om europeiskt mervärde.
  För att främja åtgärder som omfattas av prioriteringarna inom den europeiska gröna given, den digitala agendan
  , industri- och SMF-strategierna, den europeiska kompetensagendan, barngarantin och ungdomsgarantin
  bör planen också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen. All verksamhet som får stöd bör bedrivas med full respekt för unionens klimat- och miljöprioriteringar.
  Minst 40 % av medlen för planerna för återhämtning och resiliens bör avsättas för integrering av åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa dess bidrag till facilitetens mål bör planen för återhämtning och resiliens omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt genom en enhetlig plan för återhämtning och motståndskraft. Planen för återhämtning och resiliens bör vara förenlig med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom den europeiska planeringsterminen, med de nationella reformprogrammen, de nationella energi- och klimatplanerna, planerna för en rättvis omställning och de partnerskapsavtal och operativa program som antagits inom unionsfonderna. För att främja åtgärder som omfattas av prioriteringarna inom den europeiska gröna given
  och
  den digitala agendan bör planen också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen.
  Åtgärderna bör göra det möjligt att snabbt uppnå de mål och bidrag som anges i nationella energi- och klimatplaner och uppdateringar av dessa.
  All verksamhet som får stöd bör bedrivas med full respekt för unionens klimat- och miljöprioriteringar.

För att säkerställa dess bidrag till facilitetens mål bör planen för återhämtning och resiliens omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt genom en enhetlig
  , relevant, ändamålsenlig och effektiv
  plan för återhämtning och motståndskraft. Planen för återhämtning och resiliens bör vara förenlig med de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställts inom den europeiska planeringsterminen, med de nationella reformprogrammen, de nationella energi- och klimatplanerna, planerna för en rättvis omställning och de partnerskapsavtal och operativa program som antagits inom unionsfonderna.
  Dessutom bör planerna för återhämtning och resiliens vara förenliga med principen om europeiskt mervärde.
  För att främja åtgärder som omfattas av prioriteringarna inom den europeiska gröna given, den digitala agendan
  , industri- och SMF-strategierna, den europeiska kompetensagendan, barngarantin och ungdomsgarantin
  bör planen också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen. All verksamhet som får stöd bör bedrivas med full respekt för unionens klimat- och miljöprioriteringar.
  Minst 40 % av medlen för planerna för återhämtning och resiliens bör avsättas för integrering av åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen.

Ändringsrekommendation 11

COM(2020) 408 final – skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att bidra till medlemsstaternas utarbetande och genomförande av
  planerna för återhämtning och resiliens
  bör rådet inom ramen för den europeiska planeringsterminen kunna
  diskutera
  läget när det gäller återhämtning, resiliens
  och anpassningsförmåga
  i unionen.
  För att säkerställa lämpliga underlag
  bör
  denna diskussion
  grundas på
  kommissionens
  strategiska och analytiska information som
  finns tillgänglig
  inom den europeiska planeringsterminen och
  i tillämpliga fall
  på information om genomförandet av planerna under de föregående åren. | För att bidra till medlemsstaternas utarbetande och genomförande av
  återhämtningsplanerna
  bör rådet
  och Europaparlamentet
  inom ramen för den europeiska planeringsterminen
  jämlikt
  kunna
  besluta om
  läget när det gäller återhämtning
  och
  resiliens i unionen.
  Detta beslut
  bör grundas på
  den
  strategiska och analytiska information som
  kommissionen lägger fram
  inom den europeiska planeringsterminen och på information om genomförandet av planerna under de föregående åren
  , i synnerhet på grundval av en uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer för genomförandet av målen för hållbar utveckling
  .
  Detta beslut bör också förberedas genom att Europeiska regionkommittén görs delaktig i fastställandet av den europeiska ramen för återhämtningsplaner och i de organ som övervakar efterlevnaden av den europeiska planeringsterminen och genom att kommittén ges i uppdrag att göra en halvårsutvärdering av det lokala och regionala genomförandet av återhämtningsplanerna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att bidra till medlemsstaternas utarbetande och genomförande av
  planerna för återhämtning och resiliens
  bör rådet inom ramen för den europeiska planeringsterminen kunna
  diskutera
  läget när det gäller återhämtning, resiliens
  och anpassningsförmåga
  i unionen.
  För att säkerställa lämpliga underlag
  bör
  denna diskussion
  grundas på
  kommissionens
  strategiska och analytiska information som
  finns tillgänglig
  inom den europeiska planeringsterminen och
  i tillämpliga fall
  på information om genomförandet av planerna under de föregående åren.

För att bidra till medlemsstaternas utarbetande och genomförande av
  återhämtningsplanerna
  bör rådet
  och Europaparlamentet
  inom ramen för den europeiska planeringsterminen
  jämlikt
  kunna
  besluta om
  läget när det gäller återhämtning
  och
  resiliens i unionen.
  Detta beslut
  bör grundas på
  den
  strategiska och analytiska information som
  kommissionen lägger fram
  inom den europeiska planeringsterminen och på information om genomförandet av planerna under de föregående åren
  , i synnerhet på grundval av en uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer för genomförandet av målen för hållbar utveckling
  .
  Detta beslut bör också förberedas genom att Europeiska regionkommittén görs delaktig i fastställandet av den europeiska ramen för återhämtningsplaner och i de organ som övervakar efterlevnaden av den europeiska planeringsterminen och genom att kommittén ges i uppdrag att göra en halvårsutvärdering av det lokala och regionala genomförandet av återhämtningsplanerna.

Ändringsrekommendation 12

COM(2020) 408 final – skäl 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa ett nationellt egenansvar och ett fokus på relevanta reformer och investeringar bör de medlemsstater som vill få stöd lämna in en väl underbyggd och motiverad
  plan för återhämtning och resiliens
  till kommissionen.
  Planen för återhämtning och resiliens
  bör fastställa detaljerade åtgärder för dess genomförande, inbegripet mål och delmål, och den förväntade effekten av planen
  för återhämtning och resiliens
  på tillväxtpotentialen, sysselsättningen och den ekonomiska och sociala resiliensen. Den bör också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen. Den bör också innehålla en förklaring av förenligheten mellan den föreslagna
  planen för återhämtning och resiliens
  och de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställs inom den europeiska planeringsterminen. Under hela förfarandet bör kommissionen
  och
  medlemsstaterna sträva efter och upprätthålla ett nära samarbete. | För att säkerställa ett nationellt egenansvar och ett fokus på relevanta reformer och investeringar bör de medlemsstater som vill få stöd lämna in en väl underbyggd och motiverad
  återhämtningsplan
  till kommissionen.
  Med iakttagande av principerna om subsidiaritet och partnerskap bör återhämtningsplanen upprättas i nära och strukturerat samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom deras befogenhetsområden i enlighet med nationell rätt. Återhämtningsplanen
  bör fastställa detaljerade åtgärder för dess genomförande, inbegripet mål och delmål, och den förväntade effekten av planen på
  den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen,
  tillväxtpotentialen, sysselsättningen och den ekonomiska och sociala resiliensen. Den bör också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen. Den bör också innehålla en förklaring av förenligheten mellan den föreslagna
  återhämtningsplanen
  och de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställs inom den europeiska planeringsterminen. Under hela förfarandet bör kommissionen, medlemsstaterna
  , Europeiska regionkommittén samt de lokala och regionala myndigheterna
  sträva efter och upprätthålla ett nära samarbete. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa ett nationellt egenansvar och ett fokus på relevanta reformer och investeringar bör de medlemsstater som vill få stöd lämna in en väl underbyggd och motiverad
  plan för återhämtning och resiliens
  till kommissionen.
  Planen för återhämtning och resiliens
  bör fastställa detaljerade åtgärder för dess genomförande, inbegripet mål och delmål, och den förväntade effekten av planen
  för återhämtning och resiliens
  på tillväxtpotentialen, sysselsättningen och den ekonomiska och sociala resiliensen. Den bör också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen. Den bör också innehålla en förklaring av förenligheten mellan den föreslagna
  planen för återhämtning och resiliens
  och de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställs inom den europeiska planeringsterminen. Under hela förfarandet bör kommissionen
  och
  medlemsstaterna sträva efter och upprätthålla ett nära samarbete.

För att säkerställa ett nationellt egenansvar och ett fokus på relevanta reformer och investeringar bör de medlemsstater som vill få stöd lämna in en väl underbyggd och motiverad
  återhämtningsplan
  till kommissionen.
  Med iakttagande av principerna om subsidiaritet och partnerskap bör återhämtningsplanen upprättas i nära och strukturerat samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom deras befogenhetsområden i enlighet med nationell rätt. Återhämtningsplanen
  bör fastställa detaljerade åtgärder för dess genomförande, inbegripet mål och delmål, och den förväntade effekten av planen på
  den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen,
  tillväxtpotentialen, sysselsättningen och den ekonomiska och sociala resiliensen. Den bör också innehålla åtgärder som är relevanta för den gröna och digitala omställningen. Den bör också innehålla en förklaring av förenligheten mellan den föreslagna
  återhämtningsplanen
  och de relevanta landsspecifika utmaningar och prioriteringar som fastställs inom den europeiska planeringsterminen. Under hela förfarandet bör kommissionen, medlemsstaterna
  , Europeiska regionkommittén samt de lokala och regionala myndigheterna
  sträva efter och upprätthålla ett nära samarbete.

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna har viktiga politiska befogenheter och ett stort ekonomiskt ansvar för att uppnå fondens mål (sammanhållning, hållbar utveckling osv.) och det är därför av avgörande betydelse att återhämtningsplanerna fastställs i nära och strukturerat samarbete med dem. Det handlar inte bara om instrumentets legitimitet och rättvisa utan även om dess effektivitet. Den rättsliga grunden för instrumentet kräver dessutom man i planerna redogör för effekterna på sammanhållningen av de åtgärder som ska finansieras.

Ändringsrekommendation 13

COM(2020) 408 final – skäl 33

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För en effektiv övervakning av genomförandet bör medlemsstaterna rapportera
  kvartalsvis inom den europeiska planeringsterminen
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  planen för återhämtning och resiliens
  . Dessa av medlemsstaterna utarbetade rapporterna bör
  vederbörligen
  återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka bör användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  planen för återhämtning och resiliens
  . | För en effektiv övervakning av genomförandet bör medlemsstaterna rapportera
  halvårsvis
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  återhämtningsplanen
  . Dessa av medlemsstaterna utarbetade rapporterna bör återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka bör användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  återhämtningsplanen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För en effektiv övervakning av genomförandet bör medlemsstaterna rapportera
  kvartalsvis inom den europeiska planeringsterminen
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  planen för återhämtning och resiliens
  . Dessa av medlemsstaterna utarbetade rapporterna bör
  vederbörligen
  återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka bör användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  planen för återhämtning och resiliens
  .

För en effektiv övervakning av genomförandet bör medlemsstaterna rapportera
  halvårsvis
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  återhämtningsplanen
  . Dessa av medlemsstaterna utarbetade rapporterna bör återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka bör användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  återhämtningsplanen
  .

Motivering

Kvartalsrapporter kan vara en alltför stor byråkratisk börda.

Ändringsrekommendation 14

COM(2020) 408 final – skäl 37

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det är lämpligt att kommissionen lägger fram en årsrapport för Europaparlamentet
  och
  rådet om genomförandet av den facilitet som anges i denna förordning. Denna rapport bör innehålla information om de framsteg som medlemsstaterna gör enligt de godkända
  planerna för återhämtning och resiliens
  . Den bör också innehålla information om volymen på de intäkter som avsatts för faciliteten inom EU:s instrument för återhämtning under det föregående året, uppdelade per budgetpost, och hur de belopp som erhålls genom EU:s instrument för återhämtning bidragit till att uppnå målen för faciliteten. | Det är lämpligt att kommissionen lägger fram en årsrapport för Europaparlamentet, rådet
  , Europeiska regionkommittén samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  om genomförandet av den facilitet som anges i denna förordning. Denna rapport bör innehålla information om de framsteg som medlemsstaterna gör enligt de godkända
  återhämtningsplanerna samt en utvärdering av det lokala och regionala genomförandet av dessa planer
  . Den bör också innehålla information om volymen på de intäkter som avsatts för faciliteten inom EU:s instrument för återhämtning under det föregående året, uppdelade per budgetpost, och hur de belopp som erhålls genom EU:s instrument för återhämtning bidragit till att uppnå målen för faciliteten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det är lämpligt att kommissionen lägger fram en årsrapport för Europaparlamentet
  och
  rådet om genomförandet av den facilitet som anges i denna förordning. Denna rapport bör innehålla information om de framsteg som medlemsstaterna gör enligt de godkända
  planerna för återhämtning och resiliens
  . Den bör också innehålla information om volymen på de intäkter som avsatts för faciliteten inom EU:s instrument för återhämtning under det föregående året, uppdelade per budgetpost, och hur de belopp som erhålls genom EU:s instrument för återhämtning bidragit till att uppnå målen för faciliteten.

Det är lämpligt att kommissionen lägger fram en årsrapport för Europaparlamentet, rådet
  , Europeiska regionkommittén samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  om genomförandet av den facilitet som anges i denna förordning. Denna rapport bör innehålla information om de framsteg som medlemsstaterna gör enligt de godkända
  återhämtningsplanerna samt en utvärdering av det lokala och regionala genomförandet av dessa planer
  . Den bör också innehålla information om volymen på de intäkter som avsatts för faciliteten inom EU:s instrument för återhämtning under det föregående året, uppdelade per budgetpost, och hur de belopp som erhålls genom EU:s instrument för återhämtning bidragit till att uppnå målen för faciliteten.

Ändringsrekommendation 15

COM(2020) 408 final – artikel 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom denna förordning inrättas en
  facilitet för återhämtning och resiliens
  (nedan kallad
  faciliteten
  ). [...] | Genom denna förordning inrättas en
  återhämtningsfond
  (nedan kallad
  fonden
  ). [...] |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom denna förordning inrättas en
  facilitet för återhämtning och resiliens
  (nedan kallad
  faciliteten
  ). [...]

Genom denna förordning inrättas en
  återhämtningsfond
  (nedan kallad
  fonden
  ). [...]

Motivering

I linje med ändringsrekommendationen till skäl 8 verkar beteckningen ”facilitet” för teknokratisk och kan vara vilseledande mot bakgrund av att fonden baseras på bidrag och lån.

Ändringsrekommendation 16

COM(2020) 408 final – artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Definitioner | Definitioner |
| I denna förordning avses med | I denna förordning avses med |
| 1. | unionsfonder: de fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) YYYY/XX [nya förordningen om gemensamma bestämmelser], |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Definitioner

Definitioner

I denna förordning avses med

I denna förordning avses med

1.

unionsfonder: de fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) YYYY/XX [nya förordningen om gemensamma bestämmelser],

| 1. | unionsfonder: de fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) YYYY/XX [nya förordningen om gemensamma bestämmelser], |
| --- | --- |

1.

unionsfonder: de fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) YYYY/XX [nya förordningen om gemensamma bestämmelser],

| 2. | ekonomiskt bidrag: icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd som finns tillgängligt för tilldelning eller som tilldelas medlemsstaterna inom faciliteten,
  och |
| --- | --- |

2.

ekonomiskt bidrag: icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd som finns tillgängligt för tilldelning eller som tilldelas medlemsstaterna inom faciliteten,
  och

| 2. | ekonomiskt bidrag: icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd som finns tillgängligt för tilldelning eller som tilldelas medlemsstaterna inom faciliteten, |
| --- | --- |

2.

ekonomiskt bidrag: icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd som finns tillgängligt för tilldelning eller som tilldelas medlemsstaterna inom faciliteten,

| 3. | den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken (nedan kallad den europeiska planeringsterminen): det förfarande som anges i artikel 2-a i rådets förordning (EG) nr 1466/97. |
| --- | --- |

3.

den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken (nedan kallad den europeiska planeringsterminen): det förfarande som anges i artikel 2-a i rådets förordning (EG) nr 1466/97.

| 3. | den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken (nedan kallad den europeiska planeringsterminen): det förfarande som anges i artikel 2-a i rådets förordning (EG) nr 1466/97
  , och |
| --- | --- |

3.

den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken (nedan kallad den europeiska planeringsterminen): det förfarande som anges i artikel 2-a i rådets förordning (EG) nr 1466/97
  , och

| 4. | reformer som berättigar till stöd från fonden: reformer som










  i) | genomför målen i EU-fördraget, |
| --- | --- | --- |

4.

reformer som berättigar till stöd från fonden: reformer som

i)

genomför målen i EU-fördraget,

| ii) | bidrar till konvergens och minskade regionala skillnader, inbegripet mildrade strukturella territoriella begränsningar, i enlighet förordningens rättsliga grund, artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

ii)

bidrar till konvergens och minskade regionala skillnader, inbegripet mildrade strukturella territoriella begränsningar, i enlighet förordningens rättsliga grund, artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| iii) | kan ge upphov till offentliga investeringar och stimulera långsiktig hållbar tillväxt för alla i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

iii)

kan ge upphov till offentliga investeringar och stimulera långsiktig hållbar tillväxt för alla i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling.

| 5. | efterlevnad av principen orsaka inte betydande skada: att avstå från att stödja eller bedriva ekonomisk verksamhet som orsakar betydande skada för miljömål i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen), |
| --- | --- |

5.

efterlevnad av principen orsaka inte betydande skada: att avstå från att stödja eller bedriva ekonomisk verksamhet som orsakar betydande skada för miljömål i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen),

| 6. | minimiskyddsåtgärder: de förfaranden som fastställs i artikel 18 i förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen). |
| --- | --- |

6.

minimiskyddsåtgärder: de förfaranden som fastställs i artikel 18 i förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen).

Motivering

Detta är en upprepning av en definition som ReK redan föreslagit i sitt yttrande ”Reformstödsprogrammet och Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen” (ECON-VI/037), som antogs den 5 december 2018.

Ändringsrekommendation 17

COM(2020) 408 final – artikel 4.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att uppnå detta allmänna mål ska det särskilda målet för
  faciliteten
  vara att ge medlemsstaterna ekonomiskt stöd i syfte att uppnå de delmål och mål för reformer och investeringar som anges i deras
  planer för återhämtning och resiliens
  . Detta särskilda mål ska eftersträvas i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna. | För att uppnå detta allmänna mål ska det särskilda målet för
  fonden
  vara att ge medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  ekonomiskt stöd i syfte att uppnå de delmål och mål för reformer och investeringar som anges i deras
  återhämtningsplaner
  . Detta särskilda mål ska eftersträvas i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att uppnå detta allmänna mål ska det särskilda målet för
  faciliteten
  vara att ge medlemsstaterna ekonomiskt stöd i syfte att uppnå de delmål och mål för reformer och investeringar som anges i deras
  planer för återhämtning och resiliens
  . Detta särskilda mål ska eftersträvas i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna.

För att uppnå detta allmänna mål ska det särskilda målet för
  fonden
  vara att ge medlemsstaterna
  samt de lokala och regionala myndigheterna
  ekonomiskt stöd i syfte att uppnå de delmål och mål för reformer och investeringar som anges i deras
  återhämtningsplaner
  . Detta särskilda mål ska eftersträvas i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 18

COM(2020) 408 final – artikel 5.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [EURI] ska genomföras inom
  faciliteten
  enligt följande: | De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [EURI] ska genomföras inom
  fonden
  enligt följande: |
| a) | Genom det belopp på
  334 950 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 a ii i förordning [EURI], i
  löpande
  priser, tillgängligt för icke återbetalningspliktigt stöd, om inte annat följer av artikel 4.4 och 4.8 i förordning [EURI]. Dessa belopp ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [EURI] ska genomföras inom
  faciliteten
  enligt följande:

De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [EURI] ska genomföras inom
  fonden
  enligt följande:

a)

Genom det belopp på
  334 950 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 a ii i förordning [EURI], i
  löpande
  priser, tillgängligt för icke återbetalningspliktigt stöd, om inte annat följer av artikel 4.4 och 4.8 i förordning [EURI]. Dessa belopp ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

| a) | Genom det belopp på
  360 000 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 a ii i förordning [EURI], i
  2018 års
  priser, tillgängligt för icke återbetalningspliktigt stöd, om inte annat följer av artikel 4.4 och 4.8 i förordning [EURI]. Dessa belopp ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

a)

Genom det belopp på
  360 000 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 a ii i förordning [EURI], i
  2018 års
  priser, tillgängligt för icke återbetalningspliktigt stöd, om inte annat följer av artikel 4.4 och 4.8 i förordning [EURI]. Dessa belopp ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

| b) | Genom det belopp på
  267 955 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 b i förordning [EURI], i
  löpande
  priser, tillgängligt för lånestöd till medlemsstater enligt artiklarna 12 och 13, om inte annat följer av artikel 4.5 i förordning [EURI]. |
| --- | --- |

b)

Genom det belopp på
  267 955 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 b i förordning [EURI], i
  löpande
  priser, tillgängligt för lånestöd till medlemsstater enligt artiklarna 12 och 13, om inte annat följer av artikel 4.5 i förordning [EURI].

| b) | Genom det belopp på
  312 500 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 b i förordning [EURI], i
  2018 års
  priser, tillgängligt för lånestöd till medlemsstater enligt artiklarna 12 och 13, om inte annat följer av artikel 4.5 i förordning [EURI]. |
| --- | --- |

b)

Genom det belopp på
  312 500 000 000
  EUR som avses i artikel 3.2 b i förordning [EURI], i
  2018 års
  priser, tillgängligt för lånestöd till medlemsstater enligt artiklarna 12 och 13, om inte annat följer av artikel 4.5 i förordning [EURI].

Motivering

Uppdatering på grundval av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 17–21 juli 2020.

Ändringsrekommendation 19

COM(2020) 408 final – artikel 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medel från program med delad förvaltning




  Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till faciliteten. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medel från program med delad förvaltning

Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på deras begäran överföras till faciliteten. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Motivering

Denna möjlighet att överföra medel till fonden för återhämtning och resiliens från struktur- och investeringsfonderna innebär en risk för en återcentralisering och ett ifrågasättande av förvaltningen av struktur- och investeringsfonderna på grundval av partnerskapsprincipen.

Ändringsrekommendation 20

COM(2020) 408 final – artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Åtgärder som kopplar faciliteten till skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer





  1.
     
  I händelse av generella brister när det gäller rättsstatens principer i en medlemsstat som påverkar principerna om sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 3 i förordning [.../...] om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om att avbryta tidsfristen för antagande av de beslut som avses i artikel 17.1 och 17.2 eller om att hålla inne utbetalningar inom faciliteten för återhämtning och resiliens.




  Det beslut om att hålla inne utbetalningar som avses i punkt 1 ska tillämpas på betalningsansökningar som lämnas in efter dagen för beslutet om innehållande.




  Avbrottet av den tidsfrist som avses i artikel 17 ska tillämpas från och med dagen efter det att det beslut som avses i punkt 1 antogs. Vid ett innehållande av utbetalningar ska artikel 4.3 i förordning [.../...] om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna gälla.






  2.
     
  Om kommissionen gör en positiv bedömning i enlighet med artikel 6 i förordning [.../...] om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om att upphäva det avbrott av tidsfristen eller det innehållande av utbetalningar som avses i föregående punkt.




  De relevanta förfarandena eller utbetalningarna ska återupptas dagen efter det att avbrottet eller innehållandet har upphävts.






  3.
     
  Om den berörda medlemsstaten inte utnyttjar den tilldelade finansieringen på ett tillfredsställande sätt eller i händelse av brister när det gäller rättsstatens principer, ska åtgärder på regional och lokal nivå som bidrar till att ta itu med dessa utmaningar fortsätta att omfattas av faciliteten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Åtgärder som kopplar faciliteten till skyddet av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer

1.
     
  I händelse av generella brister när det gäller rättsstatens principer i en medlemsstat som påverkar principerna om sund ekonomisk förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 3 i förordning [.../...] om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om att avbryta tidsfristen för antagande av de beslut som avses i artikel 17.1 och 17.2 eller om att hålla inne utbetalningar inom faciliteten för återhämtning och resiliens.

Det beslut om att hålla inne utbetalningar som avses i punkt 1 ska tillämpas på betalningsansökningar som lämnas in efter dagen för beslutet om innehållande.

Avbrottet av den tidsfrist som avses i artikel 17 ska tillämpas från och med dagen efter det att det beslut som avses i punkt 1 antogs. Vid ett innehållande av utbetalningar ska artikel 4.3 i förordning [.../...] om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna gälla.

2.
     
  Om kommissionen gör en positiv bedömning i enlighet med artikel 6 i förordning [.../...] om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, ska kommissionen genom en genomförandeakt anta ett beslut om att upphäva det avbrott av tidsfristen eller det innehållande av utbetalningar som avses i föregående punkt.

De relevanta förfarandena eller utbetalningarna ska återupptas dagen efter det att avbrottet eller innehållandet har upphävts.

3.
     
  Om den berörda medlemsstaten inte utnyttjar den tilldelade finansieringen på ett tillfredsställande sätt eller i händelse av brister när det gäller rättsstatens principer, ska åtgärder på regional och lokal nivå som bidrar till att ta itu med dessa utmaningar fortsätta att omfattas av faciliteten.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

COM(2020) 408 final – artikel 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Högsta ekonomiskt bidrag | Högsta ekonomiskt bidrag |
| Ett högsta ekonomiskt bidrag ska beräknas för varje medlemsstat för tilldelning av det belopp som avses i artikel 5.1 a med hjälp av den metod som anges i bilaga I, på grundval av befolkningsmängden,
  inversen av
  bruttonationalprodukten (BNP) per capita och
  den relativa
  arbetslösheten i varje medlemsstat. | Ett högsta ekonomiskt bidrag ska beräknas för varje medlemsstat för tilldelning
  under perioden till och med den 31 december 2022
  av det belopp som avses i artikel 5.1 a med hjälp av den metod som anges i bilaga I, på grundval av befolkningsmängden,
  den negativa påverkan som hälsokrisen haft på
  bruttonationalprodukten (BNP) per capita och arbetslösheten i varje medlemsstat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Högsta ekonomiskt bidrag

Högsta ekonomiskt bidrag

Ett högsta ekonomiskt bidrag ska beräknas för varje medlemsstat för tilldelning av det belopp som avses i artikel 5.1 a med hjälp av den metod som anges i bilaga I, på grundval av befolkningsmängden,
  inversen av
  bruttonationalprodukten (BNP) per capita och
  den relativa
  arbetslösheten i varje medlemsstat.

inversen av

den relativa

Ett högsta ekonomiskt bidrag ska beräknas för varje medlemsstat för tilldelning
  under perioden till och med den 31 december 2022
  av det belopp som avses i artikel 5.1 a med hjälp av den metod som anges i bilaga I, på grundval av befolkningsmängden,
  den negativa påverkan som hälsokrisen haft på
  bruttonationalprodukten (BNP) per capita och arbetslösheten i varje medlemsstat.

under perioden till och med den 31 december 2022

den negativa påverkan som hälsokrisen haft på

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

COM(2020) 408 final – artikel 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tilldelning av ekonomiskt bidrag | Tilldelning av ekonomiskt bidrag |
| 1.   För perioden till och med den 31 december 2022 ska kommissionen i enlighet med artikel 5.1 a ställa
  334 950 000 000
  EUR till förfogande för tilldelning. Varje medlemsstat får lämna in ansökningar upp till deras högsta ekonomiska bidrag enligt artikel 10 för att genomföra sina
  planer för återhämtning och resiliens
  . | 1.   För perioden till och med den 31 december 2022 ska kommissionen i enlighet med artikel 5.1 a ställa
  252 000 000 000
  EUR till förfogande för tilldelning. Varje medlemsstat får lämna in ansökningar upp till deras högsta ekonomiska bidrag enligt artikel 10 för att genomföra sina
  återhämtningsplaner
  . |
| 2.   För perioden som börjar efter den 31 december 2022 och pågår till och med den 31 december 2024
  får kommissionen, om ekonomiska medel finns tillgängliga, anordna ansökningsomgångar anpassade till den europeiska planeringsterminens tidsplan
  .
  För detta ändamål ska kommissionen offentliggöra en preliminär tidsplan för de ansökningsomgångar som ska anordnas under perioden och för varje ansökningsomgång ange det belopp som finns tillgängligt för tilldelning. Varje medlemsstat får för att genomföra sin plan för återhämtning och resiliens ansöka om ett belopp som högst motsvarar dess andel av det tillgängliga beloppet för tilldelning enligt bilaga I. | 2.   För perioden som börjar efter den 31 december 2022 och pågår till och med den 31 december 2024
  ska kommissionen senast den 15 juni 2022 föreslå en översyn av den metod som anges i bilaga I för att enas om fördelningen av de återstående 108 000 000 000 EUR och beakta de territoriella, ekonomiska och sociala konsekvenserna av pandemin under perioden 2020–2021 på grundval av konsoliderade statistiska uppgifter
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tilldelning av ekonomiskt bidrag

Tilldelning av ekonomiskt bidrag

1.   För perioden till och med den 31 december 2022 ska kommissionen i enlighet med artikel 5.1 a ställa
  334 950 000 000
  EUR till förfogande för tilldelning. Varje medlemsstat får lämna in ansökningar upp till deras högsta ekonomiska bidrag enligt artikel 10 för att genomföra sina
  planer för återhämtning och resiliens
  .

1.   För perioden till och med den 31 december 2022 ska kommissionen i enlighet med artikel 5.1 a ställa
  252 000 000 000
  EUR till förfogande för tilldelning. Varje medlemsstat får lämna in ansökningar upp till deras högsta ekonomiska bidrag enligt artikel 10 för att genomföra sina
  återhämtningsplaner
  .

2.   För perioden som börjar efter den 31 december 2022 och pågår till och med den 31 december 2024
  får kommissionen, om ekonomiska medel finns tillgängliga, anordna ansökningsomgångar anpassade till den europeiska planeringsterminens tidsplan
  .
  För detta ändamål ska kommissionen offentliggöra en preliminär tidsplan för de ansökningsomgångar som ska anordnas under perioden och för varje ansökningsomgång ange det belopp som finns tillgängligt för tilldelning. Varje medlemsstat får för att genomföra sin plan för återhämtning och resiliens ansöka om ett belopp som högst motsvarar dess andel av det tillgängliga beloppet för tilldelning enligt bilaga I.

2.   För perioden som börjar efter den 31 december 2022 och pågår till och med den 31 december 2024
  ska kommissionen senast den 15 juni 2022 föreslå en översyn av den metod som anges i bilaga I för att enas om fördelningen av de återstående 108 000 000 000 EUR och beakta de territoriella, ekonomiska och sociala konsekvenserna av pandemin under perioden 2020–2021 på grundval av konsoliderade statistiska uppgifter
  .

Motivering

Motivering

Tilldelningen av de medel som eventuellt fortfarande är tillgängliga bör inte baseras på ”ansökningsomgångar” utan på statistiska fakta från perioden 2020–2021.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

COM(2020) 408 final – Artikel 14.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att uppnå de mål som anges i artikel 4 ska medlemsstaterna utarbeta nationella planer för återhämtning och resiliens. Dessa planer ska fastställa den berörda medlemsstatens agenda för reformer och investeringar under de kommande fyra åren. De planer för återhämtning och resiliens som berättigar till finansiering inom detta instrument ska omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt i ett enhetligt paket. | För att uppnå de mål som anges i artikel 4 ska medlemsstaterna utarbeta nationella planer för återhämtning och resiliens. Dessa planer ska fastställa den berörda medlemsstatens agenda för reformer och investeringar under de kommande fyra åren. De planer för återhämtning och resiliens som berättigar till finansiering inom detta instrument ska omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt i ett enhetligt paket.
  För utarbetandet av planerna för återhämtning och resiliens kan medlemsstaterna utnyttja instrumentet för tekniskt stöd i enlighet med förordning XX/YYYY [om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd]. Åtgärder som har vidtagits sedan den 1 februari 2020 och som avser de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin ska vara stödberättigade. I syfte att återspegla den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling ska minst 40 % av beloppet för varje plan för återhämtning och resiliens bidra till att integrera åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen. Kommissionen ska genom en delegerad akt anta den relevanta metoden för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla detta krav.




  I syfte att återspegla den framtidsinriktade karaktären hos återhämtningsinstrumentet Next Generation EU och erkänna betydelsen av agendan för digital kompetens, barngarantin och ungdomsgarantin för att förhindra att dagens unga blir en ”nedstängningsgeneration” ska varje plan för återhämtning och resiliens bidra till att motverka risken för långsiktig skada för ungas arbetsmarknadsutsikter och för deras allmänna välbefinnande genom omfattande sysselsättnings-, utbildnings- och kompetenslösningar samt insatser som riktar sig till ungdomar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att uppnå de mål som anges i artikel 4 ska medlemsstaterna utarbeta nationella planer för återhämtning och resiliens. Dessa planer ska fastställa den berörda medlemsstatens agenda för reformer och investeringar under de kommande fyra åren. De planer för återhämtning och resiliens som berättigar till finansiering inom detta instrument ska omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt i ett enhetligt paket.

För att uppnå de mål som anges i artikel 4 ska medlemsstaterna utarbeta nationella planer för återhämtning och resiliens. Dessa planer ska fastställa den berörda medlemsstatens agenda för reformer och investeringar under de kommande fyra åren. De planer för återhämtning och resiliens som berättigar till finansiering inom detta instrument ska omfatta åtgärder för genomförande av reformer och offentliga investeringsprojekt i ett enhetligt paket.
  För utarbetandet av planerna för återhämtning och resiliens kan medlemsstaterna utnyttja instrumentet för tekniskt stöd i enlighet med förordning XX/YYYY [om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd]. Åtgärder som har vidtagits sedan den 1 februari 2020 och som avser de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin ska vara stödberättigade. I syfte att återspegla den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling ska minst 40 % av beloppet för varje plan för återhämtning och resiliens bidra till att integrera åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen. Kommissionen ska genom en delegerad akt anta den relevanta metoden för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla detta krav.

För utarbetandet av planerna för återhämtning och resiliens kan medlemsstaterna utnyttja instrumentet för tekniskt stöd i enlighet med förordning XX/YYYY [om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd]. Åtgärder som har vidtagits sedan den 1 februari 2020 och som avser de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin ska vara stödberättigade. I syfte att återspegla den europeiska gröna given som Europas strategi för hållbar tillväxt och unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling ska minst 40 % av beloppet för varje plan för återhämtning och resiliens bidra till att integrera åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen. Kommissionen ska genom en delegerad akt anta den relevanta metoden för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla detta krav.

I syfte att återspegla den framtidsinriktade karaktären hos återhämtningsinstrumentet Next Generation EU och erkänna betydelsen av agendan för digital kompetens, barngarantin och ungdomsgarantin för att förhindra att dagens unga blir en ”nedstängningsgeneration” ska varje plan för återhämtning och resiliens bidra till att motverka risken för långsiktig skada för ungas arbetsmarknadsutsikter och för deras allmänna välbefinnande genom omfattande sysselsättnings-, utbildnings- och kompetenslösningar samt insatser som riktar sig till ungdomar.

I syfte att återspegla den framtidsinriktade karaktären hos återhämtningsinstrumentet Next Generation EU och erkänna betydelsen av agendan för digital kompetens, barngarantin och ungdomsgarantin för att förhindra att dagens unga blir en ”nedstängningsgeneration” ska varje plan för återhämtning och resiliens bidra till att motverka risken för långsiktig skada för ungas arbetsmarknadsutsikter och för deras allmänna välbefinnande genom omfattande sysselsättnings-, utbildnings- och kompetenslösningar samt insatser som riktar sig till ungdomar.

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

COM(2020) 408 final – artikel 15.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den
  plan för återhämtning och resiliens
  som läggs fram av den berörda medlemsstaten
  ska utgöra en bilaga till det nationella reformprogrammet och
  ska lämnas in officiellt senast den 30 april.
  Medlemsstaten får lämna in ett utkast till plan från och med den 15 oktober föregående år, tillsammans med ett budgetförslag för det påföljande året. | Den
  återhämtningsplan
  som läggs fram av den berörda medlemsstaten ska lämnas in officiellt senast den 30 april. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den
  plan för återhämtning och resiliens
  som läggs fram av den berörda medlemsstaten
  ska utgöra en bilaga till det nationella reformprogrammet och
  ska lämnas in officiellt senast den 30 april.
  Medlemsstaten får lämna in ett utkast till plan från och med den 15 oktober föregående år, tillsammans med ett budgetförslag för det påföljande året.

plan för återhämtning och resiliens

ska utgöra en bilaga till det nationella reformprogrammet och

Medlemsstaten får lämna in ett utkast till plan från och med den 15 oktober föregående år, tillsammans med ett budgetförslag för det påföljande året.

Den
  återhämtningsplan
  som läggs fram av den berörda medlemsstaten ska lämnas in officiellt senast den 30 april.

återhämtningsplan

Motivering

Motivering

Tidsfristerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen lämpar sig svårligen för ett sådant ”bifogande” av planerna för återhämtning och resiliens, och än mindre för en ”förhandsanmälan” av dem mer än sex månader i förväg. De behöriga myndigheterna måste ges större flexibilitet och anpassningsbarhet för att lägga fram sina planer.

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

COM(2020) 408 final – artikel 15.3 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Planen för återhämtning och resiliens
  ska vara vederbörligen motiverad och underbyggd. Den ska särskilt innehålla följande delar:
  (...) | Återhämtningsplanen
  ska vara vederbörligen motiverad och underbyggd. Den ska särskilt innehålla följande delar:
  (...) |
| c) | En förklaring av hur åtgärderna i planen förväntas bidra till den gröna och digitala omställningen eller till de utmaningar som följer av den. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Planen för återhämtning och resiliens
  ska vara vederbörligen motiverad och underbyggd. Den ska särskilt innehålla följande delar:

Planen för återhämtning och resiliens

(...)

Återhämtningsplanen
  ska vara vederbörligen motiverad och underbyggd. Den ska särskilt innehålla följande delar:

Återhämtningsplanen

(...)

c)

En förklaring av hur åtgärderna i planen förväntas bidra till den gröna och digitala omställningen eller till de utmaningar som följer av den.

| c) | En förklaring av hur åtgärderna i planen
  bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås och
  förväntas bidra till den gröna och digitala omställningen eller till de utmaningar som följer av den. |
| --- | --- |

c)

En förklaring av hur åtgärderna i planen
  bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås och
  förväntas bidra till den gröna och digitala omställningen eller till de utmaningar som följer av den.

bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås och

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

COM(2020) 408 final – artikel 15.3 d (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | d) | En detaljerad förklaring av hur åtgärderna förväntas säkerställa att minst 40 % av det belopp som begärs för planen för återhämtning och resiliens bidrar till att integrera åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen på grundval av den metod som kommissionen tillhandahåller i enlighet med artikel 14.1. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

d)

d)

En detaljerad förklaring av hur åtgärderna förväntas säkerställa att minst 40 % av det belopp som begärs för planen för återhämtning och resiliens bidrar till att integrera åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen på grundval av den metod som kommissionen tillhandahåller i enlighet med artikel 14.1.

En detaljerad förklaring av hur åtgärderna förväntas säkerställa att minst 40 % av det belopp som begärs för planen för återhämtning och resiliens bidrar till att integrera åtgärder för klimatet och den biologiska mångfalden samt miljöhållbarhetsmålen på grundval av den metod som kommissionen tillhandahåller i enlighet med artikel 14.1.

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

COM(2020) 408 final – artikel 15.4 (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | När medlemsstaterna utarbetar sina förslag till återhämtningsplaner, och i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden i enlighet med nationell rätt, ska medlemsstaterna inrätta en mekanism för strukturerat samarbete med de lokala och regionala myndigheterna med sikte på dessas fulla deltagande i utarbetandet och på respekt för subsidiaritetsprincipen. Medlemsstaterna ska redogöra för detta i återhämtningsplanen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

När medlemsstaterna utarbetar sina förslag till återhämtningsplaner, och i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden i enlighet med nationell rätt, ska medlemsstaterna inrätta en mekanism för strukturerat samarbete med de lokala och regionala myndigheterna med sikte på dessas fulla deltagande i utarbetandet och på respekt för subsidiaritetsprincipen. Medlemsstaterna ska redogöra för detta i återhämtningsplanen.

När medlemsstaterna utarbetar sina förslag till återhämtningsplaner, och i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden i enlighet med nationell rätt, ska medlemsstaterna inrätta en mekanism för strukturerat samarbete med de lokala och regionala myndigheterna med sikte på dessas fulla deltagande i utarbetandet och på respekt för subsidiaritetsprincipen. Medlemsstaterna ska redogöra för detta i återhämtningsplanen.

Motivering

Motivering

Se ändringsrekommendationen till skäl 21.

Ändringsrekommendation 28

Ändringsrekommendation 28

COM(2020) 408 final – artikel 16.3 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska bedöma betydelsen av och enhetligheten i
  planen för återhämtning och resiliens
  samt dess bidrag till den gröna och digitala omställningen, och ska i detta syfte beakta följande kriterier:
  (...) | Kommissionen ska bedöma betydelsen av och enhetligheten i
  återhämtningsplanen
  samt dess bidrag till den gröna och digitala omställningen, och ska i detta syfte beakta följande kriterier:
  (...) |
| b) | Om planen innehåller åtgärder som effektivt bidrar till den gröna och digitala omställningen eller tar itu med de utmaningar som följer av
  den
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska bedöma betydelsen av och enhetligheten i
  planen för återhämtning och resiliens
  samt dess bidrag till den gröna och digitala omställningen, och ska i detta syfte beakta följande kriterier:

planen för återhämtning och resiliens

(...)

Kommissionen ska bedöma betydelsen av och enhetligheten i
  återhämtningsplanen
  samt dess bidrag till den gröna och digitala omställningen, och ska i detta syfte beakta följande kriterier:

återhämtningsplanen

(...)

b)

Om planen innehåller åtgärder som effektivt bidrar till den gröna och digitala omställningen eller tar itu med de utmaningar som följer av
  den
  .

den

| b) | Om planen innehåller åtgärder som effektivt bidrar till den gröna och digitala omställningen
  eller till att målen för hållbar utveckling uppnås eller
  tar itu med de utmaningar som följer av
  detta
  . |
| --- | --- |

b)

Om planen innehåller åtgärder som effektivt bidrar till den gröna och digitala omställningen
  eller till att målen för hållbar utveckling uppnås eller
  tar itu med de utmaningar som följer av
  detta
  .

eller till att målen för hållbar utveckling uppnås eller

detta

Ändringsrekommendation 29

Ändringsrekommendation 29

COM(2020) 408 final – artikel 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 20

  Medlemsstatens rapportering inom den europeiska planeringsterminen | Artikel 20

  Medlemsstatens rapportering inom den europeiska planeringsterminen |
| Den berörda medlemsstaten ska rapportera
  kvartalsvis inom den europeiska planeringsterminen
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  planen för återhämtning och resiliens
  , inbegripet den operativa överenskommelse som avses i artikel 17.6. I detta syfte ska medlemsstaternas
  kvartalsrapporter
  vederbörligen återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka ska användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  planen för återhämtning och resiliens
  . | Den berörda medlemsstaten ska rapportera
  halvårsvis
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  återhämtningsplanen
  , inbegripet den operativa överenskommelse som avses i artikel 17.6. I detta syfte ska medlemsstaternas
  rapporter
  vederbörligen återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka ska användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  återhämtningsplanen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 20

Artikel 20

Medlemsstatens rapportering inom den europeiska planeringsterminen

Artikel 20

Artikel 20

Medlemsstatens rapportering inom den europeiska planeringsterminen

Den berörda medlemsstaten ska rapportera
  kvartalsvis inom den europeiska planeringsterminen
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  planen för återhämtning och resiliens
  , inbegripet den operativa överenskommelse som avses i artikel 17.6. I detta syfte ska medlemsstaternas
  kvartalsrapporter
  vederbörligen återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka ska användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  planen för återhämtning och resiliens
  .

kvartalsvis inom den europeiska planeringsterminen

planen för återhämtning och resiliens

kvartalsrapporter

planen för återhämtning och resiliens

Den berörda medlemsstaten ska rapportera
  halvårsvis
  om de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla
  återhämtningsplanen
  , inbegripet den operativa överenskommelse som avses i artikel 17.6. I detta syfte ska medlemsstaternas
  rapporter
  vederbörligen återspeglas i de nationella reformprogrammen, vilka ska användas som ett verktyg för att rapportera om framsteg mot slutförandet av
  återhämtningsplanen
  .

halvårsvis

återhämtningsplanen

rapporter

återhämtningsplanen

Motivering

Motivering

Se ändringsrekommendationen till skäl 33.

Ändringsrekommendation 30

Ändringsrekommendation 30

COM(2020) 408 final – artikel 20 (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Resultattavla för återhämtning och resiliens





  1.
     
  Kommissionen ska fastställa en resultattavla för återhämtning och resiliens (nedan kallad resultattavlan) som visar läget i genomförandet av de överenskomna reformerna och investeringarna genom varje medlemsstats plan för återhämtning och resiliens.






  2.
     
  Resultattavlan ska innefatta nyckelindikatorer, såsom sociala, ekonomiska och miljömässiga indikatorer, för att bedöma de framsteg som gjorts med planerna för återhämtning och resiliens inom vart och ett av de prioriterade politikområden som definierar tillämpningsområdet för denna förordning samt en sammanfattning av övervakningsprocessen avseende efterlevnaden av de minsta utgiftsandelarna för klimatmålen och andra miljömål.






  3.
     
  Resultattavlan ska ange graden av uppnående av de relevanta delmålen i planerna för återhämtning och resiliens samt de fastställda bristerna i genomförandet av dem, liksom kommissionens rekommendationer för att komma till rätta med respektive brister.






  4.
     
  Resultattavlan ska även sammanfatta huvudrekommendationerna till medlemsstaterna avseende deras planer för återhämtning och resiliens.






  5.
     
  Resultattavlan ska tjäna som grund för ett permanent utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna som kommer att konkretiseras i form av en strukturerad dialog som anordnas regelbundet.






  6.
     
  Resultattavlan ska ständigt uppdateras och göras allmänt tillgänglig på kommissionens webbplats. Den ska ange status för betalningsansökningar om samt utbetalningar, innehållande och annulleringar av ekonomiska bidrag.






  7.
     
  Kommissionen ska presentera resultattavlan vid en utfrågning som anordnas av Europaparlamentets berörda utskott. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Resultattavla för återhämtning och resiliens

Resultattavla för återhämtning och resiliens

1.
     
  Kommissionen ska fastställa en resultattavla för återhämtning och resiliens (nedan kallad resultattavlan) som visar läget i genomförandet av de överenskomna reformerna och investeringarna genom varje medlemsstats plan för återhämtning och resiliens.

2.
     
  Resultattavlan ska innefatta nyckelindikatorer, såsom sociala, ekonomiska och miljömässiga indikatorer, för att bedöma de framsteg som gjorts med planerna för återhämtning och resiliens inom vart och ett av de prioriterade politikområden som definierar tillämpningsområdet för denna förordning samt en sammanfattning av övervakningsprocessen avseende efterlevnaden av de minsta utgiftsandelarna för klimatmålen och andra miljömål.

3.
     
  Resultattavlan ska ange graden av uppnående av de relevanta delmålen i planerna för återhämtning och resiliens samt de fastställda bristerna i genomförandet av dem, liksom kommissionens rekommendationer för att komma till rätta med respektive brister.

4.
     
  Resultattavlan ska även sammanfatta huvudrekommendationerna till medlemsstaterna avseende deras planer för återhämtning och resiliens.

5.
     
  Resultattavlan ska tjäna som grund för ett permanent utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna som kommer att konkretiseras i form av en strukturerad dialog som anordnas regelbundet.

6.
     
  Resultattavlan ska ständigt uppdateras och göras allmänt tillgänglig på kommissionens webbplats. Den ska ange status för betalningsansökningar om samt utbetalningar, innehållande och annulleringar av ekonomiska bidrag.

7.
     
  Kommissionen ska presentera resultattavlan vid en utfrågning som anordnas av Europaparlamentets berörda utskott.

Motivering

Motivering

Åtgärdernas ändamålsenlighet bör göras mätbar och transparent.

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd

Ändringsrekommendation 31

Ändringsrekommendation 31

COM(2020) 409 final – skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen den ram där nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dem övervakas. Medlemsstaterna utarbetar sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier läggs fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen så att prioriteringar som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering kan planeras i stora drag och samordnas. De bör även bidra till att unionsfinansieringen används på ett samstämmigt sätt och att mervärdet maximeras av det ekonomiska stöd som framför allt ska fås från program som unionen stöder inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna, och från andra program. | På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen
  , som inbegriper principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och införlivar målen för hållbar utveckling,
  den ram där nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dem övervakas. Medlemsstaterna utarbetar
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med dessas befogenheter,
  sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier läggs fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen så att prioriteringar som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering kan planeras i stora drag och samordnas. De bör även bidra till att unionsfinansieringen används på ett samstämmigt sätt och att mervärdet maximeras av det ekonomiska stöd som framför allt ska fås från program som unionen stöder inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna,
  från återhämtningsfonden
  och
  från InvestEU-programmet samt
  från andra program. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen den ram där nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dem övervakas. Medlemsstaterna utarbetar sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier läggs fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen så att prioriteringar som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering kan planeras i stora drag och samordnas. De bör även bidra till att unionsfinansieringen används på ett samstämmigt sätt och att mervärdet maximeras av det ekonomiska stöd som framför allt ska fås från program som unionen stöder inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna, och från andra program.

På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen
  , som inbegriper principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och införlivar målen för hållbar utveckling,
  den ram där nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dem övervakas. Medlemsstaterna utarbetar
  , i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med dessas befogenheter,
  sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa reformprioriteringar. Dessa strategier läggs fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen så att prioriteringar som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering kan planeras i stora drag och samordnas. De bör även bidra till att unionsfinansieringen används på ett samstämmigt sätt och att mervärdet maximeras av det ekonomiska stöd som framför allt ska fås från program som unionen stöder inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna,
  från återhämtningsfonden
  och
  från InvestEU-programmet samt
  från andra program.

, som inbegriper principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och införlivar målen för hållbar utveckling,

, i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med dessas befogenheter,

från återhämtningsfonden

från InvestEU-programmet samt

Motivering

Motivering

Innehållet i denna punkt bör harmoniseras med det i förslaget till förordning och den interinstitutionella överenskommelsen om InvestEU-programmet samt med förslaget till en facilitet för återhämtning och resiliens, inklusive erkännanandet de lokala och regionala myndigheternas roll i den europeiska planeringsterminen. Det bör också erinras om att planeringsterminen måste införliva målen för hållbar utveckling.

Ändringsrekommendation 32

Ändringsrekommendation 32

COM(2020) 409 final – skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det allmänna målet för instrumentet för tekniskt stöd bör vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och konvergens. I detta syfte bör det bidra till att stärka medlemsstaternas administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför. | Det allmänna målet för instrumentet för tekniskt stöd bör vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och konvergens. I detta syfte bör det bidra till att stärka medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det allmänna målet för instrumentet för tekniskt stöd bör vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och konvergens. I detta syfte bör det bidra till att stärka medlemsstaternas administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför.

Det allmänna målet för instrumentet för tekniskt stöd bör vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och konvergens. I detta syfte bör det bidra till att stärka medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför.

samt de lokala och regionala myndigheternas

samt de lokala och regionala myndigheternas

Motivering

Motivering

Det är nödvändigt att sörja för samstämmighet med artiklarna 2 och 4 i förslaget till förordning, där det fastställs att syftet med instrumentet är att stödja alla offentliga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet de lokala och regionala myndigheterna, som ansvarar för genomförandet av en betydande del av unionsrätten och står för över hälften av de offentliga investeringarna och en tredjedel av de offentliga utgifterna som helhet.

Ändringsrekommendation 33

Ändringsrekommendation 33

COM(2020) 409 final – skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att hjälpa medlemsstaterna att ta itu med behoven av reformer inom alla viktiga områden inom ekonomin och i samhället,
  bör
  kommissionen
  , på begäran av en
  medlemsstat
  , fortsätta att tillhandahålla tekniskt stöd inom
  ett brett spektrum av politikområden, bland annat
  offentlig finans- och kapitalförvaltning, institutionella reformer och förvaltningsreformer, företagsklimat, finanssektorn, marknaderna för produkter, tjänster och arbetskraft, utbildning, hållbar utveckling, folkhälsa
  och
  social välfärd. Särskild tonvikt bör läggas på åtgärder som främjar den gröna och digitala omställningen. | Kommissionen
  bör, på begäran av en
  nationell myndighet
  , fortsätta att tillhandahålla tekniskt stöd inom
  de områden som är nödvändiga för genomförandet av målen i fördraget om Europeiska unionen och som är kopplade till
  offentlig finans- och kapitalförvaltning, institutionella reformer och förvaltningsreformer, företagsklimat, finanssektorn, marknaderna för
  lokala
  produkter, tjänster och arbetskraft, utbildning, hållbar utveckling, folkhälsa, social välfärd
  och jämställdhet mellan kvinnor och män
  . Särskild tonvikt bör läggas på åtgärder som främjar den gröna och digitala omställningen
  , med särskild uppmärksamhet på att minska den digitala klyfta som påverkar kvinnor
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att hjälpa medlemsstaterna att ta itu med behoven av reformer inom alla viktiga områden inom ekonomin och i samhället,
  bör
  kommissionen
  , på begäran av en
  medlemsstat
  , fortsätta att tillhandahålla tekniskt stöd inom
  ett brett spektrum av politikområden, bland annat
  offentlig finans- och kapitalförvaltning, institutionella reformer och förvaltningsreformer, företagsklimat, finanssektorn, marknaderna för produkter, tjänster och arbetskraft, utbildning, hållbar utveckling, folkhälsa
  och
  social välfärd. Särskild tonvikt bör läggas på åtgärder som främjar den gröna och digitala omställningen.

För att hjälpa medlemsstaterna att ta itu med behoven av reformer inom alla viktiga områden inom ekonomin och i samhället,

kommissionen

medlemsstat

ett brett spektrum av politikområden, bland annat

och

Kommissionen
  bör, på begäran av en
  nationell myndighet
  , fortsätta att tillhandahålla tekniskt stöd inom
  de områden som är nödvändiga för genomförandet av målen i fördraget om Europeiska unionen och som är kopplade till
  offentlig finans- och kapitalförvaltning, institutionella reformer och förvaltningsreformer, företagsklimat, finanssektorn, marknaderna för
  lokala
  produkter, tjänster och arbetskraft, utbildning, hållbar utveckling, folkhälsa, social välfärd
  och jämställdhet mellan kvinnor och män
  . Särskild tonvikt bör läggas på åtgärder som främjar den gröna och digitala omställningen
  , med särskild uppmärksamhet på att minska den digitala klyfta som påverkar kvinnor
  .

Kommissionen

nationell myndighet

de områden som är nödvändiga för genomförandet av målen i fördraget om Europeiska unionen och som är kopplade till

lokala

och jämställdhet mellan kvinnor och män

, med särskild uppmärksamhet på att minska den digitala klyfta som påverkar kvinnor

Motivering

Motivering

Samstämmighet med ändringsrekommendationerna till artiklarna 2 och 4. Se ändringsrekommendationen till skäl 8.

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

COM(2020) 409 final – artikel 2.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I denna förordning gäller följande definitioner: | I denna förordning gäller följande definitioner: |
| (1)   tekniskt stöd: åtgärder som hjälper
  medlemsstaterna
  att genomföra institutionella och administrativa reformer som ökar tillväxt och resiliens. | (1)   tekniskt stöd: åtgärder som hjälper
  de nationella, regionala och lokala myndigheterna
  att genomföra institutionella och administrativa reformer som ökar
  hållbar
  tillväxt
  , sammanhållning
  och resiliens.
  För att kunna komma i fråga för instrumentet för tekniskt stöd ska dessa reformer










  i) | vara nödvändiga för genomförandet av målen i fördraget om Europeiska unionen, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I denna förordning gäller följande definitioner:

I denna förordning gäller följande definitioner:

(1)   tekniskt stöd: åtgärder som hjälper
  medlemsstaterna
  att genomföra institutionella och administrativa reformer som ökar tillväxt och resiliens.

(1)   tekniskt stöd: åtgärder som hjälper
  de nationella, regionala och lokala myndigheterna
  att genomföra institutionella och administrativa reformer som ökar
  hållbar
  tillväxt
  , sammanhållning
  och resiliens.
  För att kunna komma i fråga för instrumentet för tekniskt stöd ska dessa reformer

i)

vara nödvändiga för genomförandet av målen i fördraget om Europeiska unionen,

| ii) | bidra till konvergens och minskade regionala skillnader i enlighet med förordningens rättsliga grund, artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och |
| --- | --- |

ii)

bidra till konvergens och minskade regionala skillnader i enlighet med förordningens rättsliga grund, artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och

| iii) | kunna frigöra investeringar och därigenom långsiktig hållbar tillväxt för alla i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

iii)

kunna frigöra investeringar och därigenom långsiktig hållbar tillväxt för alla i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling.

Motivering

Motivering

Samstämmighet med artiklarna 2.2 och 4 vad gäller mottagarna av instrumentet och med artiklarna 3, 4 och 5 vad gäller syftet med reformerna.

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

COM(2020) 409 final – artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Instrumentets allmänna mål ska vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och uppåtgående ekonomisk och social konvergens, och att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att stärka sin administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför. | Instrumentets allmänna mål ska vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och uppåtgående ekonomisk och social konvergens, och att stödja medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  ansträngningar för att stärka sin administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Instrumentets allmänna mål ska vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och uppåtgående ekonomisk och social konvergens, och att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att stärka sin administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför.

Instrumentets allmänna mål ska vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  ansträngningar för att genomföra reformer som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk och social återhämtning, resiliens och uppåtgående ekonomisk och social konvergens, och att stödja medlemsstaternas
  samt de lokala och regionala myndigheternas
  ansträngningar för att stärka sin administrativa förmåga att genomföra unionsrätten när det gäller de utmaningar som institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer står inför.

samt de lokala och regionala myndigheternas

samt de lokala och regionala myndigheternas

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

COM(2020) 409 final – artikel 5e

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Politik för att genomföra den digitala och gröna omställningen, e-förvaltningslösningar, e-upphandling, konnektivitet, dataåtkomst och dataförvaltning, nätbaserat lärande, användning av lösningar som baseras på artificiell intelligens, miljöpelaren inom hållbar utveckling och miljöskydd, klimatåtgärder, rörlighet, främjande av den cirkulära ekonomin, energi- och resurseffektivitet, förnybara energikällor, politik för att uppnå energidiversifiering och säkerställa energitrygghet, samt för jordbruk, markskydd och skydd av den biologiska mångfalden, fiske och hållbar landsbygdsutveckling. | Politik för att genomföra den digitala och gröna omställningen, e-förvaltningslösningar, e-upphandling, konnektivitet, dataåtkomst och dataförvaltning, nätbaserat lärande, användning av lösningar som baseras på artificiell intelligens, miljöpelaren inom hållbar utveckling och miljöskydd, klimatåtgärder, rörlighet, främjande av den cirkulära ekonomin,
  vattnets kretslopp,
  energi- och resurseffektivitet, förnybara energikällor, politik för att uppnå energidiversifiering och säkerställa energitrygghet, samt för jordbruk, markskydd och skydd av den biologiska mångfalden, fiske och hållbar landsbygdsutveckling. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Politik för att genomföra den digitala och gröna omställningen, e-förvaltningslösningar, e-upphandling, konnektivitet, dataåtkomst och dataförvaltning, nätbaserat lärande, användning av lösningar som baseras på artificiell intelligens, miljöpelaren inom hållbar utveckling och miljöskydd, klimatåtgärder, rörlighet, främjande av den cirkulära ekonomin, energi- och resurseffektivitet, förnybara energikällor, politik för att uppnå energidiversifiering och säkerställa energitrygghet, samt för jordbruk, markskydd och skydd av den biologiska mångfalden, fiske och hållbar landsbygdsutveckling.

Politik för att genomföra den digitala och gröna omställningen, e-förvaltningslösningar, e-upphandling, konnektivitet, dataåtkomst och dataförvaltning, nätbaserat lärande, användning av lösningar som baseras på artificiell intelligens, miljöpelaren inom hållbar utveckling och miljöskydd, klimatåtgärder, rörlighet, främjande av den cirkulära ekonomin,
  vattnets kretslopp,
  energi- och resurseffektivitet, förnybara energikällor, politik för att uppnå energidiversifiering och säkerställa energitrygghet, samt för jordbruk, markskydd och skydd av den biologiska mångfalden, fiske och hållbar landsbygdsutveckling.

vattnets kretslopp,

Motivering

Motivering

Vattenområdet är ett grundläggande och strategiskt område för medborgarnas välbefinnande och EU:s ekonomi eftersom det är en grundläggande resurs, samt ett ekonomiskt område som genererar varaktig sysselsättning av hög kvalitet. Användningen av förnybar energi är ett grundläggande mål i kampen mot klimatförändringarna.

Ändringsrekommendation 37

Ändringsrekommendation 37

COM(2020) 409 final – artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En
  medlemsstat
  som önskar få tekniskt stöd inom ramen för instrumentet ska lämna in en ansökan om tekniskt stöd till kommissionen med angivande av politikområden och prioriteringar för stöd inom tillämpningsområdet enligt artikel 5. Dessa ansökningar ska lämnas in senast den 31 oktober under ett kalenderår. Kommissionen får ge vägledning om de viktigaste delarna som ska ingå i en ansökan om stöd. | 1.   En
  nationell, regional eller lokal myndighet
  som önskar få tekniskt stöd inom ramen för instrumentet ska lämna in en ansökan om tekniskt stöd till kommissionen med angivande av politikområden och prioriteringar för stöd inom tillämpningsområdet enligt artikel 5. Dessa ansökningar ska lämnas in senast den 31 oktober under ett kalenderår. Kommissionen får ge vägledning om de viktigaste delarna som ska ingå i en ansökan om stöd. |
| 2.   
  Medlemsstater
  får lämna in en ansökan om tekniskt stöd under följande omständigheter kopplade till | 2.   
  Nationella, regionala eller lokala myndigheter
  får lämna in en ansökan om tekniskt stöd under följande omständigheter kopplade till |
| a) | medlemsstaternas
  genomförande av reformer som de själva har tagit initiativ till, särskilt för att stödja återhämtning [i enlighet med förordning (EU) ÅÅÅÅ/XX], och för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och ett hållbart skapande av arbetstillfällen samt för att öka resiliensen, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   En
  medlemsstat
  som önskar få tekniskt stöd inom ramen för instrumentet ska lämna in en ansökan om tekniskt stöd till kommissionen med angivande av politikområden och prioriteringar för stöd inom tillämpningsområdet enligt artikel 5. Dessa ansökningar ska lämnas in senast den 31 oktober under ett kalenderår. Kommissionen får ge vägledning om de viktigaste delarna som ska ingå i en ansökan om stöd.

1.   En
  nationell, regional eller lokal myndighet
  som önskar få tekniskt stöd inom ramen för instrumentet ska lämna in en ansökan om tekniskt stöd till kommissionen med angivande av politikområden och prioriteringar för stöd inom tillämpningsområdet enligt artikel 5. Dessa ansökningar ska lämnas in senast den 31 oktober under ett kalenderår. Kommissionen får ge vägledning om de viktigaste delarna som ska ingå i en ansökan om stöd.

2.   
  Medlemsstater
  får lämna in en ansökan om tekniskt stöd under följande omständigheter kopplade till

2.   
  Nationella, regionala eller lokala myndigheter
  får lämna in en ansökan om tekniskt stöd under följande omständigheter kopplade till

a)

medlemsstaternas
  genomförande av reformer som de själva har tagit initiativ till, särskilt för att stödja återhämtning [i enlighet med förordning (EU) ÅÅÅÅ/XX], och för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och ett hållbart skapande av arbetstillfällen samt för att öka resiliensen,

medlemsstaternas

(...)

| a) | de nationella, regionala eller lokala myndigheternas
  genomförande av reformer som de själva har tagit initiativ till, särskilt för att stödja återhämtning [i enlighet med förordning (EU) ÅÅÅÅ/XX], och för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och ett hållbart skapande av arbetstillfällen samt för att öka resiliensen, |
| --- | --- |

a)

de nationella, regionala eller lokala myndigheternas
  genomförande av reformer som de själva har tagit initiativ till, särskilt för att stödja återhämtning [i enlighet med förordning (EU) ÅÅÅÅ/XX], och för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och ett hållbart skapande av arbetstillfällen samt för att öka resiliensen,

de nationella, regionala eller lokala myndigheternas

(...)

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Om den s.k. faciliteten för återhämtning och resiliens

Om den s.k. faciliteten för återhämtning och resiliens

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar att detta nya instruments budget på 360 miljarder euro i bidrag och 312,5 miljarder euro i lån som ska anslås före slutet av 2024 ger ett makroekonomiskt svar som står i proportion till 2020 års recession, den djupaste i Europeiska unionens historia, med en minskning av BNP på 8,3 % under 2020 (1). ReK stöder också balansen i förslaget mellan bidrag och lån. Risken för att de socioekonomiska skillnaderna ska öka ytterligare motiverar ett snabbt antagande och genomförande av ”den europeiska återhämtningsplanen” och EU:s budget för perioden efter 2020 redan under hösten 2020. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar att detta nya instruments budget på 360 miljarder euro i bidrag och 312,5 miljarder euro i lån som ska anslås före slutet av 2024 ger ett makroekonomiskt svar som står i proportion till 2020 års recession, den djupaste i Europeiska unionens historia, med en minskning av BNP på 8,3 % under 2020 (1

| 2. | ReK understryker att den rättsliga grunden för förslaget (artikel 175 i EUF-fördraget) avser målet om sammanhållning och ser därför med oro på den svaga territoriella dimensionen i kommissionens förslag med tanke på att de sociala och ekonomiska konsekvenserna av coronakrisen är ojämnt fördelade mellan olika medlemsstater och, inom dem, mellan olika områden. Det beror för det första på att den hälsomässiga och mänskliga inverkan har varit mycket områdesspecifik och på att hälso- och sjukvårdskapaciteten är ojämnt fördelad, för det andra på att de förebyggande åtgärderna mot coronaviruset också har varierat i längd och stränghet beroende på den regionala hälsosituationen och för det tredje på att vissa ekonomiska sektorer påverkas oproportionerligt hårt. Den socioekonomiska inverkan på lokal och regional nivå beror således på de dominerande branscherna, sysselsättningssammansättningen och exponeringen för globala värdekedjor i varje område. Utan särskilda begränsningsåtgärder är det därför sannolikt att coronakrisen kommer att skapa eller förstärka regionala skillnader inom och mellan medlemsstaterna. Sammanhållning och solidaritet måste sättas i första rummet i våra investeringsprioriteringar. |
| --- | --- |

2.

ReK understryker att den rättsliga grunden för förslaget (artikel 175 i EUF-fördraget) avser målet om sammanhållning och ser därför med oro på den svaga territoriella dimensionen i kommissionens förslag med tanke på att de sociala och ekonomiska konsekvenserna av coronakrisen är ojämnt fördelade mellan olika medlemsstater och, inom dem, mellan olika områden. Det beror för det första på att den hälsomässiga och mänskliga inverkan har varit mycket områdesspecifik och på att hälso- och sjukvårdskapaciteten är ojämnt fördelad, för det andra på att de förebyggande åtgärderna mot coronaviruset också har varierat i längd och stränghet beroende på den regionala hälsosituationen och för det tredje på att vissa ekonomiska sektorer påverkas oproportionerligt hårt. Den socioekonomiska inverkan på lokal och regional nivå beror således på de dominerande branscherna, sysselsättningssammansättningen och exponeringen för globala värdekedjor i varje område. Utan särskilda begränsningsåtgärder är det därför sannolikt att coronakrisen kommer att skapa eller förstärka regionala skillnader inom och mellan medlemsstaterna. Sammanhållning och solidaritet måste sättas i första rummet i våra investeringsprioriteringar.

| 3. | Kommittén varnar för att den europeiska planeringsterminen som styrningsmekanism för fonden (”faciliteten”) fortfarande är en centraliserad och uppifrån-och-ned-riktad process, som inte är lämplig för ett verktyg som syftar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. ReK upprepar därför sitt förslag om en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen (2). Denna uppförandekod är mer brådskande och nödvändig än någonsin för att göra planeringsterminen mer transparent, inkluderande och demokratisk, men också effektivare, genom att de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga. |
| --- | --- |

3.

Kommittén varnar för att den europeiska planeringsterminen som styrningsmekanism för fonden (”faciliteten”) fortfarande är en centraliserad och uppifrån-och-ned-riktad process, som inte är lämplig för ett verktyg som syftar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. ReK upprepar därför sitt förslag om en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen (2

| 4. | Genomförandet av specifika åtgärder för återhämtning inom ramen för ”Next Generation EU” innebär en möjlighet för alla regioner, särskilt de som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin, att främja en modernisering av sin ekonomiska modell och göra den mer produktiv och motståndskraftig. Kommittén beklagar dock att den föreslagna fördelningsnyckeln för de första 70 % av åtagandena, i form av överföringar från återhämtningsfonden, grundas på samhällsekonomiska indikatorer som avser situationen före hälsokrisen, utan att beakta hur dessa har påverkats av pandemin, eftersom de ekonomiska effekterna av pandemin redan från början varit territoriellt asymmetriska. |
| --- | --- |

4.

Genomförandet av specifika åtgärder för återhämtning inom ramen för ”Next Generation EU” innebär en möjlighet för alla regioner, särskilt de som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin, att främja en modernisering av sin ekonomiska modell och göra den mer produktiv och motståndskraftig. Kommittén beklagar dock att den föreslagna fördelningsnyckeln för de första 70 % av åtagandena, i form av överföringar från återhämtningsfonden, grundas på samhällsekonomiska indikatorer som avser situationen före hälsokrisen, utan att beakta hur dessa har påverkats av pandemin, eftersom de ekonomiska effekterna av pandemin redan från början varit territoriellt asymmetriska.

| 5. | Den ekonomiska nedgången inträffar vid en tidpunkt då många viktiga industrisektorer redan står inför stora utmaningar till följd av den digitala och gröna omställningen. För att klara av omställningen får EU inte hamna på efterkälken i den globala innovationskonkurrensen. Detta förutsätter betydande investeringar i forskning och utveckling samt i kvalifikationer och kompetenshöjning. Faciliteten för återhämtning och resiliens bör också användas för att möjliggöra dessa investeringar. |
| --- | --- |

5.

Den ekonomiska nedgången inträffar vid en tidpunkt då många viktiga industrisektorer redan står inför stora utmaningar till följd av den digitala och gröna omställningen. För att klara av omställningen får EU inte hamna på efterkälken i den globala innovationskonkurrensen. Detta förutsätter betydande investeringar i forskning och utveckling samt i kvalifikationer och kompetenshöjning. Faciliteten för återhämtning och resiliens bör också användas för att möjliggöra dessa investeringar.

| 6. | ReK insisterar därför på att de lokala och regionala myndigheterna ska delta i utarbetandet av återhämtningsplanerna genom ett strukturerat samarbete med medlemsstaterna, i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden och i enlighet med de nationella bestämmelserna om fördelningen av befogenheter mellan förvaltningsnivåer. Kommittén uppmanar kommissionen att i samråd med ReK lägga fram riktlinjer för detta redan under hösten 2020. ReK åtar sig för sin del att anordna en halvårsutvärdering av det lokala och regionala genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

6.

ReK insisterar därför på att de lokala och regionala myndigheterna ska delta i utarbetandet av återhämtningsplanerna genom ett strukturerat samarbete med medlemsstaterna, i den mån som de reformer och investeringar som ska stödjas faller inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområden och i enlighet med de nationella bestämmelserna om fördelningen av befogenheter mellan förvaltningsnivåer. Kommittén uppmanar kommissionen att i samråd med ReK lägga fram riktlinjer för detta redan under hösten 2020. ReK åtar sig för sin del att anordna en halvårsutvärdering av det lokala och regionala genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens.

| 7. | Kommittén anser vidare att tidsfristerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen svårligen lämpar sig för ett ”bifogande” av återhämtningsplanerna till de nationella reformprogrammen, och än mindre för en ”förhandsanmälan” av dem mer än sex månader i förväg. De behöriga myndigheterna måste ges större flexibilitet och anpassningsbarhet för att lägga fram sina planer. |
| --- | --- |

7.

Kommittén anser vidare att tidsfristerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen svårligen lämpar sig för ett ”bifogande” av återhämtningsplanerna till de nationella reformprogrammen, och än mindre för en ”förhandsanmälan” av dem mer än sex månader i förväg. De behöriga myndigheterna måste ges större flexibilitet och anpassningsbarhet för att lägga fram sina planer.

| 8. | Kommittén noterar att kommissionen den 17 september 2020 samtidigt lade fram riktlinjer för planerna för återhämtning och resiliens (3) och den årliga strategin för hållbar tillväxt. I detta sammanhang konstaterar vi att






  — | kommissionen nu tycks föreslå en sammanslagning av de nationella planerna för återhämtning och resiliens och de nationella reformprogrammen och att den inte längre tänker föreslå landsspecifika rekommendationer, |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén noterar att kommissionen den 17 september 2020 samtidigt lade fram riktlinjer för planerna för återhämtning och resiliens (3

—

kommissionen nu tycks föreslå en sammanslagning av de nationella planerna för återhämtning och resiliens och de nationella reformprogrammen och att den inte längre tänker föreslå landsspecifika rekommendationer,

| — | kommissionen visserligen uppmanar medlemsstaterna att beskriva den institutionella karaktären hos sina respektive planer för återhämtning och resiliens samt rollen för deras nationella/regionala parlament, andra regionala/lokala myndigheter och nationella rådgivande organ såsom nationella finanspolitiska råd och nationella produktivitetsnämnder i den beslutsprocess som leder till antagandet/framläggandet av planerna för återhämtning och resiliens, men att det inte ställs några krav på de lokala och regionala myndigheternas deltagande i utarbetandet av dem, |
| --- | --- |

—

kommissionen visserligen uppmanar medlemsstaterna att beskriva den institutionella karaktären hos sina respektive planer för återhämtning och resiliens samt rollen för deras nationella/regionala parlament, andra regionala/lokala myndigheter och nationella rådgivande organ såsom nationella finanspolitiska råd och nationella produktivitetsnämnder i den beslutsprocess som leder till antagandet/framläggandet av planerna för återhämtning och resiliens, men att det inte ställs några krav på de lokala och regionala myndigheternas deltagande i utarbetandet av dem,

| — | den territoriella dimensionen inte tycks utgöra en programplaneringsprioritering i dessa dokument, |
| --- | --- |

—

den territoriella dimensionen inte tycks utgöra en programplaneringsprioritering i dessa dokument,

| — | kommissionen lägger fram sju flaggskeppsinitiativ (4) som planerna för återhämtning och resiliens förväntas passa in i. Dessa flaggskeppsinitiativ kan tyckas utgöra ytterligare begränsningar för den strategiska programplaneringen av planerna för återhämtning och resiliens. Dessutom avser inget av dessa sju flaggskeppsinitiativ social sammanhållning, trots att denna påverkats negativt av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

—

kommissionen lägger fram sju flaggskeppsinitiativ (4) som planerna för återhämtning och resiliens förväntas passa in i. Dessa flaggskeppsinitiativ kan tyckas utgöra ytterligare begränsningar för den strategiska programplaneringen av planerna för återhämtning och resiliens. Dessutom avser inget av dessa sju flaggskeppsinitiativ social sammanhållning, trots att denna påverkats negativt av covid-19-pandemin.

4

Vi föreslår att kommittén och kommissionen gemensamt anordnar ett ”forum för återhämtning och resiliens” för att stärka de lokala och regionala myndigheternas deltagande när det gäller återhämtningsplanen och för att utvärdera hur de bidrar till sammanhållningen och till den gröna och digitala omställningen.

| 9. | ReK påpekar slutligen att de lokala och regionala myndigheterna står för mer än hälften av de offentliga investeringarna i EU – varav en stor del i nyckelsektorer såsom hälso- och sjukvård, utbildning, sociala tjänster, bostäder, transporter och turism – och att det därför vore absurt om de inte skulle kunna dra nytta av detta stöd till offentliga investeringar, som är särskilt nödvändiga i kristider, då det senaste årtiondet har visat på de skadliga procykliska konsekvenserna av nedskärningar i de offentliga investeringarna, som alltför ofta används som en justeringsvariabel vid budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

9.

ReK påpekar slutligen att de lokala och regionala myndigheterna står för mer än hälften av de offentliga investeringarna i EU – varav en stor del i nyckelsektorer såsom hälso- och sjukvård, utbildning, sociala tjänster, bostäder, transporter och turism – och att det därför vore absurt om de inte skulle kunna dra nytta av detta stöd till offentliga investeringar, som är särskilt nödvändiga i kristider, då det senaste årtiondet har visat på de skadliga procykliska konsekvenserna av nedskärningar i de offentliga investeringarna, som alltför ofta används som en justeringsvariabel vid budgetbegränsningar.

| 10. | Kommittén betonar den roll som det föreslagna instrumentet måste spela för klimatet, men anser att minst 40 % av utgifterna inom återhämtningsplanerna bör öronmärkas för klimatåtgärder för att EU ska kunna fullgöra sina klimatåtaganden. ReK anser också att kommissionens förslag bör införliva alla mål för hållbar utveckling som en strategisk planeringsram. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar den roll som det föreslagna instrumentet måste spela för klimatet, men anser att minst 40 % av utgifterna inom återhämtningsplanerna bör öronmärkas för klimatåtgärder för att EU ska kunna fullgöra sina klimatåtaganden. ReK anser också att kommissionens förslag bör införliva alla mål för hållbar utveckling som en strategisk planeringsram.

| 11. | ReK motsätter sig möjligheten att överföra medel till instrumentet för återhämtning och resiliens från struktur- och investeringsfonderna (artikel 6), eftersom en sådan möjlighet innebär en risk för en återcentralisering och ett ifrågasättande av förvaltningen av struktur- och investeringsfonderna på grundval av partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

11.

ReK motsätter sig möjligheten att överföra medel till instrumentet för återhämtning och resiliens från struktur- och investeringsfonderna (artikel 6), eftersom en sådan möjlighet innebär en risk för en återcentralisering och ett ifrågasättande av förvaltningen av struktur- och investeringsfonderna på grundval av partnerskapsprincipen.

| 12. | Kommittén betraktar makroekonomisk villkorlighet som en ändamålsenlig åtgärd för att bidra till en målinriktad användning av EU-medlen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén betraktar makroekonomisk villkorlighet som en ändamålsenlig åtgärd för att bidra till en målinriktad användning av EU-medlen i medlemsstaterna.

| 13. | Kommittén upprepar att den efterlyser en tydlig definition av de reformer som kan berättiga till stöd från ”återhämtningsfonden” och/eller instrumentet för tekniskt stöd, med iakttagande av subsidiaritetsprincipen, genom att det fastslås att de ska






  i. | ha betydelse för genomförandet av målen i EU-fördraget, |
| --- | --- | --- |

13.

Kommittén upprepar att den efterlyser en tydlig definition av de reformer som kan berättiga till stöd från ”återhämtningsfonden” och/eller instrumentet för tekniskt stöd, med iakttagande av subsidiaritetsprincipen, genom att det fastslås att de ska

i.

ha betydelse för genomförandet av målen i EU-fördraget,

| ii. | ha betydelse för konvergens och minskade regionala skillnader i enlighet med den rättsliga grunden i artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

ii.

ha betydelse för konvergens och minskade regionala skillnader i enlighet med den rättsliga grunden i artikel 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| iii. | kunna ge upphov till investeringar och stimulera långsiktig hållbar tillväxt i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

iii.

kunna ge upphov till investeringar och stimulera långsiktig hållbar tillväxt i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling.

| 14. | För att genomföra ”fonden” för återhämtning och resiliens behöver de projektansvariga lokala och regionala myndigheterna en stabiliserad rättslig ram för statligt stöd på europeisk och nationell nivå. De måste i synnerhet veta om den europeiska ramen för statligt stöd tillfälligt kommer att anpassas för att beakta den ökade stödvolymen och få garantier beträffande ansvar och tidsgränser i fråga om anmälan av stöd. |
| --- | --- |

14.

För att genomföra ”fonden” för återhämtning och resiliens behöver de projektansvariga lokala och regionala myndigheterna en stabiliserad rättslig ram för statligt stöd på europeisk och nationell nivå. De måste i synnerhet veta om den europeiska ramen för statligt stöd tillfälligt kommer att anpassas för att beakta den ökade stödvolymen och få garantier beträffande ansvar och tidsgränser i fråga om anmälan av stöd.

| 15. | Beteckningen ”facilitet” verkar för teknokratisk, är obegriplig för gemene man och tvetydig på vissa officiella EU-språk och skapar därigenom ett hinder för decentraliserade kommunikationsåtgärder om EU:s insatser för återhämtning och resiliens. ReK föreslår därför att begreppet ”facilitet” ersätts med ”fond”. |
| --- | --- |

15.

Beteckningen ”facilitet” verkar för teknokratisk, är obegriplig för gemene man och tvetydig på vissa officiella EU-språk och skapar därigenom ett hinder för decentraliserade kommunikationsåtgärder om EU:s insatser för återhämtning och resiliens. ReK föreslår därför att begreppet ”facilitet” ersätts med ”fond”.

Om instrumentet för tekniskt stöd

Om instrumentet för tekniskt stöd

| 16. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens framläggande av förslaget till förordning om inrättande av instrumentet för tekniskt stöd, som sannolikt kommer att bidra till att stärka de offentliga myndigheternas administrativa kapacitet och därigenom till ett bättre genomförande av reformer och en effektivare offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

16.

Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens framläggande av förslaget till förordning om inrättande av instrumentet för tekniskt stöd, som sannolikt kommer att bidra till att stärka de offentliga myndigheternas administrativa kapacitet och därigenom till ett bättre genomförande av reformer och en effektivare offentlig förvaltning.

| 17. | Kommittén ser mycket positivt på att instrumentet inte bara är avsett för nationella förvaltningar utan även för lokala och regionala myndigheter, såsom anges i artikel 2 i förslaget. |
| --- | --- |

17.

Kommittén ser mycket positivt på att instrumentet inte bara är avsett för nationella förvaltningar utan även för lokala och regionala myndigheter, såsom anges i artikel 2 i förslaget.

| 18. | ReK anser dock att förslaget till förordning måste förtydligas och dess samstämmighet stärkas, särskilt när det gäller artikel 8 om ansökan om tekniskt stöd, som måste komma från en nationell myndighet i den mening som avses i artikel 2 och inte uteslutande från en medlemsstat. |
| --- | --- |

18.

ReK anser dock att förslaget till förordning måste förtydligas och dess samstämmighet stärkas, särskilt när det gäller artikel 8 om ansökan om tekniskt stöd, som måste komma från en nationell myndighet i den mening som avses i artikel 2 och inte uteslutande från en medlemsstat.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  
  Se revisionsrättens rapport i denna fråga (2 juli 2020),

1

Se revisionsrättens rapport i denna fråga (2 juli 2020),

https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_SV.pdf
  .

https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RW20_01/RW_Tracking_climate_spending_SV.pdf

(1)  Kommissionens ekonomiska sommarprognos (juli 2020): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip132_en.pdf

1

(2)  ReK, yttrandet ”Förbättra styrningen av den europeiska planeringsterminen: en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande” – föredragande: Rob Jonkman (NL–ECR), antaget den 11 maj 2017. Ref.: COR-2016-05386 (EUT C 306, 15.9.2017, s. 24).

2

(3)  För närvarande bara tillgängliga på engelska.

3

(4)  Ren teknik och förnybar energi; byggnadsbeståndets energieffektivitet; innovativ mobilitet; konnektivitet (5G, fiberoptik); modernisering av den offentliga förvaltningen; utveckling av ett europeiskt moln för industriella data och kraftfulla mikroprocessorer; digitalisering av utbildningssystemen och utveckling av digital kompetens.

4

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/183

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Europaåret för järnvägen 2021

(2020/C 440/25)

| Föredragande: | Jarosław STAWIARSKI (PL–ECR), regionpresident, Lubelskie (Lublin) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för järnvägen (2021)
  COM(2020) 78 final |

Föredragande:

Jarosław STAWIARSKI (PL–ECR), regionpresident, Lubelskie (Lublin)

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för järnvägen (2021)

COM(2020) 78 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom att förbinda unionens viktigare transportleder med dess perifera regioner och territorier bidrar järnvägssektorn till social, ekonomisk och territoriell sammanhållning. | Genom att förbinda unionens viktigare transportleder med dess perifera regioner och territorier bidrar järnvägssektorn till social, ekonomisk och territoriell sammanhållning
  , både som lokal och regional offentlig tjänst och som en tjänst med hög kapacitet på långa sträckor för passagerare och varor
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom att förbinda unionens viktigare transportleder med dess perifera regioner och territorier bidrar järnvägssektorn till social, ekonomisk och territoriell sammanhållning.

Genom att förbinda unionens viktigare transportleder med dess perifera regioner och territorier bidrar järnvägssektorn till social, ekonomisk och territoriell sammanhållning
  , både som lokal och regional offentlig tjänst och som en tjänst med hög kapacitet på långa sträckor för passagerare och varor
  .

Motivering

De olika modeller för järnvägstransporter som bidraget till sammanhållningen bygger på bör nämnas i syfte att framhäva betydelsen och nödvändigheten av var och en av dem, utan undantag, för att uppnå det mål som eftersträvas.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Initiativ och evenemang för att väcka debatt, öka medvetenheten och underlätta för medborgare, företag och offentliga myndigheter att locka fler människor och mer gods till järnvägen som ett sätt att bekämpa klimatförändringar, med hjälp av flera kanaler och verktyg, inklusive evenemang i medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Initiativ och evenemang för att väcka debatt, öka medvetenheten och underlätta för medborgare, företag och offentliga myndigheter att locka fler människor och mer gods till järnvägen som ett sätt att bekämpa klimatförändringar, med hjälp av flera kanaler och verktyg, inklusive evenemang i medlemsstaterna.

| a) | Initiativ och evenemang för att väcka debatt, öka medvetenheten och underlätta för medborgare, företag och offentliga myndigheter att locka fler människor och mer gods till järnvägen som ett sätt att bekämpa klimatförändringar, med hjälp av flera kanaler och verktyg, inklusive evenemang i medlemsstaterna
  , samt nya affärsstrategier som underlättar tillgången till järnvägstjänsterna genom erbjudanden, rabatter och säljfrämjande åtgärder, med särskild inriktning på särskilda grupper
  . |
| --- | --- |

a)

Initiativ och evenemang för att väcka debatt, öka medvetenheten och underlätta för medborgare, företag och offentliga myndigheter att locka fler människor och mer gods till järnvägen som ett sätt att bekämpa klimatförändringar, med hjälp av flera kanaler och verktyg, inklusive evenemang i medlemsstaterna
  , samt nya affärsstrategier som underlättar tillgången till järnvägstjänsterna genom erbjudanden, rabatter och säljfrämjande åtgärder, med särskild inriktning på särskilda grupper
  .

Motivering

För att locka nya användare till järnvägarna är det av avgörande vikt att man underlättar tillgången till detta transportmedel genom nya prissättningsstrategier, erbjudanden och rabatter, särskilt på sträckor som omfattas av allmän trafikplikt.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska ha ansvar för organisationen av deltagandet i Europaåret på nationell nivå. Medlemsstaterna ska för detta ändamål utse nationella samordningsorgan. De nationella samordningsorganen ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på nationell nivå. | Medlemsstaterna ska ha ansvar för organisationen av deltagandet i Europaåret på nationell nivå. Medlemsstaterna ska för detta ändamål utse nationella samordningsorgan. De nationella samordningsorganen ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på nationell nivå
  och också beakta det främjande av järnvägstransporterna som kan bedrivas av de olika regionala myndigheterna i varje EU-medlemsstat
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska ha ansvar för organisationen av deltagandet i Europaåret på nationell nivå. Medlemsstaterna ska för detta ändamål utse nationella samordningsorgan. De nationella samordningsorganen ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på nationell nivå.

Medlemsstaterna ska ha ansvar för organisationen av deltagandet i Europaåret på nationell nivå. Medlemsstaterna ska för detta ändamål utse nationella samordningsorgan. De nationella samordningsorganen ska ansvara för att de relevanta aktiviteterna samordnas på nationell nivå
  och också beakta det främjande av järnvägstransporterna som kan bedrivas av de olika regionala myndigheterna i varje EU-medlemsstat
  .

Motivering

För att säkerställa att Europaåret för järnvägen genomförs på ett ändamålsenligt sätt i medlemsstaterna är det av avgörande betydelse att de regionala myndigheterna involveras i detta projekt och att järnvägen främjas inte bara på central nivå, utan särskilt på regional nivå.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska regelbundet sammankalla möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret. Mötena ska även tjäna till att utbyta information om genomförandet av Europaåret på nationell nivå och unionsnivå; företrädare för Europaparlamentet får delta i dessa möten som observatörer. | 1.   Kommissionen ska regelbundet sammankalla möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret. Mötena ska även tjäna till att utbyta information om genomförandet av Europaåret på nationell nivå och unionsnivå; företrädare för Europaparlamentet
  och Europeiska regionkommittén
  får delta i dessa möten som observatörer. |
| 2.   Samordningen av Europaåret på unionsnivå ska präglas av ett övergripande förhållningssätt med målet att skapa synergier mellan olika unionsprogram och unionsinitiativ som finansierar projekt på järnvägsområdet eller som har en järnvägsdimension. | 2.   Samordningen av Europaåret på unionsnivå ska präglas av ett övergripande förhållningssätt med målet att skapa synergier mellan olika unionsprogram och unionsinitiativ som finansierar projekt på järnvägsområdet eller som har en järnvägsdimension. |
| 3.   Kommissionen ska sammankalla till regelbundna möten med aktörer och företrädare för organisationer eller organ som är verksamma inom järnvägstransportområdet, däribland befintliga transnationella nätverk och relevanta icke-statliga organisationer, samt med ungdomsorganisationer och ungdomsgemenskaper, för att dessa ska bistå kommissionen i genomförandet av Europaåret på unionsnivå. | 3.   Kommissionen ska sammankalla till regelbundna möten med aktörer och företrädare för organisationer eller organ som är verksamma inom järnvägstransportområdet, däribland befintliga transnationella nätverk och relevanta icke-statliga organisationer, samt med ungdomsorganisationer och ungdomsgemenskaper, för att dessa ska bistå kommissionen i genomförandet av Europaåret på unionsnivå. |
| Kommissionen får, inom budgetramen, organisera ansökningsomgångar och projekt som kan få stöd för framträdande bidrag till Europaårets mål. | Kommissionen får, inom budgetramen, organisera ansökningsomgångar och projekt som kan få stöd för framträdande bidrag till Europaårets mål.
  Geografisk balans måste säkerställas när man väljer ut vilka projekt som ska erhålla EU-stöd. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Kommissionen ska regelbundet sammankalla möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret. Mötena ska även tjäna till att utbyta information om genomförandet av Europaåret på nationell nivå och unionsnivå; företrädare för Europaparlamentet får delta i dessa möten som observatörer.

1.   Kommissionen ska regelbundet sammankalla möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret. Mötena ska även tjäna till att utbyta information om genomförandet av Europaåret på nationell nivå och unionsnivå; företrädare för Europaparlamentet
  och Europeiska regionkommittén
  får delta i dessa möten som observatörer.

2.   Samordningen av Europaåret på unionsnivå ska präglas av ett övergripande förhållningssätt med målet att skapa synergier mellan olika unionsprogram och unionsinitiativ som finansierar projekt på järnvägsområdet eller som har en järnvägsdimension.

2.   Samordningen av Europaåret på unionsnivå ska präglas av ett övergripande förhållningssätt med målet att skapa synergier mellan olika unionsprogram och unionsinitiativ som finansierar projekt på järnvägsområdet eller som har en järnvägsdimension.

3.   Kommissionen ska sammankalla till regelbundna möten med aktörer och företrädare för organisationer eller organ som är verksamma inom järnvägstransportområdet, däribland befintliga transnationella nätverk och relevanta icke-statliga organisationer, samt med ungdomsorganisationer och ungdomsgemenskaper, för att dessa ska bistå kommissionen i genomförandet av Europaåret på unionsnivå.

3.   Kommissionen ska sammankalla till regelbundna möten med aktörer och företrädare för organisationer eller organ som är verksamma inom järnvägstransportområdet, däribland befintliga transnationella nätverk och relevanta icke-statliga organisationer, samt med ungdomsorganisationer och ungdomsgemenskaper, för att dessa ska bistå kommissionen i genomförandet av Europaåret på unionsnivå.

Kommissionen får, inom budgetramen, organisera ansökningsomgångar och projekt som kan få stöd för framträdande bidrag till Europaårets mål.

Kommissionen får, inom budgetramen, organisera ansökningsomgångar och projekt som kan få stöd för framträdande bidrag till Europaårets mål.
  Geografisk balans måste säkerställas när man väljer ut vilka projekt som ska erhålla EU-stöd.

Geografisk balans måste säkerställas när man väljer ut vilka projekt som ska erhålla EU-stöd.

Motivering

Motivering

Med tanke på de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll vid utvecklingen av de regionala och lokala järnvägarna är det nödvändigt att ReK deltar i samordningsorganens möten. Det ekonomiska stödet till projekt inom ramen för Europaåret för järnvägen bör vara balanserat, och därför föreslås ett geografiskt kriterium.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

A.   JÄRNVÄGARNAS ROLL OCH BIDRAG TILL DEN SOCIOEKONOMISKA UTVECKLINGEN I EUROPAS REGIONER, TILL HÅLLBAR RÖRLIGHET OCH TILL UPPNÅENDET AV DE KLIMATMÅL SOM FASTSTÄLLTS I DEN EUROPEISKA GRÖNA GIVEN OCH EU:s TRANSPORTPOLITIK

JÄRNVÄGARNAS ROLL OCH BIDRAG TILL DEN SOCIOEKONOMISKA UTVECKLINGEN I EUROPAS REGIONER, TILL HÅLLBAR RÖRLIGHET OCH TILL UPPNÅENDET AV DE KLIMATMÅL SOM FASTSTÄLLTS I DEN EUROPEISKA GRÖNA GIVEN OCH EU:s TRANSPORTPOLITIK

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar förslaget om ett Europaår för järnvägen (2021), som syftar till att genom projekt, debatter, evenemang, utställningar och initiativ i hela Europa bland medborgare, företag och myndigheter främja järnvägarna som ett attraktivt och miljömässigt hållbart sätt att förflytta sig i Europa. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar förslaget om ett Europaår för järnvägen (2021), som syftar till att genom projekt, debatter, evenemang, utställningar och initiativ i hela Europa bland medborgare, företag och myndigheter främja järnvägarna som ett attraktivt och miljömässigt hållbart sätt att förflytta sig i Europa.

| 2. | Målen för beslutet om Europaåret för järnvägen är förenliga med främjandet av järnvägstransporter inom ramen för kommissionens meddelande om den europeiska gröna given, särskilt i fråga om hållbar och smart mobilitet och uppnåendet av klimatneutralitet i EU senast 2050. |
| --- | --- |

2.

Målen för beslutet om Europaåret för järnvägen är förenliga med främjandet av järnvägstransporter inom ramen för kommissionens meddelande om den europeiska gröna given, särskilt i fråga om hållbar och smart mobilitet och uppnåendet av klimatneutralitet i EU senast 2050.

| 3. | Järnvägarna är ett av de mest hållbara, energieffektiva och säkra transportmedlen och kommer därför att spela en viktig roll i det framtida europeiska mobilitetssystemet. |
| --- | --- |

3.

Järnvägarna är ett av de mest hållbara, energieffektiva och säkra transportmedlen och kommer därför att spela en viktig roll i det framtida europeiska mobilitetssystemet.

| 4. | Järnvägstransporterna är sex gånger så energieffektiva som vägtransporterna, och släpper ut nio gånger mindre koldioxid än godstransporter på väg och passagerarlufttrafik. |
| --- | --- |

4.

Järnvägstransporterna är sex gånger så energieffektiva som vägtransporterna, och släpper ut nio gånger mindre koldioxid än godstransporter på väg och passagerarlufttrafik.

| 5. | I egenskap av det mest klimatneutrala transportsättet i EU har järnvägssektorn utarbetat en egen strategi för hållbar mobilitet för att uppnå målet att all verksamhet ska bedrivas med nollutsläpp senast 2050. |
| --- | --- |

5.

I egenskap av det mest klimatneutrala transportsättet i EU har järnvägssektorn utarbetat en egen strategi för hållbar mobilitet för att uppnå målet att all verksamhet ska bedrivas med nollutsläpp senast 2050.

| 6. | ReK påminner om att alla trafikslag bör bidra till att täcka de externa kostnader som de orsakar, i enlighet med principen om att förorenaren betalar. ReK uppmanar därför det tyska rådsordförandeskapet att påskynda diskussionerna om Eurovinjettärendet i syfte att anta en allmän riktlinje under de kommande månaderna, så att trepartsförhandlingarna med Europaparlamentet äntligen kan påbörjas och omställningen av trafiken från väg till järnväg främjas. |
| --- | --- |

6.

ReK påminner om att alla trafikslag bör bidra till att täcka de externa kostnader som de orsakar, i enlighet med principen om att förorenaren betalar. ReK uppmanar därför det tyska rådsordförandeskapet att påskynda diskussionerna om Eurovinjettärendet i syfte att anta en allmän riktlinje under de kommande månaderna, så att trepartsförhandlingarna med Europaparlamentet äntligen kan påbörjas och omställningen av trafiken från väg till järnväg främjas.

| 7. | Järnvägssektorn bidrar också i hög grad till den europeiska ekonomin och till genomförandet av EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

7.

Järnvägssektorn bidrar också i hög grad till den europeiska ekonomin och till genomförandet av EU:s inre marknad.

| 8. | Kommittén framhåller dessutom att målen om trafikomställning till järnväg inte kan uppnås med enbart pullåtgärder inom järnvägssektorn i sig, utan att det också kommer att krävas pushåtgärder för fossila transportslag för att uppnå de mål som kommissionen fastställt inom ramen för den gröna given. |
| --- | --- |

8.

Kommittén framhåller dessutom att målen om trafikomställning till järnväg inte kan uppnås med enbart pullåtgärder inom järnvägssektorn i sig, utan att det också kommer att krävas pushåtgärder för fossila transportslag för att uppnå de mål som kommissionen fastställt inom ramen för den gröna given.

| 9. | Tack vare järnvägssektorns insatser för att förbättra sina tjänster är passagerarna alltmer nöjda med dessa (1). |
| --- | --- |

9.

Tack vare järnvägssektorns insatser för att förbättra sina tjänster är passagerarna alltmer nöjda med dessa (1

| 10. | Den tilltagande urbaniseringen kommer att vara en av de största globala utmaningarna och nya mobilitetsmodeller måste därför utarbetas. En fullständig omställning till elektriska och automatiserade fordon kommer ännu att dröja många år, samtidigt som de problem som orsakas av klimatförändringarna redan i dag innebär att stöd krävs till järnvägssektorn. |
| --- | --- |

10.

Den tilltagande urbaniseringen kommer att vara en av de största globala utmaningarna och nya mobilitetsmodeller måste därför utarbetas. En fullständig omställning till elektriska och automatiserade fordon kommer ännu att dröja många år, samtidigt som de problem som orsakas av klimatförändringarna redan i dag innebär att stöd krävs till järnvägssektorn.

| 11. | Investeringar i godskorridorer och omlastningsterminaler för järnvägarna bidrar till att förbättra EU:s territoriella sammanhållning, utvecklingen av handeln med tredjeländer, den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. |
| --- | --- |

11.

Investeringar i godskorridorer och omlastningsterminaler för järnvägarna bidrar till att förbättra EU:s territoriella sammanhållning, utvecklingen av handeln med tredjeländer, den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen.

| 12. | Inför den planerade översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (2) (TEN-T) uppmanar vi EU-institutionerna att fortsätta att stödja utvecklingen av detta nätverk och investera i nya korridorer överallt där så krävs inom EU, framför allt i regioner med en svagare järnvägsinfrastruktur. Exempel på korridorer med europeiskt mervärde är Amber corridor (bärnstenskorridoren) och Rail Baltica. |
| --- | --- |

12.

Inför den planerade översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (2

| 13. | De investeringar som 2014–2016 gjordes i järnvägssektorn genom Fonden för ett sammanlänkat Europa har lett till en ökning av BNP med 264 miljarder euro. De investeringar i EU:s stomnätskorridorer som gjorts inom ramen för detta instrument förväntas leda till ytterligare fördelar i form av en BNP-ökning på 1,8 % fram till 2030 och en trafikomställning som gör det möjligt att minska de externa kostnaderna. |
| --- | --- |

13.

De investeringar som 2014–2016 gjordes i järnvägssektorn genom Fonden för ett sammanlänkat Europa har lett till en ökning av BNP med 264 miljarder euro. De investeringar i EU:s stomnätskorridorer som gjorts inom ramen för detta instrument förväntas leda till ytterligare fördelar i form av en BNP-ökning på 1,8 % fram till 2030 och en trafikomställning som gör det möjligt att minska de externa kostnaderna.

| 14. | ReK noterar framgången för höghastighetståg i Europa och deras potential att ersätta nätverket av flygförbindelser på sträckor upp till 800–1 000 km. Vi anser att infrastrukturen för höghastighetståg bör byggas ut ytterligare, särskilt i Centraleuropa, Östeuropa och de nordiska länderna, eftersom detta kommer att förbättra konnektiviteten i det europeiska transportnätet och främja konkurrenskraft, tillgänglighet och genomförandet av EU:s klimatmål. |
| --- | --- |

14.

ReK noterar framgången för höghastighetståg i Europa och deras potential att ersätta nätverket av flygförbindelser på sträckor upp till 800–1 000 km. Vi anser att infrastrukturen för höghastighetståg bör byggas ut ytterligare, särskilt i Centraleuropa, Östeuropa och de nordiska länderna, eftersom detta kommer att förbättra konnektiviteten i det europeiska transportnätet och främja konkurrenskraft, tillgänglighet och genomförandet av EU:s klimatmål.

| 15. | Covid-19-krisen har bekräftat att det europeiska järnvägssystemet kännetecknas av stor motståndskraft och stabilitet, vilket har gjort att en obruten territoriell sammanhållning har kunnat upprätthållas, i synnerhet mellan territorierna, tack vare transporter av patienter och basförnödenheter. |
| --- | --- |

15.

Covid-19-krisen har bekräftat att det europeiska järnvägssystemet kännetecknas av stor motståndskraft och stabilitet, vilket har gjort att en obruten territoriell sammanhållning har kunnat upprätthållas, i synnerhet mellan territorierna, tack vare transporter av patienter och basförnödenheter.

| 16. | ReK noterar skillnaderna i infrastrukturens utveckling och kvalitet mellan olika europeiska länder, och välkomnar att man redan planerar att avsätta en betydande del av budgeten för den nya Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för en enhetlig strategi för hela EU i syfte att minska skillnaderna i järnvägssystemens funktion mellan EU-länderna. |
| --- | --- |

16.

ReK noterar skillnaderna i infrastrukturens utveckling och kvalitet mellan olika europeiska länder, och välkomnar att man redan planerar att avsätta en betydande del av budgeten för den nya Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för en enhetlig strategi för hela EU i syfte att minska skillnaderna i järnvägssystemens funktion mellan EU-länderna.

| 17. | EU:s beslutsfattare bör utnyttja perioden av ekonomisk återhämtning efter pandemin för att fokusera mer på miljövänliga transportmedel, t.ex. järnvägarna. EU:s framtida transportstrategier och investeringsplaner måste återspegla denna nya inriktning. |
| --- | --- |

17.

EU:s beslutsfattare bör utnyttja perioden av ekonomisk återhämtning efter pandemin för att fokusera mer på miljövänliga transportmedel, t.ex. järnvägarna. EU:s framtida transportstrategier och investeringsplaner måste återspegla denna nya inriktning.

B.   UTMANINGAR FÖR JÄRNVÄGSTRAFIKEN I EUROPA OCH ReK:s REKOMMENDATIONER FÖR ATT FRÄMJA OCH UTVECKLA DEN

UTMANINGAR FÖR JÄRNVÄGSTRAFIKEN I EUROPA OCH ReK:s REKOMMENDATIONER FÖR ATT FRÄMJA OCH UTVECKLA DEN

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 18. | Ett syfte med Vitboken om transporter från 2011 var att åstadkomma en betydande trafikomställning till förmån för järnvägen. ReK beklagar att dessa planer inte har förverkligats och att det inom transportsektorn överlag har skett en stadig ökning av utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

18.

Ett syfte med Vitboken om transporter från 2011 var att åstadkomma en betydande trafikomställning till förmån för järnvägen. ReK beklagar att dessa planer inte har förverkligats och att det inom transportsektorn överlag har skett en stadig ökning av utsläppen av växthusgaser.

| 19. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna och de nationella myndigheterna att vidta brådskande åtgärder för att utjämna konkurrensvillkoren mellan de olika trafikslagen, och då i synnerhet ta de negativa externa effekterna för miljön i beaktande och anpassa beskattningssystemet, och konsekvent främja järnvägarna. Kommittén påminner i detta sammanhang om att den har gett sitt stöd till det europeiska medborgarinitiativet Fairosene, som kräver att flygbränsle ska beskattas. |
| --- | --- |

19.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna och de nationella myndigheterna att vidta brådskande åtgärder för att utjämna konkurrensvillkoren mellan de olika trafikslagen, och då i synnerhet ta de negativa externa effekterna för miljön i beaktande och anpassa beskattningssystemet, och konsekvent främja järnvägarna. Kommittén påminner i detta sammanhang om att den har gett sitt stöd till det europeiska medborgarinitiativet Fairosene, som kräver att flygbränsle ska beskattas.

Att uppnå EU:s klimatmål

Att uppnå EU:s klimatmål

| 20. | Kommittén upprepar sin uppmaning (3) om att avskaffa de nuvarande undantagen från mervärdesskatt i rådets direktiv 2006/112/EG (4), enligt vilket alla medlemsstater tillämpar undantag från mervärdesskatt på gränsöverskridande luftfart, men dock inte på gränsöverskridande järnvägstrafik. |
| --- | --- |

20.

Kommittén upprepar sin uppmaning (3

4

| 21. | Vi uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaternas regeringar att stärka det strategiska samarbetet för att förebygga klimatförändringar genom att ge akut stöd till åtgärder på bl.a. följande områden:






  — | Att införa principen om fullständig internalisering av externa kostnader inom transportsektorn och säkerställa likvärdiga standarder, i synnerhet vad gäller säkerhet, för all slags transport. |
| --- | --- | --- |

21.

Vi uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaternas regeringar att stärka det strategiska samarbetet för att förebygga klimatförändringar genom att ge akut stöd till åtgärder på bl.a. följande områden:

—

Att införa principen om fullständig internalisering av externa kostnader inom transportsektorn och säkerställa likvärdiga standarder, i synnerhet vad gäller säkerhet, för all slags transport.

| — | Att göra järnvägarna till ett centralt inslag i den hållbara rörligheten i EU (i enlighet med den utfästelse som medlemsstaternas ministrar gjorde i Graz-deklarationen), för såväl persontrafik som godstransport. |
| --- | --- |

—

Att göra järnvägarna till ett centralt inslag i den hållbara rörligheten i EU (i enlighet med den utfästelse som medlemsstaternas ministrar gjorde i Graz-deklarationen), för såväl persontrafik som godstransport.

| — | Att ytterligare stödja elektrifiering och modernisering av järnvägsnätet. |
| --- | --- |

—

Att ytterligare stödja elektrifiering och modernisering av järnvägsnätet.

| — | Att stödja en trafikomställning till förmån för järnvägarna, i synnerhet för persontrafik på järnväg i lokal trafik och regionaltransporter, samt för avstånd på upp till 1 000 km, och genomföra stöd- och finansieringsprogram för godstransporter på järnväg, som kommer att göra det möjligt för järnvägen att öka sin andel av transporterna i EU från nuvarande 17 % till minst 30 % år 2030. |
| --- | --- |

—

Att stödja en trafikomställning till förmån för järnvägarna, i synnerhet för persontrafik på järnväg i lokal trafik och regionaltransporter, samt för avstånd på upp till 1 000 km, och genomföra stöd- och finansieringsprogram för godstransporter på järnväg, som kommer att göra det möjligt för järnvägen att öka sin andel av transporterna i EU från nuvarande 17 % till minst 30 % år 2030.

| — | Att utvärdera det arbete som utförts inom ramen för Shift2Rail-initiativet och öka stödet till FoU och innovation inom järnvägssektorn, bland annat genom ytterligare åtgärder inom programmet Horisont Europa. |
| --- | --- |

—

Att utvärdera det arbete som utförts inom ramen för Shift2Rail-initiativet och öka stödet till FoU och innovation inom järnvägssektorn, bland annat genom ytterligare åtgärder inom programmet Horisont Europa.

Att uppnå målen för EU:s transportpolitik

Att uppnå målen för EU:s transportpolitik

| 22. | EU:s TEN-T-politik är ett centralt instrument för att samordna multimodala transportprojekt som är viktiga för unionen (och tredjeländer) och bidrar till utvecklingen av gränsöverskridande och regional infrastruktur. |
| --- | --- |

22.

EU:s TEN-T-politik är ett centralt instrument för att samordna multimodala transportprojekt som är viktiga för unionen (och tredjeländer) och bidrar till utvecklingen av gränsöverskridande och regional infrastruktur.

| 23. | ReK vill dock framhålla bristen på komplementaritet mellan investeringarna i stomnätet och i det övergripande järnvägsnätet i TEN-T. Det är viktigt att säkerställa en tillräcklig finansiering även för det övergripande nätet. |
| --- | --- |

23.

ReK vill dock framhålla bristen på komplementaritet mellan investeringarna i stomnätet och i det övergripande järnvägsnätet i TEN-T. Det är viktigt att säkerställa en tillräcklig finansiering även för det övergripande nätet.

| 24. | Transportpolitiken bör inte enbart inriktas på projekt som syftar till att utvidga nätet till att omfatta nya järnvägslinjer, utan även på att modernisera och förbättra prestandan hos befintlig järnvägsinfrastruktur. Under denna process bör en prioritering av rätten till tillgång till spåren göras utifrån klimateffektivitet och så att man undviker att åtgärderna orsakar trafikstockningar. |
| --- | --- |

24.

Transportpolitiken bör inte enbart inriktas på projekt som syftar till att utvidga nätet till att omfatta nya järnvägslinjer, utan även på att modernisera och förbättra prestandan hos befintlig järnvägsinfrastruktur. Under denna process bör en prioritering av rätten till tillgång till spåren göras utifrån klimateffektivitet och så att man undviker att åtgärderna orsakar trafikstockningar.

| 25. | Kommittén efterlyser att nödvändiga offentliga investeringar i järnvägsinfrastruktur stöds fullt ut samt att järnvägssektorns potential och roll utnyttjas i den europeiska ekonomins återhämtning efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

25.

Kommittén efterlyser att nödvändiga offentliga investeringar i järnvägsinfrastruktur stöds fullt ut samt att järnvägssektorns potential och roll utnyttjas i den europeiska ekonomins återhämtning efter covid-19-krisen.

| 26. | De urbana järnvägsknutarna är inte tillräckligt integrerade i TEN-T-nätet. Vi rekommenderar att man, genom att utarbeta hållbara transportplaner och transportstrategier, sätter järnvägarna i centrum för ett system som integrerar olika former av regional- och stadstransporter. |
| --- | --- |

26.

De urbana järnvägsknutarna är inte tillräckligt integrerade i TEN-T-nätet. Vi rekommenderar att man, genom att utarbeta hållbara transportplaner och transportstrategier, sätter järnvägarna i centrum för ett system som integrerar olika former av regional- och stadstransporter.

| 27. | Man bör förstärka järnvägsstationernas roll som effektiva multimodala gränssnitt i mobilitetskedjorna i städer och förorter, som kopplar samman och integrerar järnvägssystemen med andra transportslag och delningssystem i städerna (t.ex. för cyklar). |
| --- | --- |

27.

Man bör förstärka järnvägsstationernas roll som effektiva multimodala gränssnitt i mobilitetskedjorna i städer och förorter, som kopplar samman och integrerar järnvägssystemen med andra transportslag och delningssystem i städerna (t.ex. för cyklar).

| 28. | ReK framhåller behovet av ett tillräckligt skydd för passagerarna, däribland passagerare med nedsatt rörlighet. I framtida lagstiftningslösningar måste man på ett balanserat sätt fastställa rättigheter och skyldigheter, som gör det möjligt för sektorn att fullgöra sina åtaganden. |
| --- | --- |

28.

ReK framhåller behovet av ett tillräckligt skydd för passagerarna, däribland passagerare med nedsatt rörlighet. I framtida lagstiftningslösningar måste man på ett balanserat sätt fastställa rättigheter och skyldigheter, som gör det möjligt för sektorn att fullgöra sina åtaganden.

| 29. | Kommittén uppmanar dessutom EU-institutionerna att välja en bredare strategi för stöd till och utbyggnad av sekundära järnvägsnät och av den extra intermodala infrastruktur som krävs (t.ex. terminaler) när järnvägsinfrastrukturen förbättras eller byggs ut, och att anpassa eller utvidga stödinstrumenten i enlighet med detta. |
| --- | --- |

29.

Kommittén uppmanar dessutom EU-institutionerna att välja en bredare strategi för stöd till och utbyggnad av sekundära järnvägsnät och av den extra intermodala infrastruktur som krävs (t.ex. terminaler) när järnvägsinfrastrukturen förbättras eller byggs ut, och att anpassa eller utvidga stödinstrumenten i enlighet med detta.

Investeringsbehov, finansieringsbehov och förstärkning av järnvägssektorns konkurrenskraft

Investeringsbehov, finansieringsbehov och förstärkning av järnvägssektorns konkurrenskraft

| 30. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på det stora behovet av investeringar i järnvägarna, i synnerhet på regional nivå. För att järnvägssektorn ska behålla sin konkurrenskraft måste den få tillgång till medfinansiering från EU för infrastrukturprojekt, investeringar i rullande materiel, innovation, digitalisering samt åtgärder i samband med terroristhot, framför allt i länder med en svagare sektor för järnvägstjänster. |
| --- | --- |

30.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på det stora behovet av investeringar i järnvägarna, i synnerhet på regional nivå. För att järnvägssektorn ska behålla sin konkurrenskraft måste den få tillgång till medfinansiering från EU för infrastrukturprojekt, investeringar i rullande materiel, innovation, digitalisering samt åtgärder i samband med terroristhot, framför allt i länder med en svagare sektor för järnvägstjänster.

| 31. | I EU:s budget för perioden 2021–2027 och medlemsstaternas budgetar bör det säkerställas tillräckliga resurser för att täcka järnvägssektorns investeringsbehov. Vi konstaterar att länderna i Central- och Östeuropa brottas med problem på grund av att rullande materiel blivit föråldrad eller saknas. Investeringar är nödvändiga för att öka järnvägarnas konkurrenskraft. Investeringar är nödvändiga för att öka järnvägarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

31.

I EU:s budget för perioden 2021–2027 och medlemsstaternas budgetar bör det säkerställas tillräckliga resurser för att täcka järnvägssektorns investeringsbehov. Vi konstaterar att länderna i Central- och Östeuropa brottas med problem på grund av att rullande materiel blivit föråldrad eller saknas. Investeringar är nödvändiga för att öka järnvägarnas konkurrenskraft. Investeringar är nödvändiga för att öka järnvägarnas konkurrenskraft.

| 32. | Mot bakgrund av de finansiella utmaningarna och de ambitiösa utvecklingsmålen för järnvägssektorn efterlyser vi större flexibilitet i sammanhållningsförordningarna för att möjliggöra en erforderlig ökning av medlen för investeringar i järnvägarna inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden. Vi efterlyser även en större budget för Fonden för ett sammanlänkat Europa som ett bidrag till den gröna omställningen i det europeiska transportsystemet. |
| --- | --- |

32.

Mot bakgrund av de finansiella utmaningarna och de ambitiösa utvecklingsmålen för järnvägssektorn efterlyser vi större flexibilitet i sammanhållningsförordningarna för att möjliggöra en erforderlig ökning av medlen för investeringar i järnvägarna inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden. Vi efterlyser även en större budget för Fonden för ett sammanlänkat Europa som ett bidrag till den gröna omställningen i det europeiska transportsystemet.

| 33. | Man bör överväga en långsiktig EU-mekanism för finansiering av hållbara transporter, förstärkt med resurser från mindre miljövänliga transportsätt, i enlighet med principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

33.

Man bör överväga en långsiktig EU-mekanism för finansiering av hållbara transporter, förstärkt med resurser från mindre miljövänliga transportsätt, i enlighet med principen om att förorenaren betalar.

| 34. | Kommittén anser att bidrag fortsatt måste vara den huvudsakliga metoden för EU att finansiera investeringar i järnvägar. De flesta infrastrukturprojekt genererar inte tillräckliga intäkter: vanligtvis täcker de 10–20 % av de totala investeringskostnaderna. Samtidigt ger dessa projekt stora samhällsekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser att bidrag fortsatt måste vara den huvudsakliga metoden för EU att finansiera investeringar i järnvägar. De flesta infrastrukturprojekt genererar inte tillräckliga intäkter: vanligtvis täcker de 10–20 % av de totala investeringskostnaderna. Samtidigt ger dessa projekt stora samhällsekonomiska fördelar.

| 35. | ReK pekar på vikten av att investera i utbyggnad av kapaciteten hos urbana järnvägsknutar och i regionala järnvägstransporter, som utgör ryggraden i mobiliteten i vissa regioner. Järnvägen ökar EU:s territoriella sammanhållning och förhindrar därmed utanförskap i fråga om transporter. |
| --- | --- |

35.

ReK pekar på vikten av att investera i utbyggnad av kapaciteten hos urbana järnvägsknutar och i regionala järnvägstransporter, som utgör ryggraden i mobiliteten i vissa regioner. Järnvägen ökar EU:s territoriella sammanhållning och förhindrar därmed utanförskap i fråga om transporter.

| 36. | Kommittén understryker vikten av projekt som främjar rörlighet utan gränser, som är tillgängliga för alla användare, även äldre personer, personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

36.

Kommittén understryker vikten av projekt som främjar rörlighet utan gränser, som är tillgängliga för alla användare, även äldre personer, personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionsnedsättning.

| 37. | Vi framhåller behovet av investeringar i digitalisering och automatisering av järnvägarna i syfte att göra järnvägstransporterna ännu effektivare och mer konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

37.

Vi framhåller behovet av investeringar i digitalisering och automatisering av järnvägarna i syfte att göra järnvägstransporterna ännu effektivare och mer konkurrenskraftiga.

| 38. | Vi noterar behovet av medfinansiering för att genomföra befintliga innovativa lösningar för att förbättra förbindelserna med länder med annan spårvidd, såsom SUW 2000-systemet för automatisk ändring av spårvidd, vilket kommer att bidra till att förbättra förbindelserna med tredjeländer. |
| --- | --- |

38.

Vi noterar behovet av medfinansiering för att genomföra befintliga innovativa lösningar för att förbättra förbindelserna med länder med annan spårvidd, såsom SUW 2000-systemet för automatisk ändring av spårvidd, vilket kommer att bidra till att förbättra förbindelserna med tredjeländer.

C.   ReK:s REKOMMENDATIONER FÖR ETT EFFEKTIVT FRÄMJANDE AV JÄRNVÄGSTRANSPORTER INOM RAMEN FÖR EUROPAÅRET FÖR JÄRNVÄGEN 2021

ReK:s REKOMMENDATIONER FÖR ETT EFFEKTIVT FRÄMJANDE AV JÄRNVÄGSTRANSPORTER INOM RAMEN FÖR EUROPAÅRET FÖR JÄRNVÄGEN 2021

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 39. | ReK uppmanar EU-institutionerna, de nationella och de regionala myndigheterna att vidta åtgärder i överensstämmelse med målen för Europaåret för järnvägen för att främja järnvägen som ett miljövänligt, innovativt och säkert trafikslag. I samarbete med järnvägssektorn och järnvägsorganisationerna kan de anordna och främja följande:






  — | Initiativ, utställningar och evenemang för att främja debatt i den politiska sfären, näringslivet och samhället för att framhålla järnvägens betydelse i EU:s transportsystem och ekonomiska system (bl.a. järnvägmässan TRAKO 2021 i Gdańsk). |
| --- | --- | --- |

39.

ReK uppmanar EU-institutionerna, de nationella och de regionala myndigheterna att vidta åtgärder i överensstämmelse med målen för Europaåret för järnvägen för att främja järnvägen som ett miljövänligt, innovativt och säkert trafikslag. I samarbete med järnvägssektorn och järnvägsorganisationerna kan de anordna och främja följande:

—

Initiativ, utställningar och evenemang för att främja debatt i den politiska sfären, näringslivet och samhället för att framhålla järnvägens betydelse i EU:s transportsystem och ekonomiska system (bl.a. järnvägmässan TRAKO 2021 i Gdańsk).

| — | Informations- och utbildningskampanjer om järnvägstransporternas roll och mervärde samt initiativ för att uppmuntra allmänheten att bidra till att uppnå målet om hållbara transporter. |
| --- | --- |

—

Informations- och utbildningskampanjer om järnvägstransporternas roll och mervärde samt initiativ för att uppmuntra allmänheten att bidra till att uppnå målet om hållbara transporter.

| — | Utbyte av erfarenheter och god praxis mellan regionala och lokala myndigheter, järnvägsföretag och företrädare för EU-institutionerna i syfte att främja järnvägen. |
| --- | --- |

—

Utbyte av erfarenheter och god praxis mellan regionala och lokala myndigheter, järnvägsföretag och företrädare för EU-institutionerna i syfte att främja järnvägen.

| 40. | ReK strävar efter att stärka järnvägssektorns andel och roll i kollektivtrafiken och göra den ekonomiskt och socialt mer attraktiv. Förutom att främja klimatneutralitet för järnvägarna bör man öka och framhålla attraktionskraften hos arbetstillfällena inom denna sektor med tanke på med den framväxande generationsklyftan och förändringarna inom järnvägsyrkena. Därför vill ReK i synnerhet






  — | uppmana de nationella och de regionala myndigheterna att främja utbildning inom järnvägsyrkena och att inrätta skolor samt kurser med järnvägsinriktning vid högskolor som återspeglar efterfrågan på marknaden, särskilt inom ingenjörsvetenskap, automatisering, signalering och andra specialområden, |
| --- | --- | --- |

40.

ReK strävar efter att stärka järnvägssektorns andel och roll i kollektivtrafiken och göra den ekonomiskt och socialt mer attraktiv. Förutom att främja klimatneutralitet för järnvägarna bör man öka och framhålla attraktionskraften hos arbetstillfällena inom denna sektor med tanke på med den framväxande generationsklyftan och förändringarna inom järnvägsyrkena. Därför vill ReK i synnerhet

—

uppmana de nationella och de regionala myndigheterna att främja utbildning inom järnvägsyrkena och att inrätta skolor samt kurser med järnvägsinriktning vid högskolor som återspeglar efterfrågan på marknaden, särskilt inom ingenjörsvetenskap, automatisering, signalering och andra specialområden,

| — | stimulera järnvägsföretagen att erbjuda kompletterande fortbildningar för att göra arbetet inom järnvägssektorn mer attraktivt, |
| --- | --- |

—

stimulera järnvägsföretagen att erbjuda kompletterande fortbildningar för att göra arbetet inom järnvägssektorn mer attraktivt,

| — | rekommendera att järnvägsföretag och skolor, med stöd från regionala och nationella myndigheter, anordnar tävlingar i järnvägskunskap för eleverna, |
| --- | --- |

—

rekommendera att järnvägsföretag och skolor, med stöd från regionala och nationella myndigheter, anordnar tävlingar i järnvägskunskap för eleverna,

| — | uppmana kommissionen att bibehålla och utvidga programmet #DiscoverEU. ReK föreslår också att ett gemensamt initiativ lanseras genom vilket detta program kopplas till järnvägssektorn. Det skulle syfta till att koppla ungdomars interrailresor till ett program för evenemang i städer och regioner, där tyngdpunkten ligger på lokala järnvägsstationer som kulturbärare eller på studiebesök, genom vilka ungdomarna lär sig mer om järnvägen. |
| --- | --- |

—

uppmana kommissionen att bibehålla och utvidga programmet #DiscoverEU. ReK föreslår också att ett gemensamt initiativ lanseras genom vilket detta program kopplas till järnvägssektorn. Det skulle syfta till att koppla ungdomars interrailresor till ett program för evenemang i städer och regioner, där tyngdpunkten ligger på lokala järnvägsstationer som kulturbärare eller på studiebesök, genom vilka ungdomarna lär sig mer om järnvägen.

| — | Kommittén välkomnar järnvägssektorns deltagande i den internationella konstfestivalen Europalia 2021, som kommer att handla om järnvägarnas inverkan på konsten och järnvägens roll som drivkraft för förändring. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar järnvägssektorns deltagande i den internationella konstfestivalen Europalia 2021, som kommer att handla om järnvägarnas inverkan på konsten och järnvägens roll som drivkraft för förändring.

| 41. | Vi anser att det är nödvändigt att stödja järnvägssektorn på EU-nivå och nationell nivå, även mot bakgrund av de utmaningar som sektorn står inför. Därför gäller följande:






  — | ReK anser att järnvägssektorn i högre grad bör bidra till den hållbara turismen genom att inrätta nya och återställa nedlagda järnvägsförbindelser. |
| --- | --- | --- |

41.

Vi anser att det är nödvändigt att stödja järnvägssektorn på EU-nivå och nationell nivå, även mot bakgrund av de utmaningar som sektorn står inför. Därför gäller följande:

—

ReK anser att järnvägssektorn i högre grad bör bidra till den hållbara turismen genom att inrätta nya och återställa nedlagda järnvägsförbindelser.

| — | Kommittén uppmanar järnvägssektorn och EU:s medlemsstater att utöka utbudet av nattåg och biltåg. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar järnvägssektorn och EU:s medlemsstater att utöka utbudet av nattåg och biltåg.

| — | Vi uppmanar kommissionen att inrätta ett sammanhängande europeiskt nät för höghastighetståg som ett alternativ eller komplement till luftfart och individuella transporter utan att det går ut över utvidgandet av den regionala järnvägsinfrastrukturen och den för godståg. |
| --- | --- |

—

Vi uppmanar kommissionen att inrätta ett sammanhängande europeiskt nät för höghastighetståg som ett alternativ eller komplement till luftfart och individuella transporter utan att det går ut över utvidgandet av den regionala järnvägsinfrastrukturen och den för godståg.

| — | ReK anser att järnvägssektorn kontinuerligt bör förbättra digitaliseringen och tillgången till sina tjänster genom att utveckla applikationer och plattformar för biljettförsäljning samt verka för ett gemensamt europeiskt biljettsystem. |
| --- | --- |

—

ReK anser att järnvägssektorn kontinuerligt bör förbättra digitaliseringen och tillgången till sina tjänster genom att utveckla applikationer och plattformar för biljettförsäljning samt verka för ett gemensamt europeiskt biljettsystem.

| — | Kommittén stödjer järnvägssektorn och medlemsstaterna i deras insatser för att främja driftskompatibilitet i internationell trafik. |
| --- | --- |

—

Kommittén stödjer järnvägssektorn och medlemsstaterna i deras insatser för att främja driftskompatibilitet i internationell trafik.

| — | Medlemsstaterna bör främja och finansiera program för att flytta över godstransporter från väg till järnväg genom att utarbeta nya projekt, såsom det polska programmet ”Tiry na tory” (5) (”lastbilar på räls”), samt dela med sig av bästa praxis för trafikomställning. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör främja och finansiera program för att flytta över godstransporter från väg till järnväg genom att utarbeta nya projekt, såsom det polska programmet ”Tiry na tory” (5) (”lastbilar på räls”), samt dela med sig av bästa praxis för trafikomställning.

5

| — | Vi uppmuntrar de regionala och nationella myndigheterna att utarbeta långsiktiga transportplaner där järnvägssektorn har en ledande roll, i fall där detta är motiverat, och understryker att järnvägen måste främjas som ett centralt inslag i lösningen på problemet med de avlägset belägna och/eller mindre utvecklade regionernas utanförskap på transportområdet. När det gäller regioner där det inte finns några järnvägar, såsom de yttersta randområdena, bör man hitta alternativa rörlighetslösningar som är anpassade till de faktiska förhållandena i dessa regioner. |
| --- | --- |

—

Vi uppmuntrar de regionala och nationella myndigheterna att utarbeta långsiktiga transportplaner där järnvägssektorn har en ledande roll, i fall där detta är motiverat, och understryker att järnvägen måste främjas som ett centralt inslag i lösningen på problemet med de avlägset belägna och/eller mindre utvecklade regionernas utanförskap på transportområdet. När det gäller regioner där det inte finns några järnvägar, såsom de yttersta randområdena, bör man hitta alternativa rörlighetslösningar som är anpassade till de faktiska förhållandena i dessa regioner.

| — | De regionala myndigheterna bör stödja befintliga monument ur järnvägens historia, museer och historiska tågdepåer som ett kulturarv i sina regioner. |
| --- | --- |

—

De regionala myndigheterna bör stödja befintliga monument ur järnvägens historia, museer och historiska tågdepåer som ett kulturarv i sina regioner.

| — | ReK rekommenderar att de lokala myndigheterna, i samarbete med järnvägsföretagen, främjar och genomför sammanhängande transportlösningar ”från dörr till dörr”, och därvid beaktar projekt där man drar nytta av delningsekonomin, bland annat cykeldelning. |
| --- | --- |

—

ReK rekommenderar att de lokala myndigheterna, i samarbete med järnvägsföretagen, främjar och genomför sammanhängande transportlösningar ”från dörr till dörr”, och därvid beaktar projekt där man drar nytta av delningsekonomin, bland annat cykeldelning.

| — | Kommittén rekommenderar att omfattande gemensamma reklamkampanjer för regionerna och järnvägssektorn genomförs med användning av olika medier och informationskanaler, och att järnvägsstationernas och den rullande materielens roll som kulturbärare lyfts fram, i syfte att främja utbildning, bygga upp relationer med passagerarna samt skapa en allmän medvetenhet om att järnvägen som transportmedel kan spela en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Kommittén rekommenderar att omfattande gemensamma reklamkampanjer för regionerna och järnvägssektorn genomförs med användning av olika medier och informationskanaler, och att järnvägsstationernas och den rullande materielens roll som kulturbärare lyfts fram, i syfte att främja utbildning, bygga upp relationer med passagerarna samt skapa en allmän medvetenhet om att järnvägen som transportmedel kan spela en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna.

| — | De nationella och de regionala myndigheterna bör stödja investeringar i uppbyggnaden av intermodala terminaler längs järnvägssträckor och vid gränser till tredjeländer samt modernisera och underhålla järnvägsstationer och hållplatser, vilket inbegriper tillfartsvägar samt utmärkning och byggande av parkeringsplatser för passagerare som anländer till järnvägsstationer med bil. |
| --- | --- |

—

De nationella och de regionala myndigheterna bör stödja investeringar i uppbyggnaden av intermodala terminaler längs järnvägssträckor och vid gränser till tredjeländer samt modernisera och underhålla järnvägsstationer och hållplatser, vilket inbegriper tillfartsvägar samt utmärkning och byggande av parkeringsplatser för passagerare som anländer till järnvägsstationer med bil.

| 42. | Vi framhåller behovet av att främja multimodala initiativ i samband med integreringen av järnvägen med andra gemensamt använda transportmedel (bildelning och cykeldelning). |
| --- | --- |

42.

Vi framhåller behovet av att främja multimodala initiativ i samband med integreringen av järnvägen med andra gemensamt använda transportmedel (bildelning och cykeldelning).

| 43. | Det är nödvändigt att stödja investeringar på regional och nationell nivå i modernisering av historiska stationer, som också bör byggas om för att minska de negativa miljöeffekterna, och i nya, innovativa stationer, där hänsyn tas till miljökraven, framför allt när det gäller användningen av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

43.

Det är nödvändigt att stödja investeringar på regional och nationell nivå i modernisering av historiska stationer, som också bör byggas om för att minska de negativa miljöeffekterna, och i nya, innovativa stationer, där hänsyn tas till miljökraven, framför allt när det gäller användningen av förnybara energikällor.

| 44. | Budgeten i kommissionens förslag till beslut (COM(2020) 78) bör utökas från 8 miljoner euro till 12 miljoner euro. |
| --- | --- |

44.

Budgeten i kommissionens förslag till beslut (COM(2020) 78) bör utökas från 8 miljoner euro till 12 miljoner euro.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Flash Eurobarometer 463, januari–februari 2018 om hur nöjda européerna är med järnvägstjänsterna.

1

(2)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  2015/2347(INI).

3

2015/2347(INI).

(4)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  https://tirynatory.pl/

5

---

| 18.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 440/191

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – React-EU-paketet

(2020/C 440/26)

| Föredragande: | Mieczysław STRUK (PL–EPP), regionpresident, Pomorskie (Pommern) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | COM(2020) 451 final
  COM(2020) 450 final
  COM(2020) 452 final
  COM(2020) 447 final |

Föredragande:

Mieczysław STRUK (PL–EPP), regionpresident, Pomorskie (Pommern)

Referensdokument:

COM(2020) 451 final

COM(2020) 450 final

COM(2020) 452 final

COM(2020) 447 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU)

COM(2020) 451 final

Ändringsrekommendation 1

COM(2020) 451 final – del 1

Aktens titel

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeiskt territoriellt samarbete
  för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeiskt territoriellt samarbete
  för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU)

Motivering

Covid-19-pandemin och den ensidiga stängningen av de inre gränserna i ett antal medlemsstater har orsakat stor skada i gränsregioner som måste åtgärdas på lämpligt sätt.

Ändringsrekommendation 2

COM(2020) 451 final – del 1

Skäl 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna har drabbats av krisen på grund av följderna av covid-19-pandemin på ett aldrig tidigare skådat sätt. Krisen hämmar tillväxten i medlemsstaterna, vilket i sin tur förvärrar de allvarliga likviditetsbristerna på grund av den plötsliga och betydande ökningen av nödvändiga investeringar i hälso- och sjukvårdssystem och andra sektorer i deras ekonomi. Detta har skapat en extraordinär situation som kräver särskilda åtgärder. | Medlemsstaterna har drabbats av krisen på grund av följderna av covid-19-pandemin på ett aldrig tidigare skådat sätt. Krisen
  har ökat risken för fattigdom liksom samhällsklyftorna i EU och
  hämmar tillväxten i medlemsstaterna, vilket i sin tur förvärrar de allvarliga likviditetsbristerna på grund av den plötsliga och betydande ökningen av nödvändiga investeringar i hälso- och sjukvårdssystem och andra sektorer i deras ekonomi. Detta har skapat en extraordinär situation som kräver särskilda åtgärder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna har drabbats av krisen på grund av följderna av covid-19-pandemin på ett aldrig tidigare skådat sätt. Krisen hämmar tillväxten i medlemsstaterna, vilket i sin tur förvärrar de allvarliga likviditetsbristerna på grund av den plötsliga och betydande ökningen av nödvändiga investeringar i hälso- och sjukvårdssystem och andra sektorer i deras ekonomi. Detta har skapat en extraordinär situation som kräver särskilda åtgärder.

Medlemsstaterna har drabbats av krisen på grund av följderna av covid-19-pandemin på ett aldrig tidigare skådat sätt. Krisen
  har ökat risken för fattigdom liksom samhällsklyftorna i EU och
  hämmar tillväxten i medlemsstaterna, vilket i sin tur förvärrar de allvarliga likviditetsbristerna på grund av den plötsliga och betydande ökningen av nödvändiga investeringar i hälso- och sjukvårdssystem och andra sektorer i deras ekonomi. Detta har skapat en extraordinär situation som kräver särskilda åtgärder.

Ändringsrekommendation 3

COM(2020) 451 final – del 1

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I enlighet med förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] och inom ramen för de medel som anslagits i den bör åtgärder för återhämtning och resiliens inom de europeiska investerings- och strukturfonderna genomföras för att hantera de aldrig tidigare skådade effekterna av covid-19-krisen.
  Sådana ytterligare medel bör användas på ett sådant sätt som säkerställer överensstämmelse med de tidsfrister som finns i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument].
  Dessutom bör ytterligare medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning göras tillgängliga genom en revidering av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. | I enlighet med förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] och inom ramen för de medel som anslagits i den bör åtgärder för återhämtning och resiliens inom de europeiska investerings- och strukturfonderna genomföras för att hantera de aldrig tidigare skådade effekterna av covid-19-krisen. Dessutom bör ytterligare medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning göras tillgängliga genom en revidering av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I enlighet med förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] och inom ramen för de medel som anslagits i den bör åtgärder för återhämtning och resiliens inom de europeiska investerings- och strukturfonderna genomföras för att hantera de aldrig tidigare skådade effekterna av covid-19-krisen.
  Sådana ytterligare medel bör användas på ett sådant sätt som säkerställer överensstämmelse med de tidsfrister som finns i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument].
  Dessutom bör ytterligare medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning göras tillgängliga genom en revidering av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

I enlighet med förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] och inom ramen för de medel som anslagits i den bör åtgärder för återhämtning och resiliens inom de europeiska investerings- och strukturfonderna genomföras för att hantera de aldrig tidigare skådade effekterna av covid-19-krisen. Dessutom bör ytterligare medel för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning göras tillgängliga genom en revidering av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

Motivering

Det bör finnas större flexibilitet.

Ändringsrekommendation 4

COM(2020) 451 final – del 1

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ett ytterligare exceptionellt belopp på 58 272 800 000 EUR (i löpande priser) för budgetåtaganden från strukturfonderna inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för åren 2020, 2021 och 2022 bör göras tillgängligt för att stödja de mest drabbade medlemsstaterna och regionerna i krisreparationen i samband med covid-19-pandemin eller i förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, i syfte att snabbt sprida medel till den reala ekonomin genom de befintliga operativa programmen. Medlen för 2020 härrör från en ökning av de tillgängliga medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, medan medlen för 2021 och 2022 härrör från Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Delar av de ytterligare medlen bör anslås till tekniskt stöd på kommissionens initiativ. Kommissionen bör fastställa fördelningen av de återstående ytterligare medlen för varje medlemsstat på grundval av en tilldelningsmetod som bygger på senast tillgängliga objektiva statistiska uppgifter om medlemsstaternas relativa välstånd och omfattningen av den nuvarande krisens konsekvenser på deras ekonomier och samhällen. Tilldelningsmetoden bör omfatta ett särskilt avsatt ytterligare belopp för de yttersta randområdena, med tanke på den särskilda sårbarheten i deras ekonomier och samhällen. För att ta hänsyn till den föränderliga karaktären hos krisens effekter bör fördelningen revideras 2021 på grundval av samma tilldelningsmetod med hjälp av de senaste statistiska uppgifter som finns tillgängliga den 19 oktober 2021 för att tilldela 2022 års del av de ytterligare medlen. | Ett ytterligare exceptionellt belopp på 58 272 800 000 EUR (i löpande priser) för budgetåtaganden från strukturfonderna inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeisk territoriell sammanhållning
  för åren 2020, 2021 och 2022
  , och om så begärs av en förvaltande myndighet och motiveras av en medlemsstat även för åren 2023 och 2024,
  bör göras tillgängligt för att stödja de mest drabbade medlemsstaterna och regionerna i krisreparationen i samband med covid-19-pandemin eller i förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, i syfte att snabbt sprida medel till den reala ekonomin genom de befintliga operativa programmen. Medlen för 2020 härrör från en ökning av de tillgängliga medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, medan medlen för 2021 och 2022
  , och i tillämpliga fall för 2023 och 2024,
  härrör från Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Delar av de ytterligare medlen bör anslås till tekniskt stöd på kommissionens initiativ. Kommissionen bör fastställa fördelningen av de återstående ytterligare medlen för varje medlemsstat på grundval av en tilldelningsmetod som bygger på senast tillgängliga objektiva statistiska uppgifter om medlemsstaternas relativa välstånd och omfattningen av den nuvarande krisens konsekvenser på deras ekonomier och samhällen. Tilldelningsmetoden bör omfatta ett särskilt avsatt ytterligare belopp för de yttersta randområdena, med tanke på den särskilda sårbarheten i deras ekonomier och samhällen. För att ta hänsyn till den föränderliga karaktären hos krisens effekter bör fördelningen revideras 2021 på grundval av samma tilldelningsmetod med hjälp av de senaste statistiska uppgifter som finns tillgängliga den 19 oktober 2021 för att tilldela 2022 års del
  , och i tillämpliga fall 2023 och 2024 års del,
  av de ytterligare medlen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ett ytterligare exceptionellt belopp på 58 272 800 000 EUR (i löpande priser) för budgetåtaganden från strukturfonderna inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för åren 2020, 2021 och 2022 bör göras tillgängligt för att stödja de mest drabbade medlemsstaterna och regionerna i krisreparationen i samband med covid-19-pandemin eller i förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, i syfte att snabbt sprida medel till den reala ekonomin genom de befintliga operativa programmen. Medlen för 2020 härrör från en ökning av de tillgängliga medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, medan medlen för 2021 och 2022 härrör från Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Delar av de ytterligare medlen bör anslås till tekniskt stöd på kommissionens initiativ. Kommissionen bör fastställa fördelningen av de återstående ytterligare medlen för varje medlemsstat på grundval av en tilldelningsmetod som bygger på senast tillgängliga objektiva statistiska uppgifter om medlemsstaternas relativa välstånd och omfattningen av den nuvarande krisens konsekvenser på deras ekonomier och samhällen. Tilldelningsmetoden bör omfatta ett särskilt avsatt ytterligare belopp för de yttersta randområdena, med tanke på den särskilda sårbarheten i deras ekonomier och samhällen. För att ta hänsyn till den föränderliga karaktären hos krisens effekter bör fördelningen revideras 2021 på grundval av samma tilldelningsmetod med hjälp av de senaste statistiska uppgifter som finns tillgängliga den 19 oktober 2021 för att tilldela 2022 års del av de ytterligare medlen.

Ett ytterligare exceptionellt belopp på 58 272 800 000 EUR (i löpande priser) för budgetåtaganden från strukturfonderna inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeisk territoriell sammanhållning
  för åren 2020, 2021 och 2022
  , och om så begärs av en förvaltande myndighet och motiveras av en medlemsstat även för åren 2023 och 2024,
  bör göras tillgängligt för att stödja de mest drabbade medlemsstaterna och regionerna i krisreparationen i samband med covid-19-pandemin eller i förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, i syfte att snabbt sprida medel till den reala ekonomin genom de befintliga operativa programmen. Medlen för 2020 härrör från en ökning av de tillgängliga medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, medan medlen för 2021 och 2022
  , och i tillämpliga fall för 2023 och 2024,
  härrör från Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Delar av de ytterligare medlen bör anslås till tekniskt stöd på kommissionens initiativ. Kommissionen bör fastställa fördelningen av de återstående ytterligare medlen för varje medlemsstat på grundval av en tilldelningsmetod som bygger på senast tillgängliga objektiva statistiska uppgifter om medlemsstaternas relativa välstånd och omfattningen av den nuvarande krisens konsekvenser på deras ekonomier och samhällen. Tilldelningsmetoden bör omfatta ett särskilt avsatt ytterligare belopp för de yttersta randområdena, med tanke på den särskilda sårbarheten i deras ekonomier och samhällen. För att ta hänsyn till den föränderliga karaktären hos krisens effekter bör fördelningen revideras 2021 på grundval av samma tilldelningsmetod med hjälp av de senaste statistiska uppgifter som finns tillgängliga den 19 oktober 2021 för att tilldela 2022 års del
  , och i tillämpliga fall 2023 och 2024 års del,
  av de ytterligare medlen.

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 5

COM(2020) 451 final – del 1

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att medlemsstaterna ska få så stor flexibilitet som möjligt för att skräddarsy krisreparationsåtgärder i samband med covid-19-pandemin eller förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin bör kommissionen fastställa anslagen på medlemsstatsnivå. Möjligheten att använda ytterligare medel för att ge stöd till dem som har det sämst ställt bör också föreskrivas. Det är dessutom nödvändigt att fastställa tak för anslaget till tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ, samtidigt som medlemsstaterna ges största möjliga flexibilitet i fråga om tilldelning inom operativa program som får stöd från Eruf eller
  ESF
  .
  Det bör klargöras att det inte finns något behov att iaktta ESF:s minimiandel för de ytterligare medlen.
  Med tanke på det förväntade snabba utnyttjandet av de ytterligare medlen bör de åtaganden som är kopplade till dessa ytterligare medel endast dras tillbaka när de operativa programmen avslutas. | För att medlemsstaterna ska få så stor flexibilitet som möjligt för att skräddarsy krisreparationsåtgärder i samband med covid-19-pandemin eller förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin bör kommissionen fastställa anslagen på medlemsstatsnivå.
  De regionala och lokala myndigheterna bör dock vara högst delaktiga i utformningen och genomförandet av projekt, och flernivåstyre bör vara ett starkt ledord.
  Möjligheten att använda ytterligare medel för att ge stöd till dem som har det sämst ställt bör också föreskrivas. Det är dessutom nödvändigt att fastställa tak för anslaget till tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ, samtidigt som medlemsstaterna ges största möjliga flexibilitet i fråga om tilldelning inom operativa program som får stöd från Eruf eller ESF. Med tanke på det förväntade snabba utnyttjandet av de ytterligare medlen bör de åtaganden som är kopplade till dessa ytterligare medel endast dras tillbaka när de operativa programmen avslutas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att medlemsstaterna ska få så stor flexibilitet som möjligt för att skräddarsy krisreparationsåtgärder i samband med covid-19-pandemin eller förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin bör kommissionen fastställa anslagen på medlemsstatsnivå. Möjligheten att använda ytterligare medel för att ge stöd till dem som har det sämst ställt bör också föreskrivas. Det är dessutom nödvändigt att fastställa tak för anslaget till tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ, samtidigt som medlemsstaterna ges största möjliga flexibilitet i fråga om tilldelning inom operativa program som får stöd från Eruf eller
  ESF
  .
  Det bör klargöras att det inte finns något behov att iaktta ESF:s minimiandel för de ytterligare medlen.
  Med tanke på det förväntade snabba utnyttjandet av de ytterligare medlen bör de åtaganden som är kopplade till dessa ytterligare medel endast dras tillbaka när de operativa programmen avslutas.

För att medlemsstaterna ska få så stor flexibilitet som möjligt för att skräddarsy krisreparationsåtgärder i samband med covid-19-pandemin eller förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin bör kommissionen fastställa anslagen på medlemsstatsnivå.
  De regionala och lokala myndigheterna bör dock vara högst delaktiga i utformningen och genomförandet av projekt, och flernivåstyre bör vara ett starkt ledord.
  Möjligheten att använda ytterligare medel för att ge stöd till dem som har det sämst ställt bör också föreskrivas. Det är dessutom nödvändigt att fastställa tak för anslaget till tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ, samtidigt som medlemsstaterna ges största möjliga flexibilitet i fråga om tilldelning inom operativa program som får stöd från Eruf eller ESF. Med tanke på det förväntade snabba utnyttjandet av de ytterligare medlen bör de åtaganden som är kopplade till dessa ytterligare medel endast dras tillbaka när de operativa programmen avslutas.

Motivering

ESF bör inte försvagas.

Ändringsrekommendation 6

COM(2020) 451 final – del 1

Skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att göra det möjligt för medlemsstaterna att snabbt sätta in de ytterligare medlen för krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin inom den nuvarande programperioden, är det berättigat att undantagsvis befria medlemsstaterna från skyldigheten att följa förhandsvillkor och att uppfylla kraven på resultatreserven och tillämpningen av resultatramen, på tematisk koncentration, även i förhållande till de trösklar som fastställts för hållbar stadsutveckling för Eruf, samt på utarbetande av en kommunikationsstrategi för de ytterligare medlen. Det är dock nödvändigt att medlemsstaterna genomför minst en utvärdering senast den 31 december 2024 för att bedöma de ytterligare medlens ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de bidragit till att uppnå det nya särskilda tematiska målet. För att göra det lättare att få tillgång till jämförbar information på unionsnivå uppmuntras medlemsstaterna att använda de programspecifika indikatorer som kommissionen tillhandahåller. Dessutom bör medlemsstaterna och förvaltande myndigheter vid fullgörandet av sina skyldigheter i fråga om information, kommunikation och synliggörande göra de exceptionella åtgärder och medel som unionen inför synligare, särskilt genom att säkerställa att potentiella stödmottagare, stödmottagare, deltagare, slutmottagare av finansiella instrument och allmänheten är medvetna om förekomsten, omfattningen och det ytterligare stödet härrörande från de ytterligare medlen. | För att göra det möjligt för medlemsstaterna att snabbt sätta in de ytterligare medlen för krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin inom den nuvarande programperioden, är det berättigat att undantagsvis befria medlemsstaterna från skyldigheten att följa förhandsvillkor och att uppfylla kraven på resultatreserven och tillämpningen av resultatramen, på tematisk koncentration, även i förhållande till de trösklar som fastställts för hållbar stadsutveckling för Eruf, samt på utarbetande av en kommunikationsstrategi för de ytterligare medlen. Det är dock nödvändigt att medlemsstaterna genomför minst en utvärdering senast den 31 december 2024
  , eller senast den 31 december 2026 om ytterligare medel görs tillgängliga för budgetåtaganden under 2023 och 2024,
  för att bedöma de ytterligare medlens ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de bidragit till att uppnå det nya särskilda tematiska målet. För att göra det lättare att få tillgång till jämförbar information på unionsnivå uppmuntras medlemsstaterna att använda de programspecifika indikatorer som kommissionen tillhandahåller. Dessutom bör medlemsstaterna och förvaltande myndigheter vid fullgörandet av sina skyldigheter i fråga om information, kommunikation och synliggörande göra de exceptionella åtgärder och medel som unionen inför synligare, särskilt genom att säkerställa att potentiella stödmottagare, stödmottagare, deltagare, slutmottagare av finansiella instrument och allmänheten är medvetna om förekomsten, omfattningen och det ytterligare stödet härrörande från de ytterligare medlen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att göra det möjligt för medlemsstaterna att snabbt sätta in de ytterligare medlen för krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin inom den nuvarande programperioden, är det berättigat att undantagsvis befria medlemsstaterna från skyldigheten att följa förhandsvillkor och att uppfylla kraven på resultatreserven och tillämpningen av resultatramen, på tematisk koncentration, även i förhållande till de trösklar som fastställts för hållbar stadsutveckling för Eruf, samt på utarbetande av en kommunikationsstrategi för de ytterligare medlen. Det är dock nödvändigt att medlemsstaterna genomför minst en utvärdering senast den 31 december 2024 för att bedöma de ytterligare medlens ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de bidragit till att uppnå det nya särskilda tematiska målet. För att göra det lättare att få tillgång till jämförbar information på unionsnivå uppmuntras medlemsstaterna att använda de programspecifika indikatorer som kommissionen tillhandahåller. Dessutom bör medlemsstaterna och förvaltande myndigheter vid fullgörandet av sina skyldigheter i fråga om information, kommunikation och synliggörande göra de exceptionella åtgärder och medel som unionen inför synligare, särskilt genom att säkerställa att potentiella stödmottagare, stödmottagare, deltagare, slutmottagare av finansiella instrument och allmänheten är medvetna om förekomsten, omfattningen och det ytterligare stödet härrörande från de ytterligare medlen.

För att göra det möjligt för medlemsstaterna att snabbt sätta in de ytterligare medlen för krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedandet av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin inom den nuvarande programperioden, är det berättigat att undantagsvis befria medlemsstaterna från skyldigheten att följa förhandsvillkor och att uppfylla kraven på resultatreserven och tillämpningen av resultatramen, på tematisk koncentration, även i förhållande till de trösklar som fastställts för hållbar stadsutveckling för Eruf, samt på utarbetande av en kommunikationsstrategi för de ytterligare medlen. Det är dock nödvändigt att medlemsstaterna genomför minst en utvärdering senast den 31 december 2024
  , eller senast den 31 december 2026 om ytterligare medel görs tillgängliga för budgetåtaganden under 2023 och 2024,
  för att bedöma de ytterligare medlens ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de bidragit till att uppnå det nya särskilda tematiska målet. För att göra det lättare att få tillgång till jämförbar information på unionsnivå uppmuntras medlemsstaterna att använda de programspecifika indikatorer som kommissionen tillhandahåller. Dessutom bör medlemsstaterna och förvaltande myndigheter vid fullgörandet av sina skyldigheter i fråga om information, kommunikation och synliggörande göra de exceptionella åtgärder och medel som unionen inför synligare, särskilt genom att säkerställa att potentiella stödmottagare, stödmottagare, deltagare, slutmottagare av finansiella instrument och allmänheten är medvetna om förekomsten, omfattningen och det ytterligare stödet härrörande från de ytterligare medlen.

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 7

COM(2020) 451 final – del 1

Skäl 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I artikel 135.2 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen föreskrivs att ändringar av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 eller rådets beslut 2014/335/EU, Euratom som antas på eller efter dagen för det avtalets ikraftträdande inte ska tillämpas på Förenade kungariket, i den utsträckning ändringarna påverkar Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Stödet enligt denna förordning för 2020 finansieras genom en ökning av taket för den fleråriga budgetramen, och för 2021 och 2022 genom en ökning av unionens tak för egna medel, vilket skulle påverka Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Denna förordning bör därför inte tillämpas på eller i Förenade kungariket. | I artikel 135.2 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (1) föreskrivs att ändringar av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) eller rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (3) som antas på eller efter dagen för det avtalets ikraftträdande inte ska tillämpas på Förenade kungariket, i den utsträckning ändringarna påverkar Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Stödet enligt denna förordning för 2020 finansieras genom en ökning av taket för den fleråriga budgetramen, och för 2021 och 2022
  , och i tillämpliga fall för 2023 och 2024,
  genom en ökning av unionens tak för egna medel, vilket skulle påverka Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Denna förordning bör därför inte tillämpas på eller i Förenade kungariket. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I artikel 135.2 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen föreskrivs att ändringar av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 eller rådets beslut 2014/335/EU, Euratom som antas på eller efter dagen för det avtalets ikraftträdande inte ska tillämpas på Förenade kungariket, i den utsträckning ändringarna påverkar Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Stödet enligt denna förordning för 2020 finansieras genom en ökning av taket för den fleråriga budgetramen, och för 2021 och 2022 genom en ökning av unionens tak för egna medel, vilket skulle påverka Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Denna förordning bör därför inte tillämpas på eller i Förenade kungariket.

I artikel 135.2 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (1) föreskrivs att ändringar av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2) eller rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (3) som antas på eller efter dagen för det avtalets ikraftträdande inte ska tillämpas på Förenade kungariket, i den utsträckning ändringarna påverkar Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Stödet enligt denna förordning för 2020 finansieras genom en ökning av taket för den fleråriga budgetramen, och för 2021 och 2022
  , och i tillämpliga fall för 2023 och 2024,
  genom en ökning av unionens tak för egna medel, vilket skulle påverka Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Denna förordning bör därför inte tillämpas på eller i Förenade kungariket.

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 8

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.1

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 91.1a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I artikel 91 ska en ny punkt införas som punkt 1a: | I artikel 91 ska en ny punkt införas som punkt 1a: |
| ”1a.   Utöver de samlade medel som anges i punkt 1 ska ytterligare medel på 5 000 000 000 EUR i
  löpande
  priser göras tillgängliga för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för budgetåtaganden för 2020 och tilldelas Eruf och ESF.” | ”1a.   Utöver de samlade medel som anges i punkt 1 ska ytterligare medel på 5 000 000 000 EUR i
  fasta
  priser
  2018
  göras tillgängliga för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för budgetåtaganden för 2020 och tilldelas Eruf och ESF.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I artikel 91 ska en ny punkt införas som punkt 1a:

I artikel 91 ska en ny punkt införas som punkt 1a:

”1a.   Utöver de samlade medel som anges i punkt 1 ska ytterligare medel på 5 000 000 000 EUR i
  löpande
  priser göras tillgängliga för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för budgetåtaganden för 2020 och tilldelas Eruf och ESF.”

”1a.   Utöver de samlade medel som anges i punkt 1 ska ytterligare medel på 5 000 000 000 EUR i
  fasta
  priser
  2018
  göras tillgängliga för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för budgetåtaganden för 2020 och tilldelas Eruf och ESF.”

Motivering

Motivering

Att använda fasta priser 2018 är i linje med slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (1).

1

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92a, första och andra styckena

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] ska genomföras inom ramen för strukturfonderna till ett belopp på 53 272 800 000 EUR i löpande priser av det belopp som anges i artikel 3.2 a i i den förordningen, om inte annat följer av artikel 4.3, 4.4 och 4.8 i samma förordning. | De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] ska genomföras inom ramen för strukturfonderna till ett belopp på 53 272 800 000 EUR i löpande priser av det belopp som anges i artikel 3.2 a i i den förordningen, om inte annat följer av artikel 4.3, 4.4 och 4.8 i samma förordning. |
| Dessa ytterligare medel för 2021 och 2022 ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda åtgärder i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen. | Dessa ytterligare medel för 2021 och 2022 ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda åtgärder i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.
  Beslut om att förlänga åtgärderna för ökad flexibilitet i React-EU till 2023 och 2024 kan fattas genom en delegerad akt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] ska genomföras inom ramen för strukturfonderna till ett belopp på 53 272 800 000 EUR i löpande priser av det belopp som anges i artikel 3.2 a i i den förordningen, om inte annat följer av artikel 4.3, 4.4 och 4.8 i samma förordning.

De åtgärder som avses i artikel 2 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument] ska genomföras inom ramen för strukturfonderna till ett belopp på 53 272 800 000 EUR i löpande priser av det belopp som anges i artikel 3.2 a i i den förordningen, om inte annat följer av artikel 4.3, 4.4 och 4.8 i samma förordning.

Dessa ytterligare medel för 2021 och 2022 ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda åtgärder i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

Dessa ytterligare medel för 2021 och 2022 ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda åtgärder i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.
  Beslut om att förlänga åtgärderna för ökad flexibilitet i React-EU till 2023 och 2024 kan fattas genom en delegerad akt.

Beslut om att förlänga åtgärderna för ökad flexibilitet i React-EU till 2023 och 2024 kan fattas genom en delegerad akt.

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

COM(2020) 451 final – del 1

Förordning (EU) nr 1303/2013

Ändra en rubrik

Artikel 92b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) | Exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeiskt territoriellt samarbete
  för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU)

Exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeiskt territoriellt samarbete
  för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU)

och målet Europeiskt territoriellt samarbete

Motivering

Motivering

Covid-19-pandemin och den ensidiga stängningen av de inre gränserna i ett antal medlemsstater har orsakat stor skada i gränsregioner som måste åtgärdas på lämpligt sätt.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

COM(2020) 451 final – del 1

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De ytterligare medel som avses i artiklarna 91.1a och 92a (nedan kallade de ytterligare medlen) ska göras tillgängliga inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU). De ytterligare medlen ska användas för att genomföra tekniskt stöd i enlighet med punkt 6 i denna artikel och de insatser som genomför det tematiska målet i punkt 10 i denna artikel. | De ytterligare medel som avses i artiklarna 91.1a och 92a (nedan kallade de ytterligare medlen) ska göras tillgängliga inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeisk territoriell sammanhållning
  för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU). De ytterligare medlen ska användas för att genomföra tekniskt stöd i enlighet med punkt 6 i denna artikel och de insatser som genomför det tematiska målet i punkt 10 i denna artikel. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De ytterligare medel som avses i artiklarna 91.1a och 92a (nedan kallade de ytterligare medlen) ska göras tillgängliga inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU). De ytterligare medlen ska användas för att genomföra tekniskt stöd i enlighet med punkt 6 i denna artikel och de insatser som genomför det tematiska målet i punkt 10 i denna artikel.

De ytterligare medel som avses i artiklarna 91.1a och 92a (nedan kallade de ytterligare medlen) ska göras tillgängliga inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning
  och målet Europeisk territoriell sammanhållning
  för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU). De ytterligare medlen ska användas för att genomföra tekniskt stöd i enlighet med punkt 6 i denna artikel och de insatser som genomför det tematiska målet i punkt 10 i denna artikel.

och målet Europeisk territoriell sammanhållning

Motivering

Motivering

Covid-19-pandemin och de tidiga nedstängningarna fick förödande konsekvenser för det gränsöverskridande samarbetet. Projekt inom målet för europeisk territoriell sammanhållning, där gränsöverskridande samarbete ingår, bör kunna få stöd.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ytterligare medel ska göras tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2020 och 2022 utöver de samlade medel som anges i artikel 91 enligt följande: | Ytterligare medel ska göras tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2020 och 2022 utöver de samlade medel som anges i artikel 91 enligt följande: |
| — | 2020: 5 000 000 000 EUR. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ytterligare medel ska göras tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2020 och 2022 utöver de samlade medel som anges i artikel 91 enligt följande:

Ytterligare medel ska göras tillgängliga för budgetåtaganden för åren 2020 och 2022 utöver de samlade medel som anges i artikel 91 enligt följande:

—

2020: 5 000 000 000 EUR.

| — | 2021:
  42 434 400 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2021:
  42 434 400 000
  EUR.

42 434 400 000

| — | 2022:
  10 820 400 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2022:
  10 820 400 000
  EUR.

10 820 400 000

| — | 2020: 5 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2020: 5 000 000 000 EUR.

| — | 2021:
  34 615 620 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2021:
  34 615 620 000
  EUR.

34 615 620 000

| — | 2022:
  18 639 180 000
  EUR. |
| --- | --- |

—

2022:
  18 639 180 000
  EUR.

18 639 180 000

De ytterligare medlen för 2020 ska göras tillgängliga från de ytterligare medel som anges i artikel 91.1a.

De ytterligare medlen för 2020 ska göras tillgängliga från de ytterligare medel som anges i artikel 91.1a.

De ytterligare medlen för 2021 och 2022 ska göras tillgängliga från de ytterligare medel som anges i artikel 92a. De ytterligare medel som anges i artikel 92a ska också stödja administrativa utgifter på upp till 18 000 000 EUR i
  löpande
  priser.

löpande

De ytterligare medlen för 2021 och 2022 ska göras tillgängliga från de ytterligare medel som anges i artikel 92a.
  Genom en delegerad akt som ändrar denna förordning kan även ytterligare medel göras tillgängliga för budgetåtaganden 2023 och 2024 om det begärs av en förvaltande myndighet och motiveras av en medlemsstat.
  De ytterligare medel som anges i artikel 92a ska också stödja administrativa utgifter på upp till 18 000 000 EUR i
  fasta
  priser
  2018
  .

Genom en delegerad akt som ändrar denna förordning kan även ytterligare medel göras tillgängliga för budgetåtaganden 2023 och 2024 om det begärs av en förvaltande myndighet och motiveras av en medlemsstat.

fasta

2018

Motivering

Motivering

Åtagandena för de tillgängliga medlen bör fördelas mer jämnt över 2021 och 2022 (65 % respektive 35 %) för att mildra den administrativa bördan för förvaltande myndigheter och stödmottagare vid avslutandet av de operativa programmen för 2014–2020 och inledningen av de operativa programmen för 2021–2027. De ytterligare medlen för att stödja administrativa utgifter bör uttryckas i fasta priser. De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om fördelningen av de ytterligare medlen som anslag från strukturfonderna för 2020 och 2021 för varje medlemsstat i enlighet med de kriterier och den metod som anges i bilaga VIIa. Det beslutet ska ses över 2021 för att fastställa fördelningen av de ytterligare medlen för 2022 på grundval av uppgifter som är tillgängliga den 19 oktober 2021. | Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om fördelningen av de ytterligare medlen som anslag från strukturfonderna för 2020 och 2021 för varje medlemsstat i enlighet med de kriterier och den metod som anges i bilaga VIIa. Det beslutet ska ses över 2021 för att fastställa fördelningen av de ytterligare medlen för 2022 på grundval av uppgifter som är tillgängliga den 19 oktober 2021.
  I tillämpliga fall ska beslutet även ses över 2022 angående budgetåtagandena för 2023 och 2024. Dessa beslutsöversyner bör även omfatta en kontroll av att de operativa programmen inte påverkas negativt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om fördelningen av de ytterligare medlen som anslag från strukturfonderna för 2020 och 2021 för varje medlemsstat i enlighet med de kriterier och den metod som anges i bilaga VIIa. Det beslutet ska ses över 2021 för att fastställa fördelningen av de ytterligare medlen för 2022 på grundval av uppgifter som är tillgängliga den 19 oktober 2021.

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett beslut om fördelningen av de ytterligare medlen som anslag från strukturfonderna för 2020 och 2021 för varje medlemsstat i enlighet med de kriterier och den metod som anges i bilaga VIIa. Det beslutet ska ses över 2021 för att fastställa fördelningen av de ytterligare medlen för 2022 på grundval av uppgifter som är tillgängliga den 19 oktober 2021.
  I tillämpliga fall ska beslutet även ses över 2022 angående budgetåtagandena för 2023 och 2024. Dessa beslutsöversyner bör även omfatta en kontroll av att de operativa programmen inte påverkas negativt.

I tillämpliga fall ska beslutet även ses över 2022 angående budgetåtagandena för 2023 och 2024. Dessa beslutsöversyner bör även omfatta en kontroll av att de operativa programmen inte påverkas negativt.

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom undantag från artikel 76 första stycket ska budgetåtagandena för de ytterligare medlen avseende varje operativt program göras för varje fond för åren 2020, 2021 och 2022. | Genom undantag från artikel 76 första stycket ska budgetåtagandena för de ytterligare medlen avseende varje operativt program göras för varje fond för åren 2020, 2021 och 2022. |
| Det rättsliga åtagande som avses i artikel 76 andra stycket för åren 2021 och 2022 ska träda i kraft den dag som avses i artikel 4.3 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument]. | Det rättsliga åtagande som avses i artikel 76 andra stycket för åren 2021 och 2022 ska träda i kraft den dag som avses i artikel 4.3 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument]. |
| Artikel 76 tredje och fjärde styckena ska inte tillämpas med avseende på de ytterligare medlen. | Artikel 76 tredje och fjärde styckena ska inte tillämpas med avseende på de ytterligare medlen. |
| Genom undantag från artikel 14.3 i budgetförordningen ska de regler om återkrav som anges i del II avdelning IX kapitel IV och i artikel 136 tillämpas på de budgetåtaganden som grundas på de ytterligare medel som avses i artikel 92a. Genom undantag från artikel 12.4 c i budgetförordningen får de ytterligare medlen inte användas för efterföljande program eller åtgärd. | Genom undantag från artikel 14.3 i budgetförordningen ska de regler om återkrav som anges i del II avdelning IX kapitel IV och i artikel 136 tillämpas på de budgetåtaganden som grundas på de ytterligare medel som avses i artikel 92a. Genom undantag från artikel 12.4 c i budgetförordningen får de ytterligare medlen inte användas för efterföljande program eller åtgärd. |
| Genom undantag från artiklarna 86.2 och 136.1 ska åtagandena för ytterligare medel återkrävas i enlighet med reglerna för avslutande av programmen. | Genom undantag från artiklarna 86.2 och 136.1 ska åtagandena för ytterligare medel återkrävas i enlighet med reglerna för avslutande av programmen. |
| Varje medlemsstat ska anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program. | Varje medlemsstat ska anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program. |
| Genom undantag från artikel 92.7 får en andel av de ytterligare medlen också föreslås att användas till att öka stödet till fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) innan eller samtidigt som tilldelningen till Eruf och ESF görs. | Genom undantag från artikel 92.7 får en andel av de ytterligare medlen också föreslås att användas till att öka stödet till fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead)
  och sysselsättningsinitiativet för unga
  innan eller samtidigt som tilldelningen till Eruf och ESF görs. |
| Efter den ursprungliga tilldelningen får de ytterligare medlen genom en medlemsstats ansökan om ändring av ett operativt program enligt artikel 30.1 överföras mellan Eruf och ESF, oaktat de procentsatser som anges i artikel 92.1 a, b och c. | Efter den ursprungliga tilldelningen får de ytterligare medlen genom en medlemsstats ansökan om ändring av ett operativt program enligt artikel 30.1 överföras mellan Eruf och ESF, oaktat de procentsatser som anges i artikel 92.1 a, b och c. |
| Artikel 30.5 ska inte vara tillämplig på de ytterligare medlen. Dessa medel ska undantas från beräkningsgrunden vid tillämpning av de tak som fastställs i den punkten. | Artikel 30.5 ska inte vara tillämplig på de ytterligare medlen. Dessa medel ska undantas från beräkningsgrunden vid tillämpning av de tak som fastställs i den punkten. |
| Vid tillämpning av artikel 30.1 f i budgetförordningen ska villkoret att anslag ska ha samma ändamål inte gälla för dessa överföringar. Överföringar kan endast gälla innevarande år eller kommande år i finansieringsplanen. | Vid tillämpning av artikel 30.1 f i budgetförordningen ska villkoret att anslag ska ha samma ändamål inte gälla för dessa överföringar. Överföringar kan endast gälla innevarande år eller kommande år i finansieringsplanen. |
| De krav som fastställs i artikel 92.4 ska inte tillämpas på den ursprungliga tilldelningen eller efterföljande överföringar. | De krav som fastställs i artikel 92.4 ska inte tillämpas på den ursprungliga tilldelningen eller efterföljande överföringar. |
| Belopp som anslagits till sysselsättningsinitiativet för unga i enlighet med artikel 92.5 inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning ska inte påverkas. | Belopp som anslagits till sysselsättningsinitiativet för unga i enlighet med artikel 92.5 inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning ska inte påverkas. |
| De ytterligare medlen ska användas i enlighet med reglerna för den fond till vilken de tilldelas eller överförs. | De ytterligare medlen ska användas i enlighet med reglerna för den fond till vilken de tilldelas eller överförs. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom undantag från artikel 76 första stycket ska budgetåtagandena för de ytterligare medlen avseende varje operativt program göras för varje fond för åren 2020, 2021 och 2022.

Genom undantag från artikel 76 första stycket ska budgetåtagandena för de ytterligare medlen avseende varje operativt program göras för varje fond för åren 2020, 2021 och 2022.

Det rättsliga åtagande som avses i artikel 76 andra stycket för åren 2021 och 2022 ska träda i kraft den dag som avses i artikel 4.3 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument].

Det rättsliga åtagande som avses i artikel 76 andra stycket för åren 2021 och 2022 ska träda i kraft den dag som avses i artikel 4.3 i förordning [Europeiska unionens återhämtningsinstrument].

Artikel 76 tredje och fjärde styckena ska inte tillämpas med avseende på de ytterligare medlen.

Artikel 76 tredje och fjärde styckena ska inte tillämpas med avseende på de ytterligare medlen.

Genom undantag från artikel 14.3 i budgetförordningen ska de regler om återkrav som anges i del II avdelning IX kapitel IV och i artikel 136 tillämpas på de budgetåtaganden som grundas på de ytterligare medel som avses i artikel 92a. Genom undantag från artikel 12.4 c i budgetförordningen får de ytterligare medlen inte användas för efterföljande program eller åtgärd.

Genom undantag från artikel 14.3 i budgetförordningen ska de regler om återkrav som anges i del II avdelning IX kapitel IV och i artikel 136 tillämpas på de budgetåtaganden som grundas på de ytterligare medel som avses i artikel 92a. Genom undantag från artikel 12.4 c i budgetförordningen får de ytterligare medlen inte användas för efterföljande program eller åtgärd.

Genom undantag från artiklarna 86.2 och 136.1 ska åtagandena för ytterligare medel återkrävas i enlighet med reglerna för avslutande av programmen.

Genom undantag från artiklarna 86.2 och 136.1 ska åtagandena för ytterligare medel återkrävas i enlighet med reglerna för avslutande av programmen.

Varje medlemsstat ska anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program.

Varje medlemsstat ska anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program.

Genom undantag från artikel 92.7 får en andel av de ytterligare medlen också föreslås att användas till att öka stödet till fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) innan eller samtidigt som tilldelningen till Eruf och ESF görs.

Genom undantag från artikel 92.7 får en andel av de ytterligare medlen också föreslås att användas till att öka stödet till fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead)
  och sysselsättningsinitiativet för unga
  innan eller samtidigt som tilldelningen till Eruf och ESF görs.

och sysselsättningsinitiativet för unga

Efter den ursprungliga tilldelningen får de ytterligare medlen genom en medlemsstats ansökan om ändring av ett operativt program enligt artikel 30.1 överföras mellan Eruf och ESF, oaktat de procentsatser som anges i artikel 92.1 a, b och c.

Efter den ursprungliga tilldelningen får de ytterligare medlen genom en medlemsstats ansökan om ändring av ett operativt program enligt artikel 30.1 överföras mellan Eruf och ESF, oaktat de procentsatser som anges i artikel 92.1 a, b och c.

Artikel 30.5 ska inte vara tillämplig på de ytterligare medlen. Dessa medel ska undantas från beräkningsgrunden vid tillämpning av de tak som fastställs i den punkten.

Artikel 30.5 ska inte vara tillämplig på de ytterligare medlen. Dessa medel ska undantas från beräkningsgrunden vid tillämpning av de tak som fastställs i den punkten.

Vid tillämpning av artikel 30.1 f i budgetförordningen ska villkoret att anslag ska ha samma ändamål inte gälla för dessa överföringar. Överföringar kan endast gälla innevarande år eller kommande år i finansieringsplanen.

Vid tillämpning av artikel 30.1 f i budgetförordningen ska villkoret att anslag ska ha samma ändamål inte gälla för dessa överföringar. Överföringar kan endast gälla innevarande år eller kommande år i finansieringsplanen.

De krav som fastställs i artikel 92.4 ska inte tillämpas på den ursprungliga tilldelningen eller efterföljande överföringar.

De krav som fastställs i artikel 92.4 ska inte tillämpas på den ursprungliga tilldelningen eller efterföljande överföringar.

Belopp som anslagits till sysselsättningsinitiativet för unga i enlighet med artikel 92.5 inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning ska inte påverkas.

Belopp som anslagits till sysselsättningsinitiativet för unga i enlighet med artikel 92.5 inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning ska inte påverkas.

De ytterligare medlen ska användas i enlighet med reglerna för den fond till vilken de tilldelas eller överförs.

De ytterligare medlen ska användas i enlighet med reglerna för den fond till vilken de tilldelas eller överförs.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.5 sjätte stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program. | Varje medlemsstat ska
  , i överensstämmelse med principerna om partnerskap och flernivåstyre enligt artikel 5,
  anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varje medlemsstat ska anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program.

Varje medlemsstat ska
  , i överensstämmelse med principerna om partnerskap och flernivåstyre enligt artikel 5,
  anslå de ytterligare medel som är tillgängliga för programplanering inom Eruf och ESF till operativa program.

, i överensstämmelse med principerna om partnerskap och flernivåstyre enligt artikel 5,

Motivering

Motivering

Regionala och lokala myndigheter samt andra berörda parter måste spela en aktiv roll i beslutsfattandet om tilldelningen av de ytterligare medlen.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.7 andra och tredje styckena

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid tillämpning av artikel 134.2 för det årliga förskottet under åren 2021, 2022
  och
  2023 ska stödbeloppet från fonderna för hela programperioden till det operativa programmet innefatta de ytterligare medlen. | Vid tillämpning av artikel 134.2 för det årliga förskottet under åren 2021, 2022, 2023
  och 2024
  ska stödbeloppet från fonderna för hela programperioden till det operativa programmet innefatta de ytterligare medlen. |
| Det belopp som betalats ut som det ytterligare inledande förskott som avses i första stycket ska vara helt avräknat i kommissionens räkenskaper senast när det operativa programmet avslutas. | Det belopp som betalats ut som det ytterligare inledande förskott som avses i första stycket ska vara helt avräknat i kommissionens räkenskaper senast när det operativa programmet avslutas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid tillämpning av artikel 134.2 för det årliga förskottet under åren 2021, 2022
  och
  2023 ska stödbeloppet från fonderna för hela programperioden till det operativa programmet innefatta de ytterligare medlen.

och

Vid tillämpning av artikel 134.2 för det årliga förskottet under åren 2021, 2022, 2023
  och 2024
  ska stödbeloppet från fonderna för hela programperioden till det operativa programmet innefatta de ytterligare medlen.

och 2024

Det belopp som betalats ut som det ytterligare inledande förskott som avses i första stycket ska vara helt avräknat i kommissionens räkenskaper senast när det operativa programmet avslutas.

Det belopp som betalats ut som det ytterligare inledande förskott som avses i första stycket ska vara helt avräknat i kommissionens räkenskaper senast när det operativa programmet avslutas.

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning. Därför föreslås att kommissionens förslag behålls, eftersom det ligger i linje med det betänkande från utskottet för regional utveckling som antagits i Europaparlamentet.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De ytterligare medel som inte anslagits till tekniskt stöd ska användas inom det tematiska mål som anges i punkt 10 för att stödja insatser för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin eller förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. | De ytterligare medel som inte anslagits till tekniskt stöd ska användas inom det tematiska mål som anges i punkt 10 för att stödja insatser för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin eller förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. |
| Medlemsstaterna får anslå de ytterligare medlen antingen till ett eller flera separata prioriterade områden inom ett eller flera befintliga operativa program eller till ett nytt operativt program enligt punkt 11. Genom undantag från artikel 26.1 ska programmet omfatta perioden till och med den 31 december 2022, med förbehåll för punkt 4
  ovan
  . | Medlemsstaterna får anslå de ytterligare medlen antingen till ett eller flera separata prioriterade områden inom ett eller flera befintliga operativa program eller till ett nytt operativt program enligt punkt 11. Genom undantag från artikel 26.1 ska programmet omfatta perioden till och med den 31 december 2022,
  eller den 31 december 2024, i de fall då det undantag som avses i punkt 2 är tillämpligt,
  med förbehåll för punkt 4
  i denna artikel
  . |
| För Eruf ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja investeringar i produkter och tjänster för hälso- och sjukvårdstjänster, för att tillhandahålla stöd i form av rörelsekapital eller investeringsstöd till små och medelstora företag, investeringar som bidrar till omställningen till en digital och grön ekonomi, investeringar i infrastruktur som tillhandahåller grundläggande tjänster till medborgarna och ekonomiska åtgärder i de regioner som är mest beroende av de sektorer som drabbats hårdast av krisen. | För Eruf ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja investeringar i produkter och tjänster för hälso- och sjukvårdstjänster, för att tillhandahålla stöd i form av rörelsekapital eller investeringsstöd till små och medelstora företag, investeringar som bidrar till omställningen till en digital och grön ekonomi, investeringar i infrastruktur som tillhandahåller grundläggande tjänster till medborgarna och ekonomiska åtgärder i de regioner som är mest beroende av de sektorer som drabbats hårdast av krisen. |
| För ESF ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja bibehållande av arbetstillfällen, inbegripet genom system för korttidsarbete och stöd till egenföretagare, även när stödet inte kombineras med aktiva arbetsmarknadsåtgärder, såvida inte sådana åtgärder föreskrivs i nationell lagstiftning. De ytterligare medlen ska också stödja skapandet av arbetstillfällen, särskilt för personer i utsatta situationer, sysselsättningsåtgärder för unga, utbildning, kompetensutveckling, särskilt för att stödja den gröna och digitala omställningen, och förbättrad tillgång till sociala tjänster av allmänt intresse, inbegripet för barn. | För ESF ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja bibehållande av arbetstillfällen, inbegripet genom system för korttidsarbete och stöd till egenföretagare, även när stödet inte kombineras med aktiva arbetsmarknadsåtgärder, såvida inte sådana åtgärder föreskrivs i nationell lagstiftning. De ytterligare medlen ska också stödja skapandet av arbetstillfällen, särskilt för personer i utsatta situationer, sysselsättningsåtgärder för unga, utbildning, kompetensutveckling, särskilt för att stödja den gröna och digitala omställningen, och förbättrad tillgång till sociala tjänster av allmänt intresse, inbegripet för barn. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De ytterligare medel som inte anslagits till tekniskt stöd ska användas inom det tematiska mål som anges i punkt 10 för att stödja insatser för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin eller förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin.

De ytterligare medel som inte anslagits till tekniskt stöd ska användas inom det tematiska mål som anges i punkt 10 för att stödja insatser för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin eller förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin.

Medlemsstaterna får anslå de ytterligare medlen antingen till ett eller flera separata prioriterade områden inom ett eller flera befintliga operativa program eller till ett nytt operativt program enligt punkt 11. Genom undantag från artikel 26.1 ska programmet omfatta perioden till och med den 31 december 2022, med förbehåll för punkt 4
  ovan
  .

ovan

Medlemsstaterna får anslå de ytterligare medlen antingen till ett eller flera separata prioriterade områden inom ett eller flera befintliga operativa program eller till ett nytt operativt program enligt punkt 11. Genom undantag från artikel 26.1 ska programmet omfatta perioden till och med den 31 december 2022,
  eller den 31 december 2024, i de fall då det undantag som avses i punkt 2 är tillämpligt,
  med förbehåll för punkt 4
  i denna artikel
  .

eller den 31 december 2024, i de fall då det undantag som avses i punkt 2 är tillämpligt,

i denna artikel

För Eruf ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja investeringar i produkter och tjänster för hälso- och sjukvårdstjänster, för att tillhandahålla stöd i form av rörelsekapital eller investeringsstöd till små och medelstora företag, investeringar som bidrar till omställningen till en digital och grön ekonomi, investeringar i infrastruktur som tillhandahåller grundläggande tjänster till medborgarna och ekonomiska åtgärder i de regioner som är mest beroende av de sektorer som drabbats hårdast av krisen.

För Eruf ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja investeringar i produkter och tjänster för hälso- och sjukvårdstjänster, för att tillhandahålla stöd i form av rörelsekapital eller investeringsstöd till små och medelstora företag, investeringar som bidrar till omställningen till en digital och grön ekonomi, investeringar i infrastruktur som tillhandahåller grundläggande tjänster till medborgarna och ekonomiska åtgärder i de regioner som är mest beroende av de sektorer som drabbats hårdast av krisen.

För ESF ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja bibehållande av arbetstillfällen, inbegripet genom system för korttidsarbete och stöd till egenföretagare, även när stödet inte kombineras med aktiva arbetsmarknadsåtgärder, såvida inte sådana åtgärder föreskrivs i nationell lagstiftning. De ytterligare medlen ska också stödja skapandet av arbetstillfällen, särskilt för personer i utsatta situationer, sysselsättningsåtgärder för unga, utbildning, kompetensutveckling, särskilt för att stödja den gröna och digitala omställningen, och förbättrad tillgång till sociala tjänster av allmänt intresse, inbegripet för barn.

För ESF ska de ytterligare medlen i första hand användas för att stödja bibehållande av arbetstillfällen, inbegripet genom system för korttidsarbete och stöd till egenföretagare, även när stödet inte kombineras med aktiva arbetsmarknadsåtgärder, såvida inte sådana åtgärder föreskrivs i nationell lagstiftning. De ytterligare medlen ska också stödja skapandet av arbetstillfällen, särskilt för personer i utsatta situationer, sysselsättningsåtgärder för unga, utbildning, kompetensutveckling, särskilt för att stödja den gröna och digitala omställningen, och förbättrad tillgång till sociala tjänster av allmänt intresse, inbegripet för barn.

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Med undantag för det tekniska stöd som avses i punkt 6 och de ytterligare medel som används för Fead som avses i punkt 5 sjunde stycket, ska de ytterligare medlen stödja insatser inom det nya tematiska målet Främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, som kompletterar de tematiska mål som anges i artikel 9. | Med undantag för det tekniska stöd som avses i punkt 6 och de ytterligare medel som används för Fead
  eller sysselsättningsinitiativet för unga
  som avses i punkt 5 sjunde stycket, ska de ytterligare medlen stödja insatser inom det nya tematiska målet Främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, som kompletterar de tematiska mål som anges i artikel 9. |
| Det tematiska mål som avses i första stycket ska uteslutande vara tillgängligt för programplaneringen av de ytterligare medlen. Genom undantag från artikel 96.1 b, c och d ska det inte kombineras med andra investeringsprioriteringar. | Det tematiska mål som avses i första stycket ska uteslutande vara tillgängligt för programplaneringen av de ytterligare medlen. Genom undantag från artikel 96.1 b, c och d ska det inte kombineras med andra investeringsprioriteringar. |
| Det tematiska mål som avses i första stycket ska också utgöra den enda investeringsprioriteringen för programplaneringen och användningen av de ytterligare medlen från Eruf och ESF. | Det tematiska mål som avses i första stycket ska också utgöra den enda investeringsprioriteringen för programplaneringen och användningen av de ytterligare medlen från Eruf och ESF. |
| Om ett eller flera separata prioriterade områden fastställs motsvarande det tematiska mål som avses i första stycket inom ett befintligt operativt program, ska de uppgifter som anges i artikel 96.2 b v och vii inte krävas för beskrivningen av det prioriterade området i det reviderade operativa programmet. | Om ett eller flera separata prioriterade områden fastställs motsvarande det tematiska mål som avses i första stycket inom ett befintligt operativt program, ska de uppgifter som anges i artikel 96.2 b v och vii inte krävas för beskrivningen av det prioriterade området i det reviderade operativa programmet. |
| Den reviderade finansieringsplan som föreskrivs i artikel 96.2 d ska ange tilldelningen av de ytterligare medlen för åren 2020, 2021 och, i tillämpliga fall, 2022 utan att ange belopp för resultatreserven och utan fördelning per regionkategori. | Den reviderade finansieringsplan som föreskrivs i artikel 96.2 d ska ange tilldelningen av de ytterligare medlen för åren 2020, 2021 och, i tillämpliga fall, 2022 utan att ange belopp för resultatreserven och utan fördelning per regionkategori. |
| Genom undantag från artikel 30.1 ska ansökningar om ändring av program som lämnats in av en medlemsstat vederbörligen motiveras och ska särskilt ange de förväntade effekterna av ändringarna av programmet avseende främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. Ansökningarna ska åtföljas av det ändrade programmet. | Genom undantag från artikel 30.1 ska ansökningar om ändring av program som lämnats in av en medlemsstat vederbörligen motiveras och ska särskilt ange de förväntade effekterna av ändringarna av programmet avseende främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. Ansökningarna ska åtföljas av det ändrade programmet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Med undantag för det tekniska stöd som avses i punkt 6 och de ytterligare medel som används för Fead som avses i punkt 5 sjunde stycket, ska de ytterligare medlen stödja insatser inom det nya tematiska målet Främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, som kompletterar de tematiska mål som anges i artikel 9.

Med undantag för det tekniska stöd som avses i punkt 6 och de ytterligare medel som används för Fead
  eller sysselsättningsinitiativet för unga
  som avses i punkt 5 sjunde stycket, ska de ytterligare medlen stödja insatser inom det nya tematiska målet Främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin, som kompletterar de tematiska mål som anges i artikel 9.

eller sysselsättningsinitiativet för unga

Det tematiska mål som avses i första stycket ska uteslutande vara tillgängligt för programplaneringen av de ytterligare medlen. Genom undantag från artikel 96.1 b, c och d ska det inte kombineras med andra investeringsprioriteringar.

Det tematiska mål som avses i första stycket ska uteslutande vara tillgängligt för programplaneringen av de ytterligare medlen. Genom undantag från artikel 96.1 b, c och d ska det inte kombineras med andra investeringsprioriteringar.

Det tematiska mål som avses i första stycket ska också utgöra den enda investeringsprioriteringen för programplaneringen och användningen av de ytterligare medlen från Eruf och ESF.

Det tematiska mål som avses i första stycket ska också utgöra den enda investeringsprioriteringen för programplaneringen och användningen av de ytterligare medlen från Eruf och ESF.

Om ett eller flera separata prioriterade områden fastställs motsvarande det tematiska mål som avses i första stycket inom ett befintligt operativt program, ska de uppgifter som anges i artikel 96.2 b v och vii inte krävas för beskrivningen av det prioriterade området i det reviderade operativa programmet.

Om ett eller flera separata prioriterade områden fastställs motsvarande det tematiska mål som avses i första stycket inom ett befintligt operativt program, ska de uppgifter som anges i artikel 96.2 b v och vii inte krävas för beskrivningen av det prioriterade området i det reviderade operativa programmet.

Den reviderade finansieringsplan som föreskrivs i artikel 96.2 d ska ange tilldelningen av de ytterligare medlen för åren 2020, 2021 och, i tillämpliga fall, 2022 utan att ange belopp för resultatreserven och utan fördelning per regionkategori.

Den reviderade finansieringsplan som föreskrivs i artikel 96.2 d ska ange tilldelningen av de ytterligare medlen för åren 2020, 2021 och, i tillämpliga fall, 2022 utan att ange belopp för resultatreserven och utan fördelning per regionkategori.

Genom undantag från artikel 30.1 ska ansökningar om ändring av program som lämnats in av en medlemsstat vederbörligen motiveras och ska särskilt ange de förväntade effekterna av ändringarna av programmet avseende främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. Ansökningarna ska åtföljas av det ändrade programmet.

Genom undantag från artikel 30.1 ska ansökningar om ändring av program som lämnats in av en medlemsstat vederbörligen motiveras och ska särskilt ange de förväntade effekterna av ändringarna av programmet avseende främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin. Ansökningarna ska åtföljas av det ändrade programmet.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.10, nytt stycke efter fjärde stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Genom undantag från artiklarna 29.3, 29.4 och 30.2 ska kommissionen godkänna en ändring av ett befintligt operativt program eller ett nytt särskilt operativt program senast tio arbetsdagar efter inlämnandet av en medlemsstat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom undantag från artiklarna 29.3, 29.4 och 30.2 ska kommissionen godkänna en ändring av ett befintligt operativt program eller ett nytt särskilt operativt program senast tio arbetsdagar efter inlämnandet av en medlemsstat.

Genom undantag från artiklarna 29.3, 29.4 och 30.2 ska kommissionen godkänna en ändring av ett befintligt operativt program eller ett nytt särskilt operativt program senast tio arbetsdagar efter inlämnandet av en medlemsstat.

Motivering

Motivering

Ändrade eller nya operativa program bör godkännas så snabbt som möjligt inom ramen för React-EU-målen.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

COM(2020) 451 final – del 1

Ändra artikel 1.1.2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Artikel 92b.11 andra stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom undantag från artiklarna 56.3 och 114.2 ska medlemsstaterna säkerställa att minst en utvärdering av användningen av de ytterligare medlen genomförs senast den 31 december 2024 för att bedöma deras ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de har bidragit till det tematiska mål som avses i punkt 10 i den här artikeln. | Genom undantag från artiklarna 56.3 och 114.2 ska medlemsstaterna säkerställa att minst en utvärdering av användningen av de ytterligare medlen genomförs senast den 31 december 2024
  , eller den 31 december 2026 i de fall då det undantag som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel är tillämpligt,
  för att bedöma deras ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de har bidragit till det tematiska mål som avses i punkt 10 i den här artikeln. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom undantag från artiklarna 56.3 och 114.2 ska medlemsstaterna säkerställa att minst en utvärdering av användningen av de ytterligare medlen genomförs senast den 31 december 2024 för att bedöma deras ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de har bidragit till det tematiska mål som avses i punkt 10 i den här artikeln.

Genom undantag från artiklarna 56.3 och 114.2 ska medlemsstaterna säkerställa att minst en utvärdering av användningen av de ytterligare medlen genomförs senast den 31 december 2024
  , eller den 31 december 2026 i de fall då det undantag som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel är tillämpligt,
  för att bedöma deras ändamålsenlighet, effektivitet och verkan samt hur de har bidragit till det tematiska mål som avses i punkt 10 i den här artikeln.

, eller den 31 december 2026 i de fall då det undantag som avses i punkt 2 tredje stycket i denna artikel är tillämpligt,

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning. Därför föreslås att kommissionens förslag behålls vad gäller återkravsregeln och förlängningen till 2024, eftersom det ligger i linje med det betänkande från utskottet för regional utveckling som antagits i Europaparlamentet.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

COM(2020) 451 final – del 2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Bilaga – punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De regler som fastställts i punkt 1 får inte leda till att anslagen per medlemsstat för hela perioden
  2020–2022
  överstiger följande: | De regler som fastställts i punkt 1 får inte leda till att anslagen per medlemsstat för hela perioden
  2020–2024
  överstiger följande: |
| a) | För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 109 % av genomsnittet för EU-27: 0,07  % av deras BNP i fasta priser 2019. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De regler som fastställts i punkt 1 får inte leda till att anslagen per medlemsstat för hela perioden
  2020–2022
  överstiger följande:

2020–2022

De regler som fastställts i punkt 1 får inte leda till att anslagen per medlemsstat för hela perioden
  2020–2024
  överstiger följande:

2020–2024

a)

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 109 % av genomsnittet för EU-27: 0,07  % av deras BNP i fasta priser 2019.

| a) | För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 109 % av genomsnittet för EU-27: 0,07  % av deras BNP i fasta priser 2019. |
| --- | --- |

a)

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 109 % av genomsnittet för EU-27: 0,07  % av deras BNP i fasta priser 2019.

| b) | För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är lika med eller under 90 % av genomsnittet för EU-27: 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019. |
| --- | --- |

b)

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är lika med eller under 90 % av genomsnittet för EU-27: 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019.

| b) | För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är lika med eller under 90 % av genomsnittet för EU-27: 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019. |
| --- | --- |

b)

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är lika med eller under 90 % av genomsnittet för EU-27: 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019.

| c) | För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 90 % och lika med eller under 109 % av genomsnittet för EU-27: procentandelen erhålls genom en linjär interpolering mellan 0,07  % och 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019, vilket leder till en proportionell minskning av den övre gränsen i linje med ökningen i välstånd. |
| --- | --- |

c)

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 90 % och lika med eller under 109 % av genomsnittet för EU-27: procentandelen erhålls genom en linjär interpolering mellan 0,07  % och 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019, vilket leder till en proportionell minskning av den övre gränsen i linje med ökningen i välstånd.

| c) | För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 90 % och lika med eller under 109 % av genomsnittet för EU-27: procentandelen erhålls genom en linjär interpolering mellan 0,07  % och 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019, vilket leder till en proportionell minskning av den övre gränsen i linje med ökningen i välstånd. |
| --- | --- |

c)

För medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är över 90 % och lika med eller under 109 % av genomsnittet för EU-27: procentandelen erhålls genom en linjär interpolering mellan 0,07  % och 2,60  % av deras BNP i fasta priser 2019, vilket leder till en proportionell minskning av den övre gränsen i linje med ökningen i välstånd.

De belopp som överstiger den nivå som föreskrivs i leden a–c per medlemsstat omfördelas proportionellt till anslagen för alla andra medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) är under 100 % av genomsnittet för EU-27. BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är den som används för sammanhållningspolitiken i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027.

De belopp som överstiger den nivå som föreskrivs i leden a–c per medlemsstat omfördelas proportionellt till anslagen för alla andra medlemsstater vars genomsnittliga BNI per capita (i köpkraftsstandard) är under 100 % av genomsnittet för EU-27. BNI per capita (i köpkraftsstandard) för perioden 2015–2017 är den som används för sammanhållningspolitiken i förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027.

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

COM(2020) 451 final – del 2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Bilaga – punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2020 och 2021 gäller följande: | Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2020 och 2021 gäller följande: |
| a) | För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2020. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2020 och 2021 gäller följande:

Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2020 och 2021 gäller följande:

a)

För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2020.

| a) | För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2020. |
| --- | --- |

a)

För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2020.

| b) | För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2020. |
| --- | --- |

b)

För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2020.

| b) | För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2020. |
| --- | --- |

b)

För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2020.

| c) | Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2020 och 2021 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021
  och
  2022. |
| --- | --- |

c)

Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2020 och 2021 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021
  och
  2022.

och

| c) | Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2020 och 2021 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021, 2022
  och i tillämpliga fall 2023 och 2024
  . |
| --- | --- |

c)

Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2020 och 2021 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021, 2022
  och i tillämpliga fall 2023 och 2024
  .

och i tillämpliga fall 2023 och 2024

Innan den metod som föreskrivs i punkterna 1 och 2 avseende ytterligare medel för 2020 tillämpas, ska ett belopp motsvarande en stödintensitet på 30 EUR per invånare tilldelas de yttersta Nuts 2-områdena från anslaget. Det anslaget kommer att fördelas per region och medlemsstat på ett sätt som står i proportion till den totala befolkningen i dessa regioner. Det återstående beloppet för 2020 ska fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med den metod som beskrivs i punkterna 1 och 2.

Innan den metod som föreskrivs i punkterna 1 och 2 avseende ytterligare medel för 2020 tillämpas, ska ett belopp motsvarande en stödintensitet på 30 EUR per invånare tilldelas de yttersta Nuts 2-områdena från anslaget. Det anslaget kommer att fördelas per region och medlemsstat på ett sätt som står i proportion till den totala befolkningen i dessa regioner. Det återstående beloppet för 2020 ska fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med den metod som beskrivs i punkterna 1 och 2.

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

COM(2020) 451 final – del 2

Förordning (EU) nr 1303/2013

Bilaga – punkt 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2022 gäller följande: | Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2022
  , och i tillämpliga fall 2023 och 2024,
  gäller följande: |
| a) | För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2021. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2022 gäller följande:

Vid beräkning av fördelningen av de exceptionella ytterligare medlen för 2022
  , och i tillämpliga fall 2023 och 2024,
  gäller följande:

, och i tillämpliga fall 2023 och 2024,

a)

För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2021.

| a) | För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2021. |
| --- | --- |

a)

För BNP ska referensperioden vara första halvåret 2021.

| b) | För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2021. |
| --- | --- |

b)

För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2021.

| b) | För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2021. |
| --- | --- |

b)

För antalet arbetslösa och antalet unga arbetslösa ska referensperioden vara genomsnittet av juni–augusti 2021.

| c) | Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2022 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021
  och
  2022.” |
| --- | --- |

c)

Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2022 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021
  och
  2022.”

och

| c) | Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2022 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021, 2022
  , 2023 och 2024
  .” |
| --- | --- |

c)

Det högsta anslag som beräknats genom tillämpning av punkt 2 multipliceras med den andel som de ytterligare medlen för 2022 utgör av de totala ytterligare medlen för 2020, 2021, 2022
  , 2023 och 2024
  .”

, 2023 och 2024

Motivering

Motivering

De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering

COM(2020) 450 final

COM(2020) 450 final

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

COM(2020) 450 final

Ändra punkt 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Följande skäl ska införas som skäl 15 a:







  ”(15a) | För att ge medlemsstaterna flexibilitet att fördela och anpassa fördelningen av de ekonomiska medlen i enlighet med sina särskilda behov är det nödvändigt att ge dem möjlighet att begära begränsade överföringar från fonderna till något annat instrument under direkt eller indirekt förvaltning eller mellan fonderna i början av programperioden eller under genomförandefasen.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Följande skäl ska införas som skäl 15 a:

”(15a)

För att ge medlemsstaterna flexibilitet att fördela och anpassa fördelningen av de ekonomiska medlen i enlighet med sina särskilda behov är det nödvändigt att ge dem möjlighet att begära begränsade överföringar från fonderna till något annat instrument under direkt eller indirekt förvaltning eller mellan fonderna i början av programperioden eller under genomförandefasen.”

Följande skäl ska införas som skäl 15 a:

| ”(15a) | För att ge medlemsstaterna flexibilitet att fördela och anpassa fördelningen av de ekonomiska medlen
  som svar på omedelbara effekter av en större kris och
  i enlighet med sina särskilda behov är det nödvändigt att
  – i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –
  ge dem möjlighet att begära
  tematiskt
  begränsade
  och tillfälliga
  överföringar från fonderna till något annat instrument under direkt eller indirekt förvaltning eller mellan fonderna i början av programperioden eller under genomförandefasen.” |
| --- | --- |

”(15a)

För att ge medlemsstaterna flexibilitet att fördela och anpassa fördelningen av de ekonomiska medlen
  som svar på omedelbara effekter av en större kris och
  i enlighet med sina särskilda behov är det nödvändigt att
  – i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –
  ge dem möjlighet att begära
  tematiskt
  begränsade
  och tillfälliga
  överföringar från fonderna till något annat instrument under direkt eller indirekt förvaltning eller mellan fonderna i början av programperioden eller under genomförandefasen.”

Motivering

Motivering

Varje omfördelning av medel från och/eller mellan fonderna bör göras som svar på en större kris och vara helt förenlig med principerna om partnerskap och flernivåstyre.

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

COM(2020) 450 final

Ändra punkt 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 21 ska ändras på följande sätt: | Artikel 21 ska ändras på följande sätt: |
| a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna får, i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till 5 % totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får, i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till 5 % totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning.

| a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna får –
  i samförstånd med sina respektive förvaltande myndigheter och i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –, som svar på en större kris som erkänts av rådet,
  i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till 5 % totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning
  uteslutande för insatser i linje med de sammanhållningspolitiska målen
  . |
| --- | --- |

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna får –
  i samförstånd med sina respektive förvaltande myndigheter och i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –, som svar på en större kris som erkänts av rådet,
  i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till 5 % totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till ett instrument med direkt eller indirekt förvaltning
  uteslutande för insatser i linje med de sammanhållningspolitiska målen
  .

| | Medlemsstaterna får också, i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till
  5 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till en eller flera andra fonder. Medlemsstaterna får begära en ytterligare överföring av upp till
  5 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget per fond mellan Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden inom ramen för medlemsstatens samlade medel inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt.” |
| --- | --- |

Medlemsstaterna får också, i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till
  5 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till en eller flera andra fonder. Medlemsstaterna får begära en ytterligare överföring av upp till
  5 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget per fond mellan Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden inom ramen för medlemsstatens samlade medel inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt.”

5 %

5 %

| | Medlemsstaterna får också
  – i samförstånd med sina respektive förvaltande myndigheter och i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –
  ,
  som svar på en större kris som erkänts av rådet,
  i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till
  7 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till en eller flera andra fonder Medlemsstaterna får begära en ytterligare överföring av upp till
  7 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget per fond mellan Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden inom ramen för medlemsstatens samlade medel inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt.” |
| --- | --- |

Medlemsstaterna får också
  – i samförstånd med sina respektive förvaltande myndigheter och i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –
  ,
  som svar på en större kris som erkänts av rådet,
  i partnerskapsöverenskommelsen eller i begäran om ändring av ett program, begära en överföring av upp till
  7 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget från någon av fonderna till en eller flera andra fonder Medlemsstaterna får begära en ytterligare överföring av upp till
  7 %
  totalt av det ursprungliga nationella anslaget per fond mellan Eruf, ESF+ eller Sammanhållningsfonden inom ramen för medlemsstatens samlade medel inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt.”

– i samförstånd med sina respektive förvaltande myndigheter och i enlighet med uppförandekoden för partnerskap och flernivåstyre –

som svar på en större kris som erkänts av rådet,

7 %

7 %

Motivering

Motivering

Trots de negativa konsekvenserna av en större kris, inklusive covid-19-pandemin, bör medlemsstaterna inte uppmuntras i alltför hög grad att dra tillbaka medel från sammanhållningspolitiken. Samtidigt bör sammanhållningspolitiken bli mer flexibel för att kunna absorbera potentiella negativa chocker såsom den rådande pandemin.

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

COM(2020) 450 final

Ändra punkt 8, ny artikel 15a, nytt (sista) stycke

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Ovannämnda åtgärder ska tillämpas inom 24 månader eller i tillämpliga fall 48 månader från rådets beslut enligt första stycket. Varje förlängning av dessa åtgärder ska kräva ett nytt rådsbeslut om erkännande av en större kris. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ovannämnda åtgärder ska tillämpas inom 24 månader eller i tillämpliga fall 48 månader från rådets beslut enligt första stycket. Varje förlängning av dessa åtgärder ska kräva ett nytt rådsbeslut om erkännande av en större kris.

Ovannämnda åtgärder ska tillämpas inom 24 månader eller i tillämpliga fall 48 månader från rådets beslut enligt första stycket. Varje förlängning av dessa åtgärder ska kräva ett nytt rådsbeslut om erkännande av en större kris.

Motivering

Motivering

Alla extraordinära åtgärder som vidtas som svar på de exceptionella omständigheterna måste begränsas till en tydligt fastställd tidsperiod. Dessa åtgärder bör endast förlängas av rådet om en större kris kvarstår. De förvaltande myndigheterna behöver mer tid och flexibilitet för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning.

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden

COM(2020) 452 final

COM(2020) 452 final

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

COM(2020) 452 final

Ändra punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Följande skäl ska införas som skäl 10b:







  ”(10b) | För att stärka de offentliga hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga, snabbt reagera på och återhämta sig från hälsokriser bör Eruf också bidra till hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Covid-19-pandemin är exceptionell och har gjort det tydligt hur viktigt det är med omedelbar tillgång till viktiga förnödenheter för att man effektivt ska kunna hantera en nödsituation, och därför bör också tillämpningsområdet för stödet från Eruf utvidgas för att möjliggöra inköp av förnödenheter som behövs för att stärka katastrofresiliensen och hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Vid inköp av förnödenheter för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens bör dessa vara förenliga med och inte gå utöver
  den
  nationella hälso- och
  sjukvårdsstrategin
  och säkerställa komplementaritet med [hälsoprogrammet], samt med rescEU-kapacitet inom unionens civilskyddsmekanism.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Följande skäl ska införas som skäl 10b:

”(10b)

För att stärka de offentliga hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga, snabbt reagera på och återhämta sig från hälsokriser bör Eruf också bidra till hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Covid-19-pandemin är exceptionell och har gjort det tydligt hur viktigt det är med omedelbar tillgång till viktiga förnödenheter för att man effektivt ska kunna hantera en nödsituation, och därför bör också tillämpningsområdet för stödet från Eruf utvidgas för att möjliggöra inköp av förnödenheter som behövs för att stärka katastrofresiliensen och hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Vid inköp av förnödenheter för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens bör dessa vara förenliga med och inte gå utöver
  den
  nationella hälso- och
  sjukvårdsstrategin
  och säkerställa komplementaritet med [hälsoprogrammet], samt med rescEU-kapacitet inom unionens civilskyddsmekanism.”

Följande skäl ska införas som skäl 10b:

| ”(10b) | För att stärka de offentliga hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga, snabbt reagera på och återhämta sig från hälsokriser bör Eruf också bidra till hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Covid-19-pandemin är exceptionell och har gjort det tydligt hur viktigt det är med omedelbar tillgång till viktiga förnödenheter för att man effektivt ska kunna hantera en nödsituation, och därför bör också tillämpningsområdet för stödet från Eruf utvidgas för att möjliggöra inköp av förnödenheter som behövs för att stärka katastrofresiliensen och hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Vid inköp av förnödenheter för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens bör dessa vara förenliga med och inte gå utöver
  de
  nationella
  och, i förekommande fall, regionala
  hälso- och
  sjukvårdsstrategierna
  och säkerställa komplementaritet med [hälsoprogrammet], samt med rescEU-kapacitet inom unionens civilskyddsmekanism.” |
| --- | --- |

”(10b)

För att stärka de offentliga hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga, snabbt reagera på och återhämta sig från hälsokriser bör Eruf också bidra till hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Covid-19-pandemin är exceptionell och har gjort det tydligt hur viktigt det är med omedelbar tillgång till viktiga förnödenheter för att man effektivt ska kunna hantera en nödsituation, och därför bör också tillämpningsområdet för stödet från Eruf utvidgas för att möjliggöra inköp av förnödenheter som behövs för att stärka katastrofresiliensen och hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Vid inköp av förnödenheter för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens bör dessa vara förenliga med och inte gå utöver
  de
  nationella
  och, i förekommande fall, regionala
  hälso- och
  sjukvårdsstrategierna
  och säkerställa komplementaritet med [hälsoprogrammet], samt med rescEU-kapacitet inom unionens civilskyddsmekanism.”

Motivering

Motivering

Självförklarande.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar de riktade React-EU-förslagen, som syftar till att ta itu med de direkta negativa socioekonomiska effekterna av den rådande pandemin och andra större framtida kriser, inbegripet ytterligare ekonomiska medel för att främja krisreparation och underlätta en grön, digital och resilient återhämtning. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar de riktade React-EU-förslagen, som syftar till att ta itu med de direkta negativa socioekonomiska effekterna av den rådande pandemin och andra större framtida kriser, inbegripet ytterligare ekonomiska medel för att främja krisreparation och underlätta en grön, digital och resilient återhämtning.

| 2. | Kommittén framhåller sammanhållningspolitikens betydelse och dess förmåga att stödja städer och regioner i kristider, bland annat genom att använda befintliga operativa program. ReK betonar i detta sammanhang att de utmaningar som tas upp av React-EU, dvs. att mildra en negativ covid-19-effekt och förbereda en långsiktig återhämtning, kräver skräddarsydda och territoriellt anpassade strategier, eftersom de territoriella effekter och möjligheter som dessa utmaningar ger upphov till inte är jämnt fördelade över EU. |
| --- | --- |

2.

Kommittén framhåller sammanhållningspolitikens betydelse och dess förmåga att stödja städer och regioner i kristider, bland annat genom att använda befintliga operativa program. ReK betonar i detta sammanhang att de utmaningar som tas upp av React-EU, dvs. att mildra en negativ covid-19-effekt och förbereda en långsiktig återhämtning, kräver skräddarsydda och territoriellt anpassade strategier, eftersom de territoriella effekter och möjligheter som dessa utmaningar ger upphov till inte är jämnt fördelade över EU.

| 3. | ReK understryker behovet av att hitta en balans mellan snabb utbetalning av nyligen tillgängliga medel, ändamålsenliga och effektiva investeringar samt behovet av att undvika oriktigheter, systemfel eller bedrägerier. |
| --- | --- |

3.

ReK understryker behovet av att hitta en balans mellan snabb utbetalning av nyligen tillgängliga medel, ändamålsenliga och effektiva investeringar samt behovet av att undvika oriktigheter, systemfel eller bedrägerier.

| 4. | Kommittén upprepar sin oro över den tillfälliga karaktären hos vissa ekonomiska förstärkningar inom sammanhållningspolitiken, som inte kommer att kompensera för de ursprungliga nedskärningar som kommissionen föreslog 2018. ReK insisterar i detta sammanhang på att sammanhållningspolitikens långsiktiga mål och utvecklingsbehov inte får glömmas bort när kortsiktiga prioriteringar genomförs. |
| --- | --- |

4.

Kommittén upprepar sin oro över den tillfälliga karaktären hos vissa ekonomiska förstärkningar inom sammanhållningspolitiken, som inte kommer att kompensera för de ursprungliga nedskärningar som kommissionen föreslog 2018. ReK insisterar i detta sammanhang på att sammanhållningspolitikens långsiktiga mål och utvecklingsbehov inte får glömmas bort när kortsiktiga prioriteringar genomförs.

| 5. | ReK välkomnar åtgärderna för att minska den administrativa bördan vid genomförandet av programmen. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar åtgärderna för att minska den administrativa bördan vid genomförandet av programmen.

| 6. | Kommittén noterar undantaget från kravet på tematisk koncentration i React-EU men rekommenderar ett minimikrav på tematisk koncentration för att säkerställa att de medel som läggs på krisreparation är förenliga med EU:s mål om att uppnå klimatneutralitet senast 2050. ReK uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de ytterligare medlen på ett innovativt sätt för att föra sina ekonomier närmare en grön, digital och resilient utvecklingsväg som säkerställer långsiktig återhämtning. |
| --- | --- |

6.

Kommittén noterar undantaget från kravet på tematisk koncentration i React-EU men rekommenderar ett minimikrav på tematisk koncentration för att säkerställa att de medel som läggs på krisreparation är förenliga med EU:s mål om att uppnå klimatneutralitet senast 2050. ReK uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de ytterligare medlen på ett innovativt sätt för att föra sina ekonomier närmare en grön, digital och resilient utvecklingsväg som säkerställer långsiktig återhämtning.

| 7. | För att se till att pengarna används i de områden som har störst behov bör principerna om partnerskap och flernivåstyre användas när man omformar eller skapar nya operativa program för att täcka React-EU-anslagen eller när man omfördelar medel och ändrar sammanhållningspolitiska program för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

7.

För att se till att pengarna används i de områden som har störst behov bör principerna om partnerskap och flernivåstyre användas när man omformar eller skapar nya operativa program för att täcka React-EU-anslagen eller när man omfördelar medel och ändrar sammanhållningspolitiska program för perioden efter 2020.

| 8. | Kommittén betonar att ett stort antal projekt på olika områden skyndsamt måste förberedas och genomföras effektivt för att främja en övergripande återhämtning från krisen. Ett möjligt hinder för detta är dock bristen på medel i de lokala och regionala budgetarna. Därför finns det ett behov av att använda tillgängliga källor för tekniskt bistånd på nationell nivå och EU-nivå för att stödja en snabb lansering av de viktigaste projekten som syftar till att få igång ekonomin på nytt. |
| --- | --- |

8.

Kommittén betonar att ett stort antal projekt på olika områden skyndsamt måste förberedas och genomföras effektivt för att främja en övergripande återhämtning från krisen. Ett möjligt hinder för detta är dock bristen på medel i de lokala och regionala budgetarna. Därför finns det ett behov av att använda tillgängliga källor för tekniskt bistånd på nationell nivå och EU-nivå för att stödja en snabb lansering av de viktigaste projekten som syftar till att få igång ekonomin på nytt.

| 9. | Kommittén betonar att covid-19-pandemin och den ensidiga stängningen av gränser i ett antal medlemsstater har orsakat massiva skador i gränsregioner som man måste åtgärda på lämpligt sätt, bland annat genom finansiering av gränsöverskridande projekt. Kommittén understryker dessutom att man vid eventuella framtida nedstängningar måste undvika att stängda gränser leder till oproportionerliga störningar i livet för de som bor i gränsområden. |
| --- | --- |

9.

Kommittén betonar att covid-19-pandemin och den ensidiga stängningen av gränser i ett antal medlemsstater har orsakat massiva skador i gränsregioner som man måste åtgärda på lämpligt sätt, bland annat genom finansiering av gränsöverskridande projekt. Kommittén understryker dessutom att man vid eventuella framtida nedstängningar måste undvika att stängda gränser leder till oproportionerliga störningar i livet för de som bor i gränsområden.

När det gäller React-EU-förordningen:

När det gäller React-EU-förordningen:

| 10. | Kommittén välkomnar införandet av ett nytt tematiskt mål, ”Främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin”, för de ytterligare medlen, vilket bör underlätta programplaneringen och efterhandsutvärderingen av de insatser som genomförs inom React-EU. |
| --- | --- |

10.

Kommittén välkomnar införandet av ett nytt tematiskt mål, ”Främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin”, för de ytterligare medlen, vilket bör underlätta programplaneringen och efterhandsutvärderingen av de insatser som genomförs inom React-EU.

| 11. | ReK välkomnar möjligheten att begära en medfinansieringsgrad på upp till 100 % vid ytterligare medel enligt React-EU, men efterlyser samtidigt ett adekvat investeringsflöde och ökad vaksamhet när det gäller eventuella oriktigheter. |
| --- | --- |

11.

ReK välkomnar möjligheten att begära en medfinansieringsgrad på upp till 100 % vid ytterligare medel enligt React-EU, men efterlyser samtidigt ett adekvat investeringsflöde och ökad vaksamhet när det gäller eventuella oriktigheter.

| 12. | Kommittén välkomnar den högre nivån av förfinansiering för åtgärder som stöds av de ytterligare React-EU-medlen, vilket bör göra det möjligt att snabbt betala ut de åtaganden som gjorts. |
| --- | --- |

12.

Kommittén välkomnar den högre nivån av förfinansiering för åtgärder som stöds av de ytterligare React-EU-medlen, vilket bör göra det möjligt att snabbt betala ut de åtaganden som gjorts.

| 13. | ReK anser att de ytterligare medlen bör spridas ut under tiden fram till 2024 så att de förvaltande myndigheterna får den tid och den flexibilitet de behöver för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning och för att främja utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet samt för att mildra den administrativa bördan. |
| --- | --- |

13.

ReK anser att de ytterligare medlen bör spridas ut under tiden fram till 2024 så att de förvaltande myndigheterna får den tid och den flexibilitet de behöver för att genomföra ett nytt program i denna storleksordning och för att främja utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet samt för att mildra den administrativa bördan.

| 14. | Kommittén understryker att möjligheten till överföringar mellan regionkategorierna enbart bör användas när det inte finns några andra finansieringsmöjligheter och enbart i den utsträckning som är nödvändig för det omedelbara svaret på covid-19-utbrottet, samtidigt som man tar hänsyn till det övergripande målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

14.

Kommittén understryker att möjligheten till överföringar mellan regionkategorierna enbart bör användas när det inte finns några andra finansieringsmöjligheter och enbart i den utsträckning som är nödvändig för det omedelbara svaret på covid-19-utbrottet, samtidigt som man tar hänsyn till det övergripande målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

När det gäller ändringen av förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser 2021–2027:

När det gäller ändringen av förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser 2021–2027:

| 15. | Kommittén noterar den extra flexibiliteten för att överföra ekonomiska medel från sammanhållningspolitiska program till instrument med direkt eller indirekt förvaltning som svar på en större kris. |
| --- | --- |

15.

Kommittén noterar den extra flexibiliteten för att överföra ekonomiska medel från sammanhållningspolitiska program till instrument med direkt eller indirekt förvaltning som svar på en större kris.

| 16. | ReK upprepar att sådana extra åtgärder bör begränsas i tid och omfattning, med tanke på att eventuella överföringar inte bör hämma, i synnerhet, genomförandet eller slutförandet av nödvändiga investeringar i de regioner som berörs av dessa överföringar. |
| --- | --- |

16.

ReK upprepar att sådana extra åtgärder bör begränsas i tid och omfattning, med tanke på att eventuella överföringar inte bör hämma, i synnerhet, genomförandet eller slutförandet av nödvändiga investeringar i de regioner som berörs av dessa överföringar.

| 17. | Kommittén understryker samtidigt att sammanhållningspolitiken efter 2020 bör bli mer flexibel för att kunna absorbera potentiella negativa chocker såsom den rådande pandemin. |
| --- | --- |

17.

Kommittén understryker samtidigt att sammanhållningspolitiken efter 2020 bör bli mer flexibel för att kunna absorbera potentiella negativa chocker såsom den rådande pandemin.

| 18. | ReK välkomnar de lägre trösklarna för att fasa ut insatser under den kommande programperioden. |
| --- | --- |

18.

ReK välkomnar de lägre trösklarna för att fasa ut insatser under den kommande programperioden.

| 19. | Kommittén rekommenderar att man förtydligar bestämmelserna för urval av insatser som har byggts färdigt eller genomförts fullt ut som ett direkt svar på negativa effekter av krissituationer. |
| --- | --- |

19.

Kommittén rekommenderar att man förtydligar bestämmelserna för urval av insatser som har byggts färdigt eller genomförts fullt ut som ett direkt svar på negativa effekter av krissituationer.

När det gäller ändringen av förordningen om Eruf och Sammanhållningsfonden för 2021–2027:

När det gäller ändringen av förordningen om Eruf och Sammanhållningsfonden för 2021–2027:

| 20. | Kommittén välkomnar utvidgningen av stödets tillämpningsområde, vilket gör medlemsstaterna mer resilienta mot potentiella framtida kriser. ReK betonar i detta sammanhang vikten av bättre tillgång till medel för de företag som drabbats hårdast av krisen, utan att tappa fokus på tillämpningen av reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

20.

Kommittén välkomnar utvidgningen av stödets tillämpningsområde, vilket gör medlemsstaterna mer resilienta mot potentiella framtida kriser. ReK betonar i detta sammanhang vikten av bättre tillgång till medel för de företag som drabbats hårdast av krisen, utan att tappa fokus på tillämpningen av reglerna för statligt stöd.

| 21. | ReK välkomnar utökningen av stödet genom finansiering av rörelsekapital för små och medelstora företag, vilket bör göra att de kan reagera snabbt på eventuella större kriser som uppstår. |
| --- | --- |

21.

ReK välkomnar utökningen av stödet genom finansiering av rörelsekapital för små och medelstora företag, vilket bör göra att de kan reagera snabbt på eventuella större kriser som uppstår.

| 22. | Kommittén noterar undantaget från kraven på tematisk koncentration och minsta anslag till hållbar stadsutveckling som svar på exceptionella omständigheter. ReK efterlyser samtidigt större ambitioner och utarbetande av territoriella instrument på lokal och regional nivå under perioden efter 2020. |
| --- | --- |

22.

Kommittén noterar undantaget från kraven på tematisk koncentration och minsta anslag till hållbar stadsutveckling som svar på exceptionella omständigheter. ReK efterlyser samtidigt större ambitioner och utarbetande av territoriella instrument på lokal och regional nivå under perioden efter 2020.

När det gäller ändringen av ESF-förordningen för 2021–2027:

När det gäller ändringen av ESF-förordningen för 2021–2027:

| 23. | Kommittén välkomnar förslagen om att ta itu med barnfattigdom och öka den tematiska koncentrationen på ungdomssysselsättning, eftersom dessa grupper har visat sig vara särskilt sårbara för de negativa effekterna av covid-19-pandemin och därför förtjänar mycket mer uppmärksamhet. |
| --- | --- |

23.

Kommittén välkomnar förslagen om att ta itu med barnfattigdom och öka den tematiska koncentrationen på ungdomssysselsättning, eftersom dessa grupper har visat sig vara särskilt sårbara för de negativa effekterna av covid-19-pandemin och därför förtjänar mycket mer uppmärksamhet.

| 24. | ReK välkomnar möjligheten att ansöka om tillfälliga åtgärder för användning av ESF+. |
| --- | --- |

24.

ReK välkomnar möjligheten att ansöka om tillfälliga åtgärder för användning av ESF+.

| 25. | Kommittén varnar för att nedskärningar i EU:s hälsoprogram kan sänka EU:s beredskap för framtida pandemier betydligt, och framhäver synergieffekterna mellan det programmet och ESF+. |
| --- | --- |

25.

Kommittén varnar för att nedskärningar i EU:s hälsoprogram kan sänka EU:s beredskap för framtida pandemier betydligt, och framhäver synergieffekterna mellan det programmet och ESF+.

Till sist:

Till sist:

| 26. | Kommittén betonar att regionerna och städerna stod i frontlinjen under covid-19-pandemin och att de har de bästa förutsättningarna att sörja för återhämtning från asymmetriska chocker såsom krisen. |
| --- | --- |

26.

Kommittén betonar att regionerna och städerna stod i frontlinjen under covid-19-pandemin och att de har de bästa förutsättningarna att sörja för återhämtning från asymmetriska chocker såsom krisen.

| 27. | ReK betonar därför att de åtgärder som motiveras av covid-19-krisen inte under några omständigheter bör leda till försök att centralisera genomförandet av sammanhållningspolitiken under perioden efter 2020. |
| --- | --- |

27.

ReK betonar därför att de åtgärder som motiveras av covid-19-krisen inte under några omständigheter bör leda till försök att centralisera genomförandet av sammanhållningspolitiken under perioden efter 2020.

| 28. | Kommittén understryker följaktligen att decentraliserade EU-medel för regioner och städer inte bara är ett ändamålsenligt sätt att ta itu med negativa kortsiktiga hälsochocker, utan också för att lägga grunden till en hållbar återhämtning på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

28.

Kommittén understryker följaktligen att decentraliserade EU-medel för regioner och städer inte bara är ett ändamålsenligt sätt att ta itu med negativa kortsiktiga hälsochocker, utan också för att lägga grunden till en hållbar återhämtning på medellång och lång sikt.

| 29. | ReK efterlyser i detta avseende en fullständig samordning mellan de sammanhållningspolitiska instrumenten och övriga EU-ordningar, däribland Fonden för en rättvis omställning och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att maximera deras positiva effekt på medellång och lång sikt och utforma deras effektiva genomförandesystem. |
| --- | --- |

29.

ReK efterlyser i detta avseende en fullständig samordning mellan de sammanhållningspolitiska instrumenten och övriga EU-ordningar, däribland Fonden för en rättvis omställning och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att maximera deras positiva effekt på medellång och lång sikt och utforma deras effektiva genomförandesystem.

| 30. | Kommittén noterar att de fyra lagstiftningsförslagen är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

30.

Kommittén noterar att de fyra lagstiftningsförslagen är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 31. | Vi stöder kraftfullt en EU-mekanism för att skydda demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, och anser att denna mekanism måste värna alla EU:s grundläggande värden, inbegripet respekten för människans värdighet och mänskliga rättigheter, frihet och jämlikhet, i alla medlemsstater, regioner och kommuner. |
| --- | --- |

31.

Vi stöder kraftfullt en EU-mekanism för att skydda demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, och anser att denna mekanism måste värna alla EU:s grundläggande värden, inbegripet respekten för människans värdighet och mänskliga rättigheter, frihet och jämlikhet, i alla medlemsstater, regioner och kommuner.

Bryssel den 14 oktober 2020.

Apostolos TZITZIKOSTAS

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  

  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

(2)  
  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

(3)  
  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

3

Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10-2020-INIT/sv/pdf

1

---