# Az Európai Unió C 66/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 66 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. február 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 66

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. február 26.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 66/01 | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2021/C 66/01

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030)

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 66/02 | A Bizottság közleménye az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti auditok elvégzésére vonatkozó előírások végrehajtásáról szóló iránymutatásról | 22 |
| 2021/C 66/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10116 — ION/NN/bpfBOUW/IRP JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 66/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10128 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/Glenigan) (
  1
  ) | 34 |
| 2021/C 66/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10064 — AnaCap/Carrefour/Market Pay) (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 66/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10072 — Sojitz/Eneos/Edenvale Solar Park) (
  1
  ) | 36 |
| 2021/C 66/07 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10004 — EQT/Zentricity/Cajelo/Recipharm) (
  1
  ) | 37 |
| 2021/C 66/08 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10109 — Cinven/BCI/Compre) (
  1
  ) | 38 |
| 2021/C 66/09 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10145 — American Industrial Partners/Personal Care Business of Domtar) (
  1
  ) | 39 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 66/02

A Bizottság közleménye az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti auditok elvégzésére vonatkozó előírások végrehajtásáról szóló iránymutatásról

22

2021/C 66/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10116 — ION/NN/bpfBOUW/IRP JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 66/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10128 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/Glenigan) (
  1
  )

1

34

2021/C 66/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10064 — AnaCap/Carrefour/Market Pay) (
  1
  )

1

35

2021/C 66/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10072 — Sojitz/Eneos/Edenvale Solar Park) (
  1
  )

1

36

2021/C 66/07

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10004 — EQT/Zentricity/Cajelo/Recipharm) (
  1
  )

1

37

2021/C 66/08

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10109 — Cinven/BCI/Compre) (
  1
  )

1

38

2021/C 66/09

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10145 — American Industrial Partners/Personal Care Business of Domtar) (
  1
  )

1

39

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 66/10 | A Tanács következtetései az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről | 40 |
| 2021/C 66/11 | Értesítés a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére | 46 |
| 2021/C 66/12 | Értesítés a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozatban és a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 47 |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 66/13 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. február 25. | 49 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2021/C 66/10

A Tanács következtetései az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről

40

2021/C 66/11

Értesítés a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

46

2021/C 66/12

Értesítés a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozatban és a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

47

Európai Bizottság

2021/C 66/13

Euroátváltási árfolyamok — 2021. február 25.

49

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 66/14 | Értesítés az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés lehetséges meghosszabbítására vonatkozó vizsgálat megindításáról | 50 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 66/15 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10148 — FCA/EEPS/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 56 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 66/16 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 58 |
| 2021/C 66/17 | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele | 66 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 66/14

Értesítés az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés lehetséges meghosszabbítására vonatkozó vizsgálat megindításáról

50

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 66/15

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10148 — FCA/EEPS/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

56

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 66/16

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

58

2021/C 66/17

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/1

---

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030)

(2021/C 66/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE

| — | az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése által jóváhagyott Oktatás és képzés 2010 munkaprogramra, az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetések által meghatározott új ciklusra, valamint az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentésben szereplő értékelésre, amelyek együttesen kialakítottak, majd fenntartottak az oktatás és a képzés terén folyó európai együttműködés számára egy olyan szilárd, közös célkitűzéseken alapuló keretrendszert, melynek elsődleges célja a nemzeti oktatási és képzési rendszerek javításának támogatása kiegészítő uniós szintű eszközök kialakítása, az egymástól való tanulás és a bevált gyakorlatok cseréje révén, a nyitott koordinációs módszer segítségével, |
| --- | --- |

—

az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése által jóváhagyott Oktatás és képzés 2010 munkaprogramra, az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetések által meghatározott új ciklusra, valamint az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentésben szereplő értékelésre, amelyek együttesen kialakítottak, majd fenntartottak az oktatás és a képzés terén folyó európai együttműködés számára egy olyan szilárd, közös célkitűzéseken alapuló keretrendszert, melynek elsődleges célja a nemzeti oktatási és képzési rendszerek javításának támogatása kiegészítő uniós szintű eszközök kialakítása, az egymástól való tanulás és a bevált gyakorlatok cseréje révén, a nyitott koordinációs módszer segítségével,

| — | e kérdésnek az I. mellékletben ismertetett politikai hátterére, |
| --- | --- |

—

e kérdésnek az I. mellékletben ismertetett politikai hátterére,

és ELISMERVE,

| — | hogy a 2017. márciusi Római Nyilatkozatban az EU vezető politikusai megfogadták, hogy egy olyan Unió kialakításán fognak dolgozni, ahol a fiatalok a lehető legjobb oktatásban és képzésben részesülnek, és a kontinensen bárhol tanulhatnak és vállalhatnak munkát, |
| --- | --- |

—

hogy a 2017. márciusi Római Nyilatkozatban az EU vezető politikusai megfogadták, hogy egy olyan Unió kialakításán fognak dolgozni, ahol a fiatalok a lehető legjobb oktatásban és képzésben részesülnek, és a kontinensen bárhol tanulhatnak és vállalhatnak munkát,

| — | hogy az uniós vezetők a 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón közösen kihirdetették a szociális jogok európai pillérét, amelynek első alapelveként meghatározásra került, hogy mindenkinek joga van a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz, negyedik alapelveként meghatározásra került, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy időben és személyre szabott segítséget kapjon munkavállalási vagy önfoglalkoztatási kilátásainak javításához, amelybe beletartozik a képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatás is, tizenegyedik alapelveként pedig meghatározásra került, hogy a kisgyermekeknek joguk van megfizethető, jó minőségű nevelésben és gondozásban részesülni, valamint az, hogy a hátrányos helyzetű gyermekeknek joguk van ahhoz, hogy meghatározott intézkedésekben részesüljenek az esélyegyenlőség javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

hogy az uniós vezetők a 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón közösen kihirdetették a szociális jogok európai pillérét, amelynek első alapelveként meghatározásra került, hogy mindenkinek joga van a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz, negyedik alapelveként meghatározásra került, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy időben és személyre szabott segítséget kapjon munkavállalási vagy önfoglalkoztatási kilátásainak javításához, amelybe beletartozik a képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatás is, tizenegyedik alapelveként pedig meghatározásra került, hogy a kisgyermekeknek joguk van megfizethető, jó minőségű nevelésben és gondozásban részesülni, valamint az, hogy a hátrányos helyzetű gyermekeknek joguk van ahhoz, hogy meghatározott intézkedésekben részesüljenek az esélyegyenlőség javítása érdekében,

| — | hogy az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben kiemelte, hogy az oktatás és a kultúra a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint versenyképességünk megőrzése szempontjából is alapvető jelentőséggel bír, amivel az oktatás és képzés témája először került az európai politikai menetrend középpontjába, |
| --- | --- |

—

hogy az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben kiemelte, hogy az oktatás és a kultúra a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint versenyképességünk megőrzése szempontjából is alapvető jelentőséggel bír, amivel az oktatás és képzés témája először került az európai politikai menetrend középpontjába,

| — | az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram és az Oktatás és képzés 2020 keretprogram segítségével különösen a nemzeti reformok támogatása révén elért eredményeket, megállapítva ugyanakkor, hogy a fent említett nyilatkozatokban kitűzött célok eléréséhez Európának további jelentős kihívásokkal kell szembenéznie, |
| --- | --- |

—

az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram és az Oktatás és képzés 2020 keretprogram segítségével különösen a nemzeti reformok támogatása révén elért eredményeket, megállapítva ugyanakkor, hogy a fent említett nyilatkozatokban kitűzött célok eléréséhez Európának további jelentős kihívásokkal kell szembenéznie,

| — | hogy a Bizottság a tagállamokkal együtt intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy az európai oktatási térség létrehozása (1) révén 2018-tól kezdődően megvalósítsa az oktatás és képzés jövőjéről alkotott ezen elképzeléseket, amire a Tanács úgy reagált, hogy 2018. május 22-én az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről szóló tanácsi következtetéseket, 2019. november 8-án pedig az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló tanácsi állásfoglalást fogadott el, |
| --- | --- |

—

hogy a Bizottság a tagállamokkal együtt intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy az európai oktatási térség létrehozása (1) révén 2018-tól kezdődően megvalósítsa az oktatás és képzés jövőjéről alkotott ezen elképzeléseket, amire a Tanács úgy reagált, hogy 2018. május 22-én az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről szóló tanácsi következtetéseket, 2019. november 8-án pedig az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló tanácsi állásfoglalást fogadott el,

| — | a bolognai folyamat keretében végzett, a 2020. novemberi római miniszteri közleménnyel alátámasztott munkát, valamint a koppenhágai folyamat keretében végzett, a 2020. novemberi osnabrücki nyilatkozattal nemrégiben szintén megerősített munkát, |
| --- | --- |

—

a bolognai folyamat keretében végzett, a 2020. novemberi római miniszteri közleménnyel alátámasztott munkát, valamint a koppenhágai folyamat keretében végzett, a 2020. novemberi osnabrücki nyilatkozattal nemrégiben szintén megerősített munkát,

| — | hogy a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia hangsúlyozza az esélyegyenlőség és az inkluzív oktatás biztosításának fontosságát, különös figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű csoportok és az át- és továbbképzésbe való beruházások kérdésére, |
| --- | --- |

—

hogy a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia hangsúlyozza az esélyegyenlőség és az inkluzív oktatás biztosításának fontosságát, különös figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű csoportok és az át- és továbbképzésbe való beruházások kérdésére,

HANGSÚLYOZZA, hogy:

| — | Az oktatás és a képzés kulcsszerepet játszik Európa jövőjének alakításában egy olyan időszakban, amikor elengedhetetlen, hogy az európai társadalom és gazdaság összetartóbbá, inkluzívabbá, digitálisabbá, fenntarthatóbbá, zöldebbé és reziliensebbé váljon, a polgárok kiteljesedjenek és jóllétben éljenek, és felkészültek legyenek a munkaerőpiac változásaihoz való alkalmazkodásra és a munkaerőpiaci teljesítésre, valamint az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra. |
| --- | --- |

—

Az oktatás és a képzés kulcsszerepet játszik Európa jövőjének alakításában egy olyan időszakban, amikor elengedhetetlen, hogy az európai társadalom és gazdaság összetartóbbá, inkluzívabbá, digitálisabbá, fenntarthatóbbá, zöldebbé és reziliensebbé váljon, a polgárok kiteljesedjenek és jóllétben éljenek, és felkészültek legyenek a munkaerőpiac változásaihoz való alkalmazkodásra és a munkaerőpiaci teljesítésre, valamint az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra.

| — | A Covid19-világjárvány példátlan nyomás alá helyezte az oktatási és képzési ágazatot, és széles körben a távtanításra, illetve a vegyes tanításra való átálláshoz vezetett. Ez az átállás eltérő kihívásokkal és lehetőségekkel járt az oktatási és képzési rendszerekre, valamint a közösségekre nézve, nyilvánvalóvá téve a tagállamokon belüli digitális szakadék és konnektivitási hiányosságok hatásait, valamint a jövedelmi csoportok közötti, illetve a város és a vidék közötti egyenlőtlenségeket, ugyanakkor rávilágított arra a potenciálra is, amely az oktatásban és képzésben a rezilienciaépítés és a fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása szempontjából rejlik. |
| --- | --- |

—

A Covid19-világjárvány példátlan nyomás alá helyezte az oktatási és képzési ágazatot, és széles körben a távtanításra, illetve a vegyes tanításra való átálláshoz vezetett. Ez az átállás eltérő kihívásokkal és lehetőségekkel járt az oktatási és képzési rendszerekre, valamint a közösségekre nézve, nyilvánvalóvá téve a tagállamokon belüli digitális szakadék és konnektivitási hiányosságok hatásait, valamint a jövedelmi csoportok közötti, illetve a város és a vidék közötti egyenlőtlenségeket, ugyanakkor rávilágított arra a potenciálra is, amely az oktatásban és képzésben a rezilienciaépítés és a fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása szempontjából rejlik.

| — | Az európai oktatási térség lehetővé fogja tenni a tanulók számára, hogy különféle életszakaszokban tanulmányokat folytathassanak és EU-szerte munkát kereshessenek, a tagállamok és érdekelt felek számára pedig lehetővé fogja tenni az együttműködést annak érdekében, hogy a magas színvonalú, innovatív és inkluzív oktatás és képzés, amely elősegíti a gazdasági növekedést és a magas minőségű foglalkoztatási lehetőségeket, illetve a személyes, szociális és kulturális fejlődést, az EU valamennyi tagállamában és térségében valósággá váljon. |
| --- | --- |

—

Az európai oktatási térség lehetővé fogja tenni a tanulók számára, hogy különféle életszakaszokban tanulmányokat folytathassanak és EU-szerte munkát kereshessenek, a tagállamok és érdekelt felek számára pedig lehetővé fogja tenni az együttműködést annak érdekében, hogy a magas színvonalú, innovatív és inkluzív oktatás és képzés, amely elősegíti a gazdasági növekedést és a magas minőségű foglalkoztatási lehetőségeket, illetve a személyes, szociális és kulturális fejlődést, az EU valamennyi tagállamában és térségében valósággá váljon.

| — | Ezenfelül az európai oktatási térség olyan térséggé fog válni, amelyen belül a tanulók és az oktatási személyzet – tudományágakon, kultúrákon és határokon átívelően – egyszerűen együttműködhetnek és kommunikálhatnak egymással, és amelyen belül a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakokból származó tanulmányi eredmények automatikusan elismerésre kerülnek (2). |
| --- | --- |

—

Ezenfelül az európai oktatási térség olyan térséggé fog válni, amelyen belül a tanulók és az oktatási személyzet – tudományágakon, kultúrákon és határokon átívelően – egyszerűen együttműködhetnek és kommunikálhatnak egymással, és amelyen belül a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakokból származó tanulmányi eredmények automatikusan elismerésre kerülnek (2).

ELISMERI, hogy:

| — | az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés előző stratégiai keretrendszere (Oktatás és képzés 2020) közös stratégiai célkitűzések, közös referenciaeszközök és megközelítések, az összes releváns európai ügynökségtől és nemzetközi szervezettől származó tények és adatok, valamint az uniós tagállamok és más érdekelt felek között a bevált gyakorlatok kölcsönös megosztása és a társaktól való tanulás révén segített előmozdítani az egymástól való tanulást az oktatás és képzés terén, továbbá támogatta a nemzeti oktatási és képzési reformok végrehajtását. |
| --- | --- |

—

az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés előző stratégiai keretrendszere (Oktatás és képzés 2020) közös stratégiai célkitűzések, közös referenciaeszközök és megközelítések, az összes releváns európai ügynökségtől és nemzetközi szervezettől származó tények és adatok, valamint az uniós tagállamok és más érdekelt felek között a bevált gyakorlatok kölcsönös megosztása és a társaktól való tanulás révén segített előmozdítani az egymástól való tanulást az oktatás és képzés terén, továbbá támogatta a nemzeti oktatási és képzési reformok végrehajtását.

| — | Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés aktualizált stratégiai keretrendszere – a szubszidiaritás alapelvének és a tagállamok nemzeti oktatási rendszerei sokféleségének maradéktalan tiszteletben tartása mellett, továbbá a korábbi keretrendszerek eredményeire építve – az említett együttműködés továbbfejlesztését jelenti majd olyan területeken, mint például a fokozott koordináció – többek között politikai szinten is –, a társadalmi és gazdasági növekedéshez, valamint a zöld és digitális átálláshoz hozzájáruló különböző szakpolitikák közötti jelentősebb szinergiák, valamint az eredményekre vonatkozó megerősített kommunikáció és az eredmények fokozottabb terjesztése, az oktatási és képzési reformok támogatásának innovatívabb és jövőorientáltabb perspektívájában. |
| --- | --- |

—

Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés aktualizált stratégiai keretrendszere – a szubszidiaritás alapelvének és a tagállamok nemzeti oktatási rendszerei sokféleségének maradéktalan tiszteletben tartása mellett, továbbá a korábbi keretrendszerek eredményeire építve – az említett együttműködés továbbfejlesztését jelenti majd olyan területeken, mint például a fokozott koordináció – többek között politikai szinten is –, a társadalmi és gazdasági növekedéshez, valamint a zöld és digitális átálláshoz hozzájáruló különböző szakpolitikák közötti jelentősebb szinergiák, valamint az eredményekre vonatkozó megerősített kommunikáció és az eredmények fokozottabb terjesztése, az oktatási és képzési reformok támogatásának innovatívabb és jövőorientáltabb perspektívájában.

| — | A Covid19-válság során nyilvánvalóvá vált, hogy az oktatási és képzési rendszereknek kellően rugalmasnak és ellenállónak kell lenniük az olyan esetekkel szemben, amikor megszakadnak szokásos ciklusaik, és beigazolódott, hogy az uniós országok képesek megoldásokat találni a tanítási és tanulási folyamatok más módokon és más keretek közötti biztosítására, valamint annak szavatolására, hogy – társadalmi-gazdasági hátterétől és oktatási szükségleteitől függetlenül – minden tanuló folytathassa a tanulást. Ugyanez érvényes az európai együttműködés keretrendszerére is, amelynek kellően rugalmasnak kell maradnia ahhoz, hogy – többek között az európai oktatási térség keretei között is – reagálni tudjon a jelen és a jövő kihívásaira. |
| --- | --- |

—

A Covid19-válság során nyilvánvalóvá vált, hogy az oktatási és képzési rendszereknek kellően rugalmasnak és ellenállónak kell lenniük az olyan esetekkel szemben, amikor megszakadnak szokásos ciklusaik, és beigazolódott, hogy az uniós országok képesek megoldásokat találni a tanítási és tanulási folyamatok más módokon és más keretek közötti biztosítására, valamint annak szavatolására, hogy – társadalmi-gazdasági hátterétől és oktatási szükségleteitől függetlenül – minden tanuló folytathassa a tanulást. Ugyanez érvényes az európai együttműködés keretrendszerére is, amelynek kellően rugalmasnak kell maradnia ahhoz, hogy – többek között az európai oktatási térség keretei között is – reagálni tudjon a jelen és a jövő kihívásaira.

ÜDVÖZLI és NYUGTÁZZA

az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. szeptember 30-i bizottsági közlemény (3) főbb elemeit és mindenekelőtt az abban meghatározott jövőképet, amelyben a Bizottság felvázolja, hogy az európai együttműködés miként javíthatja az uniós oktatási és képzési rendszerek minőségét, inkluzivitását, valamint digitális és zöld dimenzióját. Az említett közlemény egy olyan keretrendszer létrehozását javasolja, amely támogatja a tagállamokkal való együttműködést és az érdekelt felek bevonását, magában foglal egy jelentéstételi és elemzési struktúrát, és oktatási célértékeket tartalmaz az oktatás és képzés területét érintő reformok ösztönzésére és nyomon követésére annak érdekében, hogy 2025-re megvalósuljon az európai oktatási térség.

ÜDVÖZLI továbbá

| — | a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. júliusi bizottsági közlemény (4) főbb elemeit. |
| --- | --- |

—

a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. júliusi bizottsági közlemény (4) főbb elemeit.

| — | a „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. szeptemberi bizottsági közlemény (5) főbb elemeit. |
| --- | --- |

—

a „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. szeptemberi bizottsági közlemény (5) főbb elemeit.

EGYETÉRT azzal, hogy:

| 1. | 2030-ig az európai oktatási térség kialakítása és továbbfejlesztése jelenti majd az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés új stratégiai keretrendszerének átfogó célkitűzését, amely az ezen állásfoglalásban meghatározott valamennyi stratégiai prioritást és prioritási területet áthatja, figyelembe véve, hogy az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai kerete az európai oktatási térség támogatásának és megvalósításának legfőbb eszközeként szolgál majd, kezdeményezései és közös jövőképe révén hozzájárulva annak sikeres megvalósításához és nagyívű továbbfejlesztéséhez (6), a közös alkotás szellemében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozása felé vezető úton az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés elsődleges célja a tagállami oktatási és képzési rendszerek továbbfejlesztésének támogatása kell, hogy legyen; e rendszerek célja az alábbiak biztosítása:






  a) | valamennyi polgár egyéni, társadalmi és szakmai kiteljesedése a demokratikus értékek, az egyenlőség, a társadalmi kohézió, az aktív polgári szerepvállalás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása mellett; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

valamennyi polgár egyéni, társadalmi és szakmai kiteljesedése a demokratikus értékek, az egyenlőség, a társadalmi kohézió, az aktív polgári szerepvállalás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása mellett;

| b) | a fenntartható gazdasági jólét, a zöld és digitális átállás és a foglalkoztathatóság. |
| --- | --- |

b)

a fenntartható gazdasági jólét, a zöld és digitális átállás és a foglalkoztathatóság.

| 3. | A 2030-ig terjedő időszakban az európai együttműködést egy olyan stratégiai keretrendszerben kell kialakítani, amely az egész életen át tartó tanulás inkluzív és holisztikus megközelítésének alkalmazásával az oktatási és képzési rendszerek egészére kiterjed. Ezt olyan, a teljes keretrendszert alátámasztó alapelvként kell kiemelni, amely minden – formális, nem formális vagy informális – kontextusban és minden szinten áthatja a tanítást, a képzést és a tanulást, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felnőttkori tanulásig, beleértve a szakképzést és a felsőoktatást, digitális környezetben is. Az európai oktatási és képzési együttműködésnek az európai szemeszter vonatkozó prioritásaihoz is hozzá kell járulnia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az ezen új keretrendszer szerint végzett munkának hozzá kell járulnia a zöld és digitális átálláshoz, összhangban „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. decemberi bizottsági közleményben (7) meghatározott célkitűzésekkel, valamint az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. februári bizottsági közlemény (8) főbb elemeivel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ezeket a célokat globális perspektívából is szemügyre kell venni, figyelembe véve, hogy az oktatás és képzés területén folytatott együttműködés fontos eszközzé vált az EU külső politikáinak az európai értékeken, a bizalmon és az autonómián alapuló végrehajtása során. Ez hozzájárul majd ahhoz, hogy az EU mind a tehetségekért folytatott globális versenyben, mind pedig a nemzetközi partnerekkel folytatott stratégiai partnerségek előmozdításában még vonzóbb célponttá és partnerré váljon annak érdekében, hogy inkluzív, minőségi oktatást nyújtson mindenkinek, az oktatás minden formájában és szintjén. Az együttműködés maga alapvető dimenziót jelent az Unió geopolitikai prioritásainak megvalósítása és az ENSZ 2030-ra kitűzött fenntartható fejlődési céljainak elérése szempontjából, mind globálisan, mind pedig a tagállamokon belül. Az EU és a tagállamok közötti nagyobb fokú koordináció előmozdítása megerősíti Európa mint kulcsfontosságú oktatási partner globális szintű pozícióját, és hozzájárul az európai oktatási térség és a világ többi része közötti kapcsolatok megszilárdításához. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az oktatásba és képzésbe történő eredményes és hatékony beruházások elengedhetetlenek az oktatási és képzési rendszerek színvonalának emeléséhez és inkluzivitásának növeléséhez, valamint az oktatási eredmények javulásához, emellett pedig a fenntartható növekedés és a jólét előmozdításának és egy befogadóbb társadalom építésének előfeltételei. A beruházásokkal kapcsolatos munka megerősítése – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – segítheti a jelenlegi válságból való kilábalást, és hozzájárulhat az oktatási és képzési ágazat zöld és digitális átállásához. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A kitűzött célok irányában tett előrelépés nemzetközileg összehasonlítható adatok rendszeres gyűjtése és elemzése révén történő időszakos nyomon követése döntően hozzájárul a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz. Az alábbi stratégiai prioritásokat ezért a 2021–2030-as időszakban azon mutatókkal és uniós szintű célértékekkel kell támogatni, amelyeket ezen állásfoglalás II. melléklete tartalmaz. Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés legutóbbi ciklusa során elért eredményekre építve, ezek hozzá fognak járulni az európai szinten elért általános előrehaladás méréséhez, az eredmények bemutatásához, valamint az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésének és reformjának előmozdításához és támogatásához. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A következő évtizedben a stratégiai keretrendszer konkrétan a következő öt stratégiai prioritásra irányul: |
| --- | --- |

8.

–   1. stratégiai prioritás: A minőség, a méltányosság, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker előmozdítása az oktatásban és a képzésben

Minden egyénnek rendelkeznie kell a megfelelő ismeretekkel, készségekkel, kompetenciákkal és attitűdökkel ahhoz, hogy boldogulni tudjon a mai világban, és meg tudjon birkózni a társadalom, a gazdaság és a munkaerőpiac jövőbeli átalakulásaival. Az oktatás és képzés kulcsfontosságú az európai polgárok személyes, állampolgári és szakmai fejlődése szempontjából.

Uniós szinten az oktatás és a képzés minőségével kapcsolatos elképzelés szerint a kulcskompetenciák – köztük az alapkészségek – magasan képzett és motivált tanárok és oktatók, valamint az egyéb oktatási személyzet által támogatott elsajátítása a jövőbeli siker alapja (9).

Jóllehet az elmúlt évtizedben csökkent az oktatásban és képzésben a fiatalok és a felnőttek társadalmi-gazdasági lehetőségeinek beszűkülését eredményező korai iskolaelhagyás, ugyanakkor továbbra is kihívást jelent, különös tekintettel a Covid19-világjárvány várható következményeire. További erőfeszítéseket kell tenni az oktatásban és a képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás mértékének csökkentésére, és arra kell törekedni, hogy több fiatal szerezzen felső középfokú végzettséget.

A nemzeti oktatási és képzési rendszerek javítani tudták teljesítményüket ezeken a területeken, de továbbra is szükség van olyan politikai intézkedések meghatározására, amelyek minden tanuló számára növelhetik az oktatás sikerét.

A tagállamok tovább csökkenthetik a társadalmi, gazdasági és kulturális egyenlőtlenségeket azzal, ha mindenki számára minőségi és inkluzív oktatást és képzést biztosítanak. A hátrányos helyzetű, többek között a vidéki és távoli területekről származó tanulók azonban Európa-szerte felülreprezentáltak az alulteljesítők körében, és a Covid19-világjárvány még határozottabban rávilágított a méltányosság és a befogadás fontosságára az oktatásban és a képzésben.

Annak érdekében, hogy az oktatás és képzés valamennyi szintjén és típusában, minden tanuló számára biztosítva legyen a valóban inkluzív oktatás és az esélyegyenlőség, az iskolázottságot és az iskolai teljesítményt függetleníteni kell a társadalmi, gazdasági és kulturális státusztól vagy más személyes körülményektől.

A minőségi kisgyermekkori nevelés és gondozás különösen fontos szerepet játszik, és a jövőben még inkább meg kell erősíteni, mivel a jövőbeli oktatási sikerek alapját jelenti.

Ösztönözni kell a szélesebb körű befogadást célzó minden egyéb intézkedést, így például a fogyatékossággal élő személyek (10), a sajátos tanulási igényekkel rendelkező személyek, a migráns hátterű tanulók és más kiszolgáltatott csoportok inkluzív minőségi oktatáshoz való hozzáférésének támogatását, az egész életen át tartó tanulás perspektívájában az oktatásba való visszatérés támogatását, valamint a munkaerőpiacra való belépés különböző oktatási és képzési útvonalakon keresztül történő biztosítását.

Az inkluzív oktatás és képzés magában foglalja a nemek iránti érzékenység fejlesztését a tanulási folyamatokban, valamint az oktatási és képzési intézményekben, valamint a nemi sztereotípiák megkérdőjelezését és felszámolását – különösen azokét, amelyek korlátozzák a fiúkat és a lányokat szakirányuk megválasztásában. A hagyományosan férfiak vagy nők által uralt szakmákat fokozottan népszerűsíteni kell az alulreprezentált nem körében. További munkára van szükség annak érdekében is, hogy az oktatási és képzési intézmények vezetői pozícióiban megfelelő legyen a nemek egyensúlya.

A digitális technológiák fontos szerepet játszanak abban, hogy a tanulási környezetek, az oktatási anyagok és a tanítási módszerek a különböző tanulókra adaptálhatók és megfelelőek legyenek. Elősegíthetik a valódi befogadást, amennyiben ezzel párhuzamosan a digitális szakadékkal kapcsolatos kérdéseket – az infrastruktúra és a digitális készségek tekintetében – is kezelik.

–   2. stratégiai prioritás: A mindenki számára elérhető egész életen át tartó tanulás és mobilitás megvalósítása

A társadalmi, technológiai, digitális, környezeti és gazdasági kihívások egyre inkább befolyásolják azt, ahogyan élünk és dolgozunk, ideértve a munkahelyek eloszlását, valamint a készségek és kompetenciák iránti keresletet is. Az átlagos európai polgárok várható pályamódosításainak magas száma és a nyugdíjkorhatár emelkedése miatt a méltányos átálláshoz elengedhetetlenek az egész életen át tartó tanulás és pályaorientáció és többek között a tájékoztatási tevékenységek, mivel az iskolázottsági és a készségek szintje – ideértve a digitális készségeket is – továbbra is alapvető tényező a munkaerőpiacon.

Az egész életen át tartó tanulás áthatja az EU-n belüli oktatásra és képzésre vonatkozó átfogó jövőképet és célkitűzéseket, és holisztikus módon felöleli az oktatás és képzés valamennyi szintjét és típusát, valamint a nem formális és az informális tanulást is.

Továbbra is törekedni kell arra, hogy minden tanuló számára biztosítani lehessen a minőségi, egész életen át tartó tanulást, többek között az oktatás és képzés különböző formái és szintjei közötti átjárhatóság és rugalmasság biztosítása, valamint a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítése révén.

Az oktatási és képzési rendszereknek rugalmasabbá, reziliensebbé, időtállóbbá és vonzóbbá kell válniuk, diverzifikáltabb tanulói kört kell elérniük, és lehetővé kell tenniük a korábbi tanulmányok, a továbbképzési és átképzési lehetőségek eredményeinek elismerését és érvényesítését, többek között magasabb képesítési szinteken és a munkával töltött életszakaszban is (11), olyan kezdeményezések támogatásával, mint az Erasmus+ program keretében létrehozott „Európai Egyetemek” kezdeményezés és szakképzési kiválósági központok.

Jelenleg megfigyelhető, hogy növekednek a készségek és képesítések eltérő kombinációi iránti munkaerőpiaci igények, továbbá strukturális változások tapasztalhatók a szakképzés területén. E két fejlemény szükségessé teszi, hogy a szakképzés korszerű, hatékony, inkluzív és kiváló legyen, és lehetővé tegye a munkaerőpiaci és társadalmi kihívásoknak való megfelelést. Ezért tovább kell fejleszteni a szakképzést mint a munka- és életpályák megvalósításának vonzó és színvonalas eszközét.

A felnőttek oktatásban való átlagos részvételi aránya az EU-ban továbbra is alacsony, ami veszélyezteti a valóban fenntartható és méltányos gazdasági növekedést az Unióban. A tanulási pályákkal, az új, például egyénre szabott oktatási megközelítésekkel és a tanulási környezetekkel kapcsolatos innovációk valamennyi oktatási és képzési intézményben – beleértve a felsőoktatási intézményeket is –, valamint a munkahelyi és a közösségi környezetekben is az előfeltételét jelentik annak, hogy jobban kielégítsék a tanulók szélesebb körének igényeit, mivel egyre több felnőttnek lesz szüksége átképzésre és továbbképzésre.

Emellett meg kell erősíteni azokat az intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a felnőttek számára az alapkészségek elsajátítását és motiválják őket erre, hogy biztosítani lehessen az esélyegyenlőséget és a nagyobb társadalmi részvételt, lehetővé téve ezáltal és a felnőttkori tanulás holisztikus megközelítését.

Tovább kell bővíteni a tanulók, a tanárok, a tanárképző szakemberek és a személyzet körében az egész életen át tartó tanulás alapvető elemét, valamint a személyes fejlődés, a foglalkoztathatóság és az alkalmazkodóképesség javításának fontos eszközét jelentő mobilitást, mivel ez az uniós együttműködés egyik kulcseleme, továbbá olyan eszköz, amely javítja a minőséget és a befogadást az oktatásban és képzésben, valamint előmozdítja a többnyelvűséget az EU-ban. A képzett munkaerő optimális cirkulációjának ösztönzése érdekében fontos a mobilitási áramlatok egyensúlyára törekedni, és azt nyomon kell követni, többek között pályakövetés révén.

További erőfeszítéseket kell tenni a tanulási és az oktatási célú mobilitás valamennyi típusa előtt álló akadályok és gátak felszámolására, ideértve a hozzáféréssel, az iránymutatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és az elismeréssel kapcsolatos kérdéseket, valamint tekintetbe véve a jelenlegi, illetve a jövőbeli utazási korlátozások hatását is.

Ezenfelül, az oktatási intézmények együttműködésének megerősítése és a mobilitás fokozása érdekében folytatni kell a munkát az olyan területeken, mint a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerése és a minőségbiztosítás. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy igénybe lehessen venni a – többek között az Erasmus+ keretében finanszírozott – mobilitást elősegítő európai kezdeményezéseket.

–   3. stratégiai prioritás: A kompetenciák és a motiváció erősítése az oktatási szakmában

Az oktatás és képzés középpontjában a tanárok, az oktatók, az oktatási és pedagógiai személyzet, valamint a különböző szintű oktatási és képzési vezetők állnak. Az innováció, a befogadás, a minőség és az oktatási és képzési eredmények támogatása érdekében az oktatóknak rendkívül kompetensnek és motiváltnak kell lenniük, ehhez pedig pályafutásuk során számos szakmai tanulási lehetőségre és támogatásra van szükségük.

Minden eddiginél nagyobb figyelmet kell fordítani a tanárok, az oktatók és az oktatási személyzet jóllétére az oktatási és képzési rendszerekben, ami az oktatás és a képzés minőségének is fontos tényezője, mivel nemcsak a tanárok elégedettségét, hanem a tanítás minőségét is befolyásolja.

Emellett növelni kell a tanári szakma vonzerejét és fel kell értékelni ezt a szakmát, amely egyre fontosabbá válik, mivel az uniós országok a tanárok hiányával és idősödésével szembesülnek (12).

Ezen túlmenően figyelembe kell venni az oktatási és képzési vezetők kulcsszerepét a tanárok, az oktatók és az oktatási személyzet kompetenciáinak és motivációjának fejlesztését elősegítő környezet és feltételek kialakításakor, ezáltal biztosítva, hogy az oktatási és képzési intézmények tanuló szervezetként működjenek. Az olyan kezdeményezések, mint az Erasmus+ program keretében elindítandó európai tanárképző akadémiák (European Teachers Academies), megkönnyítik az intézmények közötti hálózatépítést, tudásmegosztást és mobilitást, miáltal a tanárok és az oktatók számára tanulási lehetőséget biztosítanak a tanári és oktatói pálya minden szakaszában, valamint a legjobb gyakorlatok és az innovatív pedagógiai módszerek megosztására, lehetővé téve az egymástól való tanulást európai szinten.

–   4. stratégiai prioritás: Az európai felsőoktatás megerősítése

A felsőoktatási ágazat és a felsőoktatási intézmények bebizonyították, hogy reziliensek és képesek megbirkózni az olyan előre nem látható változásokkal, mint a Covid19-világjárvány. A válság felerősítette a fennmaradó kihívásokat, ugyanakkor további fejlesztési lehetőségeket is teremtett a felsőoktatás átalakítására vonatkozó tervezett menetrend keretében.

A következő évtizedben a felsőoktatási intézményeket arra ösztönözzük, hogy találják meg a mélyebb együttműködés új formáit, nevezetesen transznacionális szövetségek létrehozásával, tudásuk és erőforrásaik egyesítésével, a hallgatói és az oktatói mobilitás és részvétel lehetőségeinek bővítésével, valamint a kutatás és az innováció fellendítésével, többek között az „Európai Egyetemek” kezdeményezés teljes körű bevezetése révén.

A bolognai folyamat keretében már sikeres munka elvégzésére került sor az európai felsőoktatási térség létrehozása érdekében. A jövőben is folytatni kell a bolognai folyamat keretében végzett munkát, ugyanakkor további és erősebb szinergiákat kell kialakítani az Európai Kutatási Térséggel (EKT), elkerülve a párhuzamos, illetve kettős struktúrákat és eszközöket.

–   5. stratégiai prioritás: A zöld és digitális átállás támogatása az oktatásban és képzésben, illetve azokon keresztül

A következő évtizedre vonatkozó uniós menetrend középpontjában a zöld és digitális átállás áll. A környezeti szempontból fenntartható, körforgásos és klímasemleges gazdaságra való átállás, valamint a digitálisabb világ egyaránt jelentős társadalmi, gazdasági és foglalkoztatási hatásokkal fog járni. Annak biztosítása nélkül, hogy minden polgár megszerezze az említett változások kezeléséhez szükséges ismereteket, kompetenciákat, készségeket és attitűdöket, lehetetlen lesz az EU társadalmilag igazságos átalakulása.

Meg kell teremteni az ahhoz szükséges feltételeket, hogy az egyének magatartását és készségeit mélyreható módon meg lehessen változtatni, aminek az oktatási és a képzési rendszerek és intézmények a katalizátorai, tehát a folyamatnak innen kell indulnia. Az oktatási és képzési intézményeknek be kell építeniük szervezetfejlesztésükbe a zöld és digitális szempontokat. Ehhez beruházásokra van szükség, nevezetesen a digitális oktatási ökoszisztémákba, nemcsak a környezeti fenntarthatóság szempontjának, valamint az alap- és a magasabb szintű digitális készségeknek az oktatás és képzés minden szintjén és típusában történő integrálásához, hanem annak biztosításához is, hogy az oktatási és képzési infrastruktúrák ennek megfelelően felkészüljenek e változások kezelésére és az azokkal kapcsolatos oktatásra. Az oktatási és képzési intézményeknek az egész iskolára kiterjedő megközelítéshez való hozzáigazítása, valamint az inkluzív, egészséges és fenntartható oktatási környezet kialakítása elengedhetetlen a zöld és digitális átálláshoz szükséges változások eléréséhez. Emellett a vállalkozásoknak, a tagállami, regionális és helyi hatóságoknak, valamint az érdekelt feleknek ennek megfelelően stratégiákat kell kidolgozniuk és meg kell osztaniuk a felelősségvállalást. Ebben az összefüggésben fontos korszerűsíteni a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok, a művészetek és a matematika (STEAM) tanulmányi területeit.

EGYETÉRT TOVÁBBÁ azzal, hogy:

| 1. | A stratégiai kereten belüli munkára törekedve, a fent ismertetett stratégiai prioritások alapján, az európai oktatási térség megvalósítása és továbbfejlesztésének támogatása érdekében a 2030-ig terjedő időszakban a következő alapelveket kell követni:






  a) | Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködésnek lehetővé kell tennie az EU és a tágabb oktatási és képzési közösség számára, hogy megvalósítsák az elsősorban az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozását támogató kezdeményezéseket, valamint a digitális oktatási cselekvési tervet és az európai készségfejlesztési programot is. A Tanács megerősített iránymutatása alapján és a nyitott koordinációs módszerrel összhangban, ehhez ösztönözni kell a rugalmas együttműködési módszereket, valamint meg kell erősíteni az egyéb oktatási és képzési kezdeményezésekkel való szinergiákat. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködésnek lehetővé kell tennie az EU és a tágabb oktatási és képzési közösség számára, hogy megvalósítsák az elsősorban az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozását támogató kezdeményezéseket, valamint a digitális oktatási cselekvési tervet és az európai készségfejlesztési programot is. A Tanács megerősített iránymutatása alapján és a nyitott koordinációs módszerrel összhangban, ehhez ösztönözni kell a rugalmas együttműködési módszereket, valamint meg kell erősíteni az egyéb oktatási és képzési kezdeményezésekkel való szinergiákat.

| b) | Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködést inkluzív, holisztikus és az egész életen át tartó tanulást célzó megközelítésben kell megvalósítani, fenntartva és elmélyítve az egymástól való tanulás kipróbált és bevált – nevezetesen az Oktatás és képzés 2020 programban és a nyitott koordinációs módszer keretében rendelkezésre álló – mechanizmusait, módszereit, eszközeit és szakpolitikai támogatását, valamint adott esetben szinergiákat alakítva ki az oktatási és képzési ágazat és más szakpolitikai területek között. A tagállamoknak az oktatás és képzés tekintetében fennálló hatáskörét, valamint az oktatás és képzés területén a következő évtizedben folytatandó együttműködés önkéntes természetét teljes mértékben tiszteletben tartva, a stratégiai keretrendszert a következőkre kell alapozni:






  i. | az európai együttműködés fent említett öt stratégiai prioritása; |
| --- | --- | --- |

b)

Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködést inkluzív, holisztikus és az egész életen át tartó tanulást célzó megközelítésben kell megvalósítani, fenntartva és elmélyítve az egymástól való tanulás kipróbált és bevált – nevezetesen az Oktatás és képzés 2020 programban és a nyitott koordinációs módszer keretében rendelkezésre álló – mechanizmusait, módszereit, eszközeit és szakpolitikai támogatását, valamint adott esetben szinergiákat alakítva ki az oktatási és képzési ágazat és más szakpolitikai területek között. A tagállamoknak az oktatás és képzés tekintetében fennálló hatáskörét, valamint az oktatás és képzés területén a következő évtizedben folytatandó együttműködés önkéntes természetét teljes mértékben tiszteletben tartva, a stratégiai keretrendszert a következőkre kell alapozni:

i.

az európai együttműködés fent említett öt stratégiai prioritása;

| ii. | közös referenciaeszközök és megközelítések; |
| --- | --- |

ii.

közös referenciaeszközök és megközelítések;

| iii. | társaktól való tanulás, partneri tanácsadás és a bevált gyakorlatok cseréje, különös tekintettel az eredmények terjesztésére és egyértelmű láthatóságára, valamint a nemzeti hatásra; |
| --- | --- |

iii.

társaktól való tanulás, partneri tanácsadás és a bevált gyakorlatok cseréje, különös tekintettel az eredmények terjesztésére és egyértelmű láthatóságára, valamint a nemzeti hatásra;

| iv. | rendszeres nyomon követés és jelentéstétel, többek között az uniós szintű célértékek és az éves Oktatási és Képzési Figyelő alapján, az európai szemeszterrel összefüggésben is, a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelmének felhasználásával és a tagállamokra nehezedő további adminisztratív terhek elkerülésével; |
| --- | --- |

iv.

rendszeres nyomon követés és jelentéstétel, többek között az uniós szintű célértékek és az éves Oktatási és Képzési Figyelő alapján, az európai szemeszterrel összefüggésben is, a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelmének felhasználásával és a tagállamokra nehezedő további adminisztratív terhek elkerülésével;

| v. | összehasonlítható tények és adatok valamennyi érintett európai ügynökségtől, európai hálózattól és nemzetközi szervezettől, például az OECD-től, az UNESCO-tól és az IEA-tól; |
| --- | --- |

v.

összehasonlítható tények és adatok valamennyi érintett európai ügynökségtől, európai hálózattól és nemzetközi szervezettől, például az OECD-től, az UNESCO-tól és az IEA-tól;

| vi. | a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelme, amely a közös uniós szintű célértékekről és mutatókról, valamint a jövőbeli kiemelt területekről szóló vita elsőszámú fóruma, valamint a többi érintett ágazattal (foglalkoztatási, szociális és kutatási ágazat) folytatott együttműködés a megfelelő és a célnak megfelelő mutatók biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

vi.

a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelme, amely a közös uniós szintű célértékekről és mutatókról, valamint a jövőbeli kiemelt területekről szóló vita elsőszámú fóruma, valamint a többi érintett ágazattal (foglalkoztatási, szociális és kutatási ágazat) folytatott együttműködés a megfelelő és a célnak megfelelő mutatók biztosítása érdekében;

| vii. | az uniós programok, alapok és eszközök keretében rendelkezésre álló lehetőségek teljes körű kiaknázása, különösen az oktatás és képzés területén, beleértve az egész életen át tartó tanulást is. |
| --- | --- |

vii.

az uniós programok, alapok és eszközök keretében rendelkezésre álló lehetőségek teljes körű kiaknázása, különösen az oktatás és képzés területén, beleértve az egész életen át tartó tanulást is.

| c) | Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködésnek jellegében relevánsnak, konkrétnak és eredményesnek kell lennie. További erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy előre megtervezzük a világos és látható eredményeket, majd rendszeresen és strukturáltan ismertessük, felülvizsgáljuk és terjesszük azokat az európai és nemzeti fórumokon, megteremtve ezáltal a folyamatos értékelés és fejlesztés alapját. |
| --- | --- |

c)

Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködésnek jellegében relevánsnak, konkrétnak és eredményesnek kell lennie. További erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy előre megtervezzük a világos és látható eredményeket, majd rendszeresen és strukturáltan ismertessük, felülvizsgáljuk és terjesszük azokat az európai és nemzeti fórumokon, megteremtve ezáltal a folyamatos értékelés és fejlesztés alapját.

| d) | Az európai felsőoktatás tervezett átalakításának megkönnyítésére és a felsőoktatási intézmények közötti együttműködés előmozdítására irányuló tagállami erőfeszítések támogatása érdekében szoros és strukturált szinergiákat kell biztosítani az európai felsőoktatási térséggel és a bolognai folyamattal, különös tekintettel a minőségbiztosítási, az elismerési, a mobilitási és az átláthatósági eszközökre, elkerülve az európai felsőoktatási térségben már kidolgozott struktúrákkal és eszközökkel való párhuzamosságot vagy azok megkettőzését. |
| --- | --- |

d)

Az európai felsőoktatás tervezett átalakításának megkönnyítésére és a felsőoktatási intézmények közötti együttműködés előmozdítására irányuló tagállami erőfeszítések támogatása érdekében szoros és strukturált szinergiákat kell biztosítani az európai felsőoktatási térséggel és a bolognai folyamattal, különös tekintettel a minőségbiztosítási, az elismerési, a mobilitási és az átláthatósági eszközökre, elkerülve az európai felsőoktatási térségben már kidolgozott struktúrákkal és eszközökkel való párhuzamosságot vagy azok megkettőzését.

| e) | A koppenhágai folyamat a nyitott koordinációs módszer keretében a szakképzés területén folytatott európai együttműködés fontos aspektusa, amely hozzá fog járulni az ebben a keretrendszerben meghatározott stratégiai prioritások teljesítéséhez. |
| --- | --- |

e)

A koppenhágai folyamat a nyitott koordinációs módszer keretében a szakképzés területén folytatott európai együttműködés fontos aspektusa, amely hozzá fog járulni az ebben a keretrendszerben meghatározott stratégiai prioritások teljesítéséhez.

| f) | Fokozni kell az oktatás és képzés területére, valamint a kapcsolódó szakpolitikai területekre és ágazatokra – mindenekelőtt a foglalkoztatás- és szociálpolitika, a kutatás, az innováció, az ifjúságpolitika és a kultúra területére – vonatkozó releváns uniós kezdeményezések közötti ágazatközi együttműködést. Különös figyelmet kell fordítani az Oktatási Bizottság és a Foglalkoztatási Bizottság közötti párbeszéd javítására, biztosítva ezáltal az információk időben történő cseréjét (13). A szociális jogok európai pillérének – mindenekelőtt az első, a negyedik és a tizenegyedik elvének – a végrehajtását illetően külön figyelmet kell fordítani a végrehajtás nyomon követésére a „szociális eredménytábla” keretében, figyelemmel kísérve a trendeket és az elért eredményeket a tagállamokban, és beépítve ezeket az információkat az európai szemeszter folyamatába. |
| --- | --- |

f)

Fokozni kell az oktatás és képzés területére, valamint a kapcsolódó szakpolitikai területekre és ágazatokra – mindenekelőtt a foglalkoztatás- és szociálpolitika, a kutatás, az innováció, az ifjúságpolitika és a kultúra területére – vonatkozó releváns uniós kezdeményezések közötti ágazatközi együttműködést. Különös figyelmet kell fordítani az Oktatási Bizottság és a Foglalkoztatási Bizottság közötti párbeszéd javítására, biztosítva ezáltal az információk időben történő cseréjét (13). A szociális jogok európai pillérének – mindenekelőtt az első, a negyedik és a tizenegyedik elvének – a végrehajtását illetően külön figyelmet kell fordítani a végrehajtás nyomon követésére a „szociális eredménytábla” keretében, figyelemmel kísérve a trendeket és az elért eredményeket a tagállamokban, és beépítve ezeket az információkat az európai szemeszter folyamatába.

| g) | A „tudásnégyszög” (oktatás, kutatás, innováció és a társadalom szolgálata) tekintetében különös figyelmet kell fordítani az oktatás és képzés, valamint a kutatás és innováció közötti szakpolitikai és a finanszírozást érintő szinergiákra, mindenekelőtt az Európai Kutatási Térség (EKT) és az európai oktatási térség összefüggésében, biztosítva ugyanakkor az európai felsőoktatási térséggel való összhangot is (14). |
| --- | --- |

g)

A „tudásnégyszög” (oktatás, kutatás, innováció és a társadalom szolgálata) tekintetében különös figyelmet kell fordítani az oktatás és képzés, valamint a kutatás és innováció közötti szakpolitikai és a finanszírozást érintő szinergiákra, mindenekelőtt az Európai Kutatási Térség (EKT) és az európai oktatási térség összefüggésében, biztosítva ugyanakkor az európai felsőoktatási térséggel való összhangot is (14).

| h) | Az európai együttműködéshez – különösen az európai oktatási térség megvalósítása tekintetében – átlátható és következetes párbeszédre és hálózatépítésre van szükség, a közös alkotásra irányuló perspektívát követve, mégpedig nem csupán a tagállamok és a Bizottság között, hanem valamennyi érdekelt fél viszonylatában. |
| --- | --- |

h)

Az európai együttműködéshez – különösen az európai oktatási térség megvalósítása tekintetében – átlátható és következetes párbeszédre és hálózatépítésre van szükség, a közös alkotásra irányuló perspektívát követve, mégpedig nem csupán a tagállamok és a Bizottság között, hanem valamennyi érdekelt fél viszonylatában.

| i) | Meg kell erősíteni a harmadik országokkal folytatott szakpolitikai párbeszédet és a nemzetközi szervezetekkel – például az Európa Tanáccsal, az OECD-vel és az UNESCO-val – folytatott együttműködést; ez nem csupán tények és adatok megosztását teszi lehetővé, hanem inspirációként szolgálhat, új ötletek forrása lehet, és elősegítheti a különböző munkamódszerek megosztását azok összehasonlítása és javítása céljából. |
| --- | --- |

i)

Meg kell erősíteni a harmadik országokkal folytatott szakpolitikai párbeszédet és a nemzetközi szervezetekkel – például az Európa Tanáccsal, az OECD-vel és az UNESCO-val – folytatott együttműködést; ez nem csupán tények és adatok megosztását teszi lehetővé, hanem inspirációként szolgálhat, új ötletek forrása lehet, és elősegítheti a különböző munkamódszerek megosztását azok összehasonlítása és javítása céljából.

| j) | Az Erasmus+-ból, az európai strukturális alapokból, a REACT-EU-ból, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, valamint egyéb uniós finanszírozási programokból és mechanizmusokból származó pénzügyi forrásokat fel kell használni az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésére, az európai oktatási térség megvalósítására vonatkozó átfogó célkitűzéssel és a tagállamok prioritásaival összhangban, az új keret stratégiai prioritásain belül. |
| --- | --- |

j)

Az Erasmus+-ból, az európai strukturális alapokból, a REACT-EU-ból, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, valamint egyéb uniós finanszírozási programokból és mechanizmusokból származó pénzügyi forrásokat fel kell használni az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésére, az európai oktatási térség megvalósítására vonatkozó átfogó célkitűzéssel és a tagállamok prioritásaival összhangban, az új keret stratégiai prioritásain belül.

| k) | Mivel az oktatás és képzés alapvető szerepet tölt be a helyreállítás és a társadalmi és gazdasági rezilienciaépítés szempontjából, az európai oktatási térség megvalósítása szükségessé teszi, hogy még nagyobb hangsúlyt helyezzünk az oktatásba való beruházásra. A Bizottság a tagállamokkal együtt intenzívebbé fogja tenni a beruházással kapcsolatos munkát: ez adott esetben magában foglalja majd a megfelelő magas szintű politikai fórumokon zajló eszmecsere előmozdítását, például az uniós pénzügyminiszterek és az uniós oktatási miniszterek közötti, valamint a más intézményekkel, például az Európai Beruházási Bankkal és az Európai Parlamenttel folytatott közös eszmecserék ösztönzését (15). |
| --- | --- |

k)

Mivel az oktatás és képzés alapvető szerepet tölt be a helyreállítás és a társadalmi és gazdasági rezilienciaépítés szempontjából, az európai oktatási térség megvalósítása szükségessé teszi, hogy még nagyobb hangsúlyt helyezzünk az oktatásba való beruházásra. A Bizottság a tagállamokkal együtt intenzívebbé fogja tenni a beruházással kapcsolatos munkát: ez adott esetben magában foglalja majd a megfelelő magas szintű politikai fórumokon zajló eszmecsere előmozdítását, például az uniós pénzügyminiszterek és az uniós oktatási miniszterek közötti, valamint a más intézményekkel, például az Európai Beruházási Bankkal és az Európai Parlamenttel folytatott közös eszmecserék ösztönzését (15).

| 2. | Az, hogy sikeres lesz-e a nyitott koordinációs módszer használata az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerén belül, függ a tagállamok politikai elkötelezettségétől, a Tanács által nyújtott megerősített iránymutatástól, valamint az európai szintű eredményes munkamódszerektől, amelyeknek az alábbiakon kell alapulniuk:






  a) | Munkaciklusok – a 2030-ig terjedő időszak két ciklusra fog oszlani, melyek közül az első – a Bizottság által az európai oktatási térség megvalósításáról szóló közleményében javasolt ütemezésnek megfelelően – a 2021-től 2025-ig tartó ötéves időszakot fedi le, a második pedig 2030-ig tart majd. Az első ciklusnak lehetővé kell tennie az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítását. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Munkaciklusok – a 2030-ig terjedő időszak két ciklusra fog oszlani, melyek közül az első – a Bizottság által az európai oktatási térség megvalósításáról szóló közleményében javasolt ütemezésnek megfelelően – a 2021-től 2025-ig tartó ötéves időszakot fedi le, a második pedig 2030-ig tart majd. Az első ciklusnak lehetővé kell tennie az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítását.

| b) | Kiemelt területek – a Tanács a stratégiai prioritások alapján mindegyik ciklusra vonatkozóan kiemelt területeket fog jóváhagyni az európai együttműködést illetően, figyelembe véve az európai oktatási térség megvalósításának és továbbfejlesztésének átfogó célkitűzését. Az európai kiemelt területeknek lehetővé kell tenniük egyrészről azt, hogy valamennyi tagállam együttműködjön átfogóbb kérdésekben, másrészről pedig azt, hogy egyes érdekelt tagállamok célzottabb és szorosabb együttműködést folytassanak a felmerülő kihívások és konkrét szakpolitikai igények mentén. Az ezen új keretrendszer szerinti első ciklus kiemelt területeit a III. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

Kiemelt területek – a Tanács a stratégiai prioritások alapján mindegyik ciklusra vonatkozóan kiemelt területeket fog jóváhagyni az európai együttműködést illetően, figyelembe véve az európai oktatási térség megvalósításának és továbbfejlesztésének átfogó célkitűzését. Az európai kiemelt területeknek lehetővé kell tenniük egyrészről azt, hogy valamennyi tagállam együttműködjön átfogóbb kérdésekben, másrészről pedig azt, hogy egyes érdekelt tagállamok célzottabb és szorosabb együttműködést folytassanak a felmerülő kihívások és konkrét szakpolitikai igények mentén. Az ezen új keretrendszer szerinti első ciklus kiemelt területeit a III. melléklet tartalmazza.

| c) | Egymástól való tanulás – a fent említett kiemelt területeken folytatott európai együttműködést olyan eszközök segítségével kell megvalósítani, mint a társaktól való tanulással és a partneri tanácsadással összefüggő tevékenységek, konferenciák és szemináriumok, munkaértekezletek, szakértői csoportok magas szintű fórumai, bizottságok, tanulmányok, elemzések és webalapú együttműködés, illetve adott esetben az érdekelt felek bevonásával. E kezdeményezések mindegyikét egyértelmű megbízatások, ütemtervek és tervezett eredmények alapján kell kidolgozni, amelyekre a Bizottságnak kell javaslatot tennie a tagállamokkal együttműködésben. |
| --- | --- |

c)

Egymástól való tanulás – a fent említett kiemelt területeken folytatott európai együttműködést olyan eszközök segítségével kell megvalósítani, mint a társaktól való tanulással és a partneri tanácsadással összefüggő tevékenységek, konferenciák és szemináriumok, munkaértekezletek, szakértői csoportok magas szintű fórumai, bizottságok, tanulmányok, elemzések és webalapú együttműködés, illetve adott esetben az érdekelt felek bevonásával. E kezdeményezések mindegyikét egyértelmű megbízatások, ütemtervek és tervezett eredmények alapján kell kidolgozni, amelyekre a Bizottságnak kell javaslatot tennie a tagállamokkal együttműködésben.

| d) | Közös referenciaeszközök és -megközelítések – az egymástól való tanulásra hathatnak ösztönzőként a referenciaeszközök és -megközelítések, ugyanakkor az egymástól való tanulás segítheti is ezen eszközök és megközelítések kialakítását. A közös referenciaeszközöknek és -megközelítéseknek közös elemzésen kell alapulniuk, és támogatniuk kell a szakpolitikák további alakítását a különböző irányítási szinteken (uniós, tagállami, regionális, helyi, ágazati stb.). |
| --- | --- |

d)

Közös referenciaeszközök és -megközelítések – az egymástól való tanulásra hathatnak ösztönzőként a referenciaeszközök és -megközelítések, ugyanakkor az egymástól való tanulás segítheti is ezen eszközök és megközelítések kialakítását. A közös referenciaeszközöknek és -megközelítéseknek közös elemzésen kell alapulniuk, és támogatniuk kell a szakpolitikák további alakítását a különböző irányítási szinteken (uniós, tagállami, regionális, helyi, ágazati stb.).

| e) | Irányítási mechanizmus – a stratégiai keretrendszernek az első ciklus során meg kell őriznie az Oktatás és képzés 2020 valamennyi kipróbált és tesztelt, az egymástól való tanulással kapcsolatos mechanizmusát, így például a munkacsoportokat, a főigazgatói formációkat és a társaktól való tanulás eszközeit, valamint fenn kell tartania az egyéb releváns irányító testületek bevonását. A tagállamok és a Bizottság az új stratégiai prioritásokhoz fogják igazítani ezeket a mechanizmusokat, és együtt fognak működni olyan irányítási megoldások kialakítása érdekében, amelyek szükség esetén elősegítik az információk hatékony továbbítását a szakértői szintről a politikai szintre, továbbá össze fogják hangolni a stratégiai keretrendszer alapján végzendő munkát úgy, hogy az ne járjon felesleges struktúrák létrejöttével vagy a tagállamokra nehezedő újabb terhekkel. |
| --- | --- |

e)

Irányítási mechanizmus – a stratégiai keretrendszernek az első ciklus során meg kell őriznie az Oktatás és képzés 2020 valamennyi kipróbált és tesztelt, az egymástól való tanulással kapcsolatos mechanizmusát, így például a munkacsoportokat, a főigazgatói formációkat és a társaktól való tanulás eszközeit, valamint fenn kell tartania az egyéb releváns irányító testületek bevonását. A tagállamok és a Bizottság az új stratégiai prioritásokhoz fogják igazítani ezeket a mechanizmusokat, és együtt fognak működni olyan irányítási megoldások kialakítása érdekében, amelyek szükség esetén elősegítik az információk hatékony továbbítását a szakértői szintről a politikai szintre, továbbá össze fogják hangolni a stratégiai keretrendszer alapján végzendő munkát úgy, hogy az ne járjon felesleges struktúrák létrejöttével vagy a tagállamokra nehezedő újabb terhekkel.

| f) | Az eredmények terjesztése – annak érdekében, hogy az együttműködés tagállami és európai szinten láthatóbbá váljon és hatásai érezhetőbbek legyenek, az eredményeit széles körben, az összes érdekelt fél között terjeszteni kell, és adott esetben politikai szinten is meg kell vitatni. |
| --- | --- |

f)

Az eredmények terjesztése – annak érdekében, hogy az együttműködés tagállami és európai szinten láthatóbbá váljon és hatásai érezhetőbbek legyenek, az eredményeit széles körben, az összes érdekelt fél között terjeszteni kell, és adott esetben politikai szinten is meg kell vitatni.

| g) | A folyamat nyomon követése – az eredményeknek a nyitott koordinációs módszer segítségével történő elérésének előmozdítása és a folyamattal kapcsolatos felelősségvállalás mind nemzeti, mind európai szinten való elősegítése céljából a tagállamok és a Bizottság szorosan együtt fognak működni annak érdekében, hogy áttekintsék a szakértői szinten végzett munkát és értékeljék az eljárást és annak eredményeit. Az éves nyomon követés eszköze lesz a Bizottság Oktatási és Képzési Figyelője is, amely figyelemmel kíséri az oktatással és képzéssel kapcsolatos valamennyi elfogadott uniós szintű célérték és mutató – ideértve az almutatókat is – elérése irányában tett előrelépést, valamint hozzájárul az európai szemeszter folyamatához is. |
| --- | --- |

g)

A folyamat nyomon követése – az eredményeknek a nyitott koordinációs módszer segítségével történő elérésének előmozdítása és a folyamattal kapcsolatos felelősségvállalás mind nemzeti, mind európai szinten való elősegítése céljából a tagállamok és a Bizottság szorosan együtt fognak működni annak érdekében, hogy áttekintsék a szakértői szinten végzett munkát és értékeljék az eljárást és annak eredményeit. Az éves nyomon követés eszköze lesz a Bizottság Oktatási és Képzési Figyelője is, amely figyelemmel kíséri az oktatással és képzéssel kapcsolatos valamennyi elfogadott uniós szintű célérték és mutató – ideértve az almutatókat is – elérése irányában tett előrelépést, valamint hozzájárul az európai szemeszter folyamatához is.

| h) | Jelentés az elért eredményekről – az első ciklus végén, azaz 2025-ig újból meg kell vizsgálni a kiemelt területeket, és az aktuális kihívások alapján ki kell igazítani azokat, illetve újakat kell meghatározni a következő ciklusra vonatkozóan, továbbá át kell tekinteni az elért eredményeket, többek között azt, hogy milyen előrehaladást sikerült elérni az olyan irányítási megoldások kialakítása terén, amelyek arányosak az európai oktatási térséggel kapcsolatos politikai ambícióval. A Bizottság 2022-ben jelentést tesz közzé az európai oktatási térséggel kapcsolatban elért eredményekről, és abban áttekinti és értékeli a stratégiai együttműködési keretrendszer révén az európai oktatási térség megvalósítása felé tett előrehaladást, valamint szükség esetén javaslatot tesz a következő lépésekre vonatkozóan, 2023-ban pedig a félidős felülvizsgálattal foglalkozó eseményt szervez majd. A Tanács az elért eredményekről szóló jelentést és a félidős felülvizsgálatot egyaránt figyelembe veszi majd akkor, amikor megállapodik a 2025 utáni időszakra szóló lehetséges új kiemelt területekről. |
| --- | --- |

h)

Jelentés az elért eredményekről – az első ciklus végén, azaz 2025-ig újból meg kell vizsgálni a kiemelt területeket, és az aktuális kihívások alapján ki kell igazítani azokat, illetve újakat kell meghatározni a következő ciklusra vonatkozóan, továbbá át kell tekinteni az elért eredményeket, többek között azt, hogy milyen előrehaladást sikerült elérni az olyan irányítási megoldások kialakítása terén, amelyek arányosak az európai oktatási térséggel kapcsolatos politikai ambícióval. A Bizottság 2022-ben jelentést tesz közzé az európai oktatási térséggel kapcsolatban elért eredményekről, és abban áttekinti és értékeli a stratégiai együttműködési keretrendszer révén az európai oktatási térség megvalósítása felé tett előrehaladást, valamint szükség esetén javaslatot tesz a következő lépésekre vonatkozóan, 2023-ban pedig a félidős felülvizsgálattal foglalkozó eseményt szervez majd. A Tanács az elért eredményekről szóló jelentést és a félidős felülvizsgálatot egyaránt figyelembe veszi majd akkor, amikor megállapodik a 2025 utáni időszakra szóló lehetséges új kiemelt területekről.

| 3. | A Bizottság 2025-ben az európai oktatási térségről szóló teljes körű jelentést tesz majd közzé. A Tanács ezen értékelés alapján felülvizsgálja a stratégiai keretrendszert – többek között az uniós szintű célértékeket, az irányítási struktúrát és a munkamódszereket –, és adott esetben végrehajtja a szükséges kiigazításokat a második ciklusra vonatkozóan, hogy hozzáigazítsa a keretrendszert az európai oktatási térség realitásaihoz és igényeihez, illetve az Európai Unióban bekövetkezett bármilyen egyéb jelentős fejleményhez. |
| --- | --- |

3.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK MEGFELELŐEN:

| 1. | A fent ismertetett öt stratégiai prioritás, alapelvek és munkamódszerek, valamint az egyes ciklusokra vonatkozóan elfogadott kiemelt területek alapján (amelyek közül a 2021–2025-ös első ciklusra vonatkozóakat a III. melléklet tartalmazza), a Bizottság támogatásával és az ezen állásfoglalásban ismertetett nyitott koordinációs módszert alkalmazva működjenek együtt a 2030-ig terjedő időszak során az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A tagállami prioritások alapján, valamint az oktatás és képzés területére vonatkozó tagállami hatásköröket kellően tiszteletben tartva mérlegeljék olyan tagállami szintű intézkedések elfogadását, amelyek célja a stratégiai keretrendszerben ismertetett stratégiai prioritások megvalósítása terén elért előrehaladás, valamint az európai oktatási térség közös létrehozásához és a II. mellékletben meghatározott uniós szintű célértékek közös eléréséhez való hozzájárulás. A tagállami oktatási és képzési szakpolitikák kialakítása során merítsenek ihletet az európai szinten történő egymástól való tanulásból. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Adott esetben mérlegeljék, hogy tagállami intézkedéseken és cselekvéseken keresztül hogyan és milyen mértékben tudnak hozzájárulni az uniós szintű célértékek közös eléréséhez, és ennek megfelelően határozzanak meg tagállami célértékeket a saját oktatási és képzési rendszereik sajátosságaival összhangban, figyelembe véve a tagállami körülményeket, többek között a Covid19-válságnak a gazdaságra és a társadalomra, valamint magára az oktatási és képzési ágazatra gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A folyamat iránti elkötelezettség jegyében támogassák a fent ismertetett irányítási struktúrát és a választott munkamódszereket. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Használják eredményesen az uniós szakpolitikákat és finanszírozási eszközöket a tagállami intézkedések és cselekvések támogatására, a stratégiai prioritások megvalósítása terén és a hozzájuk kapcsolódó uniós, illetve tagállami szintű célértékek elérése terén tett előrehaladás érdekében, különösen a helyreállítás, valamint a zöld és digitális átállás összefüggésében. |
| --- | --- |

5.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZERZŐDÉSEKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK TELJES KÖRŰ TISZTELETBEN TARTÁSA MELLETT:

| 1. | Támogassa a tagállamokat és működjön együtt velük ebben a keretrendszerben – a 2030-ig terjedő időszak során – a fentiekben ismertetett öt stratégiai prioritás, alapelvek és munkamódszerek, valamint a II., illetve a III. mellékletben ismertetett uniós szintű célértékek, illetve elfogadott kiemelt területek alapján. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Működjön együtt a tagállamokkal 2021 végéig annak érdekében, hogy megállapodás szülessen a munka koordinálására és a keretrendszer fejlesztésének irányítására szolgáló megfelelő irányítási struktúráról, összhangban az európai oktatási térség megvalósításának és továbbfejlesztésének átfogó célkitűzésével, reflektálva azokra a kérdésekre is, amelyek esetében magasabb szintű politikai egyeztetésre van szükség, anélkül, hogy ez további terheket róna a tagállamokra, biztosítva ugyanakkor a folyamat iránti elkötelezettségüket. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Működjön együtt a tagállamokkal, és nyújtson célzott támogatást a helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak az oktatási infrastruktúrába történő beruházásokkal kapcsolatos kölcsönös tanulás, elemzés és bevált gyakorlatok megosztásának elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Elemezze – mindenekelőtt az elért eredményekről való jelentéstétel keretében –, hogy milyen mértékben teljesültek e keretrendszer stratégiai prioritásai az európai oktatási térség megvalósítása tekintetében, valamint tagállami szinten az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés területén. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dolgozzon ki a lehetséges mutatókra vagy uniós szintű célértékekre vonatkozó, az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértői véleményén alapuló és azt figyelembe vevő javaslatokat a befogadás és méltányosság, a tanári hivatás, valamint a fenntarthatóság területén, ideértve az oktatási és képzési rendszerek zöldebbé tételét is. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal előmozdítása érdekében – többek között az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelmére támaszkodva – működjön együtt a tagállamokkal annak elemzése tekintetében, hogy miként javítható a már létező uniós szintű célértékekkel és mutatókkal kapcsolatos adatgyűjtés és elemzés, és számoljon be a Tanácsnak ezekről a megbeszélésekről. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Működjön együtt a tagállamokkal azoknak az uniós célértékeknek és mutatóknak a 2025 utáni megvizsgálása érdekében, amelyek esetében a kitűzött határidők nem esnek egybe az e keretrendszerre vonatkozóan meghatározott tízéves időtartammal, és számoljon be a Tanácsnak az ezen célértékek és mutatók tekintetében javasolt lehetséges új értékekről. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Terjesszen elő szisztematikus áttekintést és ütemtervet azokról a folyamatban lévő és tervezett szakpolitikákról, együttműködési eszközökről, finanszírozási eszközökről, kezdeményezésekről és célzott uniós szintű pályázati felhívásokról, amelyek hozzájárulnak az európai oktatási térség megvalósításához, valamint az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködés fejlesztéséhez, és rendszeresen aktualizálja az említett áttekintést és ütemtervet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nyújtsa be a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó cselekvési tervet, különös tekintettel annak első, negyedik és tizenegyedik elvére. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hozza létre az európai oktatási térség platformját, azaz egy olyan interaktív nyilvános online felületet, amely elősegíti, hogy a tagállamok és az érdekelt felek hozzáférjenek az információkhoz, intézkedésekhez, szolgáltatásokhoz, eszközökhöz és eredményekhez, továbbá előmozdítja az együttműködést és a tapasztalatcserét. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  COM(2017) 673 final.

(2)  A felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi ajánlással összhangban (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

(3)  COM(2020) 625 final.

(4)  COM(2020) 274 final.

(5)  COM(2020) 624 final.

(6)  Az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló, 2019. november 8-i tanácsi állásfoglalásnak megfelelően (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.).

(7)  COM(2019) 640 final.

(8)  COM(2020) 67 final.

(9)  Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlásban foglaltak szerint (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(10)  A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-i ENSZ-egyezménnyel összhangban.

(11)  A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlásban (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.) és a 2020. november 30-i osnabrücki nyilatkozatban kitűzött célokkal összhangban.

(12)  Amint azt „Az európai tanárok és oktatók jövője” című, 2020. június 9-i tanácsi következtetések is hangsúlyozzák (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.).

(13)  Az „Oktatás és képzés az európai szemeszterben: megalapozott viták biztosítása a reformokról és a beruházásokról” című, 2020. február 27-i tanácsi állásfoglalás (HL C 64., 2020.2.27., 1. o.) elfogadását követően és azzal összhangban.

(14)  Ezt a munkát szakértői szinten támogatni lehetne.

(15)  Szakértői szinten egy az oktatásba és képzésbe történő minőségi beruházással foglalkozó szakértői csoport fogja támogatni ezt a folyamatot, segítve, hogy a hangsúly továbbra is a tagállami és a regionális beruházásokra helyeződjön.

---

I. MELLÉKLET

POLITIKAI HÁTTÉR

| 1. | A Tanács következtetései az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2009. május 12.) |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról (2011. december 20.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (2012. december 20.) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nyilatkozat a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról (Párizs, 2015. március 17.) |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentése az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (2015. november 23–24.) |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Tanács következtetései a korai iskolaelhagyók arányának csökkentéséről, valamint az iskolai tanulmányok eredményességének előmozdításáról (2015. november 23–24.) |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított állásfoglalás a társadalmi-gazdasági fejlődés és a befogadás Unió-szerte, az oktatás révén való elősegítéséről: az oktatás és a képzés hozzájárulása a 2016. évi európai szemeszterhez (2016. február 24.) |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Új európai készségfejlesztési program (2016. június 10.) |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Tanács ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára (2016. december 19.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a mindenkire kiterjedő magas színvonalú oktatás megvalósítását célzó inkluzív diverzitásról (2017. február 17.) |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről (2017. május 22.) |
| --- | --- |

11.

| 12. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén: Az Európai Bizottság hozzájárulása a göteborgi vezetői találkozóhoz (2017. november 17.) |
| --- | --- |

12.

| 13. | A Tanács ajánlása a pályakövetésről (2017. november 20.) |
| --- | --- |

13.

| 14. | A Tanács következtetései az iskolák fejlesztéséről és a kiváló oktatásról (2017. november 20.) |
| --- | --- |

14.

| 15. | A Tanács következtetései a megújított európai felsőoktatási programról (2017. november 20.) |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az Európai Tanács következtetései (2017. december 14.) |
| --- | --- |

16.

| 17. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális oktatási cselekvési tervről (2018. január 17.) |
| --- | --- |

17.

| 18. | A Tanács ajánlása a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről (2018. március 15.) |
| --- | --- |

18.

| 19. | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/646 határozata a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) (2018. április 18.) |
| --- | --- |

19.

| 20. | A Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (2018. május 22.) |
| --- | --- |

20.

| 21. | A Tanács ajánlása a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról (2018. május 22.) |
| --- | --- |

21.

| 22. | A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (2018. május 22.) |
| --- | --- |

22.

| 23. | A Tanács ajánlása a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (2018. november 26.) |
| --- | --- |

23.

| 24. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt tervről (2018. december 7.) |
| --- | --- |

24.

| 25. | A Tanács következtetései: Mindegyre fenntarthatóbb Unió 2030-ra (2019. április 9.) |
| --- | --- |

25.

| 26. | A Tanács ajánlása a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről (2019. május 22.) |
| --- | --- |

26.

| 27. | A Tanács ajánlása a magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről (2019. május 22.) |
| --- | --- |

27.

| 28. | A Tanács következtetései a nagymértékben digitalizált Európa jövőjéről 2020 után: A digitális és gazdasági versenyképesség fokozása Unió-szerte és a digitális kohézió (2019. június 7.) |
| --- | --- |

28.

| 29. | Európai Tanács: A 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrend (2019. június 20.) |
| --- | --- |

29.

| 30. | A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (2019. november 8.) |
| --- | --- |

30.

| 31. | A Tanács következtetései – Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást (2019. november 8.) |
| --- | --- |

31.

| 32. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai zöld megállapodásról (2019. december 11.) |
| --- | --- |

32.

| 33. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról (2020. január 14.) |
| --- | --- |

33.

| 34. | A Tanács állásfoglalása – Oktatás és képzés az európai szemeszterben: megalapozott viták biztosítása a reformokról és a beruházásokról (2020. február 20.) |
| --- | --- |

34.

| 35. | A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról (2020. május 25.) |
| --- | --- |

35.

| 36. | A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről (2020. június 16.) |
| --- | --- |

36.

| 37. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról (2020. július 1.) |
| --- | --- |

37.

| 38. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában (2020. szeptember 30.) |
| --- | --- |

38.

| 39. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (2020. szeptember 30.) |
| --- | --- |

39.

| 40. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (2020. szeptember 30.) |
| --- | --- |

40.

| 41. | Római miniszteri közlemény (2020. november 19.) |
| --- | --- |

41.

| 42. | A Tanács ajánlása a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről (2020. november 24.) |
| --- | --- |

42.

| 43. | A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban (2020. november 24.) |
| --- | --- |

43.

| 44. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a 2021–2027-es időszakra vonatkozó, az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési tervről (2020. november 24.) |
| --- | --- |

44.

| 45. | Osnabrücki nyilatkozat a szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről (2020. november 30.) |
| --- | --- |

45.

---

II. MELLÉKLET

UNIÓS SZINTŰ CÉLÉRTÉKEK – Az oktatás és a képzés terén elérendő európai átlagteljesítményre vonatkozó referenciaszintek

Az állásfoglalásban a 2021–2030-as időszakra meghatározott stratégiai prioritásokat az oktatás és a képzés terén elérendő európai átlagteljesítményre vonatkozó referenciaszintekkel (a továbbiakban: uniós szintű célértékek) kell támogatni, amelyek lehetővé teszik az elért eredmények nyomon követését és a kihívások meghatározását, valamint a nemzetközileg összehasonlítható adatok szisztematikus gyűjtése révén hozzájárulnak a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz. Kizárólag összevethető és megbízható adatokon kell alapulniuk, és meghatározásuknál figyelembe kell venni az egyes tagállamok eltérő helyzetét (1). A referenciaértékek nem tekintendők az egyes országok által 2025-ig vagy 2030-ig elérendő konkrét célértékeknek. Az ezen állásfoglalásban foglaltaknak megfelelően a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy fontolják meg ekvivalens nemzeti célértékek bevezetését.

Ennek alapján a tagállamok az alábbi hét elérendő uniós szintű célértéket állapítják meg:

1.   Az alapkészségek terén gyengén teljesítő 15 évesek (2)

Az olvasás, a matematika és a természettudományok terén gyengén teljesítő 15 évesek aránya 2030-ra legfeljebb 15 % lehet.

2.   A digitális készségek terén gyengén teljesítő nyolcadik osztályosok (3)

A számítástechnikai és informatikai műveltség terén gyengén teljesítő nyolcadik osztályosok aránya 2030-ra legfeljebb 15 % lehet.

3.   A kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való részvétel (4)

2030-ra a 3 éves kor és a kötelező beiskolázási életkor közötti gyermekek legalább 96 %-ának részt kell vennie a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban.

4.   Korai iskolaelhagyók (5)

A korai iskolaelhagyók arányát 2030-ra 9 % alá kell csökkenteni.

5.   A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya (6)

A felsőfokú végzettséggel rendelkező 25–34 évesek arányának 2030-ra el kell érnie legalább a 45 %-ot.

6.   A szakképzésben végzettek munkaalapú tanulásban való részvétele (7)

A szakképzésben végzett azon személyek arányának, akik szakképzésük során munkaalapú tanulásban vettek részt, 2025-re el kell érnie legalább a 60 %-ot.

7.   Felnőttek tanulási tevékenységekben való részvétele (8)

2025-re azon 25–64 éves felnőttek arányának, akik a megelőző 12 hónapban tanulási tevékenységben vettek részt, el kell érnie legalább a 47 %-ot.

---

(1)  E célértékek tekintetében figyelembe kell venni a tagállamok eltérő helyzetét és azt, hogy a nemzetközi előrejelzések szerint a 2020. és a 2021. évi kiinduló adatokban változás következhet be a Covid19-világjárványnak az uniós oktatási és képzési rendszerre gyakorolt súlyos hatása miatt.

(2)  Az adatokat az OECD gyűjti és kezeli a nemzetközi tanulói teljesítménymérés (a PISA-felmérés) keretében. Ez a célérték az olyan 15 évesek arányát méri, akik nem érték el a 2-es szintet a PISA-felmérés olvasási, matematikai vagy természettudományos részén.

(3)  Ezen célérték alapját az Oktatási Teljesítményértékelés Nemzetközi Szövetsége (IEA) által készített nemzetközi számítástechnikai és informatikai műveltségi vizsgálat (ICILS) számítástechnikai és informatikai műveltségi felmérése képezi. Az ICILS a nyolcadik osztályos tanulókat célozza.

(4)  Adatforrás: Eurostat, internetes adatkód: [educ_uoe_enra21].

(5)  Eurostat, az EU munkaerő-felmérése. Internetes adatkód: [edat_lfse_14] Azaz a 18–24 éves korosztályon belül azok aránya, akik legfeljebb alsó középfokú végzettséggel rendelkeznek és oktatásban, képzésben nem részesülnek. Ezt az uniós szintű célértéket a felső középfokú végzettségre vonatkozó kísérő mutató fogja kiegészíteni, amely a legalább felső középfokú végzettséggel rendelkező 20–24 évesek arányát méri majd az Eurostat által az EU munkaerő-felmérése keretében közzétett adatok alapján. Internetes adatkód: [edat_lfse_03].

(6)  Eurostat, az EU munkaerő-felmérése. Internetes adatkód: [edat_lfse_03].

(7)  Azon 20–34 évesek körében, akik 1–3 éve kerültek ki az oktatásból vagy képzésből. A mutató alapját a 2021-től kezdve az uniós munka-felmérés (EU LFS) részeként összegyűjtött azon adatok fogják képezni, amelyeket az (EU) 2019/2240 bizottsági végrehajtási rendelet a „HATWORK” változóazonosítóhoz rendelve határoz meg. Ez olyan piaci vagy nem piaci egységnél (azaz vállalatnál, kormányzati intézménynél vagy nonprofit szervezetnél) szerzett munkatapasztalatra vonatkozik, amely a válaszadó legmagasabb iskolai végzettségét eredményező hivatalos oktatási program tantervének részét képezte. Ha a válaszadó egynél több helyen szerzett munkatapasztalatot, a munkatapasztalat összesített időtartamát kell figyelembe venni. A munkatapasztalatot teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni.

(8)  Adatgyűjtés forrása 2022-től kezdve: Eurostat, az EU munkaerő-felmérése. Mivel a tervek szerint 2022-től a felnőttoktatási felmérés helyett az EU munkaerő-felmérése képezi majd az adatforrást, a célértéket az új adatforrás tapasztalatai alapján 2023-ban meg kell erősíteni. A Bizottság – az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoporttal együttműködve –, a kibocsátáscsökkentési segédstratégia és a munkaerő-felmérés 2023-as eredményeinek összehasonlítása alapján értékeli majd e változások hatását, és mérlegelni fogja a munkaerő-felmérés módszertanának vagy a célérték szintjének esetleges módosításait. A Tanács ezen értékelés alapján fog dönteni a célszint esetleges kiigazításáról.

---

III. MELLÉKLET

AZ OKTATÁS ÉS A KÉPZÉS TERÉN FOLYTATOTT EURÓPAI EGYÜTTMŰKÖDÉS KIEMELT TERÜLETEI A 2021–2025-ÖS ELSŐ CIKLUS SORÁN

Az európai együttműködés stratégiai keretrendszerében szereplő öt stratégiai jelentőségű kiemelt területen való előrelépés érdekében a konkrét munkaciklusokra vonatkozó kiemelt területek, konkrét kérdések és intézkedések (1)meghatározása révén javítani kell az oktatás és a képzés terén folyó európai együttműködés hatékonyságát, ugyanakkor figyelembe kell venni a tagállamok egyedi igényeit többek között új körülmények és kihívások felmerülése esetén.

Az ezen állásfoglalásban foglalt kiemelt területek és a legrelevánsabb konkrét kérdések és intézkedések tükrözik azt, hogy: i. együtt kell működni azokon a területeken, ahol továbbra is kulcsfontosságú kihívásokkal nézünk szembe, és együtt kell működni az újabb kihívások kapcsán is; ii. fejleszteni kell az együttműködést az ezen munkaciklusban különösen fontosnak tekintett területeken.

Amennyiben a tagállamok szükségesnek találják, egyes meghatározott kiemelt területeken –kellő figyelemmel a szubszidiaritás elvére és a tagállami körülményekre – a további munkaciklusok során is folytatni lehet a munkát.

1. kiemelt terület – Minőség, méltányosság, befogadás és siker az oktatásban és a képzésben

Konkrét kérdések és intézkedések

| i. | A kulcskompetenciák (2) – köztük az alapkészségek – megszerzésének elősegítése; e kompetenciák előfeltételei annak, hogy a fiatalok boldoguljanak, olyan munkát találjanak vagy hozzanak létre, amelyben ki tudnak teljesedni, és aktív szerepet vállaljanak a társadalomban. |
| --- | --- |

i.

| ii. | A nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről szóló 2019. évi tanácsi ajánlás végrehajtásának folytatása többek között a szakképzésben, és ennek révén a nyelvtanítás, a nyelvtanulás és a többnyelvűség ösztönzése és támogatása, ami lehetővé teszi a tanulók és a tanárok számára, hogy megtapasztalják a tanulás valódi európai dimenziója jelentette előnyöket. |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Az európai perspektíva beemelése az oktatásba és a képzésbe – többek között a Jean Monnet akciók kiterjesztése és megerősítése révén –, ilyenformán betekintést engedve a tanulóknak abba, hogy mit jelent Európa általában és az Unió konkrétan a mindennapi életükben. |
| --- | --- |

iii.

| iv. | Az oktatási és képzési intézmények biztonságos, az erőszaktól, a megfélemlítéstől, a káros hatású beszédtől, a dezinformációtól és a megkülönböztetés minden formájától mentes környezetként való fenntartása többek között a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlás végrehajtásának folytatása révén. |
| --- | --- |

iv.

| v. | Az iskolai környezet biztonságos és támogató voltának elősegítése ami egyrészt olyan konkrét kérdések szempontjából szükséges, mint például a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus, a szexizmus, a szegregáció, a megfélemlítés (ezen belül az internetes megfélemlítés), az erőszak, valamint a sztereotípiák visszaszorítása, másrészt minden tanuló egyéni jóllétének is szükséges feltétele. |
| --- | --- |

v.

| vi. | Minden tanuló segítése abban, hogy az alapkészségek terén elérje az alapszintet, különös figyelemmel azokra a csoportokra, amelyek jobban ki vannak téve az alulteljesítés és a korai iskolaelhagyás kockázatának; ezen belül pedig az alapkészségek jobb elsajátítását támogató, hatékony szakpolitikai reformok azonosítása, különösen a tanterveket és/vagy az értékelést, valamint az intézmények és a pedagógusok azon képességét érintően, hogy innovatívak legyenek, és fejlesszék tanítási módszereiket és a tanulási környezetet. |
| --- | --- |

vi.

| vii. | A sikeres oktatási stratégiák nemzeti szintű előmozdítása az egész iskolára kiterjedő megközelítés és az átfogóan inkluzív tanulóközpontú oktatásszemlélet támogatása révén annak érdekében, hogy minden tanuló sikerrel zárja oktatási és képzési pályáját, továbbá hogy visszaszoruljon a korai iskolaelhagyás és a gyenge teljesítés. |
| --- | --- |

vii.

| viii. | A tanulók egyre növekvő mértékű sokszínűségének kezelése, valamint a minőségi és inkluzív oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés javítása valamennyi tanuló számára, ideértve az olyan hátrányos és kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat is, mint például a sajátos nevelési igényű tanulók, a migráns hátterű személyek és a romák, valamint a földrajzi helyzetük és/vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetük miatt kevesebb lehetőséggel rendelkezők. |
| --- | --- |

viii.

| ix. | A kisgyermekkori nevelés és gondozás uniós minőségi keretrendszerének végrehajtása. |
| --- | --- |

ix.

| x. | A nemek között az oktatás és képzés terén fennálló különbségek, valamint a lányok és a fiúk, illetve a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség hiánya elleni fellépés a nemek egyensúlyát fokozottabban szem előtt tartó oktatási döntések ösztönzése révén, amelyek megkérdőjelezik és eloszlatják a nemi sztereotípiákat az oktatásban és a tanulói pályafutás során – különösen a természettudományok, a technológia, a művészetek, a műszaki tudományok és a matematika (STEAM) tanulmányi területein –, egyrészt az olyan kérdések kezelésével, mint a fiúk alulteljesítése, a megfélemlítés és a szexuális zaklatás, másrészt pedig a nemek közötti egyenlőség szempontjának jobb figyelembevételével az oktatási és képzési folyamatokban és intézményekben. |
| --- | --- |

x.

| xi. | Az adatgyűjtés és az innováció támogatása a befogadásnak és a nemek közötti egyenlőségnek az oktatásban való megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

xi.

| xii. | A polgári, az interkulturális és a társadalmi kompetenciák javítása, a kölcsönös megértés és tisztelet előmozdítása, valamint annak elősegítése, hogy a tanulók az oktatás és képzés valamennyi típusában és szintjén magukénak érezzék a demokratikus értékeket és az alapvető jogokat (3). |
| --- | --- |

xii.

| xiii. | A nem formális tanulás, azon belül az önkéntesség előmozdítása, megbecsülése és elismerése, valamint a határokon átnyúló szolidaritási tevékenységek inkluzívabbá, minőségibbé és elismertebbé tétele. |
| --- | --- |

xiii.

| xiv. | Az etikus magatartás kialakítása, valamint a digitális jártasság és a médiatudatosság mellett a kritikai gondolkodás ösztönzése. |
| --- | --- |

xiv.

| xv. | A minőségi és inkluzív oktatásba és képzésbe való fenntartható beruházás támogatása. |
| --- | --- |

xv.

2. kiemelt terület– Egész életen át tartó tanulás és mobilitás

Konkrét kérdések és intézkedések

| i. | Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák újraindítása és folytatása, valamint az oktatáson és képzésen belüli átmeneti szakaszok kezelése, ugyanakkor – minőségi pályaorientáció révén – a (nem formális és informális tanulást is magában foglaló) szakképzés, felsőoktatás és felnőttkori tanulás felé vezető és az ezek közötti, valamint az oktatásból és képzésből a munka világába történő átmenetek előmozdítása. |
| --- | --- |

i.

| ii. | Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák megbízhatóbbá és inkluzívabbá tétele annak érdekében, hogy a korai iskolaelhagyók életük során rugalmas formákban térhessenek vissza az oktatásba, valamint hogy a jövőben szükséges készségek fejlesztése, illetve elsajátítása (továbbképzés és átképzés) céljából az ezt igénylők számára minden életszakaszban hozzáférhető legyen a felsőoktatás és a szakképzési programok. |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Annak biztosítása, hogy az oktatási és képzési, és ezen belül a felnőttoktatási rendszerek minden tanulót támogassanak a változóban lévő munkaerőpiacra való belépésben és abban, hogy hozzájáruljanak saját személyes fejlődésükhöz, továbbá agilisabbak, reziliensebbek, időtállóbbak és vonzóbbak, valamint a zöld és a digitális átállásra szabottak legyenek, a munkával töltött életszakasz egésze során lehetőségeket nyújtsanak a továbbképzésre és a tudást naprakésszé tevő képzésre, és megerősítsék a más érdekelt felekkel, például a vállalatokkal vagy a munkahelyekkel való együttműködést. |
| --- | --- |

iii.

| iv. | A szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átmenet lehetővé tételében betöltött szerepéről szóló osnabrücki nyilatkozatban foglaltak végrehajtása. |
| --- | --- |

iv.

| v. | A felsőoktatási és szakképzési rendszerek kulcsfontosságú szerepének megerősítése az egész életen át tartó tanulás támogatásában és egy sokszínűbb hallgatói testület megszólításában. A mikrotanúsítványok koncepciójának és alkalmazásának feltérképezése rugalmasabb és modulárisabb tanulási módozatok biztosításával és inkluzívabb tanulási pályák lehetővé tételével segítheti a tanulási lehetőségek bővítését és a felsőoktatási, valamint a szakképzési intézményeknek az egész életen át tartó tanulásban betöltött szerepének megerősítését. |
| --- | --- |

v.

| vi. | A felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési program naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

vi.

| vii. | Az egyrészt a tanulók, a tanárok, az oktatók, valamint az oktatási és képzési személyzet mobilitására, másrészt az intézmények együttműködésére vonatkozó szabadság előmozdítása Európában és Európán túl, a tanulási célú mobilitás és a határokon átnyúló együttműködés révén. További erőfeszítéseket kell tenni a tanulási és az oktatási célú mobilitás valamennyi típusa előtt álló akadályok és gátak felszámolására, ideértve a hozzáféréssel, az iránymutatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és az elismeréssel kapcsolatos kérdéseket. |
| --- | --- |

vii.

| viii. | A tanulási célú mobilitásra vonatkozó, a megerősített Erasmus+ programot kísérő keret naprakésszé tétele egyrészt annak érdekében, hogy a mobilitási lehetőségek a résztvevők sokkal szélesebb köre számára elehetővé váljanak, másrészt a zöld és digitális mobilitásnak többek között az online és fizikai cserék ötvözése révén történő elősegítése, valamint a kiegyensúlyozott mobilitás támogatása céljából. |
| --- | --- |

viii.

| ix. | A felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló tanácsi ajánlás (2018. november 26.) maradéktalan végrehajtására irányuló munka folytatása. |
| --- | --- |

ix.

3. kiemelt terület – Tanárok és oktatók

Konkrét kérdések és intézkedések

| i. | A legjobb és a pedagógusi és tanári hivatás tekintetében legmegfelelőbb jelöltek toborzásának és kiválasztásának támogatása az oktatás és képzés minden szintjén, illetve típusában. |
| --- | --- |

i.

| ii. | A tanári hivatás vonzerejének és társadalmi elismertségének fokozása a pedagógusi és tanári szakma társadalmi és egyúttal anyagi újraértékelése révén, többek között a tervezett Európai Innovatív Tanítási Díj keretében is. |
| --- | --- |

ii.

| iii. | A különféle szakmai életpályákra vonatkozó nemzeti keretrendszerek és az egész életen át tartó pályaorientáció kidolgozását segítő európai iránymutatás kidolgozása lehetőségének feltérképezése az iskolai oktatásban dolgozó szakemberek szakmai előmenetelének támogatása érdekében. |
| --- | --- |

iii.

| iv. | A tanárokra vonatkozó kompetenciakeretek formáját öltő szakpolitikai eszközök kidolgozása lehetőségének feltérképezése a tanári alapképzési programok relevanciájának növelése, a folyamatos szakmai fejlődés lehetőségének kiterjesztése, valamint annak érdekében, hogy a tanárok iránymutatást kapjanak szakmai előmenetelükhöz. |
| --- | --- |

iv.

| v. | Az alap- és bevezető képzés, valamint a folyamatos szakmai fejlődés támogatása minden szinten, különös tekintettel a tanulók egyre növekvő mértékű sokszínűségének és sajátos szükségleteinek kezelésére, a korai iskolaelhagyás megelőzésére és a munkaalapú tanulás elősegítésére, továbbá az alap- és haladó szintű digitális kompetenciák és az innovatív pedagógiai módszerek fejlesztésének támogatása, ideértve annak biztosítását is, hogy a tanárképzés a digitális környezetekben való oktatáshoz szükséges kompetenciákkal is foglalkozzon. |
| --- | --- |

v.

| vi. | A tanárképző intézmények hálózatainak – a javasolt Erasmus tanárképző akadémiák révén történő – kialakítása a gyakorlatközösségek gyarapítása, a tanároknak szóló tanulási lehetőségek biztosítása, az innováció támogatása és a tanárképzéssel kapcsolatos nemzeti és európai szakpolitikákhoz való hozzájárulás érdekében. |
| --- | --- |

vi.

| vii. | A tanári kiválóság ösztönzésének támogatása az oktatás és képzés minden szintjén a tanulási és strukturális ösztönzők eredményes szervezése, így a megfelelő támogatási mechanizmusok, infrastruktúra és tananyagok, továbbá a kutatásalapú tanárképzés támogatása, valamint a tanárképzés minőségének értékelését szolgáló új lehetőségek feltérképezése révén. |
| --- | --- |

vii.

| viii. | A pedagógusok támogatása az oktatási és képzőintézményekben jelentkező nyelvi és kulturális sokszínűség kezelésében. |
| --- | --- |

viii.

| ix. | A tanárok Európán belüli tanulási célú mobilitásának mennyiségi és minőségi fokozását célzó, tényleges mobilitási szükségleteiken alapuló szakpolitikai keret kialakítása lehetőségének feltérképezése. |
| --- | --- |

ix.

| x. | A munkakörülmények javítását és a munkahelyi stressz kezelését célzó intézkedések és mechanizmusok kidolgozása, illetve létrehozása a tanárok, oktatók, valamint a pedagógiai és oktatási személyzet jóllétének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

x.

| xi. | Törekvés a nemek közötti egyenlőtlenségek csökkentésére az oktatással és képzéssel kapcsolatos szakmák minden szintjén és típusában. |
| --- | --- |

xi.

| xii. | Annak biztosítása, hogy a pedagógus- és tanárképzési programok felkészítsék az oktatás és képzés bármely szintjén és típusában dolgozó tanárokat és oktatókat arra, hogy kulcsszerepet fognak betölteni egyrészt a tekintetben, hogy felvértezzék a tanulókat azon kompetenciákkal, amelyek segítségével életük, munkájuk és tevékenységeik során elő tudják segíteni a fenntartható fejlődést, másrészt abban, hogy elősegítsék minden tanuló jóllétét és mentális egészségét. |
| --- | --- |

xii.

4. kiemelt terület: Felsőoktatás

Konkrét kérdések és intézkedések

| i. | Szorosabb és mélyebb együttműködés szorgalmazása a felsőoktatási intézmények között, nevezetesen a gördülékeny transznacionális együttműködés ösztönzése és támogatása révén, ami lehetővé teszi majd a felsőoktatási intézmények szövetségei – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezés résztvevői – számára, hogy erősségeiket kamatoztassák és közösen kiaknázzák a felsőoktatás átalakító erejét. |
| --- | --- |

i.

| ii. | Részvétel az „Európai Egyetemek” kezdeményezésnek az Erasmus+ program keretében, az Európai horizonttal és más finanszírozási eszközökkel szinergiában történő megvalósításában. |
| --- | --- |

ii.

| iii. | A felsőoktatás átalakítására vonatkozó menetrend kialakítása, figyelmet fordítva a befogadásra, az innovációra, a konnektivitásra, a digitális és zöld felkészültségre és a nemzetközi versenyképességre, továbbá a tudományos alapértékekre és a szigorú etikai elvekre, valamint a foglalkoztatásra és a foglalkoztathatóságra. |
| --- | --- |

iii.

| iv. | A kiegyensúlyozott mobilitási áramlások és a képzett munkaerő optimális cirkulációjának ösztönzése. |
| --- | --- |

iv.

| v. | A felsőoktatási intézmények által a „tudásnégyszög” (oktatás, kutatás, innováció és a társadalom szolgálata) központi tényezőjeként betöltött szerep támogatása, a szinergiák fokozása, valamint a felsőoktatás és a kutatás közötti együttműködés elmélyítésének megkönnyítése. |
| --- | --- |

v.

| vi. | A képesítéseknek és a külföldi tanulmányi időszakoknak a mobilitás és a további tanulási tevékenységek céljából történő automatikus kölcsönös elismerésének megerősítése, biztosítva ugyanakkor, hogy a minőségbiztosítási mechanizmusok megalapozzák a nyilvánosság további tanulás iránti bizalmát és biztosítsák a felsőoktatási intézmények autonómiáját. Dolgozni kell a közös transznacionális tevékenységek automatikus elismerésén és adott esetben a rövid képzések elismerésén és hordozhatóságán. |
| --- | --- |

vi.

| vii. | Az európai diákigazolvány használatának ösztönzése azzal a céllal, hogy az európai mobilitásban részt vevő összes diák élvezhesse annak előnyeit. |
| --- | --- |

vii.

| viii. | A felsőoktatás relevanciájának megerősítése a munkaerőpiac és a társadalom tekintetében, szorgalmazva például az olyan tantervek fejlesztését, amelyek ösztönzik a munkaalapú tanulást és az intézmények és munkaadók közötti élénkebb együttműködést, a felsőoktatás holisztikus megközelítésének és a felsőoktatási intézmények autonómiájának maradéktalan tiszteletben tartása mellett; továbbá egy európai pályakövetési mechanizmus létrehozása lehetőségének feltérképezésével. |
| --- | --- |

viii.

5. kiemelt terület: Zöld és digitális átállás

Konkrét kérdések és intézkedések

| i. | A digitális berendezések és infrastruktúra, a konnektivitás, valamint a nyitott és digitális oktatási segédanyagok és pedagógiai módszerek rendelkezésre állásának, hozzáférhetőségének és minőségének intenzív javítása az oktatás és képzés minden szintjén annak támogatása érdekében, hogy az oktatási és képzési rendszerek alkalmazkodni tudjanak a digitális korhoz. |
| --- | --- |

i.

| ii. | Az alap- és haladó szintű digitális készségek és kompetenciák fejlesztésének kezelése az oktatás és képzés minden szintjén és típusában (formális, nem formális és informális), a hagyományos, a vegyes és a távoktatásban és -tanulásban egyaránt – annak érdekében, hogy az oktatás lépést tartson a gazdaság és a társadalom technológiai és digitális átalakulásával. |
| --- | --- |

ii.

| iii. | A bevált gyakorlatok kölcsönös megosztásának és a 2021–2027-re szóló digitális oktatási cselekvési tervben szereplő tevékenységek végrehajtásának fokozása, továbbá annak feltérképezése, hogy hogyan lehet integráltabb megközelítést kialakítani a digitális oktatási politika vonatkozásában, esetlegesen az Európai Digitális Oktatási Platform létrehozása révén. |
| --- | --- |

iii.

| iv. | A szakértelem és az erőforrások mozgósítása a hálózatépítés érdekében, valamint a kreatív megközelítések támogatása a környezetbarát oktatásban, a tervezett „Oktatás az éghajlatért” koalíció révén. |
| --- | --- |

iv.

| v. | A környezeti fenntarthatóság szempontjainak érvényesítése az oktatás és a képzés valamennyi szintjének tanterveiben, interdiszciplináris megközelítés keretében, továbbá az állampolgárok képessé tétele a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásra olyan oktatási koncepciók előmozdítása révén, mint az „Oktatás a fenntartható fejlődés szolgálatában” és a Világpolgárság Oktatása. |
| --- | --- |

v.

| vi. | Az oktatás és képzés új infrastruktúráinak kialakítása és a meglévő épületek felújítása („az oktatási infrastruktúra zöldítése”). |
| --- | --- |

vi.

---

(1)  Az alábbi kiemelt területeken javasolt konkrét intézkedések vagy kezdeményezések említése nem vetít előre jövőbeli döntéseket, amelyeket a megfelelő szinten kell meghozni.

(2)  Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlásban foglaltak szerint (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(3)  A polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló nyilatkozatban foglaltakkal összhangban.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/22

---

A Bizottság közleménye az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti auditok elvégzésére vonatkozó előírások végrehajtásáról szóló iránymutatásról

(2021/C 66/02)

Előszó

Az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az illetékes hatóságoknak belső auditokat kell végezniük vagy auditáltatniuk kell magukat, és az említett auditok eredményeinek fényében megfelelő intézkedéseket kell hozniuk.

Ezen iránymutatás célja, hogy segítse az illetékes nemzeti hatóságokat a fent említett követelmények alkalmazásában. Az iránymutatást a Bizottság a tagállamokkal együttműködve dolgozta ki, és jogilag nem kötelező erejű (2). Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bíróságának kizárólagos hatáskörébe tartozik.

Tartalomjegyzék

| 1. | Cél és hatály | 24 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Jogi háttér | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Fogalommeghatározások | 24 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Alapelvek | 25 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Az auditálási eljárás végrehajtása | 25 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Szisztematikus megközelítés | 25 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Átláthatóság | 26 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Függetlenség | 27 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Független vizsgálat | 7 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Fő célkitűzések | 7 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 6. | Az audit elvégzése | 29 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Az audit megtervezése és előkészítése | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az audit lefolytatása | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Jelentéstétel az auditról | 9 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az audit kimenetelének nyomon követése | 10 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 7. | Az audit eredményeinek felülvizsgálata és terjesztése | 31 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Egyéb kérdések | 31 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Erőforrások | 31 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Az auditorok szakértelme | 11 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   Cél és hatály

Az iránymutatás az auditrendszerek jellegével, valamint az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikke 3. pontjának a) és b) alpontjában említett illetékes hatóságok általi végrehajtásukkal kapcsolatban szolgál útmutatással. Az auditrendszerek célja annak igazolása, hogy az (EU) 2017/625 rendelet által szabályozott hatósági ellenőrzéseket és más hatósági tevékenységeket (3) ténylegesen végrehajtották-e, és azok alkalmasak-e a vonatkozó jogszabályok célkitűzéseinek megvalósítására, beleértve a nemzeti ellenőrzési terveknek való megfelelést.

Az iránymutatás részletes módszerek rögzítése helyett az (EU) 2017/625 rendeletből eredő alapelveket kívánja bemutatni a nemzeti auditrendszerek létrehozásának és a belső auditok lefolytatásának tekintetében, annak érdekében, hogy megkönnyítse az említett elvek különböző tagállamokban és különféle auditrendszerekben történő alkalmazását. Az alapelvek alkalmazására kiválasztott módszerek a hatósági ellenőrzésekért felelős illetékes hatóságok méretétől, jellegétől, számától és összetettségétől függően tagállamonként eltérőek lehetnek.

2.   Jogi háttér

Ezen iránymutatás célja, hogy segítse a tagállamokat az (EU) 2017/625 rendelet 6. cikkében előírt auditok elvégzésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásában; az említett 6. cikk szövege a következő:

| 6. cikk
  Az illetékes hatóságok auditjai

  (1)   Az e rendeletnek való megfelelésük biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak belső auditokat kell végezniük vagy auditáltatniuk kell magukat, és az említett auditok eredményeinek fényében megfelelő intézkedéseket kell hozniuk.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett auditokat független ellenőrzésnek kell alávetni és átlátható módon kell elvégezni. |
| --- |

6. cikk

Az illetékes hatóságok auditjai

(1)   Az e rendeletnek való megfelelésük biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak belső auditokat kell végezniük vagy auditáltatniuk kell magukat, és az említett auditok eredményeinek fényében megfelelő intézkedéseket kell hozniuk.

(2)   Az (1) bekezdésben említett auditokat független ellenőrzésnek kell alávetni és átlátható módon kell elvégezni.

Az (EU) 2017/625 rendelet értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok – noha azokat a 6. cikk kifejezetten nem említi – szintén elengedhetetlenek az (EU) 2017/625 rendeletnek való megfelelés biztosításához. Ezért a felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusoknak való megfelelés biztosítása érdekében szintén auditokat kell végezni.

3.   Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában hivatkozunk az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkében és a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. és 3. cikkében rögzített fogalommeghatározásokra.

4

| | Az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 30. pontja szerint az „audit” szisztematikus és független vizsgálat, amelynek célja annak meghatározása, hogy a tevékenységek és azok kapcsolódó eredményei megfelelnek-e a tervezett intézkedéseknek, és hogy ezeket az intézkedéseket hatékonyan alkalmazzák-e és megfelelőek-e célok eléréséhez. |
| --- | --- |

Az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 30. pontja szerint az „audit” szisztematikus és független vizsgálat, amelynek célja annak meghatározása, hogy a tevékenységek és azok kapcsolódó eredményei megfelelnek-e a tervezett intézkedéseknek, és hogy ezeket az intézkedéseket hatékonyan alkalmazzák-e és megfelelőek-e célok eléréséhez.

Ezen iránymutatás alkalmazásában fontosak továbbá a következő fogalommeghatározások:

| | „Auditáló szerv”: az a szerv, amely elvégzi az auditálási eljárást. Ez lehet belső vagy külső egység. |
| --- | --- |

„Auditáló szerv”: az a szerv, amely elvégzi az auditálási eljárást. Ez lehet belső vagy külső egység.

| | „Auditkörnyezet”: az audit tárgyát képező területek jegyzéke, amelyet az auditáló szerv állít össze és tart naprakészen az auditálandó területek audittervezési folyamat során történő azonosítása céljából. |
| --- | --- |

„Auditkörnyezet”: az audit tárgyát képező területek jegyzéke, amelyet az auditáló szerv állít össze és tart naprakészen az auditálandó területek audittervezési folyamat során történő azonosítása céljából.

| | „Auditrendszer”: egy vagy több auditáló szerv kombinációja, amely auditálási eljárást végez az illetékes hatóságokon belül vagy azok között. |
| --- | --- |

„Auditrendszer”: egy vagy több auditáló szerv kombinációja, amely auditálási eljárást végez az illetékes hatóságokon belül vagy azok között.

| | „Auditálási eljárás”: az 5.1. szakaszban (Szisztematikus megközelítés) és a 6. szakaszban (Az audit elvégzése) leírt tevékenységek összessége. |
| --- | --- |

„Auditálási eljárás”: az 5.1. szakaszban (Szisztematikus megközelítés) és a 6. szakaszban (Az audit elvégzése) leírt tevékenységek összessége.

| | „Auditprogram”: meghatározott időtartamra tervezett, meghatározott célra irányuló egy audit vagy több audit együttese. |
| --- | --- |

„Auditprogram”: meghatározott időtartamra tervezett, meghatározott célra irányuló egy audit vagy több audit együttese.

| | „Auditterv”: az audittal kapcsolatos tevékenységek és intézkedések leírása. |
| --- | --- |

„Auditterv”: az audittal kapcsolatos tevékenységek és intézkedések leírása.

| | „Auditmegközelítés”: azt mutatja meg, hogy mekkora hangsúlyt kell helyezni az audit során az auditált tevékenységekre (például a megfelelés közvetlen auditálása, első körben a kimenetelekre és az eredményekre való összpontosítás mellett, vagy az ellenőrzési rendszerek auditálása, első körben a rendszerekre és az ellenőrzésekre fókuszálva). |
| --- | --- |

„Auditmegközelítés”: azt mutatja meg, hogy mekkora hangsúlyt kell helyezni az audit során az auditált tevékenységekre (például a megfelelés közvetlen auditálása, első körben a kimenetelekre és az eredményekre való összpontosítás mellett, vagy az ellenőrzési rendszerek auditálása, első körben a rendszerekre és az ellenőrzésekre fókuszálva).

Az audittal kapcsolatos konkrét terminológia tekintetében segítséget jelenthet a nemzetközi szabványok jelenlegi verzióinak tanulmányozása, ideértve az ISO 19011, az ISO 9000 és a Belső Ellenőrök Intézete szabványait (5).

5

4.   Alapelvek

Alapelvek

Az auditrendszereknek az (EU) 2017/625 rendelet alá tartozó valamennyi hatósági ellenőrzésre és más hatósági tevékenységre ki kell terjedniük az uniós agrár-élelmiszeripari termelési lánc valamennyi szakaszában, beleértve valamennyi illetékes hatóság tevékenységeit – függetlenül szerveződésük módjától és az igazgatási szinttől –, továbbá az összes érintett ügynökség, illetve ellenőrző szervezet tevékenységeit. Ennek elérése érdekében az auditnak vagy auditoknak, amennyiben lehetséges, túl kell lépniük az adminisztratív határokon. Amennyiben valamely tagállamban több auditrendszer létezik, mechanizmusokat kell bevezetni annak biztosítására, hogy ezek együttesen teljes egészében lefedjék az összes fent említett tevékenységet.

Az auditrendszer integritásába vetett bizalom kiépítése és fenntartása érdekében az auditálási eljárás irányításának és végrehajtásának valamennyi érintett érdekelt fél számára átláthatónak kell lennie. Különösen az auditáló szerv és az auditálás alatt álló szervezet között kell teljes átláthatóságnak fennállnia (lásd a lenti 5.2. szakaszban foglalt táblázatot). Az auditálási eljárás átláthatóságának más érdekelt felek számára történő biztosítása előmozdítja a bizalmat és elősegíti az információk terjesztését, különös tekintettel a legjobb gyakorlatok illetékes hatóságokon belüli, illetve azok közötti megosztására.

A függetlenséggel a szervezet, a funkciók, az auditálási eljárás és az auditor szintjén is foglalkozni kell. Az auditáló szervet és az auditcsoportot az illetékes hatóságok felső vezetésének kell kineveznie, és a felső vezetés felé kell jelentést tenniük. Az auditok elvégzéséhez megfelelő hatáskört nyújtó, világos, dokumentált megbízást kell biztosítani. A megbízásnak tartalmaznia kell legalább az auditáló szerv célját, felelősségi köreit, jogosultságát és elszámoltathatóságát, valamint a függetlenség megfelelő szintjének eléréséhez szükségesnek tartott egyéb szempontokat. Sem az auditáló szerv, sem az auditcsoport nem lehet érintett az auditált ellenőrzési rendszerek irányításában vagy felügyeletében.

Amennyiben az ellenőrzési feladatokat átruházzák, és az illetékes hatóság az átruházott feladatot ellátó szervezet vizsgálata helyett annak auditálása mellett döntött, az átruházott feladatot ellátó szervezet szerződéses kötelezettségeinek tartalmaznia kell az auditálási követelmények és azokkal kapcsolatos feltételek elfogadását.

Rendszeres és tervezett eljárás formájában független, az auditáló szerven kívül álló ellenőrzést kell végezni annak érdekében, hogy az auditrendszer képes legyen objektív eredményeket elérni, és az illetékes hatóságok eleget tegyenek az (EU) 2017/625 rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségeiknek.

Az e dokumentumban meghatározott egyedi útmutatáson felül általános iránymutatásként szolgálhat az ISO 19011 szabvány is.

5.   Az auditálási eljárás végrehajtása

Az auditálási eljárás végrehajtása

5.1.   Szisztematikus megközelítés

Szisztematikus megközelítés

Az auditálási eljárást szisztematikusan kell levezényelni. E célból az auditálási eljárás:

| — | Olyan átlátható tervezési eljárás eredménye, amely az illetékes hatóság (EU) 2017/625 rendelet szerinti kötelezettségeivel összhangban azonosítja a kockázatalapú prioritásokat. |
| --- | --- |

—

Olyan átlátható tervezési eljárás eredménye, amely az illetékes hatóság (EU) 2017/625 rendelet szerinti kötelezettségeivel összhangban azonosítja a kockázatalapú prioritásokat.

| — | Többéves stratégiai tervezést foglal magában, amely:






  — | alapul szolgál a célok és a prioritások meghatározásához, |
| --- | --- | --- |

—

Többéves stratégiai tervezést foglal magában, amely:

—

alapul szolgál a célok és a prioritások meghatározásához,

| — | kiindulópontot jelent annak eldöntéséhez, hogy mely témaköröket választják ki auditálásra, valamint |
| --- | --- |

—

kiindulópontot jelent annak eldöntéséhez, hogy mely témaköröket választják ki auditálásra, valamint

| — | alapul szolgál a részletes éves tervezéshez. |
| --- | --- |

—

alapul szolgál a részletes éves tervezéshez.

| — | Stratégiai tervezés révén meghatározza az auditkörnyezetet: auditálható egységekbe történő csoportosítás, az információforrások azonosítása a tervezési folyamathoz, valamint az audit témaköreinek megválasztásánál alkalmazandó kiválasztási szempontok megállapítása. |
| --- | --- |

—

Stratégiai tervezés révén meghatározza az auditkörnyezetet: auditálható egységekbe történő csoportosítás, az információforrások azonosítása a tervezési folyamathoz, valamint az audit témaköreinek megválasztásánál alkalmazandó kiválasztási szempontok megállapítása.

| — | Olyan auditprogramot határoz meg, amely – a kockázaton alapuló megfelelő gyakoriság mellett és öt évet meg nem haladó időtartamon keresztül – az (EU) 2017/625 rendeletben szabályozott valamennyi érintett tevékenységi területet és illetékes hatóságot kellően felölel. Az auditprogram információkat tartalmazhat az auditok típusára, az erőforrásokra, az ütemezésre és a felülvizsgálat gyakoriságára vonatkozóan (például évente egyszer vagy gyakrabban). |
| --- | --- |

—

Olyan auditprogramot határoz meg, amely – a kockázaton alapuló megfelelő gyakoriság mellett és öt évet meg nem haladó időtartamon keresztül – az (EU) 2017/625 rendeletben szabályozott valamennyi érintett tevékenységi területet és illetékes hatóságot kellően felölel. Az auditprogram információkat tartalmazhat az auditok típusára, az erőforrásokra, az ütemezésre és a felülvizsgálat gyakoriságára vonatkozóan (például évente egyszer vagy gyakrabban).

| — | Olyan dokumentált eljárásokkal és feljegyzésekkel van alátámasztva, amelyek biztosítják a következetességet, és igazolják a szisztematikus megközelítés alkalmazását. Ezeknek az eljárásoknak ki kell terjedniük az alábbiakra:






  — | Az auditprogram kockázatalapú megtervezése. |
| --- | --- | --- |

—

Olyan dokumentált eljárásokkal és feljegyzésekkel van alátámasztva, amelyek biztosítják a következetességet, és igazolják a szisztematikus megközelítés alkalmazását. Ezeknek az eljárásoknak ki kell terjedniük az alábbiakra:

—

Az auditprogram kockázatalapú megtervezése.

| — | Auditmegállapítások létrehozása, beleértve adott esetben a megfelelés, illetve a meg nem felelés bizonyítékának azonosítását. |
| --- | --- |

—

Auditmegállapítások létrehozása, beleértve adott esetben a megfelelés, illetve a meg nem felelés bizonyítékának azonosítását.

| — | Auditjelentések elkészítése, jóváhagyása és terjesztése. |
| --- | --- |

—

Auditjelentések elkészítése, jóváhagyása és terjesztése.

| — | Az audit következtetéseinek felülvizsgálata, és ezáltal az ellenőrzési rendszer rendszerszintű erősségeinek és gyenge pontjainak azonosítása, a legjobb gyakorlatok terjesztése, valamint a helyesbítő és megelőző tevékenységek nyomon követésének biztosítása. |
| --- | --- |

—

Az audit következtetéseinek felülvizsgálata, és ezáltal az ellenőrzési rendszer rendszerszintű erősségeinek és gyenge pontjainak azonosítása, a legjobb gyakorlatok terjesztése, valamint a helyesbítő és megelőző tevékenységek nyomon követésének biztosítása.

| — | Nyomon követés és felülvizsgálat tárgyát képezi az auditprogram célkitűzéseinek teljesítése, illetve az auditprogram tökéletesítési lehetőségeinek azonosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Nyomon követés és felülvizsgálat tárgyát képezi az auditprogram célkitűzéseinek teljesítése, illetve az auditprogram tökéletesítési lehetőségeinek azonosítása érdekében.

Amennyiben valamely tagállamban több mint egy auditprogramot terveznek, lépéseket kell tenni e programok hatékony összehangolásának biztosítására annak érdekében, hogy az auditálási eljárás az érintett illetékes hatóságokon átívelően zökkenőmentes legyen. Az auditprogram(ok)nak emellett ki kell terjednie/terjedniük az illetékes hatóság hierarchiájának minden érintett szintjére.

5.2.   Átláthatóság

Átláthatóság

Az auditálási eljárás átláthatóságának igazolása érdekében dokumentált eljárásokkal kell alátámasztani az egyértelműen meghatározott audittervezési eljárást, amely magában foglalja az audit célkitűzéseinek és szempontjainak meghatározását, az auditmegközelítés megválasztását, valamint az auditjelentés jóváhagyásának és terjesztésének mechanizmusait.

Az illetékes hatóságoknak el kell fogadniuk a megfelelő intézkedéseket az átláthatóság biztosításához, figyelembe véve a nemzeti és az uniós jogszabályok vonatkozó követelményeit és adott esetben egyéb feltételeket. E célból az illetékes hatóságoknak fontolóra kell venniük azon gyakorlatok előmozdítását, amelyek javítják az eljárás átláthatóságát. Az alábbi táblázat felsorol néhány példát az ilyen gyakorlatokra. Az alkalmazandó intézkedésekre vonatkozó döntések meghozatalakor az illetékes hatóságoknak egyensúlyt kell teremteniük az átláthatóság szükségessége és annak kockázata között, hogy az auditrendszer alkalmatlanná válik célkitűzéseinek megvalósítására. Előnyeinek optimalizálása érdekében az átláthatóságot kiegyensúlyozott jelentéstétellel kell összekapcsolni, amely az igazolt megfelelés (pozitív megállapítások) és a tökéletesítést igénylő területek (negatív megállapítások) megfelelő keveréke.

Táblázat – Példák az auditálási eljárás átláthatóságát fenntartó gyakorlatokra

Táblázat – Példák az auditálási eljárás átláthatóságát fenntartó gyakorlatokra

| | Auditálás alatt álló szervezet | Illetékes hatóságon belül | Illetékes hatóságok között (tagállamon belül) | Állami és más érdekelt felek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hozzáférés az auditáló szerv dokumentált eljárásaihoz | ✓ | ✓ | ✓ | |
| Az auditprogram megtervezésével kapcsolatos konzultáció | ✓ | ✓ | ✓ | |
| Az auditprogram közzététele | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Az auditterv benyújtása | ✓ | ✓ | | |
| Az auditjelentés tervezetének észrevételezési lehetősége | ✓ | ✓ | | |
| A végleges auditjelentés terjesztése | ✓ | ✓ | ✓ | |
| Az auditálás alatt álló szervezet jelentéstervezetre vonatkozó észrevételeinek közzététele | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| A végleges auditjelentés közzététele | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Összefoglalók közzététele a végleges auditjelentésekről és az éves beszámolóról | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Az auditálás alatt álló szervezet cselekvési tervének közzététele | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| A nyomon követés eredményeinek közzététele | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Megjegyzés: az illetékes hatóságoknak azt a gyakorlatot (első oszlop) kell választaniuk olyan alkalmazási körrel (többi oszlop), amely sajátos körülményeiknek megfelel. |

Auditálás alatt álló szervezet

Illetékes hatóságon belül

Illetékes hatóságok között (tagállamon belül)

Állami és más érdekelt felek

Hozzáférés az auditáló szerv dokumentált eljárásaihoz

✓

✓

✓

Az auditprogram megtervezésével kapcsolatos konzultáció

✓

✓

✓

Az auditprogram közzététele

✓

✓

✓

✓

Az auditterv benyújtása

✓

✓

Az auditjelentés tervezetének észrevételezési lehetősége

✓

✓

A végleges auditjelentés terjesztése

✓

✓

✓

Az auditálás alatt álló szervezet jelentéstervezetre vonatkozó észrevételeinek közzététele

✓

✓

✓

✓

A végleges auditjelentés közzététele

✓

✓

✓

✓

Összefoglalók közzététele a végleges auditjelentésekről és az éves beszámolóról

✓

✓

✓

✓

Az auditálás alatt álló szervezet cselekvési tervének közzététele

✓

✓

✓

✓

A nyomon követés eredményeinek közzététele

✓

✓

✓

✓

Megjegyzés: az illetékes hatóságoknak azt a gyakorlatot (első oszlop) kell választaniuk olyan alkalmazási körrel (többi oszlop), amely sajátos körülményeiknek megfelel.

5.3.   Függetlenség

Függetlenség

Az auditáló szervek nem állhatnak semmilyen kereskedelmi, pénzügyi, hierarchikus, politikai vagy más olyan nyomás alatt, amely befolyásolhatja a döntésüket vagy az auditálási eljárás kimenetelét. Az auditrendszernek, az auditáló szervnek és az auditoroknak függetleneknek kell lenniük az auditált tevékenységtől, valamint nem lehetnek részrehajlóak és nem merülhet fel náluk összeférhetetlenség.

Számos körülmény esetén nem lehet megvalósítani a teljes körű függetlenséget. Az előírás egy olyan szintű függetlenség, amelyet egy észszerű külső szemlélő elegendőnek tekintene annak szavatolásához, hogy az auditokat tisztességes, objektív és pártatlan módon folytatják le, és az auditáló szerv és annak auditorai nem állnak illetéktelen befolyás alatt, illetve nem áll fenn esetükben olyan összeférhetetlenség, amely sértené az auditálási eljárást vagy egyes auditokat.

Az auditáló szervet el kell látni elegendő képzett és hozzáértő személyzettel, finanszírozással és infrastruktúrával, valamint az auditprogram végrehajtásához szükséges egyéb erőforrásokkal. Az auditáló szerv számára biztosítani kell a folyamatos szakmai továbbképzéshez és a releváns szakértelemhez való hozzáférést.

Az auditáló szervnek az auditálási eljárás valamennyi szintjén mentesnek kell lennie az illetéktelen befolyástól. Így különösen az auditálás alatt álló szervezet nem befolyásolhatja, illetve akadályozhatja az auditprogram és a jelentések elfogadását. Az auditáló szerv számára biztosítani kell, hogy szabadon alakíthassa ki az audit hatókörét és céljait, és hozzáférjen minden olyan helyiséghez és információhoz, amelyre szükség van az audit céljainak eléréséhez.

Ellenőrizni kell, hogy nem áll fenn összeférhetetlenség akár az auditáló szerv, akár az auditcsoport vagy bármely csatlakozó szakterületi szakértő esetében. Az auditcsoport tagjainak tárgyilagos, pártatlan és független módon, részrehajlás nélkül, tisztességgel, intellektuális őszinteséggel és feddhetetlenül kell eljárniuk, és adott esetben nyilatkozniuk kell az összeférhetetlenségről. Ezt elősegítheti az auditorok és/vagy auditcsoportok rotációja.

Amennyiben az audithoz szükséges szakértelem csak az auditálás alatt álló illetékes hatóságon belül áll rendelkezésre, olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek biztosítják az auditcsoport függetlenségét. Ahol az ellenőrzési tevékenységeket regionális alapon szervezik meg, a szakterületi szakértőket cserélhetik a függetlenségük biztosítása érdekében. Amennyiben az auditáló szerven kívülről kell bevonni szakterületi szakértőket, intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy függetlenek legyenek és ne álljon fenn esetükben olyan összeférhetetlenség, amely veszélyeztetné az auditcsoport függetlenségét.

5.4.   Független vizsgálat

Független vizsgálat

A független vizsgálat folyamatát az auditáló szerven és a belső audit alatt álló szervezeten egyaránt kívül álló (egy vagy több) személynek kell lefolytatnia, aki rendelkezik az auditálási eljárás vizsgálatához szükséges kellő függetlenséggel és szakértelemmel. Amennyiben szervet vagy bizottságot állítottak fel az auditálási eljárás független vizsgálata céljából, annak tagjai között lennie kell egy vagy több független személynek.

A független vizsgálatnak ki kell terjednie a teljes auditálási eljárásra, beleértve a programozást, az auditok tervezését és végrehajtását, a jelentéstételt (azon belül a jelentések jóváhagyását), a helyesbítő intézkedést és a nyomon követést. Emellett ki kell terjednie a függetlenséget fenyegető különböző veszélyekre és az azok kezelését szolgáló mechanizmusokra. A független vizsgálat nem audit, de a vizsgálatot auditmegközelítés alkalmazásával is el lehet végezni. A vizsgálat hatóköre, részletessége és intenzitása eltérő lehet, és a következőket kell biztosítania:

| — | Az auditálási eljárás és az auditáló szerv eredményességének és függetlenségének objektív értékelése. |
| --- | --- |

—

Az auditálási eljárás és az auditáló szerv eredményességének és függetlenségének objektív értékelése.

| — | A folyamatos tökéletesítést szolgáló visszajelzés. |
| --- | --- |

—

A folyamatos tökéletesítést szolgáló visszajelzés.

| — | Az auditáló szerv, az illetékes hatóságok vezetése és az egyéb érdekelt felek számára nyújtott bizonyosság arra vonatkozóan, hogy az auditálási eljárás teljesíti az (EU) 2017/625 rendelet 6. cikkének célkitűzéseit. |
| --- | --- |

—

Az auditáló szerv, az illetékes hatóságok vezetése és az egyéb érdekelt felek számára nyújtott bizonyosság arra vonatkozóan, hogy az auditálási eljárás teljesíti az (EU) 2017/625 rendelet 6. cikkének célkitűzéseit.

A független vizsgálat lehet rendszeres, gyakorisága azonban az előző vizsgálat és az auditáló szerv által alkalmazott belső ellenőrzések eredményeitől függően változhat.

Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról (6), hogy a független vizsgálat folyamatát dokumentálják, beleértve az alábbiakat: feladatmeghatározás. szerepek és felelősségi körök, titoktartás, etikai kódex, jogok és kötelezettségek, jelentéstételi és terjesztési követelmények.

6

Az auditáló szervnek intézkedéseket kell hoznia a független vizsgálat által azonosított esetleges hiányosságok orvoslása érdekében.

5.5.   Fő célkitűzések

Fő célkitűzések

Az auditrendszerek célja annak ellenőrzése, hogy az illetékes hatóságok megfelelnek-e az (EU) 2017/625 rendeletnek, valamint hogy miként működnek a hatósági ellenőrzési rendszerek. E célból és az (EU) 2017/625 rendelet 6. cikkében foglalt követelményeknek való megfelelés érdekében az auditrendszernek magába kell foglalnia az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 30. pontjában meghatározott alábbi három pontot:

| a) | Annak meghatározása, hogy a hatósági ellenőrzések végrehajtása megfelel-e a tervezett rendelkezéseknek
  Ez arra vonatkozóan hivatott bizonyosságot nyújtani, hogy az illetékes hatóságok eleget tesznek általános kötelezettségeiknek (7), valamint hogy a hatósági ellenőrzéseket szándék szerint végzik el, és az ellenőrzést végző alkalmazottak követik a kapott utasításokat vagy iránymutatást.
  E követelmény ellenőrzése nagyrészt elvégezhető az iratok felülvizsgálatával, de emellett szükség van helyszíni ellenőrzésre is. Az auditcsoportnak megfelelő általános ismeretekkel és készségekkel kell rendelkeznie, hogy megvalósítsa ezt az audit-célkitűzést. |
| --- | --- |

a)

Annak meghatározása, hogy a hatósági ellenőrzések végrehajtása megfelel-e a tervezett rendelkezéseknek

Ez arra vonatkozóan hivatott bizonyosságot nyújtani, hogy az illetékes hatóságok eleget tesznek általános kötelezettségeiknek (7), valamint hogy a hatósági ellenőrzéseket szándék szerint végzik el, és az ellenőrzést végző alkalmazottak követik a kapott utasításokat vagy iránymutatást.

7

E követelmény ellenőrzése nagyrészt elvégezhető az iratok felülvizsgálatával, de emellett szükség van helyszíni ellenőrzésre is. Az auditcsoportnak megfelelő általános ismeretekkel és készségekkel kell rendelkeznie, hogy megvalósítsa ezt az audit-célkitűzést.

| b) | Annak meghatározása, hogy hatékonyan alkalmazzák-e a tervezett intézkedéseket
  Az eredményesség azt jelenti, hogy a hatósági ellenőrzések milyen mértékben eredményeznek egy (szándékolt) hatást, illetve érnek el egy célkitűzést. Az elvárás egy megfelelően működő hatósági ellenőrzési rendszer, amely tervezett intézkedései révén ellenőrzi a vonatkozó jogszabályi követelményeknek való megfelelést, és meg nem felelés feltárása esetén intézkedéseket tesz a meg nem felelés megfelelő időintervallumon belüli enyhítése vagy megszüntetése érdekében. Emellett olyan szintű ellenőrzést és végrehajtást kell megvalósítania, amely elrettentésként szolgálhat a meg nem felelés tekintetében, és kezeli a biztonságos élelmiszerrel kapcsolatos kockázatokat.
  E követelmény ellenőrzésének ki kell terjednie az ellenőrzések minőségének, megbízhatóságának és következetességének értékelésére, és magában kell foglalnia helyszíni audittevékenységeket. Az auditcsoportnak idevágó szakértelemmel kell rendelkeznie ezen audit-célkitűzés megvalósításához. |
| --- | --- |

b)

Annak meghatározása, hogy hatékonyan alkalmazzák-e a tervezett intézkedéseket

Az eredményesség azt jelenti, hogy a hatósági ellenőrzések milyen mértékben eredményeznek egy (szándékolt) hatást, illetve érnek el egy célkitűzést. Az elvárás egy megfelelően működő hatósági ellenőrzési rendszer, amely tervezett intézkedései révén ellenőrzi a vonatkozó jogszabályi követelményeknek való megfelelést, és meg nem felelés feltárása esetén intézkedéseket tesz a meg nem felelés megfelelő időintervallumon belüli enyhítése vagy megszüntetése érdekében. Emellett olyan szintű ellenőrzést és végrehajtást kell megvalósítania, amely elrettentésként szolgálhat a meg nem felelés tekintetében, és kezeli a biztonságos élelmiszerrel kapcsolatos kockázatokat.

E követelmény ellenőrzésének ki kell terjednie az ellenőrzések minőségének, megbízhatóságának és következetességének értékelésére, és magában kell foglalnia helyszíni audittevékenységeket. Az auditcsoportnak idevágó szakértelemmel kell rendelkeznie ezen audit-célkitűzés megvalósításához.

| c) | Annak meghatározása, hogy a tervezett intézkedések megfelelőek-e a hatósági ellenőrzések céljainak eléréséhez
  A megfelelőség arra vonatkozik, hogy a célnak megfelelő-e az ellenőrzési rendszer kialakítása és végrehajtása a kívánt eredmények elérése tekintetében, értve ez alatt az (EU) 2017/625 rendeletben és a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési terveiben meghatározott, illetve a nemzeti szakpolitikai célokat. Ez a szempont különösen fontos, amennyiben vannak arra utaló jelek, hogy a tervezett intézkedésekkel összhangban elvégzett ellenőrzések nem valósítják meg a tervezett eredményeiket vagy célkitűzéseiket.
  E követelmény ellenőrzésének magában kell foglalnia a hatósági ellenőrzések értékelését, ideértve például tervezésüket, gyakoriságukat/intenzitásukat, valamint az alkalmazott módszereket, tekintettel a termelési lánc(ok) felépítésére és kockázati profiljára, valamint a termelési gyakorlatokra és volumenre. Emellett tekintetbe kell vennie azokat a korlátokat, amelyek befolyásolhatták az intézkedések megtervezését vagy végrehajtását (8).
  Az auditcsoportnak jelentős ismeretekkel és hozzáértéssel, valamint idevágó technikai szakértelemmel kell rendelkeznie a rendszerauditálás tekintetében, hogy megvalósíthassa ezt az audit-célkitűzést. |
| --- | --- |

c)

Annak meghatározása, hogy a tervezett intézkedések megfelelőek-e a hatósági ellenőrzések céljainak eléréséhez

A megfelelőség arra vonatkozik, hogy a célnak megfelelő-e az ellenőrzési rendszer kialakítása és végrehajtása a kívánt eredmények elérése tekintetében, értve ez alatt az (EU) 2017/625 rendeletben és a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési terveiben meghatározott, illetve a nemzeti szakpolitikai célokat. Ez a szempont különösen fontos, amennyiben vannak arra utaló jelek, hogy a tervezett intézkedésekkel összhangban elvégzett ellenőrzések nem valósítják meg a tervezett eredményeiket vagy célkitűzéseiket.

E követelmény ellenőrzésének magában kell foglalnia a hatósági ellenőrzések értékelését, ideértve például tervezésüket, gyakoriságukat/intenzitásukat, valamint az alkalmazott módszereket, tekintettel a termelési lánc(ok) felépítésére és kockázati profiljára, valamint a termelési gyakorlatokra és volumenre. Emellett tekintetbe kell vennie azokat a korlátokat, amelyek befolyásolhatták az intézkedések megtervezését vagy végrehajtását (8).

8

Az auditcsoportnak jelentős ismeretekkel és hozzáértéssel, valamint idevágó technikai szakértelemmel kell rendelkeznie a rendszerauditálás tekintetében, hogy megvalósíthassa ezt az audit-célkitűzést.

6.   Az audit elvégzése

Az audit elvégzése

6.1.   Az audit megtervezése és előkészítése

Az audit megtervezése és előkészítése

Az auditornak (vagy az auditcsoportnak) úgy kell megterveznie az auditot, hogy az biztosítsa az audit időben történő, hatékony és eredményes elvégzését.

Az audittervnek technikai és jogi szempontból értelmeznie kell az audit témakörét és a valószínűsíthetően auditálás alá veendő szervezeteket, meg kell határoznia az audit célkitűzéseit és hatókörét, meg kell állapítania az auditkritériumokat, azonosítania kell a kulcsfontosságú, illetve a kockázati területeket, meg kell választania az auditmegközelítést, és meg kell becsülnie az erőforrásokat és az ütemezést.

Az auditkritériumoknak magukban kell foglalniuk a többéves nemzeti ellenőrzési tervekből, a 178/2002/EK és az (EU) 2017/625 rendeletből, valamint adott esetben a vonatkozó uniós jogszabályok és nemzeti jogszabályok egyedi követelményeiből eredő célkitűzéseket.

Az audit célkitűzéseinek, hatókörének és kritériumainak meghatározását követően meg kell állapítani az auditmegközelítést, a módszertant és a technikákat. Az auditmegközelítés rögzítése azt hivatott biztosítani, hogy az audit célkitűzései megvalósuljanak, és elegendő megfelelő auditbizonyíték kerüljön összegyűjtésre az audit érvényes és megbízható következtetéseinek levonásához. Az auditornak (vagy az auditcsoportnak) ezt a megközelítést szakmai megítélés alapján kell kialakítania.

Az auditcsoportnak az audit tervezési szakaszában mérlegelnie kell, milyen auditbizonyítékokra lenne szükség. Az audit tervezési folyamatának szerves részét képezi annak megtervezése, hogy melyek a szükséges bizonyítékok, és hogyan, mikor és hol kell azokat összegyűjteni. Az összegyűjtött bizonyítékok minősége közvetlen és jelentős hatással van az audit megállapításaira és következtetéseire.

6.2.   Az audit lefolytatása

Az audit lefolytatása

Az audittevékenység megkezdése előtt az auditcsoportnak gondoskodnia kell arról, hogy az auditálás alatt álló szervezet teljes körű tájékoztatást kapjon az audit céljáról, célkitűzéseiről és hatóköréről, valamint az auditálás alatt álló szervezet részéről biztosítandó hozzájárulásokra vagy segítségnyújtásra vonatkozó követelményekről, ideértve például a helyiségekhez, dokumentumokhoz, illetve adatokhoz való hozzáférést az audit előtt vagy annak folyamán.

Egy nyitóülés megtartása jó alkalmat ad arra, hogy biztosított legyen a releváns információk átadása az auditcsoport és az auditálás alatt álló szervezet legfontosabb munkatársai között. Az ülés fórumot kínál ahhoz, hogy egyértelműsítsék az audit célkitűzéseit, biztosított legyen az auditterv megértése, meghatározzák a munkavégzéssel kapcsolatos rendelkezéseket, és kezeljék az esetleges lezáratlan kérdéseket.

Az audit lefolytatásakor az auditcsoport összegyűjti, ellenőrzi és elemzi/értékeli az auditbizonyítékokat, biztosítandó, hogy azok megfelelőek és elegendőek legyenek az audit célkitűzéseinek megvalósításához, különös tekintettel a tervezett intézkedéseknek való megfelelésre, a végrehajtás eredményességére, valamint arra, hogy alkalmasak-e a tervezett intézkedések a megállapított célkitűzések megvalósítására. Ezekről a tevékenységekről nyilvántartást kell vezetni.

Az auditbizonyítékokat össze kell vetni az auditkritériumokkal és az audit célkitűzéseivel, hogy ezáltal az auditcsoport elkészíthesse az audit megállapításait, és meggyőző következtetéseket terjesszen elő az audit nyomán. Az audit megállapításait, következtetéseit és (adott esetben) ajánlásait csak az olyan megfelelő és elegendő auditbizonyíték támasztja alá hatékonyan, amely kiállja a megtámadás próbáját, és kielégíti a belső és külső felülvizsgálatot.

A záróértekezleten az auditcsoport ismerteti az audit eredményeit, és alkalmat kell adni a következőkre:

| — | Az előzetes megállapítások és következtetések megvitatása az auditálás alatt álló szervezet vezetőségével, és a vezetőség ezzel kapcsolatos visszajelzésének begyűjtése. |
| --- | --- |

—

Az előzetes megállapítások és következtetések megvitatása az auditálás alatt álló szervezet vezetőségével, és a vezetőség ezzel kapcsolatos visszajelzésének begyűjtése.

| — | A félreértések korrigálása az auditálás alatt álló szervezet részéről, valamint az előzetes megállapítások és következtetések megvitatása és további információk vagy pontosítások nyújtása álláspontjuk alátámasztása céljából. |
| --- | --- |

—

A félreértések korrigálása az auditálás alatt álló szervezet részéről, valamint az előzetes megállapítások és következtetések megvitatása és további információk vagy pontosítások nyújtása álláspontjuk alátámasztása céljából.

| — | Az auditálás alatt álló szervezet véleményének kifejtése az audit lefolytatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Az auditálás alatt álló szervezet véleményének kifejtése az audit lefolytatásával kapcsolatban.

Az auditcsoport az összegyűjtött bizonyítékok vagy a benyújtandó további bizonyítékok további elemzése alapján felülvizsgálhatja az előzetes megállapításokat és következtetéseket.

Az auditálás alatt álló szervezet valamennyi vonatkozó visszajelzését nyilvántartásba kell venni, és a jelentéstétel, valamint a későbbi auditok lefolytatása során szem előtt kell tartani.

6.3.   Jelentéstétel az auditról

Jelentéstétel az auditról

Az auditjelentés az audit nagyon fontos része, és a következőket szolgálja:

| — | Releváns bizonyosság nyújtása az audit tárgyát képező eljárások működésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Releváns bizonyosság nyújtása az audit tárgyát képező eljárások működésével kapcsolatban.

| — | A bevált gyakorlatok azonosítása és terjesztése. |
| --- | --- |

—

A bevált gyakorlatok azonosítása és terjesztése.

| — | Azon területek azonosítása, ahol meg nem felelés vagy hiányosságok tapasztalhatók, és az auditálás alatt álló szervezet figyelmének felhívása helyesbítő vagy megelőző tevékenység céljából. |
| --- | --- |

—

Azon területek azonosítása, ahol meg nem felelés vagy hiányosságok tapasztalhatók, és az auditálás alatt álló szervezet figyelmének felhívása helyesbítő vagy megelőző tevékenység céljából.

| — | Az auditált szervezet által az audit ajánlásai nyomán hozott intézkedések nyomon követésének megalapozása. |
| --- | --- |

—

Az auditált szervezet által az audit ajánlásai nyomán hozott intézkedések nyomon követésének megalapozása.

| — | Adott esetben lehetőség biztosítása az érdekelt felek tágabb körével történő kommunikációra. |
| --- | --- |

—

Adott esetben lehetőség biztosítása az érdekelt felek tágabb körével történő kommunikációra.

Az auditjelentésnek tárgyilagosnak, meggyőzőnek és időszerűnek kell lennie.

A tárgyilagosság érdekében az auditcsoportnak a jelentéstételkor ismertetnie kell a vonatkozó bizonyítékokat, beleértve azokat is, amelyeket szembe lehet állítani a véleményével vagy következtetésével, illetve amelyek nem támasztják alá azokat. Kerülni kell a bizonyítékok szelektív előterjesztését, és a jelentésben nem jelenhetnek meg az auditcsoport olyan meglátásai, amelyeket nem támaszt alá megalapozott bizonyíték. A jelentéstételnek kiegyensúlyozottnak kell lennie, és nem szabad kizárólag a negatívumokra összpontosítania. Tartalmaznia kell pozitív állításokat arra vonatkozóan, ahol az auditált szervezet jól szervezettnek bizonyult és jól teljesített.

A meggyőző audit hitelességét az adja, hogy érvényes, bizonyítékokon alapuló megállapításokat közöl, logikus következtetéseket von le, és gyakorlati, reális és releváns ajánlásokat tesz. A jelentést logikusan kell felépíteni, végigvezetve az olvasót az eljáráson, az audit céljától, célkitűzéseitől és hatókörétől kezdve a megállapításokon és következtetéseken át az ajánlásokig. A bizonyítékok, a megállapítások, a következtetések és az ajánlások között egyértelmű összefüggésnek kell lennie.

A következtetéseknek foglalkozniuk kell a tervezett intézkedéseknek való megfeleléssel, a végrehajtás eredményességével, és adott esetben azzal, hogy a tervezett intézkedések megfelelőek-e a megnevezett célkitűzések megvalósításához (lásd az 5.5. szakaszt.). A következtetéseknek objektív bizonyítékokon kell alapulniuk. Így különösen amennyiben következtetéseket vonnak le arra vonatkozóan, hogy a tervezett intézkedések alkalmasak-e a megnevezett célkitűzések megvalósítására, a bizonyíték több audit eredményének összegyűjtéséből és elemzéséből is összeállítható. Ebben az esetben a következtetéseknek túl kell lépniük az egyedi létesítmények, hatósági egységek és hatóságok határain.

Az ajánlásoknak azon okok megszüntetésére vagy korrigálására kell irányulniuk, amelyek miatt az auditált szervezet nem felelt meg az auditkritériumoknak. Az ajánlásoknak nem azt kell előírniuk, hogy milyen intézkedést kell meghoznia az auditálást szervezetnek, ehelyett azt kell meghatározniuk, milyen eredményt kell elérni az auditált szervezet helyesbítő és/vagy megelőző tevékenységre irányuló fellépése révén.

A jelentés tartalmának ki kell terjednie legalább a következőkre:

| — | az audit, az időpontok, a helyszínek és az auditálás alatt álló szervezet meghatározása |
| --- | --- |

—

az audit, az időpontok, a helyszínek és az auditálás alatt álló szervezet meghatározása

| — | az audit célkitűzései, hatóköre, módszertana és kritériumai |
| --- | --- |

—

az audit célkitűzései, hatóköre, módszertana és kritériumai

| — | az audit megállapításai (a vonatkozó bizonyítékokkal), következtetései és – adott esetben – ajánlásai. |
| --- | --- |

—

az audit megállapításai (a vonatkozó bizonyítékokkal), következtetései és – adott esetben – ajánlásai.

Az auditáló szerv szabályaitól függően a jelentésben lehet azonosítani az auditcsoportot, vagy el lehet tekinteni ettől.

6.4.   Az audit kimenetelének nyomon követése

Az audit kimenetelének nyomon követése

Az auditálás alatt álló szervezetnek adott esetben cselekvési tervet kell kidolgoznia és benyújtania. Ennek határidőhöz kötött helyesbítő és megelőző tevékenységeket (9) kell javasolnia az auditból eredő ajánlások teljesítésére. Az auditcsoportnak (10) értékelnie kell a cselekvési terv alkalmasságát, és részt vehet a terv későbbi végrehajtásának ellenőrzésében:

9

10

| — | A cselekvési terv lehetővé teszi az auditcsoport számára annak értékelését, hogy a javasolt helyesbítő és megelőző tevékenység elégséges-e az auditjelentés ajánlásainak megvalósítására. A cselekvési terveknek kockázatalapú prioritásokat és határidőket kell tartalmazniuk a helyesbítő és a megelőző tevékenység végrehajtására. A különböző cselekvési tervek széles skálája tekinthető kielégítőnek. Az auditálás alatt álló szervezet választhat a különböző lehetőségek közül. |
| --- | --- |

—

A cselekvési terv lehetővé teszi az auditcsoport számára annak értékelését, hogy a javasolt helyesbítő és megelőző tevékenység elégséges-e az auditjelentés ajánlásainak megvalósítására. A cselekvési terveknek kockázatalapú prioritásokat és határidőket kell tartalmazniuk a helyesbítő és a megelőző tevékenység végrehajtására. A különböző cselekvési tervek széles skálája tekinthető kielégítőnek. Az auditálás alatt álló szervezet választhat a különböző lehetőségek közül.

| — | A helyesbítő és megelőző tevékenység nem korlátozódhat a konkrét szakterületi követelmények kielégítésére, hanem adott esetben rendszerszintű intézkedéseket kell magában foglalnia (például kommunikáció, együttműködés, koordináció, az ellenőrzési eljárások felülvizsgálata és észszerűsítése). Az auditálás alatt álló szervezetnek a kiváltó okot feltáró elemzést kell végeznie bármilyen nem megfelelés esetén, a legmegfelelőbb helyesbítő és megelőző tevékenység meghatározása végett. Az auditálás alatt álló szervezet és az auditcsoport közötti bármilyen véleménykülönbséget fel kell oldani. |
| --- | --- |

—

A helyesbítő és megelőző tevékenység nem korlátozódhat a konkrét szakterületi követelmények kielégítésére, hanem adott esetben rendszerszintű intézkedéseket kell magában foglalnia (például kommunikáció, együttműködés, koordináció, az ellenőrzési eljárások felülvizsgálata és észszerűsítése). Az auditálás alatt álló szervezetnek a kiváltó okot feltáró elemzést kell végeznie bármilyen nem megfelelés esetén, a legmegfelelőbb helyesbítő és megelőző tevékenység meghatározása végett. Az auditálás alatt álló szervezet és az auditcsoport közötti bármilyen véleménykülönbséget fel kell oldani.

| — | Lezárás: Létre kell hozni olyan mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a cselekvési tervek megfelelőek legyenek, illetve hogy a helyesbítő és megelőző tevékenységeket ténylegesen és időben befejezzék. Az auditálás alatt álló szervezetnek és az auditcsoportnak meg kell állapodnia a cselekvési terv lezárását igazoló eljárásokról. |
| --- | --- |

—

Lezárás: Létre kell hozni olyan mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy a cselekvési tervek megfelelőek legyenek, illetve hogy a helyesbítő és megelőző tevékenységeket ténylegesen és időben befejezzék. Az auditálás alatt álló szervezetnek és az auditcsoportnak meg kell állapodnia a cselekvési terv lezárását igazoló eljárásokról.

7.   Az audit eredményeinek felülvizsgálata és terjesztése

Az audit eredményeinek felülvizsgálata és terjesztése

Az audit eredményeit és adott esetben a visszajelzést tekintetbe kell venni a későbbi auditprogramok megtervezésénél, valamint az auditálási eljárás felülvizsgálatának összefüggésében.

Figyelembe kell venni, hogy milyen kihatással vannak az audit megállapításai vagy a meg nem felelés esetei egyéb ágazatokra, régiókra vagy más illetékes hatóságokra, különösen azokban a tagállamokban, ahol az ellenőrzéseket több illetékes hatóság végzi vagy decentralizáltan hajtják végre.

A belső auditok független értékelést nyújtanak a hatósági ellenőrzések eredményességéről és a célkitűzések megvalósítására való alkalmasságáról. Ezért az audit eredményeit a tagállamok érintett illetékes hatóságainak rendelkezésére kell bocsátani, segítve őket ezáltal ellenőrzési rendszereik fejlesztésében és javításában, valamint többéves nemzeti ellenőrzési terveik felülvizsgálatában.

Emellett az audit eredményei azonosíthatnak bizonyos bevált gyakorlati példákat is, amelyeket terjeszteni kell. Ezeket a példákat felhasználhatja az auditálás alatt álló szervezet más területeken, vagy felhasználhatják a hasonló tevékenységeket folytató egyéb szervezetek is eljárásaik javítása érdekében. E célból a jelentéseket a tagállamon belül rendelkezésre kell bocsátani más ágazatok és régiók, valamint a Bizottság részére, amennyiben erre irányuló kérés érkezik.

8.   Egyéb kérdések

Egyéb kérdések

8.1.   Erőforrások

Erőforrások

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok kellő (jogi és igazgatási) végrehajtási hatáskörrel és erőforrásokkal, valamint megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek a hatékony auditrendszer létrehozásához, végrehajtásához és fenntartásához.

Az auditálási eljárás irányításához, nyomon követéséhez és felülvizsgálatához szükséges emberi és kapcsolódó erőforrásokat rendelkezésre kell bocsátani, szem előtt tartva, hogy minden illetékes hatóságot és azok (EU) 2017/625 rendelet értelmében vett ellenőrzési tevékenységeit auditálni kell. Ahhoz, hogy az audit és az auditprogram(ok) céljának és alkalmazási körének teljesítéséhez szükséges szakértelem meglegyen, az auditcsoport az általános és szakterületi auditorok, illetve szakterületi szakértők bármilyen kombinációjából állhat.

Az ISO 19011 általános útmutatást nyújt az auditáláshoz szükséges erőforrásokról.

8.2.   Az auditorok szakértelme

Az auditorok szakértelme

Az auditorokra vonatkozó szakképzettségi és kiválasztási kritériumokat a következők alapján kell meghatározni:

| — | általános ismeretek és készségek, |
| --- | --- |

—

általános ismeretek és készségek,

| — | az audit alapelvei, eljárásai és technikái; irányítási/szervezési készségek, |
| --- | --- |

—

az audit alapelvei, eljárásai és technikái; irányítási/szervezési készségek,

| — | meghatározott szakterületi ismeretek és készségek, |
| --- | --- |

—

meghatározott szakterületi ismeretek és készségek,

| — | személyes tulajdonságok (11), |
| --- | --- |

—

személyes tulajdonságok (11),

11

| — | végzettségek, |
| --- | --- |

—

végzettségek,

| — | szakmai tapasztalat, |
| --- | --- |

—

szakmai tapasztalat,

| — | auditori képzés és gyakorlat. |
| --- | --- |

—

auditori képzés és gyakorlat.

Alapvetően fontos létrehozni egy olyan mechanizmust, amely biztosítja az auditorok következetességét és szakértelmük szinten tartását. Az auditcsoportokban szükséges szakértelem az ellenőrzési vagy felügyeleti rendszereken belül auditált területtől függően eltérő lehet. Az auditoroknak rendelkezniük kell a szükséges szakismeretekkel és készségekkel, és jártasnak kell lenniük a hatósági ellenőrzéseket és más hatósági tevékenységeket végző személyzet képzésének tárgyát képező, az (EU) 2017/625 rendelet II. mellékletének I. fejezetében rögzített kérdéskörökben.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

1

(2)  Az ezen iránymutatásban használt „kell” szó a bevált gyakorlatot jelenti, nem pedig kötelező érvényű követelményt.

2

(3)  Az (EU) 2017/625 rendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében a rendelet 6. cikke más hatósági tevékenységekre is alkalmazandó. Ezen iránymutatás alkalmazásában a „hatósági ellenőrzések” kifejezés előfordulásakor azokba beleértendők a „más hatósági tevékenységek” is.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

4

(5)  https://na.theiia.org/Pages/IIAHome.aspxhttps://na.theiia.org/Pages/IIAHome.aspx

5

(6)  Elvárható bizonyos fokú rugalmasság, mivel a független vizsgálatért viselt felelősség a tagállamokon belül eltérő.

6

(7)  Az (EU) 2017/625 rendelet 5. cikke értelmében.

7

(8)  A kiváltó okok elemzése fontos eszköz lehet a megfelelőség értékeléséhez.

8

(9)  Ebben az összefüggésben a „helyesbítő tevékenység” a meg nem felelés okának megszüntetésére és újbóli előfordulásának megelőzésére irányuló fellépést jelenti, míg a „megelőző tevékenység” egy potenciális meg nem felelés okának megszüntetésére (a meg nem felelés előfordulásának megelőzésére) vagy egyéb, potenciálisan nem kívánatos helyzet kiküszöbölésére irányuló fellépés.

9

„helyesbítő tevékenység”

„megelőző tevékenység”

(10)  Elvárható bizonyos fokú rugalmasság, mivel a nyomon követésért viselt felelősség a tagállamok illetékes hatóságain belül eltérő.

10

(11)  Az auditornak független gondolkodásúnak, etikusnak, nyitottnak, diplomatikusnak, figyelmesnek, lényeglátónak, sokoldalúnak, állhatatosnak, döntésképesnek, asszertívnak, magabiztosnak és fejlődésre késznek kell lennie.

11

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/33

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10116 — ION/NN/bpfBOUW/IRP JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/03)

2021. február 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10116 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10116 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/34

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10128 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/Glenigan)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/04)

2021. február 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10128 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10128 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/35

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10064 — AnaCap/Carrefour/Market Pay)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/05)

2021. február 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10064 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10064 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/36

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10072 — Sojitz/Eneos/Edenvale Solar Park)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/06)

2021. február 15-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10072 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10072 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/37

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10004 — EQT/Zentricity/Cajelo/Recipharm)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/07)

2021. február 10-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10004 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10004 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/38

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10109 — Cinven/BCI/Compre)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/08)

2021. február 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10109 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10109 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/39

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10145 — American Industrial Partners/Personal Care Business of Domtar)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/09)

2021. február 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10145 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10145 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/40

---

A Tanács következtetései

az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről

(2021/C 66/10)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

| 1. | NAGYRA ÉRTÉKELI a magatartási kódexszel foglalkozó uniós csoport (társasági adózás) (a továbbiakban: a magatartási kódexszel foglalkozó csoport) és a világ legtöbb országa és területe közötti folyamatos és eredményes adóügyi együttműködést, amelynek célja a jó adóügyi kormányzás elveinek előmozdítása világszerte; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ÜDVÖZLI, hogy az érintett országok, illetve területek aktív fellépés révén előrelépést értek el a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által feltárt hiányosságoknak az elfogadott határidőn belül való orvoslása terén, és HANGSÚLYOZZA, hogy ezek a lépések uniós és globális szinten egyaránt hozzájárulnak a jó adóügyi kormányzási mechanizmusok megerősítéséhez, a méltányos adóztatáshoz, a globális szintű adózási átláthatósághoz, valamint az adócsalás, az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ELISMERI, hogy a jelenlegi Covid19-világjárvány következtében számos országban és területen továbbra is gondot okoz az új kötelezettségek vállalása vagy a régiek teljesítése, és a helyzet a magatartási kódexszel foglalkozó csoport általános munkamódszereit is befolyásolja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | FELKÉRI a csoportot, hogy tegyen további előrelépést a Covid19-világjárvány miatt lezáratlan valamennyi kérdéssel kapcsolatban azok mielőbbi lezárása érdekében, valamint adott esetben kezdjen megbeszéléseket, amelyek keretében esetleges új vállalások megtételét kéri egyes országoktól és területektől; |
| --- | --- |

4.

| 5. | SAJNÁLATTAL ÁLLAPÍTJA MEG, hogy több ország és terület nem hozott megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy vállalásait az elfogadott határidőn belül teljesítse, illetve nem kezdett olyan érdemi párbeszédet sem, amely ilyen vállalásokat eredményezhetne, és FELKÉRI ezeket az országokat és területeket, hogy a fennmaradó kérdések megoldása érdekében működjenek együtt a magatartási kódexszel foglalkozó csoporttal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | SAJNÁLATÁT FEJEZI KI különösen amiatt, hogy Törökország nem tett kézzelfogható előrelépést az automatikus információcsere valamennyi uniós tagállammal történő tényleges megvalósítása terén, így ez idáig nem teljesítette a jó adóügyi kormányzás elveinek végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kötelezettségvállalását a magatartási kódexszel foglalkozó csoport jelentésében foglaltak szerint; NYUGTÁZZA, hogy 21 uniós tagállammal már aktiválták az információcserét, amely 5 tagállammal a tervek szerint 2022-ben kezdetét veszi; SAJNÁLJA, hogy nem érkezett olyan bizonyíték, amely igazolná, hogy Törökország ténylegesen adatcserét kezdeményezett volna a tagállamok bármelyikével; HANGSÚLYOZZA, hogy egy tagállam vonatkozásában nem történt előrelépés az információcsere terén; ISMÉTELTEN KIJELENTI, hogy a 2020. februári tanácsi következtetésekkel összhangban az információcsere valamennyi uniós tagállammal történő tényleges megvalósítása az uniós jegyzékben foglalt 1.1. kritérium Törökország általi teljesítésének feltétele; FELSZÓLÍTJA Törökországot, hogy 2021. május 31-ig magas politikai szinten tegyen teljes körű vállalást arra vonatkozóan, hogy 2021. június 30-ig ténylegesen aktiválja az automatikus információcserét a fennmaradó 6 tagállammal; a 2019-es pénzügyi évre vonatkozó információkat mind a 27 tagállam vonatkozásában legkésőbb 2021. szeptember 1-jéig, a 2020-as és 2021-es pénzügyi évre vonatkozó információkat pedig az OECD automatikus információcserére vonatkozó naptárának megfelelően, de legkésőbb 2021. szeptember 30-ig, illetve 2022. szeptember 30-ig kell megküldeni; KIJELENTI, hogy a fent említett öt határidő bármelyikének be nem tartása esetén teljesülnének azok a feltételek, amelyek mellett Törökországot az 1.1. kritérium alapján fel kellene venni az I. mellékletbe; FELKÉRI a csoportot, hogy értesítse Törökországot erről a kérésről, továbbra is kövesse nyomon a valamennyi tagállammal való tényleges információcsere terén tett előrelépést, és tájékoztassa a Tanácsot az ezzel kapcsolatos fejleményekről, fenntartva egyúttal Törökországgal a témában folytatott párbeszédet, továbbá KIJELENTI, hogy a Tanács 2021 októberében a csoport Törökország megfelelésére vonatkozó elemzése alapján meg fogja hozni a szükséges döntést a jegyzékbe vételről, a többi fent említett határidő lejárta után pedig felül fogja vizsgálni a döntését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | JÓVÁHAGYJA a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 6223/21 dokumentumban foglalt jelentését; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ennek megfelelően JÓVÁHAGYJA az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékét (a továbbiakban: az uniós jegyzék), amely az I. mellékletben található; |
| --- | --- |

8.

| 9. | NYUGTÁZZA a II. mellékletben ismertetett helyzetet a jó adóügyi kormányzás elveinek végrehajtása érdekében az együttműködő országok, illetve területek által tett vállalásokat illetően; |
| --- | --- |

9.

| 10. | FELKÉRI az uniós intézményeket és adott esetben a tagállamokat, hogy továbbra is vegyék figyelembe az I. mellékletben foglalt felülvizsgált uniós jegyzéket az érintett harmadik országokkal folytatott külpolitikai és gazdasági kapcsolatokban és a fejlesztési együttműködésben, a tagállamok és az Unió Szerződésekből eredő hatásköreinek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

10.

---

I. MELLÉKLET

Az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzéke

1.   Amerikai Szamoa

Amerikai Szamoa nem alkalmaz automatikus rendszert a pénzügyi információk továbbítására, nem írta alá és nem erősítette meg – azon országon keresztül sem, amellyel függőségi viszonyban áll – az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított egyezményét, nem vállalta, hogy alkalmazza az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó minimumstandardokat, továbbá nem vállalta, hogy rendezi ezeket a problémákat.

2.   Anguilla

Anguilla az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórum besorolása szerint a megkeresésre történő információcsere tekintetében nem rendelkezik a minimumként előírt „nagyrészt megfelel” minősítéssel, és még nem orvosolta ezt a problémát.

3.   Dominika

Dominika az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórum besorolása szerint a megkeresésre történő információcsere tekintetében nem rendelkezik a minimumként előírt „nagyrészt megfelel” minősítéssel, és még nem orvosolta ezt a problémát.

4.   Fidzsi

Fidzsi nem tagja az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumnak (a továbbiakban: globális fórum), nem írta alá és nem erősítette meg az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított egyezményét, káros preferenciális adóügyi rendelkezéseket alkalmaz, nem lett tagja az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos átfogó keretrendszernek és nem hajtotta végre az OECD adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó minimumstandardjait, továbbá még nem orvosolta ezeket a problémákat.

5.   Guam

Guam nem alkalmaz automatikus rendszert a pénzügyi információk továbbítására, nem írta alá és nem erősítette meg – azon országon keresztül sem, amellyel függőségi viszonyban áll – az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított egyezményét, nem vállalta, hogy alkalmazza az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó minimumstandardokat, továbbá nem vállalta, hogy rendezi ezeket a problémákat.

6.   Palau

Palau nem alkalmaz automatikus rendszert a pénzügyi információk továbbítására, nem írta alá és nem erősítette meg az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított egyezményét, továbbá még nem orvosolta ezeket a problémákat.

7.   Panama

Panama az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórum besorolása szerint a megkeresésre történő információcsere tekintetében nem rendelkezik a minimumként előírt „nagyrészt megfelel” minősítéssel, és még nem orvosolta ezt a problémát.

8.   Szamoa

Szamoa káros preferenciális adóügyi rendelkezéseket alkalmaz és még nem orvosolta ezt a problémát.

9.   Seychelle-szigetek

A Seychelle-szigetek káros preferenciális adóügyi rendelkezéseket alkalmaz és még nem orvosolta ezeket a problémákat.

A Seychelle-szigetek az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórum besorolása szerint a megkeresésre történő információcsere tekintetében nem rendelkezik a minimumként előírt „nagyrészt megfelel” minősítéssel, és még nem orvosolta ezt a problémát.

10.   Trinidad és Tobago

Trinidad és Tobago nem alkalmaz automatikus rendszert a pénzügyi információk továbbítására, az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórum besorolása szerint a megkeresésre történő információcsere tekintetében nem rendelkezik a minimumként előírt „nagyrészt megfelel” minősítéssel, nem írta alá és nem erősítette meg az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított egyezményét, káros preferenciális adóügyi rendelkezéseket alkalmaz, és még nem orvosolta ezeket a problémákat.

11.   Amerikai Virgin-szigetek

Az Amerikai Virgin-szigetek nem alkalmaz automatikus rendszert a pénzügyi információk továbbítására, nem írta alá és nem erősítette meg – azon országon keresztül sem, amellyel függőségi viszonyban áll – az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított egyezményét, káros preferenciális adóügyi rendelkezéseket alkalmaz, nem vállalta, hogy alkalmazza az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó minimumstandardokat, továbbá nem vállalta, hogy rendezi ezeket a problémákat.

12.   Vanuatu

Vanuatu az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórum besorolása szerint a megkeresésre történő információcsere tekintetében nem rendelkezik a minimumként előírt „nagyrészt megfelel” minősítéssel, kedvező környezetet teremt a valós gazdasági tartalom nélküli offshore struktúráknak vagy megoldásoknak a területére vonzására, és még nem orvosolta ezeket a problémákat.

---

II. MELLÉKLET

A jó adóügyi kormányzás elveinek végrehajtása érdekében az együttműködő országok, illetve területek által tett vállalásokat illetően az EU-val folytatott együttműködés jelenlegi állása

1.   Átláthatóság

1.1.   Az automatikus információcsere megvalósításának vállalása, az illetékes hatóságok multilaterális megállapodásának aláírása vagy kétoldalú megállapodások révén

Az alábbi országnak 2021. május 31-ig magas politikai szinten vállalást kell tennie, 2021. június 30-ig pedig ténylegesen aktiválnia kell az automatikus információcserét mind a 27 tagállammal az ezen tanácsi következtetések 6. pontjában említett ütemezésnek megfelelően.

Törökország

1.2.   Tagság az adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumban (a továbbiakban: globális fórum) és a megkeresés alapján való információcseréhez kapcsolódó megfelelő minősítés

Az alábbi ország – amely vállalta, hogy 2018 végéig megfelelő minősítést szerez – a globális fórum kiegészítő felülvizsgálatának eredményére vár:

Törökország

Az alábbi, pénzügyi központtal nem rendelkező fejlődő ország – amely vállalta, hogy 2019 végéig megfelelő minősítést szerez – a globális fórum kiegészítő felülvizsgálatának eredményére vár:

Botswana

Az alábbi ország a globális fórum kiegészítő felülvizsgálatának eredményére vár:

Barbados

1.3.   Az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított többoldalú egyezményének aláírása és megerősítése, illetve hasonló célú, valamennyi uniós tagállamra kiterjedő egyezmények biztosítása

Az alábbi, pénzügyi központtal nem rendelkező fejlődő országok, amelyek érdemi előrelépést tettek vállalásaik teljesítésében, az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított többoldalú egyezményének aláírására 2020. december 31-ig, megerősítésére pedig 2021. december 31-ig kaptak haladékot:

Botswana, Szváziföld, Jordánia, Thaiföld

Az alábbi, pénzügyi központtal nem rendelkező fejlődő ország, amely előrelépést tett vállalásának teljesítésében, az OECD adóügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló, módosított többoldalú egyezményének aláírására 2021. április 30-ig, megerősítésére pedig 2021. december 31-ig kapott haladékot:

Maldív-szigetek

2.   Méltányos adóztatás

2.1.   Fennálló káros adóügyi rendelkezések

Az alábbi ország – amely vállalta, hogy 2019 végéig módosítja vagy megszünteti a káros adóügyi rendelkezéseit, ám amelyet a káros adóztatási gyakorlatokkal foglalkozó OECD-fórumban elhúzódó eljárás megakadályozott ebben – 2021 végéig kapott haladékot, hogy módosítsa jogszabályait:

Ausztrália

Az alábbi ország, amely érdemi előrelépést tett a káros adóügyi rendelkezéseinek módosítására, illetve megszüntetésére tett vállalásának teljesítésében, 2021. december 31-ig kapott haladékot vállalásának teljesítésére:

Jordánia

Az alábbi ország, amely vállalta, hogy módosítja vagy megszünteti a káros adóügyi rendelkezéseit, 2022. december 31-ig kapott haladékot jogszabályainak módosítására:

Jamaica

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/46

---

Értesítés a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozatban, valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

(2021/C 66/11)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon személyek és szervezetek tudomására, akik, illetve amelyek a (KKBP) 2021/353 tanácsi határozattal (1) módosított, a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozat (2) mellékletében, valamint az (EU) 2021/339 (3) tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendelet (4) I. mellékletében szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa a fent említett mellékletekben szereplő személyek és szervezetek jegyzékének felülvizsgálatát követően megállapította, hogy a 2012/642/KKBP határozatban és a 765/2006/EK rendeletben előírt korlátozó intézkedéseket továbbra is alkalmazni kell az érintett személyekre és szervezetekre. E személyek és szervezetek jegyzékbe vételének indokai az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepelnek.

A Tanács felhívja az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a megfelelő tagállam(ok)nak a 765/2006/EK rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál kérvényezhetik, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatát (vö. a rendelet 3. cikkével).

Az érintett személyek és szervezetek 2021. november 30. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál a jegyzékbe vételükről szóló döntés felülvizsgálatát. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a 2012/642/KKBP határozat 8. cikkének (2) bekezdésével, illetve a 765/2006/EK rendelet 8a. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

---

(1)  HL L 68., 2021.2.26., 189. o.

(2)  HL L 285., 2012.10.17., 1. o.

(3)  HL L 68., 2021.2.26., 29. o.

(4)  HL L 134., 2006.5.20., 1. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/47

---

Értesítés a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP tanácsi határozatban és a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2021/C 66/12)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására.

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2021/353 tanácsi határozattal (2) módosított 2012/642/KKBP tanácsi határozat (3), valamint az (EU) 2021/339 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 765/2006/EK tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán belül a Külkapcsolati Főigazgatóság (RELEX) RELEX.1.C osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2021/353, határozattal módosított 2012/642/KKBP határozatnak, valamint az (EU) 2021/339 végrehajtási rendelettel végrehajtott 765/2006/EK rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2012/642/KKBP határozatban és a 765/2006/EK rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek jogainak – például a betekintési jognak, valamint a helyesbítéshez való jognak, illetve a kifogásolási jognak – a gyakorlására az (EU) 2018/1725 rendelet az irányadó.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, illetve, ha az ügyben bírósági eljárás indult, annak lezárulásáig tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 285., 2021.2.26., 1. o.

(3)  HL L 68, 2012.10.17., 189 o.

(4)  HL L 134., 2021.2.26., 1. o.

(5)  HL L 68., 2006.5.20., 29. o.

---

Európai Bizottság

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/49

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. február 25.

(2021/C 66/13)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2225 |
| JPY | Japán yen | 129,73 |
| DKK | Dán korona | 7,4363 |
| GBP | Angol font | 0,86408 |
| SEK | Svéd korona | 10,0668 |
| CHF | Svájci frank | 1,1076 |
| ISK | Izlandi korona | 153,30 |
| NOK | Norvég korona | 10,2275 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,110 |
| HUF | Magyar forint | 360,18 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5122 |
| RON | Román lej | 4,8748 |
| TRY | Török líra | 8,8344 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5317 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5257 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,4793 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6409 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6120 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 359,14 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,1101 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8898 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5895 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 352,10 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9383 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,492 |
| RUB | Orosz rubel | 90,3519 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,858 |
| BRL | Brazil real | 6,6663 |
| MXN | Mexikói peso | 25,3424 |
| INR | Indiai rúpia | 88,7940 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2225

JPY

Japán yen

129,73

DKK

Dán korona

7,4363

GBP

Angol font

0,86408

SEK

Svéd korona

10,0668

CHF

Svájci frank

1,1076

ISK

Izlandi korona

153,30

NOK

Norvég korona

10,2275

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,110

HUF

Magyar forint

360,18

PLN

Lengyel zloty

4,5122

RON

Román lej

4,8748

TRY

Török líra

8,8344

AUD

Ausztrál dollár

1,5317

CAD

Kanadai dollár

1,5257

HKD

Hongkongi dollár

9,4793

NZD

Új-zélandi dollár

1,6409

SGD

Szingapúri dollár

1,6120

KRW

Dél-Koreai won

1 359,14

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,1101

CNY

Kínai renminbi

7,8898

HRK

Horvát kuna

7,5895

IDR

Indonéz rúpia

17 352,10

MYR

Maláj ringgit

4,9383

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,492

RUB

Orosz rubel

90,3519

THB

Thaiföldi baht

36,858

BRL

Brazil real

6,6663

MXN

Mexikói peso

25,3424

INR

Indiai rúpia

88,7940

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/50

---

Értesítés az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés lehetséges meghosszabbítására vonatkozó vizsgálat megindításáról

(2021/C 66/14)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. február 1-jén az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (1) végleges védintézkedést vezetett be egyes acéltermékekre vonatkozóan. A jelenleg hatályos intézkedést egy, a korábbi behozatalokon alapuló vámkontingens (a továbbiakban: vámkontingens) alkotja, amely az érintett terméket alkotó 26 termékkategória mindegyikének az Unióba irányuló behozatalára alkalmazandó. Amennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül, 25 %-os kiegészítő vámot kell alkalmazni az uniós határparitáson számított nettó árra.

A védintézkedés bevezetése hároméves kezdeti időszakra történt, amely 2021. június 30-án ér véget.

1.   Az intézkedés meghosszabbítása iránti kérelem

A Bizottsághoz 2021. január 15-én 12 tagállamtól indokolt kérelem érkezett a jelenlegi védintézkedés időtartama lehetséges meghosszabbításának az (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 19. cikke, valamint az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 16. cikke szerinti megvizsgálása iránt.

A kérelem bizonyítékokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a védintézkedésre a komoly károkozás megakadályozása vagy orvoslása érdekében továbbra is szükség van, és hogy az uniós gyártók részéről történtek kiigazítások. A kérelem információkat tartalmaz különösen egyes fő kármutatók kedvezőtlen alakulására, továbbá a harmadik országokból érkező behozatal által kifejtett folyamatos és jelentős nyomásra vonatkozóan. A kérelem olyan elemeket is tartalmaz, amelyek rámutatnak arra, hogy a globális kapacitásfelesleg továbbra is nagyon nagy, hogy a harmadik országok továbbra is nagyszámú kereskedelemkorlátozó intézkedést és piacvédelmi intézkedést fogadnak el, továbbá arra, hogy nincsenek olyan elemek, amelyek arra utalnának, hogy az USA megszünteti az acéltermékekre vonatkozó 232. szakasz szerinti intézkedéseket. Ezért a kérelem azzal érvel, hogy a kereskedelem eltérülésének kockázata továbbra is fennáll, és az intézkedés megszüntetése esetén az uniós gazdasági ágazatot elárasztaná az import, ami rendkívül negatív hatást gyakorolna gazdasági teljesítményére. A kérelem emellett példákat is tartalmaz az uniós gyártók által tett kiigazításokra vonatkozóan. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szolgáltatott információk, beleértve a forrásokat és az alátámasztó bizonyítékokat is, elegendő alapot szolgáltatnak a vizsgálat megindításához.

2.   A vizsgálat hatálya és célja

Az (EU) 2015/478 rendelet 19. cikke és az (EU) 2015/755 rendelet 16. cikke értelmében a védintézkedés kezdeti időszaka meghosszabbítható. Annak megállapítása érdekében, hogy indokolt-e a meghosszabbítás, a Bizottságnak az (EU) 2015/478 rendelet 5. cikke és az (EU) 2015/755 rendelet 3. cikke alapján vizsgálatot kell lefolytatnia.

A vizsgálat során a Bizottság elsősorban azt értékeli, hogy a komoly károkozás megakadályozása vagy orvoslása érdekében továbbra is szükség van-e a védintézkedésre, hogy van-e bizonyíték arra, hogy az uniós gyártók részéről történtek kiigazítások, valamint hogy a meghosszabbítás az Unió érdekét szolgálná-e. A vizsgálat meghatározza az esetleges meghosszabbítás megfelelő időtartamát is.

3.   Vizsgált termék

A vizsgált termék: az ezen értesítés mellékletében felsorolt egyes acéltermékek.

4.   Eljárás

Minthogy megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, a Bizottság vizsgálatot indít annak megállapítására, hogy indokolt-e meghosszabbítani az egyes acéltermékekre vonatkozó jelenlegi védintézkedés időtartamát.

4.1.   Kitöltött kérdőívek (csak az uniós gyártók esetében)

Annak megfelelő értékelése céljából, hogy a komoly károkozás megakadályozása vagy orvoslása érdekében szükség van-e a jelenlegi védintézkedés időtartamának meghosszabbítására, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy meghatározott körben adatokat gyűjtsön az uniós gazdasági ágazattól. Ezek az adatok kiterjednek többek között a fő gazdasági és pénzügyi mutatóknak a figyelembe vett időszakban (2018–2020) tapasztalt alakulására.

A Bizottság ezért felkéri az uniós gyártókat, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 21 napon belül töltsék ki, és képviseleti szervezeteiken keresztül nyújtsák be a kérdőíveket. A kérdőív mintája a következő internetcímen érhető el: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2519

4.2.   Írásbeli beadványok

A Bizottság a vizsgálathoz szükségesnek tartott valamennyi releváns információ összegyűjtése érdekében felkéri az érdekelt feleket, vagyis azokat a feleket, amelyek tevékenysége és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn, hogy az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül írásban ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Minden írásbeli beadványt a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül kell benyújtani. További részletekért lásd a 4.6. pontot.

A Bizottság arra kéri a beadványt benyújtó feleket, hogy a levelezésben egyértelműen jelezzék, hogy az alábbi kérdések közül melyeket érinti a beadványuk, és érveiket a következő tagolás szerint fejtsék ki:

| a) | továbbra is szükség van-e az intézkedésre, és miért; |
| --- | --- |

a)

továbbra is szükség van-e az intézkedésre, és miért;

| b) | az uniós érdekkel kapcsolatos megfontolások; |
| --- | --- |

b)

az uniós érdekkel kapcsolatos megfontolások;

| c) | egyéb. |
| --- | --- |

c)

egyéb.

A hatékonyság érdekében és a korábbi felülvizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság automatikusan érdekelt félnek tekint minden olyan személyt, amely érdekelt fele a jelenlegi védintézkedésnek. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazandó a meghatalmazásokra.

Azon vállalatoknak, szervezeteknek vagy harmadik országok kormányainak, amelyek külső jogi képviselőkön keresztül kívánnak részt venni az ezen értesítés közzétételével indított eljárásban, erre az eljárásra vonatkozó meghatalmazással kell rendelkezniük.

A Bizottság felkéri azokat a feleket, amelyek részt kívánnak venni az eljárásban, és amelyek jelenleg nem szerepelnek az ügyben érdekelt felek között, hogy a TRON platformon keresztül benyújtott beadványukban ismertessék az ügyben való érdekeltségüket és érintettségüket.

4.3.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel. Ellenérvek ismertetésekor az érdekelt feleknek pontosan meg kell jelölniük, hogy mely fél/felek észrevételeit cáfolják, a fent említett tagolás szerint.

Ezeknek az észrevételeknek az attól az időponttól számított 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük, hogy a Bizottság a TRON platformon keresztül betekintés céljából az érdekelt felek rendelkezésére bocsátotta a 4.2. pontban említett beadványokat, valamint az uniós gyártók kitöltött kérdőíveit. A Bizottság a TRON platformon keresztül kellő tájékoztatást nyújt az érdekelt feleknek az írásbeli eljárás e második szakaszának kezdetéről.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni.

A fenti időkeretek nem érintik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

4.4.   A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatáson mit kíván megvitatni.

A Bizottság ugyanakkor tájékoztatja az érdekelt feleket, hogy tekintettel arra, hogy legkésőbb 2021. június 30-ig le kell zárni a vizsgálatot és döntést kell hozni (lásd a lenti 5. pontot), továbbá az érdekelt felek várhatóan nagy számára és arra, hogy az érdekelt felek lehetőséget kapnak arra, hogy észrevételeket fűzzenek más felek beadványaihoz, ami elegendő lehetőséget biztosít a védelemhez való joguk gyakorlására és álláspontjuk kifejtésére, a Bizottság a vizsgálatot írásban, szóbeli meghallgatások szervezése nélkül kívánja lefolytatni, kivéve, ha az érdekelt felek bizonyítani tudják, hogy a szóbeli meghallgatás különösen indokolt.

4.5.   Információk benyújtása és az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az érdekelt felek csak a jelen értesítésben meghatározott időkeretek között nyújthatnak be információkat. Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A beadványok benyújtására rendelkezésre álló határidők kellően indokolt, kivételes esetekben általában legfeljebb 3 további nappal hosszabbíthatók meg.

4.6.   Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi eljárások céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Limited” (4) (korlátozott hozzáférésű) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek azokról az (EU) 2015/478 rendelet (5) 8. cikke és az (EU) 2015/755 rendelet (6) 5. cikke értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle, és a „Limited” jelölésű szövegváltozattal egy időben kell a Bizottsághoz beérkeznie.

Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G, unit G5 |
| Office: CHAR 03/66 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G, unit G5

Office: CHAR 03/66

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail-cím: TRADE-SAFE009-REVIEW@ec.europa.eu

5.   A vizsgálat időkeretei

A hatályban lévő intézkedés 2021. június 30-án hatályát veszti, hacsak nem születik határozat meghosszabbításáról. Ezért ezen eljárás keretében eddig az időpontig kell határozatot hozni.

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem nyújtja be a szükséges információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az (EU) 2015/478 rendelet 5. cikkének és az (EU) 2015/755 rendelet 3. cikkének megfelelően ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján. Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

7.   Meghallgató tisztviselő

A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

Az érdekelt felek kérhetik a meghallgató tisztviselő közreműködését. Ez a közreműködés azokra a kérdésekre korlátozódik, amelyek a jelenlegi felülvizsgálati eljárás során merültek fel.

A meghallgató tisztviselő közreműködése iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. Felkérjük az érdekelt feleket, hogy a meghallgató tisztviselő közreműködése iránti kérelmeket az ezen értesítés 4.1–4.3. pontjában a Bizottságnak benyújtandó beadványok tekintetében meghatározott időkereteken belül nyújtsák be. Ha a kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálhatja a késve beérkező kérelem indokait, és figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm

---

(1)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/478 rendelete (2015. március 11.) a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 16. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

(4)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az (EU) 2015/478 rendelet 8. cikke, az (EU) 2015/755 rendelet 5. cikke és a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás 3.2. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(5)  HL L 83., 2015.3.27., 16. o.

(6)  HL L 123., 2015.5.19., 33. o.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| Termékkategória-szám | Termékkategória |
| --- | --- |
| 1 | Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag |
| 2 | Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez |
| 3.A | „Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével) |
| 3.B |
| 4.A | Fémbevonatú lemez |
| 4.B |
| 5 | Szerves bevonatú lemez |
| 6 | Ónművi vékonylemez |
| 7 | Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez |
| 8 | Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag |
| 9 | Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag |
| 10 | Melegen hengerelt rozsdamentes kvartólemez |
| 12 | Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény |
| 13 | Betonacélrúd |
| 14 | Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény |
| 15 | Rozsdamentes hengerhuzal |
| 16 | Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal |
| 17 | Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból |
| 18 | Szádpalló |
| 19 | Vasúti anyag |
| 20 | Gázcső |
| 21 | Üreges profil |
| 22 | Varrat nélküli rozsdamentes acélcső |
| 24 | Más varrat nélküli cső |
| 25.A | Nagy méretű hegesztett cső |
| 25.B |
| 26 | Más hegesztett cső |
| 27 | Ötvözetlen és más ötvözött hidegen húzott rúd |
| 28 | Ötvözetlen huzal |

Termékkategória-szám

Termékkategória

1

Melegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez és szalag

2

Hidegen hengerelt ötvözetlen és más ötvözött lemez

3.A

„Elektromos” lemez (a szemcseorientált „elektromos” lemez kivételével)

3.B

4.A

Fémbevonatú lemez

4.B

5

Szerves bevonatú lemez

6

Ónművi vékonylemez

7

Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

8

Melegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

9

Hidegen hengerelt rozsdamentes lemez és szalag

10

Melegen hengerelt rozsdamentes kvartólemez

12

Ötvözetlen és más ötvözött kereskedelmi minőségű rúd- és idomacél, valamint könnyű szelvény

13

Betonacélrúd

14

Rozsdamentes rúd és könnyű szelvény

15

Rozsdamentes hengerhuzal

16

Ötvözetlen és más ötvözött hengerhuzal

17

Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

18

Szádpalló

19

Vasúti anyag

20

Gázcső

21

Üreges profil

22

Varrat nélküli rozsdamentes acélcső

24

Más varrat nélküli cső

25.A

Nagy méretű hegesztett cső

25.B

26

Más hegesztett cső

27

Ötvözetlen és más ötvözött hidegen húzott rúd

28

Ötvözetlen huzal

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/56

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10148 —
  FCA/EEPS/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 66/15)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | FCA Italy SpA (a továbbiakban: FCA, Olaszország), a Fiat Chrysler Automobiles NV csoport (a továbbiakban: FCA NV, Hollandia) leányvállalata, amely magában foglalja majd a Peugeot SA-t és a Stellantis NV (Hollandia) nevet fogja viselni, |
| --- | --- |

—

FCA Italy SpA (a továbbiakban: FCA, Olaszország), a Fiat Chrysler Automobiles NV csoport (a továbbiakban: FCA NV, Hollandia) leányvállalata, amely magában foglalja majd a Peugeot SA-t és a Stellantis NV (Hollandia) nevet fogja viselni,

| — | az ENGIE csoport (Franciaország) leányvállalata, az ENGIE EPS Italia Srl (a továbbiakban: EEPS, Olaszország) jelenlegi tulajdonában álló EPS E-mobility Srl (a továbbiakban: EPS E-mobility). |
| --- | --- |

—

az ENGIE csoport (Franciaország) leányvállalata, az ENGIE EPS Italia Srl (a továbbiakban: EEPS, Olaszország) jelenlegi tulajdonában álló EPS E-mobility Srl (a továbbiakban: EPS E-mobility).

Az FCA és az EEPS az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az EPS E-mobility felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az FCA NV esetében: globális gépjárműipari csoport, amelynek tevékenységi körébe (az Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Fiat Professional, Jeep, Lancia, Maserati és Ram márkanevű) személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek, valamint alkatrészek és gyártási rendszerek világszerte történő tervezése, gyártása és értékesítése tartozik, |
| --- | --- |

—

az FCA NV esetében: globális gépjárműipari csoport, amelynek tevékenységi körébe (az Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Fiat Professional, Jeep, Lancia, Maserati és Ram márkanevű) személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek, valamint alkatrészek és gyártási rendszerek világszerte történő tervezése, gyártása és értékesítése tartozik,

| — | az EEPS esetében: az ENGIE csoportnak a mikrohálózatos megoldások, a megújulóenergia-termelők energiatároló rendszerei és az e-mobilitással összefüggő szolgáltatások területén tevékeny ipari szereplője, |
| --- | --- |

—

az EEPS esetében: az ENGIE csoportnak a mikrohálózatos megoldások, a megújulóenergia-termelők energiatároló rendszerei és az e-mobilitással összefüggő szolgáltatások területén tevékeny ipari szereplője,

| — | az EPS E-mobility esetében: innovatív megoldásokat és technológiákat fejleszt ki az elektromos és hibrid járművek számára, melynek során innovatív töltési megoldásokat biztosít. |
| --- | --- |

—

az EPS E-mobility esetében: innovatív megoldásokat és technológiákat fejleszt ki az elektromos és hibrid járművek számára, melynek során innovatív töltési megoldásokat biztosít.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10148 — FCA/EEPS/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/58

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2021/C 66/16)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT MÓDOSÍTÓ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„LA JARABA”

PDO-ES-01895-AM01

Az értesítés időpontja: 2020.11.16.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

Cím

FEHÉRBOR HOZZÁADÁSA

| — | A termékleírás 2.1. szakasza: „Figyelembe veendő paraméterek, analitikai határértékek és tűréshatárok”; a módosítás az egységes dokumentum „A borok leírása” című szakaszát is érinti. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 2.1. szakasza: „Figyelembe veendő paraméterek, analitikai határértékek és tűréshatárok”; a módosítás az egységes dokumentum „A borok leírása” című szakaszát is érinti.

Leírás és indokolás

| — | A Sauvignon Blanc szőlőből készült fehér fajtabornak a termékleíráshoz való hozzáadása azzal jár, hogy meg kell határozni a fehérborok analitikai paramétereit. |
| --- | --- |

—

A Sauvignon Blanc szőlőből készült fehér fajtabornak a termékleíráshoz való hozzáadása azzal jár, hogy meg kell határozni a fehérborok analitikai paramétereit.

ÚJ MEGFOGALMAZÁS

| 2.1.2. | Fehérbor







  Paraméter | Határérték | Tűréshatár |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalékban) | ≥ 11,5 | ± 0,2 |
| Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) | ≥ 12,5 | ± 0,2 |
| Redukáló cukrok (g/l, glükózban kifejezve) | ≤ 4 | ± 0,5 |
| Összes savtartalom (g/l borkősavban kifejezve) | 4 < AT < 7 | ± 0,3 |
| Illósavtartalom (milliekvivalens/l) | ≤ 16,7 | ± 3 |
| Összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | ≤ 130 | ± 15 |
| Stronciumtartalom (mg/l) | ≥ 2,2 | ± 0,2 |

2.1.2.

Paraméter

Határérték

Tűréshatár

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalékban)

≥ 11,5

± 0,2

Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban)

≥ 12,5

± 0,2

Redukáló cukrok (g/l, glükózban kifejezve)

≤ 4

± 0,5

Összes savtartalom (g/l borkősavban kifejezve)

4 < AT < 7

± 0,3

Illósavtartalom (milliekvivalens/l)

≤ 16,7

± 3

Összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

≤ 130

± 15

Stronciumtartalom (mg/l)

≥ 2,2

± 0,2

INDOKOLÁS

| — | Tekintettel arra, hogy a La Jaraba OEM körülhatárolt területe magában foglal egy, a Sauvignon Blanc szőlőfajta termesztésére szolgáló parcellát, amelyből szintén magas stronciumtartalmú borokat állítanak elő, kérjük a termékleírás módosítását a Sauvignon Blanc fehér szőlőfajta és az abból előállított fehérborok felvétele érdekében. |
| --- | --- |

—

Tekintettel arra, hogy a La Jaraba OEM körülhatárolt területe magában foglal egy, a Sauvignon Blanc szőlőfajta termesztésére szolgáló parcellát, amelyből szintén magas stronciumtartalmú borokat állítanak elő, kérjük a termékleírás módosítását a Sauvignon Blanc fehér szőlőfajta és az abból előállított fehérborok felvétele érdekében.

Cím

FEHÉRBOR HOZZÁADÁSA

| — | A termékleírás 2.2. szakasza: „Érzékszervi elemzéssel meghatározandó jellemzők”; a módosítás az egységes dokumentum „A borok leírása” című szakaszát is érinti. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 2.2. szakasza: „Érzékszervi elemzéssel meghatározandó jellemzők”; a módosítás az egységes dokumentum „A borok leírása” című szakaszát is érinti.

Leírás és indokolás

| — | A Sauvignon Blanc szőlőből készült fehér fajtabornak a termékleíráshoz való hozzáadása azzal jár, hogy meg kell határozni az ebből a fajtából előállított fehérbor érzékszervi jellemzőit. |
| --- | --- |

—

A Sauvignon Blanc szőlőből készült fehér fajtabornak a termékleíráshoz való hozzáadása azzal jár, hogy meg kell határozni az ebből a fajtából előállított fehérbor érzékszervi jellemzőit.

ÚJ MEGFOGALMAZÁS

| 2.2.4. | – Fehér Sauvignon Blanc fajtabor






  — | Külső megjelenés: tiszta, csillogó és áttetsző, szalmasárga színű. |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

—

Külső megjelenés: tiszta, csillogó és áttetsző, szalmasárga színű.

| — | Illat: intenzív és telt, a fajtára jellemző jegyekkel, különösen a fehér csonthéjas gyümölcsök jegyeivel és virágos jegyekkel. |
| --- | --- |

—

Illat: intenzív és telt, a fajtára jellemző jegyekkel, különösen a fehér csonthéjas gyümölcsök jegyeivel és virágos jegyekkel.

| — | Íz: friss, selymes és kiegyensúlyozott. |
| --- | --- |

—

Íz: friss, selymes és kiegyensúlyozott.

INDOKOLÁS

| — | Tekintettel arra, hogy a La Jaraba OEM körülhatárolt területe magában foglal egy, a Sauvignon Blanc szőlőfajta termesztésére szolgáló parcellát, amelyből szintén magas stronciumtartalmú borokat állítanak elő, kérjük a termékleírás módosítását a Sauvignon Blanc fehér szőlőfajta és az abból előállított fehérborok felvétele érdekében. |
| --- | --- |

—

Tekintettel arra, hogy a La Jaraba OEM körülhatárolt területe magában foglal egy, a Sauvignon Blanc szőlőfajta termesztésére szolgáló parcellát, amelyből szintén magas stronciumtartalmú borokat állítanak elő, kérjük a termékleírás módosítását a Sauvignon Blanc fehér szőlőfajta és az abból előállított fehérborok felvétele érdekében.

Cím

A FEHÉRBORRA VONATKOZÓ BORKÉSZÍTÉSI ELJÁRÁSOK

| — | A termékleírás 3. szakasza: „Különleges borászati eljárások”; a módosítás az egységes dokumentum „Különleges borászati eljárások” szakaszát is érinti. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 3. szakasza: „Különleges borászati eljárások”; a módosítás az egységes dokumentum „Különleges borászati eljárások” szakaszát is érinti.

Leírás és indokolás

| — | A Sauvignon Blanc fajta hozzáadásával összhangban a termékleírás kiegészül a fehérbor előállítására jellemző borászati eljárásokkal. |
| --- | --- |

—

A Sauvignon Blanc fajta hozzáadásával összhangban a termékleírás kiegészül a fehérbor előállítására jellemző borászati eljárásokkal.

ÚJ MEGFOGALMAZÁS

A fehér szőlőből a leszüretelt termés zúzásával és préselésével nyert mustot 15–20 °C közötti hőmérsékleten legalább 12 órán keresztül ülepítik. A must alkoholos erjesztése 10 °C és 21 °C közötti hőmérsékleten, rozsdamentes acélból készült tartályokban történik. Normál körülmények között az alkoholos erjedési folyamatot a szőlő saját mikroorganizmusai indítják be. Ezt követi a derítési eljárás, és a bort közvetlenül a palackozás előtt nagy pórusátmérőjű szűrővel átszűrik, hogy a termék a lehető legtisztább maradjon.

INDOKOLÁS

| — | Mivel a termékleírás kiegészül a fehérborral, a borkészítési eljárások leírásakor különbséget kell tenni a vörösbor és a fehérbor előállítása között. |
| --- | --- |

—

Mivel a termékleírás kiegészül a fehérborral, a borkészítési eljárások leírásakor különbséget kell tenni a vörösbor és a fehérbor előállítása között.

Cím

AZ ÉRLELÉSI IDŐSZAKOK MÓDOSÍTÁSA

A termékleírás 3. szakasza: „Különleges borászati eljárások”; a módosítás az egységes dokumentum „Különleges borászati eljárások” szakaszát is érinti.

Leírás és indokolás

A módosítás a borkészítési eljárások megfogalmazására vonatkozik, mivel a bor kevesebb időt tölt hordóban és palackban.

ÚJ MEGFOGALMAZÁS

| 3.1. | – A Tempranillo, a Cabernet Sauvignon, a Merlot és a Graciano fajta különböző arányokban történő összekeverésével kapott vörösbor-házasítás esetében.
  225 liter űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés legalább három hónapig. Legalább egy hónapig palackban történő érlelés. |
| --- | --- |

3.1.

225 liter űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés legalább három hónapig. Legalább egy hónapig palackban történő érlelés.

| 3.2. | – A Tempranillo, a Cabernet Sauvignon és a Merlot fajta különböző arányokban történő összekeverésével kapott vörösbor-házasítás esetében.
  225 liter űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés legalább három hónapig. Legalább egy hónapig palackban történő érlelés. |
| --- | --- |

3.2.

225 liter űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés legalább három hónapig. Legalább egy hónapig palackban történő érlelés.

INDOKOLÁS

| — | A rövidebb ideig érlelt borok iránti növekvő piaci kereslet. |
| --- | --- |

—

A rövidebb ideig érlelt borok iránti növekvő piaci kereslet.

Cím

A MAXIMÁLIS HOZAM HOZZÁADÁSA

| — | A termékleírás 5. szakasza: „Maximális hozamok”; a módosítás az egységes dokumentum „Maximális hozamok” szakaszát is érinti. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 5. szakasza: „Maximális hozamok”; a módosítás az egységes dokumentum „Maximális hozamok” szakaszát is érinti.

| — | Az okok leírása. |
| --- | --- |

—

Az okok leírása.

| — | A Sauvignon Blanc fajta maximális hozamának hozzáadása. |
| --- | --- |

—

A Sauvignon Blanc fajta maximális hozamának hozzáadása.

ÚJ MEGFOGALMAZÁS

| 5. | Maximális hozamok
  Tempranillo: 10 500 kg/ha, ami 73,5 hl/ha-nak felel meg.
  Cabernet Sauvignon: 11 000 kg/ha, ami 77 hl/ha-nak felel meg.
  Merlot: 10 000 kg/ha, ami 70 hl/ha-nak felel meg.
  Graciano: 10 000 kg/ha, ami 70 hl/ha-nak felel meg.
  Sauvignon Blanc: 11 000 kg/ha, ami 77 hl/ha-nak felel meg. |
| --- | --- |

5.

Tempranillo: 10 500 kg/ha, ami 73,5 hl/ha-nak felel meg.

Cabernet Sauvignon: 11 000 kg/ha, ami 77 hl/ha-nak felel meg.

Merlot: 10 000 kg/ha, ami 70 hl/ha-nak felel meg.

Graciano: 10 000 kg/ha, ami 70 hl/ha-nak felel meg.

Sauvignon Blanc: 11 000 kg/ha, ami 77 hl/ha-nak felel meg.

INDOKOLÁS

| — | Mivel a termékleírás kiegészült a Sauvignon Blanc fajtával, e fajta esetében is meghatározták a maximális terméshozamot. |
| --- | --- |

—

Mivel a termékleírás kiegészült a Sauvignon Blanc fajtával, e fajta esetében is meghatározták a maximális terméshozamot.

Cím

A FELHASZNÁLT BORSZŐLŐFAJTA HOZZÁADÁSA

| — | A termékleírás 6. szakasza: „Borszőlőfajták”; a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot. |
| --- | --- |

—

A termékleírás 6. szakasza: „Borszőlőfajták”; a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

Az okok leírása

| — | A Sauvignon Blanc fajta hozzáadása. |
| --- | --- |

—

A Sauvignon Blanc fajta hozzáadása.

ÚJ MEGFOGALMAZÁS

| 6. | Borszőlőfajták
  Vörös: Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot, Graciano.
  Fehér: Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

6.

Vörös: Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot, Graciano.

Fehér: Sauvignon Blanc

INDOKOLÁS

| — | Mivel a termékleírás kiegészült a Sauvignon Blanc fajtával, ez a fajta is szerepel ebben a szakaszban. |
| --- | --- |

—

Mivel a termékleírás kiegészült a Sauvignon Blanc fajtával, ez a fajta is szerepel ebben a szakaszban.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

La Jaraba

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

Vörösbor

A bor sötét meggypiros színű, a közepestől az erősig változó intenzitású; ízében piros és fekete gyümölcsökre emlékeztető jegyek figyelhetők meg, amelyek telt, húsos zamatot kölcsönöznek neki. A talaj magas stronciumtartalmának köszönhetően ezt az elemet más borokhoz képest nagyobb koncentrációban tartalmazza, ami hozzájárul ahhoz, hogy erőteljes ásványi és balzsamos jegyeket felmutató, élénk, zamatos, testes borrá fejlődjön.

| * | A maximális összes alkoholtartalom értékének a vonatkozó uniós szabályozással összhangban meghatározott, jogszabályban foglalt határértékeken belül kell lennie. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 11 |
| Minimális összes savtartalom: | 4 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 15 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | 130 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

11

Minimális összes savtartalom:

4 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

15

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

130

Fehérbor

Külső megjelenés: tiszta, csillogó és áttetsző, szalmasárga színű. Illat: intenzív és telt, a fajtára jellemző jegyekkel, különösen a fehér csonthéjas gyümölcsök jegyeivel és virágos jegyekkel. Íz: friss, selymes és kiegyensúlyozott.

| * | A maximális összes alkoholtartalom értékének a vonatkozó uniós szabályozással összhangban meghatározott, jogszabályban foglalt határértékeken belül kell lennie. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 11,5 |
| Minimális összes savtartalom: | 4 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 10 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | 130 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

11,5

Minimális összes savtartalom:

4 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

10

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

130

5.   Borkészítési eljárások

a)   Különleges borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

A vörös szőlő alkoholos erjesztése 15 és 30 °C közötti hőmérsékleten, rozsdamentes acélból készült tartályokban vagy francia tölgyből készült hordókban megy végbe. A tartályban vagy hordóban történő erjesztés és a héjon áztatás legalább 10 napig tart.

A fehér szőlőből a leszüretelt termés zúzásával és préselésével nyert mustot 15–20 °C közötti hőmérsékleten legalább 12 órán keresztül ülepítik. A must alkoholos erjesztése 10 °C és 21 °C közötti hőmérsékleten, rozsdamentes acélból készült tartályokban történik.

A szőlők kipréselésével nyert maximális hozam 100 kg szőlőre vetítve 70 l.

A bort előbb 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban, majd palackban érlelik a következő időtartamokon át:

| — | a Tempranillo, a Cabernet Sauvignon, a Merlot és a Graciano fajta különböző arányokban történő összekeverésével kapott vörösbor-házasítás esetében: legalább három hónapig 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés, majd legalább egy hónapig palackos érlelés, |
| --- | --- |

—

a Tempranillo, a Cabernet Sauvignon, a Merlot és a Graciano fajta különböző arányokban történő összekeverésével kapott vörösbor-házasítás esetében: legalább három hónapig 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés, majd legalább egy hónapig palackos érlelés,

| — | a Tempranillo, a Cabernet Sauvignon és a Merlot fajta különböző arányokban történő összekeverésével kapott vörösbor-házasítás esetében: legalább három hónapig 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés, majd legalább egy hónapig palackos érlelés, |
| --- | --- |

—

a Tempranillo, a Cabernet Sauvignon és a Merlot fajta különböző arányokban történő összekeverésével kapott vörösbor-házasítás esetében: legalább három hónapig 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés, majd legalább egy hónapig palackos érlelés,

| — | a kizárólag Merlot-ból készült vörösbor esetében: legalább 6 hónapig 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés, majd legalább 6 hónapig palackos érlelés. |
| --- | --- |

—

a kizárólag Merlot-ból készült vörösbor esetében: legalább 6 hónapig 225 literes űrtartalmú tölgyfahordóban történő érlelés, majd legalább 6 hónapig palackos érlelés.

Művelési gyakorlatok

A szüretre azt követően kerül sor, hogy a szőlő elérte a megfelelő fenolos érettséget; ekkor kiválogatják a legjobb szerkezettel és a fenolos összetevők legmagasabb koncentrációjával rendelkező fürtöket. A szőlőültetvényeken használt egyedüli szerves anyag a birtok saját állattartó gazdaságából származó juhtrágya.

b)   Maximális hozamok

Tempranillo

73,5 hektoliter hektáronként

Tempranillo

10 500 kilogramm szőlő hektáronként

Cabernet Sauvignon

77 hektoliter hektáronként

Cabernet Sauvignon

11 000 kilogramm szőlő hektáronként

Merlot és Graciano

70 hektoliter hektáronként

Merlot és Graciano

10 000 kilogramm szőlő hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A körülhatárolt terület El Provencio település (Cuenca) határain belül található. A terület a szőlőkataszter szerint a következő parcellákat fedi le: 9. övezet, 14b, 14d, 14f, 14h, 26d, 26e, 26h, 26i, 26j, 26k, 26m, 26n, 26v parcella.

A körülhatárolt szőlőültetvényeken szüretelt szőlőt a termőhelyen található pincészetben dolgozzák fel borrá, és a borok palackozása is ugyanott történik.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

MERLOT

TEMPRANILLO – CENCIBEL

8.   A kapcsolat(ok) leírása

KÖRNYEZET (TERMÉSZETI ÉS EMBERI TÉNYEZŐK)

La Jaraba a körülhatárolt terület helyének jelölésére használt földrajzi név, ahogy az Spanyolország vidéki területeinek legfrissebb kataszteri térképén látható. A körülhatárolt terület egy üledékkel borított folyóvölgyben helyezkedik el. A Cañada de Valdelobos néven ismert, egykor állandó, ma már csak időszakos vízfolyás a területet átszelve éri el a Záncara folyót, amely a Cuenca és Albacete tartományok közötti határt alkotja. La Jaraba területe teljesen síknak tekinthető, dombok szinte egyáltalán nincsenek rajta. Tengerszint feletti magassága 700 m.

A szőlőültetvények területének nagy részét 92 hektárnyi magyaltölgy- és fenyőerdő óvja, így elhelyezkedésüknél fogva egy olyan mikroklíma előnyeit élvezhetik, amely különösen kedvez a szőlőnövények fejlődésének. Ez többnyire megkíméli őket a vízstressztől, amelyet a meleg és száraz keleti szél idézhet elő, és ezáltal lehetővé teszi, hogy a szőlők érési folyamata meghosszabbodjon. Következésképpen a gyümölcs színezőanyagokban, jó minőségű tanninokban és aromákban gazdagabb, mint a körülhatárolt területen kívül fekvő ültetvényeken termesztett szőlők.

A terület, amelynek kialakulása a negyedidőszakhoz köthető, a Guadiana-folyórendszer morfológiai-rétegtani egységét képezi. Talaja változatos összetételű, többek között kvarcitból, kvarcból, valamint mezozoikumi és miocén kori mészkőből áll. Ennek az összetételnek köszönhetően a talaj hosszabb ideig képes visszatartani a nedvességet, és különbözik a környező területek talajaitól, amelyeknek sokkal magasabb a mészkőtartalma.

A talajok az alfisolok rendjébe tartoznak, a mészkő alapot vörös mediterrán rétegek borítják. Fejlett szelvény, 7 és 8,5 közötti pH-érték, csekély cserekapacitás, jó belső vízelvezetés, jó – a víz lehatolását egészen a körülbelül 60–90 centiméteres mélységben található, vízszintes mészkőrétegekig lehetővé tévő – áteresztőképesség, valamint a laza szerkezetű homokostól az agyagosig terjedő textúrák jellemzik őket. A bőséges mennyiségű alluviális elemnek köszönhetően a talajok tápanyagokban gazdagok. Ezenkívül a termékeny, durva alluviális üledékben gazdag talaj morfológiája az éves rendszerességű trágyahasználattal párosulva könnyű, friss szelvény kialakulását eredményezi. Az ilyen talaj kifejezetten alkalmas a szőlőtermesztésre, következésképpen a gyümölcs kiváló minőségének fontos tényezője.

Az éghajlat kontinentális jegyekkel rendelkező, mérsékelt mediterrán éghajlatként határozható meg. Az időjárással kapcsolatos számadatokat illetően a legjelentősebb éves átlagértékek a következők: az átlaghőmérséklet 14 és 16 °C közötti, a csapadékmennyiség 450 mm.

A talaj az átlagosnál nagyobb mennyiségben tartalmaz stronciumot: a stronciumtartalom 100 mg/kg felett van az egyes parcellákban. Konkrétabban, a vonatkozó mennyiségek 111,67 és 158,41 mg/kg között változnak. Ezek a mennyiségek messze meghaladják a körülhatárolt területtel szomszédos területek talajában mért mennyiségeket; a „Los Canforrales” néven ismert terület esetében például a megfelelő számadat 76,59 mg/kg, a „Manteleros” nevű terület esetében pedig 20,19 mg/kg. Az utóbbi esetben az érték csaknem nyolcszor kisebb, mint a La Jarabára vonatkozó érték.

Ennek közvetlen következménye van a borok tekintetében, azokban ugyanis 2,2 mg/l feletti, sőt bizonyos borok esetében 3,3 mg/l nagyságrendű stronciumtartalmat mértek. Ezek az értékek jóval magasabbak, mint a környező területekről származó borokban mért értékek, amelyek 0,95 mg/l-től 1,6 mg/l-ig terjednek. Ezért a borok stronciumtartalma megbízható mutatónak tekinthető a La Jaraba-i bortermelés tekintetében.

Ami a termesztési módszereket illeti, szerves anyagként kizárólag a birtok saját állattartó gazdaságából származó juhtrágya kerül felhasználásra.

A feldolgozási módszereket illetően az alkoholos erjedést kizárólag a szőlő saját mikroorganizmusai indítják be, és a préselés szakaszában 100 kg szőlőből legfeljebb 70 liter bort nyernek ki.

A BOROK LEÍRÁSA

A La Jaraba borok tulajdonságai a helyi talaj- és éghajlati adottságokra vezethetők vissza. Ezeknek tulajdonítható a fenolos frakció intenzitása, stabilitása és eleganciája. A borokat figyelemre méltó szerkezet, ásványianyag-tartalom és testesség jellemzi. Az, hogy e borok mindegyikét hordóban és palackban is érlelik, kihat érzékszervi jellemzőikre. Az így készült borok sötét meggypiros színűek, a közepestől az erősig változó intenzitásúak; ízükben piros és fekete gyümölcsökre emlékeztető jegyek figyelhetők meg, amelyek telt, húsos zamatot kölcsönöznek nekik. A La Jaraba talajaira jellemző magas stronciumtartalom következtében e borok a körülhatárolt területen kívül termelt borokhoz képest magasabb koncentrációban tartalmazzák az említett elemet, aminek köszönhetően erőteljes ásványi és balzsamos jegyeket felmutató, testes borokká érlelhetők.

KAPCSOLAT

A birtok változó mennyiségű kvarcitot, kvarcot és mészkövet tartalmazó üledékkel borított folyóvölgyben helyezkedik el, és talajának stronciumtartalma az átlagosnál magasabb. Mindezen tényezők hozzájárulnak ahhoz, hogy a szóban forgó területen erőteljes ásványi és balzsamos jegyekkel rendelkező, élénk, zamatos és testes borok készülnek. A stronciumtartalom kölcsönzi e boroknak különleges tulajdonságaikat.

Noha a terület a La Mancha OEM földrajzi területén belül helyezkedik el, az alábbiakban ismertetett tényezők megkülönböztetik e nagyobb földrajzi területtől.

TERMÉSZETI TÉNYEZŐK

A terület körülhatárolása a talaj stronciumtartalmán alapul, amely jelentősen magasabb a környező területek talajában megállapítottnál. Ebből eredően a körülhatárolt területen előállított borok ásványosabbak.

A kérelmező által benyújtott környezeti felmérésből kitűnik, hogy a szóban forgó területen kívül a stronciumtartalomra vonatkozó értékek 20 és 80 mg/kg, míg a körülhatárolt területen belül 110 és 160 mg/kg között változnak. Ennek következtében az utóbbi területről származó borok stronciumtartalmának értéke 2,5 mg/l-től 3,3 mg/l-ig terjed, míg a környező szőlőültetvényekről származó borok esetében ez az érték csupán megközelítőleg 1 mg/l.

A stronciumtartalom mellett a terület egyediségét meghatározó további tényezőként megemlítendő, hogy a területet kiterjedt magyaltölgy- és fenyőerdők övezik, amelyek védelmet biztosítanak számára a meleg és száraz keleti szelekkel szemben. Ez azt jelenti, hogy a szomszédos területekhez képest itt nedvesebb az éghajlat, és ebből kifolyólag hosszabb a szőlők érési folyamata. Ez pedig erőteljesebb színnel, tanninokkal és aromákkal gazdagítja a gyümölcsöt és ezáltal a belőle készült bort is.

EMBERI TÉNYEZŐK

A „La Jaraba” borok és a szomszédos La Mancha OEM területén készített borok előállítási módszerei közötti legnyilvánvalóbb különbségek a következők (az összehasonlításnál a La Mancha érlelt vörösborokat vettük figyelembe, mivel a „La Jaraba” termelői csak ilyet állítanak elő):

| LA MANCHA OEM | LA JARABA | KÜLÖNBSÉGEK |
| --- | --- | --- |
| > 11,5 % vol. | > 12,5 % vol. | Magasabb alkoholtartalom |
| < 10 milliekvivalens/l | < 16,7 milliekvivalens/l | Magasabb illósavtartalom |
| < 13 000  kg/ha | < 11 000  kg/ha | Alacsonyabb hektáronkénti hozam |
| ≤ 1,6 mg/l | ≥ 2,2 mg/l | Magasabb stronciumtartalom |

LA MANCHA OEM

LA JARABA

KÜLÖNBSÉGEK

> 11,5 % vol.

> 12,5 % vol.

Magasabb alkoholtartalom

< 10 milliekvivalens/l

< 16,7 milliekvivalens/l

Magasabb illósavtartalom

< 13 000  kg/ha

< 11 000  kg/ha

Alacsonyabb hektáronkénti hozam

≤ 1,6 mg/l

≥ 2,2 mg/l

Magasabb stronciumtartalom

A területnek a talaj stronciumtartalma alapján történő körülhatárolását követően megállapítható, hogy jelenleg egyetlen pincészet állít elő bort a területen, és az a kérelmező tulajdonában van.

Hangsúlyozni kell, hogy a kérelmező a körülhatárolt területhez tartozónál nagyobb kiterjedésű terület tulajdonosa. A körülhatárolásra tehát nem a kérelmező tulajdonlása, hanem a fent ismertetett környezeti viszonyok alapján került sor.

Továbbá a körülhatárolt földrajzi területen a jövőben borászati tevékenységbe kezdő más termelők akkor használhatják a bejegyzett elnevezést, ha megfelelnek a leírásban meghatározott feltételeknek. A szóban forgó terület megközelítőleg 75 hektárra terjed ki, vagyis teljes mértékben lehetséges, hogy további pincészetek is megtelepedjenek rajta.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi területen

A feltétel leírása:

A körülhatárolt szőlőültetvényeken szüretelt szőlőt a termőhelyen található pincészetben dolgozzák fel borrá, és a borok palackozása is ugyanott történik. Ennek az az oka, hogy a vörösborok előállítása egy második, legalább egy hónapos palackos érlelési szakaszt foglal magában, amelynek során reduktív folyamat meg végbe. Ez lekerekíti a borok ízét és ezáltal javítja a minőségüket. A borok akkor tekinthetők fogyasztásra késznek, amikor már rendelkeznek az egyes bortípusokra vonatkozó termékleírásban meghatározott érzékszervi jellemzőkkel. A cél a minőség biztosítása, valamint a származás és az ellenőrzés garantálása a La Jaraba OEM vörös- és fehérborok termékleírásában meghatározott jellemzők elérése érdekében.

A termékleíráshoz vezető link

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD_PLIEGO_LA-JARABA_20200529-II.pdf

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2021.2.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 66/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 66/66

---

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele

(2021/C 66/17)

Az Európai Bizottság a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően jóváhagyta ezt a kisebb jelentőségű módosítást.

A szóban forgó kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem a Bizottság eAmbrosia adatbázisában tekinthető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„SALCHICHÓN DE VIC”/„LLONGANISSA DE VIC”

EU-szám: PGI-ES-0119-AM02 – 09.09.2020

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés(ek)

„Salchichón de Vic”/„Llonganissa de Vic”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Salchichón de Vic”/„Llonganissa de Vic” sertés színhúsból és szalonnából készült, kizárólag cukrokkal, sóval és borssal ízesített hagyományos katalóniai kolbász, amelyet az aprítást követően pácolódni hagynak, betöltenek, majd érlelnek.

A természetes bélbe töltött kolbász külseje ráncos, a bél jól tapad a masszához. Többé-kevésbé egyenletesen hengeres formájú, kívül a gombaflórától fehéres színű, amely idővel barnás-lilás árnyalatokat vesz fel. Belsejében szemmel láthatók a kockákra vágott szalonnadarabok és a borsszemek.

Az érlelésnek és a fűszereknek köszönhető illata és zamata jellegzetes és kellemes.

A „Salchichón de Vic”/„Llonganissa de Vic” OFJ átmérőjét és méretét a felhasznált bél határozza meg. Az alábbi táblázat a termék kiszállításkori méreteit és a vonatkozó érlelési időket ismerteti:

| Súly (g) | Az érlelt kolbász átmérője
  (szárazon) (mm) | Minimális érlelési idő (nap) |
| --- | --- | --- |
| 200–300 | ≥ 35 | ≤ 75 | 30 nap |
| ≥ 300 | > 40 | ≤ 90 | 45 nap |

Súly (g)

Az érlelt kolbász átmérője

(szárazon) (mm)

Minimális érlelési idő (nap)

200–300

≥ 35

≤ 75

30 nap

≥ 300

> 40

≤ 90

45 nap

Fizikai-kémiai paraméterek:

| — | Zsírtartalom legfeljebb: 48 % (*) |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom legfeljebb: 48 % (*)

| — | Fehérjetartalom legalább: 38 % (*) |
| --- | --- |

—

Fehérjetartalom legalább: 38 % (*)

| — | Kollagén/húsfehérje arány x 100 legfeljebb: 12 |
| --- | --- |

—

Kollagén/húsfehérje arány x 100 legfeljebb: 12

| — | Glükózban kifejezett teljes oldhatócukor-tartalom legfeljebb: 3 % (*) |
| --- | --- |

—

Glükózban kifejezett teljes oldhatócukor-tartalom legfeljebb: 3 % (*)

| — | Hozzáadott fehérje: nincs |
| --- | --- |

—

Hozzáadott fehérje: nincs

| — | Vízaktivitás 20 °C-on: Aw < 0,92 |
| --- | --- |

—

Vízaktivitás 20 °C-on: Aw < 0,92

| — | 5,3 ≤ pH ≤ 6,2 |
| --- | --- |

—

5,3 ≤ pH ≤ 6,2

| (*) | Szárazanyag-tartalomban kifejezett érték. |
| --- | --- |

(*)

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A termék válogatott sertés színhús (comb, lapocka és első osztályú színhús), szalonna, só, bors és természetes bél (vastagbél, kuláré, varrott vagy összeillesztett bél) felhasználásával készül.

Egyéb összetevők: kizárólag az alábbi összetevők felhasználása engedélyezett: cukrok (mono- és diszacharidok), a gyártó saját alapmasszája, kálium-nitrit és nátrium-nitrit, kálium-nitrát és nátrium-nitrát, valamint aszkorbinsav és nátriumsója.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A termék előállítását (a friss húsok előkészítése, tisztítás és aprítás, keverés, dagasztás, pácolás, betöltés és érlelés) a 4. pontban leírt földrajzi területen kell végezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Salchichón de Vic” kolbász értékesíthető szeletelve és csomagolva; a szeletelés és a csomagolás a 4. pontban leírt földrajzi területen belül és kívül egyaránt végezhető.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A csomagoláson kötelezően és kiemelten fel kell tüntetni a (spanyolul) „Salchichón de Vic” vagy (katalánul) „Llonganissa de Vic” oltalom alatt álló földrajzi jelzést, az OFJ saját logóját és az uniós OFJ-szimbólumot, a Szabályozó Tanács által jóváhagyott és sorszámozott címkét, valamint a hatályos jogszabályokban általános jelleggel meghatározott információkat.

Az OFJ saját logója a következő:

Image 1

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Az OFJ körülhatárolt területe a Barcelona tartomány Osona járásában található Vic-i síkság (Plana de Vic) valamennyi települését magában foglalja, melyek a következők:

Aiguafreda, Sant Martí de Centelles, El Brull, Seva, Tona, Muntanyola, Malla, Taradell, Sant Julià de Vilatorta, Santa Eugènia de Berga, Calldetenes, Folgueroles, Vic, Santa Eulàlia de Riuprimer, Gurb, Tavèrnolas, Roda de Ter, Manlleu, Santa Cecila de Voltregà, Sant Hipòlit de Voltregà, Les Masies de Voltregà, Oris, Torelló, Centelles, Balenyà, Les Masies de Roda, San Vicenç de Torelló és Sant Pere de Torelló.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Salchichón de Vic” különlegessége egyrészt a Katalóniában és Spanyolország többi részén az évszázadok során, különösen a XIX. századtól kialakult hírnevén és elismertségén alapul, másrészt a földrajzi terület azon környezeti és éghajlati feltételein, amelyek lehetővé teszik a termék előállítását.

Az OFJ földrajzi területe, a Vic-i síkság jó mezőgazdasági feltételeket biztosító terület, számos tanyával és kisebb vidéki településekkel. A 400 és 600 méter közötti magasságban fekvő síkságot a Guilleries hegység, a Montseny vonulata, valamint a Collsacabra és a Lluçanés fennsík övezi, ami bizonyos fokú elszigeteltséget eredményez. Éghajlata kontinentális mediterrán, fekvéséből adódóan azonban anticiklonális körülmények esetén a légtömeg gyakran megreked ezen a területen. Ilyenkor hőmérsékleti inverzió lép fel, és a síkságon a hőmérséklet akár 20 Celsius-fokkal is alacsonyabb lehet a környező területekhez képest. Emellett a térséget gyakorta tartós köd üli meg (a ködös napok száma évente átlagosan 225). Mindebből adódóan a Vic-i síkságon nagyon sajátos és nehezen reprodukálható környezeti feltételek alakulnak ki, amelyek kedveznek a „Salchichón de Vic” kolbász jellegzetes illatát és ízét eredményező fermentációs és enzimatikus folyamatokért felelős tipikus mikrobaflóra kialakulásának.

A „Salchichón de Vic” kolbászra utaló legkorábbi írásos emlékek 1456-ból maradtak ránk, eredete azonban akár a IV. századra is visszanyúlhat. A terméket régen a térség parasztházaiban a legjobb minőségű húsok tartósítására készítették. A XIX. század közepétől számos szöveg dicséri a „Salchichón de Vic” kolbász minőségét és tanúskodik jó hírnevéről. Így például az „El Porvenir” című újság egy 1867. május 29-i tudósításában „[...] a már híressé vált Vic-i kolbászok”-ról ír („[...] los ya famosos salchichones de Vic”). Ismert az is, hogy a „Salchichón de Vic” kolbász egyik rajongója maga XIII. Alfonz király volt. Mindez oda vezetett, hogy Vic név és a „salchichón” szó már összeforrt, és a „Salchichón de Vic” valóságos kinccsé vált.

Bár a vastag és érlelt húskészítményeket hagyományosan a „salchichón” (kolbász) szó jelöli, meg kell jegyezni, hogy a termék katalán elnevezése és eredeti neve „llonganissa”, amelynek spanyol megfelelője a „salchichón”; emiatt a „Salchichón de Vic” és a „Llonganissa de Vic” elnevezés egyformán használatos.

A fentieket összegezve a „Salchichón de Vic” kolbász nagy hírnévnek örvendő termék, ami a kolbászkészítők nemzedékről nemzedékre áthagyományozott tapasztalatainak, valamint az előállítás földrajzi területén jellemző sajátos környezeti feltételeknek köszönhető.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A módosításra irányuló kérelem feldolgozása során a frissített termékleírás a következő linken érhető el: http://agricultura.gencat.cat/web/.content/al_alimentacio/al02_qualitat_alimentaria/normativa-dop-igp/plecs-tramit/pliego-condiciones-igp-llonganissa-vic-cambio-logo.pdf, jóváhagyását követően pedig a következő linken érhető el: http://agricultura.gencat.cat/ca/ambits/alimentacio/segells-qualitat-diferenciada/distintius-origen/dop-igp/normativa-dop-igp/plecs-condicions/.

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---