# Jurnalul Oficial C 58/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 58 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6418 februarie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 58

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6418 februarie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 58/01 | Comunicare a Comisiei – Orientări tehnice privind aplicarea principiului de a nu prejudicia în mod semnificativ în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență | 1 |
| 2021/C 58/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  ) | 31 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 58/01

Comunicare a Comisiei – Orientări tehnice privind aplicarea principiului de a nu prejudicia în mod semnificativ în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență

1

2021/C 58/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 58/03 | Rata de schimb a monedei euro — 17 februarie 2021 | 32 |
| 2021/C 58/04 | Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială – Costurile medii ale prestațiilor în natură | 33 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2021/C 58/05 | Actualizarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) | 35 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de supraveghere a AELS |
| 2021/C 58/06 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 50 |
| 2021/C 58/07 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 51 |
| 2021/C 58/08 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 52 |
| 2021/C 58/09 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 53 |
| 2021/C 58/10 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 54 |
| 2021/C 58/11 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 55 |
| 2021/C 58/12 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 56 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2021/C 58/03

Rata de schimb a monedei euro — 17 februarie 2021

32

2021/C 58/04

Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială – Costurile medii ale prestațiilor în natură

33

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2021/C 58/05

Actualizarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen)

35

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

2021/C 58/06

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

50

2021/C 58/07

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

51

2021/C 58/08

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

52

2021/C 58/09

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

53

2021/C 58/10

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

54

2021/C 58/11

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

55

2021/C 58/12

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

56

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 58/13 | Anunț de concurs general | 57 |
| | PROCEDURI JURISDICȚIONALE |
| | Curtea de justiţie a AELS |
| 2021/C 58/14 | Cerere de aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Borgarting Lagmannsrett în cadrul unei proceduri penale împotriva lui P (Cauza E-15/20) | 58 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 58/15 | Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de siliciu de calciu originar din Republica Populară Chineză | 60 |
| 2021/C 58/16 | Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de polimeri superabsorbanți originari din Republica Coreea | 73 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 58/17 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 84 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2021/C 58/18 | Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol | 86 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2021/C 58/13

Anunț de concurs general

57

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de justiţie a AELS

2021/C 58/14

Cerere de aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Borgarting Lagmannsrett în cadrul unei proceduri penale împotriva lui P (Cauza E-15/20)

58

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2021/C 58/15

Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de siliciu de calciu originar din Republica Populară Chineză

60

2021/C 58/16

Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de polimeri superabsorbanți originari din Republica Coreea

73

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2021/C 58/17

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

84

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2021/C 58/18

Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/1

---

Comunicare a Comisiei

Orientări tehnice privind aplicarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență

(2021/C 58/01)

| Prezentul document se bazează pe textul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență, astfel cum a fost convenit la nivel politic între Parlamentul European și Consiliu în decembrie 2020 [2020/0104 (COD)] (1).

  Prezentele orientări tehnice sunt menite să sprijine autoritățile naționale în contextul elaborării planurilor de redresare și reziliență în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența de a formula interpretări obligatorii ale dreptului Uniunii. |
| --- |

Prezentul document se bazează pe textul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență, astfel cum a fost convenit la nivel politic între Parlamentul European și Consiliu în decembrie 2020 [2020/0104 (COD)] (1).

Prezentele orientări tehnice sunt menite să sprijine autoritățile naționale în contextul elaborării planurilor de redresare și reziliență în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența de a formula interpretări obligatorii ale dreptului Uniunii.

Regulamentul de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență prevede că nicio măsură inclusă într-un plan de redresare și reziliență nu ar trebui să prejudicieze în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul privind taxonomia (2)
  , (3). În conformitate cu Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, evaluarea planurilor naționale de redresare și reziliență ar trebui să asigure faptul că fiecare măsură (și anume, fiecare reformă și fiecare investiție) din cadrul planului respectă principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” (DNSH – „Do No Significant Harm”) (4).

De asemenea, Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență prevede că se impun a fi elaborate de către Comisie orientări tehnice privind modul de aplicare a principiului DNSH în contextul Mecanismului de redresare și reziliență (5). Orientările tehnice sunt prevăzute în cadrul prezentului document. Orientările se limitează la stabilirea modalităților de aplicare a principiului DNSH exclusiv în contextul Mecanismului de redresare și reziliență, ținând seama de caracteristicile specifice ale acestuia, fără a aduce atingere punerii în aplicare și transpunerii Regulamentului privind taxonomia și a altor acte legislative adoptate în legătură cu alte fonduri ale UE. Prezentele orientări au scopul de a clarifica semnificația principiului DNSH și modul în care acesta ar trebui aplicat în contextul Mecanismului de redresare și reziliență, precum și modul în care statele membre pot demonstra conformitatea măsurilor pe care le propun cu principiul DNSH. Exemple concrete elaborate cu privire la modul în care principiul DNSH ar trebui să fie demonstrat în cadrul planurilor sunt furnizate în anexa IV la prezentele orientări.

1.   Ce reprezintă principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”?

În sensul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență, principiul DNSH trebuie interpretat în sensul articolului 17 din Regulamentul privind taxonomia. Respectivul articol definește noțiunea de „prejudiciere în mod semnificativ” pentru cele șase obiective de mediu vizate de Regulamentul privind taxonomia:

| 1. | Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ atenuarea schimbărilor climatice în cazul în care activitatea respectivă generează emisii semnificative de gaze cu efect de seră (GES); |
| --- | --- |

1.

Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ atenuarea schimbărilor climatice în cazul în care activitatea respectivă generează emisii semnificative de gaze cu efect de seră (GES);

| 2. | Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ adaptarea la schimbările climatice în cazul în care activitatea respectivă duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului preconizat în viitor asupra activității în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor (6); |
| --- | --- |

2.

Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ adaptarea la schimbările climatice în cazul în care activitatea respectivă duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului preconizat în viitor asupra activității în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor (6);

| 3. | Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine în cazul în care activitatea respectivă este nocivă pentru starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane, sau starea ecologică bună a apelor marine; |
| --- | --- |

3.

Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine în cazul în care activitatea respectivă este nocivă pentru starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane, sau starea ecologică bună a apelor marine;

| 4. | Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora, în cazul în care activitatea respectivă duce la ineficiențe semnificative în utilizarea materialelor sau în utilizarea directă sau indirectă a resurselor naturale, la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, sau în cazul în care eliminarea pe termen lung a deșeurilor poate cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului; |
| --- | --- |

4.

Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora, în cazul în care activitatea respectivă duce la ineficiențe semnificative în utilizarea materialelor sau în utilizarea directă sau indirectă a resurselor naturale, la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, sau în cazul în care eliminarea pe termen lung a deșeurilor poate cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului;

| 5. | Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ prevenirea și controlul poluării în cazul în care activitatea respectivă duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol; |
| --- | --- |

5.

Se consideră că o activitate prejudiciază în mod semnificativ prevenirea și controlul poluării în cazul în care activitatea respectivă duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol;

| 6. | Se consideră că o activitate economică prejudiciază în mod semnificativ protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor în cazul în care activitatea respectivă este nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune. |
| --- | --- |

6.

Se consideră că o activitate economică prejudiciază în mod semnificativ protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor în cazul în care activitatea respectivă este nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune.

2.   Cum ar trebui aplicat principiul DNSH în contextul Mecanismului de redresare și reziliență?

Această secțiune oferă orientări cu privire la aspectele-cheie care stau la baza evaluării conform principiului DNSH: faptul că toate măsurile trebuie abordate în cadrul evaluării conform principiului DNSH (secțiunea 2.1), deși, pentru anumite măsuri, evaluarea conform principiului DNSH se poate desfășura sub o formă simplificată (secțiunea 2.2); relevanța legislației UE privind protecția mediului și a evaluărilor impactului (secțiunea 2.3); principiile directoare de bază ale evaluării (secțiunea 2.4) și aplicabilitatea criteriilor tehnice de examinare prevăzute în Regulamentul privind taxonomia (secțiunea 2.5).

2.1.   Toate măsurile trebuie abordate în cadrul evaluării conform principiului DNSH

Statele membre trebuie să furnizeze o evaluare conform principiului DNSH pentru fiecare măsură (7) prevăzută în planul lor de redresare și reziliență. În conformitate cu Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, nicio măsură inclusă într-un plan de redresare și reziliență nu ar trebui să cauzeze un prejudiciu semnificativ obiectivelor de mediu, iar Comisia nu poate evalua planul de redresare și reziliență în mod pozitiv dacă una sau mai multe măsuri nu respectă principiul DNSH. În consecință, statele membre trebuie să furnizeze o evaluare individuală conform principiului DNSH pentru fiecare măsură din cadrul fiecărei componente a planului (8). Prin urmare, evaluarea conform principiului DNSH nu trebuie efectuată la nivelul planului sau al componentelor individuale ale planului, ci la nivelul măsurii. Această condiție se aplică și în cazul măsurilor care sunt considerate că asigură o contribuție la tranziția verde, precum și în cazul tuturor celorlalte măsuri incluse în planurile de redresare și reziliență (9).

Statele membre trebuie să evalueze atât reformele, cât și investițiile. În cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, statele membre trebuie să prezinte pachete coerente de măsuri, care să cuprindă atât reforme, cât și investiții [în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență]. Evaluarea conform principiului DNSH trebuie efectuată nu numai în ceea ce privește investițiile, ci și reformele. Reformele din anumite sectoare, printre care industria, transporturile și energia, deși au potențialul de a contribui în mod semnificativ la tranziția verde, pot prezenta și un risc de a cauza prejudicii semnificative în raport cu o serie de obiective de mediu, în funcție de modul în care sunt concepute (10). Pe de altă parte, reformele din alte sectoare (de exemplu, educația și formarea, administrația publică, arta și cultura) vor prezenta, probabil, un risc limitat de efecte negative asupra mediului (a se vedea abordarea simplificată din secțiunile 2.2 și 3), independent de contribuția lor potențială la tranziția verde, care ar putea fi încă semnificativă. Prezentele orientări au scopul de a sprijini statele membre în contextul evaluării conform principiului DNSH atât în ceea ce privește investițiile, cât și reformele. Faptul că evaluarea conform principiului DNSH trebuie efectuată în ceea ce privește reformele nu ar trebui interpretat ca un factor de descurajare pentru includerea în planurile de redresare și reziliență a unor reforme importante în domeniile industriei, transporturilor și energiei, având în vedere că astfel de măsuri au un potențial major de stimulare a tranziției verzi și de promovare a redresării.

2.2.   Pentru anumite măsuri, evaluarea conform principiului DNSH se poate desfășura sub o formă simplificată

Deși toate măsurile necesită o evaluare conform principiului DNSH, o abordare simplificată poate fi adoptată în cazul măsurilor care nu au niciun impact previzibil sau au un impact previzibil nesemnificativ asupra tuturor celor șase obiective de mediu sau asupra unora dintre acestea. În mod deliberat, anumite măsuri ar putea avea un impact limitat asupra unuia sau mai multor obiective de mediu. În acest caz, statele membre pot furniza o justificare succintă pentru obiectivele de mediu respective și pot orienta evaluarea de fond conform principiului DNSH către obiectivele de mediu care pot fi afectate în mod semnificativ (a se vedea secțiunea 3, etapa 1). De exemplu, o reformă a pieței forței de muncă menită să crească nivelul general de protecție socială pentru lucrătorii independenți nu ar avea niciun impact previzibil sau ar avea un impact previzibil nesemnificativ asupra niciunuia dintre cele șase obiective de mediu, iar o justificare succintă ar putea fi utilizată pentru toate cele șase obiective. În mod similar, pentru unele măsuri simple de eficiență energetică, cum ar fi înlocuirea ferestrelor existente cu ferestre noi, eficiente din punct de vedere energetic, ar putea fi utilizată o justificare succintă în ceea ce privește conformitatea cu principiul DNSH pentru obiectivul de atenuare a schimbărilor climatice. În schimb, este puțin probabil ca această abordare simplificată să fie aplicabilă în cazul investițiilor și al reformelor dintr-o serie de domenii (de exemplu, energie, transporturi, gestionarea deșeurilor, industrie) care prezintă un risc mai mare de a afecta unul sau mai multe dintre obiectivele de mediu.

Atunci când o măsură este monitorizată întrucât sprijină 100 % unul dintre cele șase obiective de mediu, se consideră că această măsură este conformă cu principiul DNSH în ceea ce privește obiectivul respectiv (11). Unele măsuri sunt monitorizate în categoria celor care sprijină schimbările climatice sau alte obiective de mediu în contextul Mecanismului de redresare și reziliență, în conformitate cu „Metodologia de monitorizare a schimbărilor climatice” anexată la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență. În cazul în care o măsură este monitorizată întrucât sprijină 100 % obiectivele legate de schimbările climatice, se consideră că principiul DNSH este respectat în ceea ce privește obiectivul relevant privind schimbările climatice (și anume, atenuarea schimbărilor climatice sau adaptarea la acestea) (12). În cazul în care o măsură este monitorizată întrucât sprijină 100 % alte obiective de mediu decât cele legate de schimbările climatice, se consideră că principiul DNSH este respectat în ceea ce privește obiectivul de mediu relevant (și anume, resursele de apă și resursele marine, economia circulară, prevenirea și controlul poluării sau biodiversitatea și ecosistemele). În fiecare caz în parte, statele membre trebuie să identifice și să justifice care dintre cele șase obiective de mediu prevăzute în Regulamentul privind taxonomia este vizat de măsura de sprijinire. Cu toate acestea, statele membre ar trebui să demonstreze că măsura nu prejudiciază în mod semnificativ celelalte obiective de mediu (13).

În mod similar, în cazul în care o măsură „contribuie în mod substanțial” (14), în temeiul Regulamentului privind taxonomia, la unul dintre cele șase obiective de mediu, această măsură este considerată conformă cu principiul DNSH în ceea ce privește obiectivul respectiv (15). De exemplu, un stat membru care propune o măsură de sprijinire a fabricării de echipamente de eficiență energetică pentru clădiri (de exemplu, prezența și controlul iluminării în timpul zilei în ceea ce privește sistemele de iluminat) nu ar trebui să efectueze o evaluare de fond conform principiului DNSH în raport cu obiectivul de atenuare a schimbărilor climatice, în cazul în care statul membru poate demonstra că măsura propusă „contribuie în mod substanțial” la obiectivul de mediu respectiv, în concordanță cu Regulamentul privind taxonomia. Într-un astfel de caz, statele membre ar trebui doar să demonstreze absența unui prejudiciu semnificativ pentru celelalte cinci obiective de mediu.

2.3.   Relevanța legislației UE și a evaluărilor impactului

Respectarea legislației UE și naționale aplicabile în domeniul mediului este o obligație separată și nu elimină necesitatea unei evaluări conform principiului DNSH. Toate măsurile propuse în cadrul planurilor de redresare și reziliență trebuie să respecte legislația relevantă a UE, inclusiv legislația relevantă a UE în domeniul mediului. Deși respectarea legislației UE existente oferă indicații solide că măsura nu cauzează prejudicierea mediului, aceasta nu implică în mod automat faptul că o măsură respectă principiul DNSH, în special deoarece unele dintre obiectivele prevăzute la articolul 17 nu sunt încă pe deplin reflectate în legislația UE în materie de mediu.

Evaluările impactului legate de dimensiunile de mediu sau de evaluarea durabilității unei măsuri ar trebui luate în considerare pentru evaluarea conform principiului DNSH. Deși nu implică în mod automat faptul că nu se produce niciun prejudiciu semnificativ, acestea constituie un indiciu puternic al absenței unui prejudiciu semnificativ pentru o serie de obiective de mediu relevante. Prin urmare, faptul că un stat membru a efectuat o evaluare a impactului asupra mediului (EIM) în concordanță cu Directiva 2011/92/UE, o evaluare strategică de mediu (SEA) în concordanță cu Directiva 2001/42/CE (16) sau o evaluare a durabilității/rezilienței la efectele schimbărilor climatice, astfel cum se prevede în orientările Comisiei privind evaluarea durabilității în temeiul Regulamentului InvestEU, pentru o anumită măsură inclusă în planul de redresare și reziliență, va susține argumentele prezentate de statul membru în contextul evaluării conform principiului DNSH. De exemplu, în funcție de conceptul exact al unei măsuri, efectuarea unei evaluări a impactului asupra mediului și punerea în aplicare a măsurilor de atenuare necesare pentru protecția mediului pot fi suficiente în unele cazuri, în special în ceea ce privește investițiile în infrastructură, pentru ca un stat membru să demonstreze conformitatea cu principiul DNSH în ceea ce privește unele dintre obiectivele de mediu relevante (în special utilizarea durabilă și protejarea resurselor marine și a celor de apă (17), precum și protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor (18)). Totuși, acest fapt nu scutește statul membru de efectuarea evaluării DNSH pentru măsura respectivă, deoarece este posibil ca o evaluare a impactului asupra mediului, o evaluare strategică de mediu sau o evaluare a durabilității să nu acopere toate aspectele obligatorii în contextul evaluării conform principiului DNSH (19). Acest lucru se datorează faptului că nici obligațiile legale cuprinse în Directivele EIM și SEA, nici abordarea prevăzută în Orientările relevante ale Comisiei privind evaluarea durabilității nu sunt identice cu cele prevăzute la articolul 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia (20).

2.4.   Principii directoare pentru evaluarea conform principiului DNSH

În contextul Mecanismului de redresare și reziliență, impacturile directe și indirecte
  primare ale unei măsuri sunt relevante pentru evaluarea conform principiului DNSH (21). Impacturile directe pot reflecta efectele măsurii la nivel de proiect (de exemplu, instalație de producție, arie protejată) sau la nivel de sistem (de exemplu, rețea feroviară, sistem de transport public) și care au loc în momentul punerii în aplicare a măsurii. Impacturile indirecte primare pot reflecta efecte care apar în afara proiectelor sau sistemelor respective și care se pot materializa după punerea în aplicare a măsurii sau în afara calendarului Mecanismului de redresare și reziliență, dar sunt previzibile și relevante în mod rezonabil. Un exemplu de impact direct în domeniul transportului rutier ar fi utilizarea materialelor în cadrul lucrărilor de construcție a drumului. Un exemplu de impact indirect primar ar fi viitoarele emisii de GES preconizate pe fondul creșterii traficului global în timpul fazei de utilizare a drumului.

Evaluarea conform principiului DNSH trebuie să ia în considerare ciclul de viață al activității care rezultă din măsură. În temeiul articolului 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia, „prejudicierea în mod semnificativ” în contextul Mecanismului de redresare și reziliență este evaluată luând în considerare ciclul de viață. Aplicarea analizei ciclului de viață în locul efectuării unei evaluări a ciclului de viață este suficientă în sensul evaluării conform principiului DNSH în contextul Mecanismului de redresare și reziliență (22). Domeniul de aplicare al evaluării ar trebui să cuprindă fazele de producție, de utilizare și de scoatere din uz – în oricare dintre acestea se preconizează cele mai mari prejudicii. De exemplu, în cazul unei măsuri de sprijinire a achiziționării de vehicule, evaluarea ar trebui să ia în considerare, printre altele, poluarea (de exemplu, emisiile în aer) generată la asamblarea, transportarea și utilizarea vehiculelor, precum și gestionarea adecvată a vehiculelor scoase din uz. În special, o gestionare adecvată la sfârșitul ciclului de viață a bateriilor și a elementelor electronice (de exemplu, reutilizarea și/sau reciclarea materiilor prime critice) ar trebui să garanteze că obiectivul de mediu al economiei circulare nu face obiectul prejudicierii în mod semnificativ.

Măsurile care promovează creșterea nivelului de electrificare (de exemplu, a industriei, a transporturilor și a clădirilor) sunt considerate compatibile cu evaluarea conform principiului DNSH în ceea ce privește obiectivul de mediu de atenuare a schimbărilor climatice. Pentru a permite trecerea la o economie eficace neutră din punct de vedere climatic, ar trebui încurajată adoptarea unor măsuri care să determine creșterea nivelului de electrificare în sectoare-cheie, cum ar fi industria, transporturile și clădirile (de exemplu, investiții în infrastructura de transport și distribuție a energiei electrice; infrastructura rutieră electrică; stocarea energiei electrice; baterii de mobilitate; pompe de căldură). Producția de energie electrică nu este încă o activitate neutră din punct de vedere climatic la nivelul UE (intensitatea emisiilor de CO2 ale mixului energetic diferă de la un stat membru la altul) și, în principiu, creșterea consumului de energie electrică cu emisii ridicate de dioxid de carbon reprezintă un efect indirect primar al unor astfel de măsuri, cel puțin pe termen scurt. Cu toate acestea, implementarea acestor tehnologii și infrastructuri este necesară pentru o economie neutră din punct de vedere climatic, împreună cu măsuri de realizare a obiectivelor de reducere a emisiilor de GES pentru 2030 și 2050, la nivelul UE existând deja un cadru de politică pentru decarbonizarea sectorului energetic și dezvoltarea surselor regenerabile de energie. În acest context, investițiile respective trebuie considerate conforme cu principiul DNSH în domeniul atenuării schimbărilor climatice în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, cu condiția ca statele membre să justifice faptul că nivelul de electrificare crescut este însoțit de o majorare a capacității de generare a energiei din surse regenerabile la nivel național. În continuare, statele membre ar trebui totuși să demonstreze că aceste măsuri nu prejudiciază în mod semnificativ celelalte cinci obiective de mediu.

Pentru activitățile economice în cazul cărora există o alternativă fezabilă din punct de vedere tehnologic și economic cu impact redus asupra mediului, evaluarea impactului negativ asupra mediului al fiecărei măsuri ar trebui efectuată în raport cu un scenariu „fără nicio intervenție”, luând în considerare efectul măsurii asupra mediului în termeni absoluți (23). Această abordare constă în luarea în considerare a impactului măsurii asupra mediului, comparativ cu o situație în care nu există niciun impact negativ asupra mediului. Impactul unei măsuri nu este evaluat în comparație cu impactul unei alte activități existente sau preconizate pe care măsura în cauză o poate înlocui (24). De exemplu, în cazul în care se evaluează o centrală hidroelectrică care necesită construirea unui baraj pe o zonă neatinsă, impactul barajului ar fi evaluat în raport cu un scenariu în care râul în cauză rămâne în starea sa naturală, în loc să se ia în considerare o altă posibilă utilizare alternativă a zonei. În mod similar, dacă o schemă de casare vizează înlocuirea autoturismelor ineficiente cu autoturisme mai eficiente care se bazează pe motoare cu combustie internă, impactul noilor autoturisme cu motor cu combustie internă ar fi evaluat în termeni absoluți întrucât există alternative cu impact scăzut (de exemplu, autoturisme cu zero emisii), mai degrabă decât în comparație cu impactul autoturismelor ineficiente pe care le înlocuiesc (a se vedea anexa IV exemplul 5, care ilustrează un caz de neconformitate cu principiul DNSH).

Pentru activitățile economice în cazul cărora nu există o alternativă fezabilă (25) din punct de vedere tehnologic și economic, cu impact redus asupra mediului, statele membre pot demonstra că o măsură nu prejudiciază în mod semnificativ prin adoptarea celor mai bune niveluri de performanță de mediu disponibile la nivel de sector. În aceste cazuri, principiul DNSH ar fi evaluat în comparație cu cele mai bune niveluri de performanță de mediu disponibile la nivel de sector. Este necesar să se aplice o serie de condiții pentru ca această abordare să fie menținută, inclusiv faptul că activitatea generează o performanță de mediu mult mai bună decât alternativele disponibile, evită efectele blocării într-un model cu impact negativ asupra mediului și nu împiedică dezvoltarea și implementarea de alternative cu impact redus (26)
  , (27). Această abordare ar trebui aplicată la nivel de sector, adică ar trebui explorate toate alternativele din cadrul sectorului (28).

Având în vedere condițiile la care se face referire anterior, măsurile legate de generarea energiei electrice și/sau termice utilizând combustibili fosili, precum și infrastructura aferentă de transport și distribuție, nu ar trebui să fie considerate, ca regulă generală, conforme cu principiul DNSH în sensul Mecanismului de redresare și reziliență, având în vedere existența unor alternative cu un nivel scăzut de emisii de dioxid de carbon. Din perspectiva atenuării schimbărilor climatice, se pot face anumite excepții de la această regulă generală în ceea ce privește măsurile legate de generarea energiei electrice și/sau termice utilizând gaze naturale, precum și infrastructura aferentă de transport și distribuție, de la caz la caz. Acest aspect este relevant în mod specific în cazul statelor membre care se confruntă cu provocări majore în contextul tranziției de la surse de energie cu emisii ridicate de dioxid de carbon, cum ar fi cărbunele, lignitul sau petrolul, și în cazul cărora o măsură sau o combinație de măsuri ar putea determina astfel o reducere deosebit de importantă și rapidă a emisiilor de GES. Aceste excepții trebuie să respecte o serie de condiții prevăzute în anexa III, pentru a se evita efectele blocării într-un model cu emisii ridicate de dioxid de carbon și pentru a fi compatibile cu obiectivele UE în materie de decarbonizare pentru 2030 și 2050. În plus, statele membre vor trebui să demonstreze conformitatea cu principiul DNSH a acestor măsuri pentru celelalte cinci obiective de mediu.

Pentru a se asigura că măsurile sunt adaptate exigențelor viitorului și nu generează efecte ale blocării într-un model cu impact negativ, precum și pentru a promova efecte dinamice benefice, pot fi necesare reforme și investiții de însoțire. Exemple ale unor astfel de măsuri de însoțire sunt echiparea drumurilor cu infrastructură cu emisii scăzute de dioxid de carbon (de exemplu, stații de încărcare pentru vehicule electrice sau stații de alimentare cu hidrogen) și instituirea unor taxe corespunzătoare de acces sau blocaj rutier, ori reforme și investiții mai ample pentru decarbonizarea mixurilor energetice sau a sistemelor de transport la nivel național. Deși aceste reforme și investiții suplimentare ar putea fi abordate în cadrul aceleiași măsuri, prin intermediul unei submăsuri, s-ar putea ca acest lucru să nu fie întotdeauna posibil. Prin urmare, ar trebui să se acorde flexibilitate pentru a li se permite statelor membre, în circumstanțe limitate și de la caz la caz, să demonstreze evitarea efectelor negative ale blocării bazându-se pe măsuri de însoțire în cadrul planului de redresare și reziliență.

Conformitatea cu principiul DNSH, împreună cu aceste principii directoare, ar trebui să fie integrată în elaborarea măsurilor, inclusiv la nivelul obiectivelor de etapă și țintelor. Descrierea măsurilor prevăzute în planul de redresare și reziliență ar trebui să reflecte considerentele relevante principiului DNSH încă de la început. Aceasta poate însemna integrarea considerentelor DNSH și a măsurilor de atenuare care se impun a fi adoptate în vederea asigurării conformității în cadrul obiectivelor de etapă și al țintelor corespunzătoare sau în cadrul procedurilor de licitație și de achiziție (29). De exemplu, o măsură de stabilire a investițiilor în cadrul unui proiect major de infrastructură rutieră, în raport cu care a fost necesară realizarea unei evaluări a impactului asupra mediului înainte de emiterea autorizațiilor relevante, ar putea indica drept obiectiv de etapă punerea în aplicare a măsurilor de atenuare necesare în vederea protejării mediului, rezultate în urma evaluării impactului asupra mediului. În ceea ce privește procedura de licitație sau de achiziție pentru acest tip de proiect, conceperea măsurii ar putea prevedea includerea în caietul de sarcini sau în specificațiile procedurilor de achiziții a unor condiții specifice legate de principiul DNSH. Printre aceste condiții s-ar putea număra, de exemplu, un procent minim de deșeuri din construcții și demolări care vor fi pregătite pentru reutilizare și reciclare. De asemenea, măsurile de însoțire care sprijină trecerea la mijloace de transport mai curate, cum ar fi reformele legate de tarifarea rutieră, investițiile care sprijină transferul modal către transportul feroviar, căile navigabile interioare sau stimulentele pentru utilizarea transportului public, ar trebui să fie integrate în descrierea măsurii. Măsurile având caracter mai general, cum ar fi schemele extinse de sprijin pentru industrie (de exemplu, instrumentele financiare care acoperă investițiile în societăți din mai multe sectoare), ar trebui să fie concepute astfel încât să asigure aderarea investițiilor relevante la principiul DNSH.

2.5.   Aplicabilitatea criteriilor tehnice de examinare prevăzute în Regulamentul privind taxonomia

Statele membre nu sunt obligate să consulte „criteriile tehnice de examinare” (criterii cantitative și/sau calitative) stabilite în conformitate cu Regulamentul privind taxonomia pentru justificarea conformității cu principiul DNSH. În conformitate cu Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență (30), intrarea în vigoare a actelor delegate care conțin criterii tehnice de examinare (31) nu ar trebui să afecteze orientările tehnice furnizate de Comisie. Cu toate acestea, atunci când evaluează conformitatea cu principiul DNSH, statele membre au posibilitatea de a se baza pe criteriile tehnice de examinare prevăzute în actele delegate în temeiul Regulamentului privind taxonomia. Ele pot consulta și varianta de proiect a actelor delegate.

3.   Cum ar trebui statele membre să demonstreze în mod concret în planurile lor că măsurile respectă principiul DNSH?

Pentru a facilita evaluarea și prezentarea principiului DNSH de către statele membre în cadrul planurilor lor de redresare și reziliență, Comisia a elaborat o listă de verificare (a se vedea anexa I), care ar trebui să fie utilizată de statele membre pentru a le sprijini în contextul analizării modului în care fiecare măsură se raportează la principiul DNSH. Ulterior, Comisia va utiliza aceste informații pentru a evalua dacă și în ce mod fiecare măsură în parte prevăzută în planurile de redresare și reziliență respectă principiul DNSH, în conformitate cu criteriile stabilite în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență.

Comisia invită statele membre să răspundă la întrebările din lista de verificare și să integreze răspunsurile în propriile planuri de redresare și reziliență, ca parte a descrierii fiecărei măsuri (a se vedea partea 2, secțiunea 8 din modelul furnizat de Comisie – Principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”). În cazul în care se impune susținerea evaluării furnizate în lista de verificare, statele membre sunt totodată invitate să prezinte analize suplimentare și/sau documente justificative, în mod specific și limitat, pentru a-și motiva în continuare răspunsurile la lista de întrebări.

Lista de verificare se bazează pe următorul arbore decizional, care ar trebui utilizat pentru fiecare măsură din cadrul planului de redresare și reziliență. Secțiunea de mai jos oferă mai multe informații cu privire la cele două etape ale arborelui decizional.

Image 1

Arbore decizional

Etapa 1: Filtrarea celor șase obiective de mediu pentru a le identifica pe cele care necesită o evaluare de fond

Într-o primă etapă, statele membre sunt invitate să completeze partea 1 a listei de verificare (a se vedea anexa I), pentru a identifica ce obiectiv(e) de mediu dintre cele șase necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH. Această primă examinare la nivel înalt va facilita efectuarea analizei de către statele membre, făcând distincție între obiectivele de mediu pentru care evaluarea conform principiului DNSH va necesita o evaluare de fond și cele pentru care o abordare simplificată (a se vedea secțiunea 2.2) se poate dovedi suficientă.

Partea 1 a listei de verificare

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | | | |
| Adaptarea la schimbările climatice | | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | | | |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | | | |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | | | |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

Adaptarea la schimbările climatice

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

În cazul în care răspunsul este „nu”, statele membre sunt invitate să prezinte pe scurt (în coloana din dreapta) motivele pentru care obiectivul de mediu nu necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH, pe baza unuia dintre următoarele cazuri (care trebuie indicat de statele membre) (a se vedea secțiunea 2.2):

| (a) | Măsura nu are niciun impact previzibil sau are un impact previzibil nesemnificativ asupra obiectivului de mediu legat de efectele directe și indirecte primare ale măsurii pe parcursul întregului său ciclu de viață, având în vedere natura sa și, ca atare, este considerată conformă cu principiul DNSH pentru obiectivul relevant. |
| --- | --- |

(a)

Măsura nu are niciun impact previzibil sau are un impact previzibil nesemnificativ asupra obiectivului de mediu legat de efectele directe și indirecte primare ale măsurii pe parcursul întregului său ciclu de viață, având în vedere natura sa și, ca atare, este considerată conformă cu principiul DNSH pentru obiectivul relevant.

| (b) | Măsura este monitorizată întrucât sprijină un obiectiv privind schimbările climatice sau un obiectiv de mediu cu un coeficient de 100 %, fiind astfel considerată conformă cu principiul DNSH în ceea ce privește obiectivul relevant. |
| --- | --- |

(b)

Măsura este monitorizată întrucât sprijină un obiectiv privind schimbările climatice sau un obiectiv de mediu cu un coeficient de 100 %, fiind astfel considerată conformă cu principiul DNSH în ceea ce privește obiectivul relevant.

| (c) | Măsura „contribuie în mod substanțial” la un obiectiv de mediu, în conformitate cu Regulamentul privind taxonomia, fiind astfel considerată conformă cu principiul DNSH în ceea ce privește obiectivul relevant. |
| --- | --- |

(c)

Măsura „contribuie în mod substanțial” la un obiectiv de mediu, în conformitate cu Regulamentul privind taxonomia, fiind astfel considerată conformă cu principiul DNSH în ceea ce privește obiectivul relevant.

În cazul măsurilor prevăzute în planul de redresare și reziliență pentru care abordarea simplificată ar fi suficientă, explicațiile solicitate (coloana din dreapta) pot fi limitate la minimum și, dacă este util, pot fi grupate laolaltă, permițând statelor membre să se concentreze asupra demonstrării evaluării conform principiului DNSH în cazul acelor măsuri pentru care este necesară o analiză de fond a posibilei prejudicieri în mod semnificativ.

În cazul în care răspunsul este „da”, statele membre sunt invitate să treacă la etapa 2 a listei de verificare în ceea ce privește obiectivele de mediu corespunzătoare.

Pentru exemple elaborate în legătură cu această etapă, a se vedea anexa IV.

Etapa 2: Furnizarea unei evaluări de fond conform principiului DNSH pentru obiectivele de mediu care o impun

Într-o a doua etapă, pentru fiecare măsură din plan, statele membre sunt invitate să utilizeze partea 2 a listei de verificare (a se vedea anexa I) pentru a realiza o evaluare de fond conform principiului DNSH în ceea ce privește obiectivele de mediu pentru care a fost selectat răspunsul „da” în etapa 1. Partea 2 a listei de verificare cuprinde, pentru fiecare dintre cele șase obiective, întrebările care corespund cerințelor legale privind evaluarea conform principiului DNSH. În ceea ce privește măsurile care trebuie incluse în plan, acestea trebuie să respecte principiul DNSH. Prin urmare, la întrebările din partea 2 a listei de verificare trebuie să se răspundă cu „nu”, pentru a indica faptul că obiectivul de mediu specific nu face obiectul prejudicierii în mod semnificativ.

Partea 2 a listei de verificare – Exemplu pentru obiectivul de mediu „atenuarea schimbărilor climatice”

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES? | | |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES?

Statele membre sunt invitate să confirme că răspunsul este „nu” și să furnizeze o explicație și o justificare de fond a raționamentului lor în coloana din dreapta, pe baza întrebărilor corespunzătoare. În cazul în care este necesar, ca o completare la tabel, statele membre sunt totodată invitate să furnizeze analize suplimentare și/sau documente justificative, în mod specific și limitat, pentru a-și motiva în continuare răspunsurile la lista de întrebări.

În cazul în care statele membre nu pot furniza o justificare suficientă de fond, Comisia poate considera că o anumită măsură este asociată cu o posibilă prejudiciere în mod semnificativ a unora dintre cele șase obiective de mediu. În acest caz, Comisia ar trebui să acorde planului de redresare și reziliență notarea „C” în temeiul criteriului prevăzut la punctul 2.4 din anexa II la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență. Acest lucru nu ar aduce atingere procesului descris la articolele 16 și 17 din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență și, în special, posibilității unor schimburi ulterioare între statul membru și Comisie, menționată la articolul 16 alineatul (1).

Pentru exemple elaborate în legătură cu această etapă, a se vedea anexa IV.

În cazul în care se consideră util acest lucru, atunci când furnizează o evaluare de fond conform principiului DNSH în contextul etapei 2, statele membre se pot baza pe lista elementelor de probă justificative furnizate în anexa II. Această listă este furnizată de Comisie pentru a facilita evaluarea de la caz la caz de către statul membru în cadrul evaluării de fond în contextul părții 2 din lista de verificare. Deși utilizarea acestei liste este opțională, statele membre pot consulta această listă pentru a identifica tipul de probe care pot sprijini raționamentul lor de a stabili că o măsură este conformă cu principiul DNSH, completând întrebările generale incluse în partea 2 a listei de verificare.

---

(1)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14310-2020-INIT/en/pdf. Numerotarea și formularea dispozițiilor de punere în aplicare fac obiectul unor modificări în cadrul revizuirii juridice în curs.

(2)  A se vedea articolul 4a („Principii orizontale”) din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență (care prevede că Mecanismul de redresare și reziliență sprijină doar măsurile care respectă principiul DNSH) și articolele 15 și 16 („Planul de redresare și reziliență” și „Evaluarea Comisiei”) (care prevăd în continuare că planurile de redresare și reziliență ar trebui să explice și să fie evaluate având în vedere „modul în care planul asigură că nicio măsură de implementare a reformelor și a investițiilor incluse în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în înțelesul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 (principiul de «a nu prejudicia în mod semnificativ»”).

(3)  „Regulamentul privind taxonomia” se referă la Regulamentul (UE) 2020/852 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile, prin crearea unui sistem de clasificare (sau „taxonomie”) pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului.

(4)  „Orientările privind evaluarea mecanismului”, anexate la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, stabilesc o serie de orientări privind evaluarea cu scopul de a servi Comisiei ca bază pentru a evalua propunerile de planuri de redresare și reziliență prezentate de statele membre. În cadrul acestora, Comisia este invitată să utilizeze un sistem de notare, cuprinzând note de la A la C, pentru toate criteriile vizate de „Evaluarea Comisiei” prevăzute la articolul 16 alineatul (3) din regulament. Criteriul de evaluare (d) clarifică faptul că, pentru evaluarea conform principiului DNSH, Comisia are doar două opțiuni de notare, A sau C. „A” dacă nicio măsură din cadrul unui plan de redresare și reziliență nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu și „C” dacă una sau mai multe măsuri prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu [în sensul articolului 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia]. Anexa respectivă prevede că un plan de redresare și reziliență nu îndeplinește în mod satisfăcător criteriile de evaluare dacă este acordată o singură notă de „C”. Într-un astfel de caz, planul nu poate fi aprobat de Comisie.

(5)  Prezentul document de orientare tehnică completează orientările inițiale furnizate deja de Comisie în Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, precum și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei și actualizările acestuia.

(6)  Aceasta înseamnă în mod specific că prejudicierea în mod semnificativ a obiectivului de adaptare la schimbările climatice poate fi realizată fie (i) prin neadaptarea unei activități la efectele negative ale schimbărilor climatice atunci când activitatea respectivă este expusă riscului unor astfel de impacturi (cum ar fi o clădire dintr-o zonă predispusă la inundații), fie (ii) prin adaptare eronată, atunci când se pune în aplicare o soluție de adaptare care protejează o zonă („persoane, natură sau active”), sporind în același timp riscurile într-o altă zonă (cum ar fi construirea unui dig în jurul unei parcele dintr-o zonă inundabilă, care generează transferul daunelor către o parcelă învecinată neprotejată).

(7)  În conformitate cu articolul 14 („Eligibilitate”) din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, „planurile de redresare și reziliență eligibile pentru finanțare în temeiul acestui instrument cuprind măsuri de punere în aplicare a reformelor și a investițiilor publice.”

(8)  Conformitatea cu principiul DNSH este evaluată la nivelul fiecărei măsuri în contextul Mecanismului de redresare și reziliență, deși articolul 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia se referă la activități economice. O măsură din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (și anume, o investiție sau o reformă) este o intervenție care poate constitui o activitate economică sau care poate declanșa activități economice (modificări ale acestora). Prin urmare, în sensul Mecanismului de redresare și reziliență, activitățile economice prevăzute la articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia sunt interpretate ca măsuri în prezentele orientări.

(9)  Ca atare, domeniul de aplicare al activităților care fac obiectul evaluării conform principiului DNSH în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență este diferit și mult mai larg decât cel prevăzut în Regulamentul privind taxonomia, care vizează identificarea activităților economice durabile din punctul de vedere al mediului. Astfel, sunt clasificate și stabilite criterii pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului care contribuie în mod substanțial la obiectivele de mediu prevăzute la articolele 10-15 din regulamentul respectiv și care nu prejudiciază în mod semnificativ aceste obiective. Acesta este un obiectiv diferit de cel al Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență, care urmărește să demonstreze faptul că o gamă largă de măsuri nu prejudiciază în mod semnificativ niciunul dintre obiectivele de mediu.

(10)  De exemplu, o reformă care poate conduce la o creștere a finanțării pentru combustibilii fosili prin intermediul băncilor și al instituțiilor financiare deținute de stat sau la o creștere a subvențiilor explicite sau implicite pentru combustibilii fosili ar putea fi considerată ca prezentând riscul de a cauza un prejudiciu semnificativ obiectivelor de atenuare a schimbărilor climatice și de prevenire și control al poluării. Aceste considerente ar trebui să se reflecte în evaluarea conform principiului DNSH.

(11)  Pentru a reflecta gradul în care o măsură contribuie la obiectivele climatice generale stabilite în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență și pentru a calcula cotele globale din valoarea totală alocată a planului în domeniul climei, statele membre ar trebui să utilizeze metodologia, domeniile de intervenție și coeficienții asociați monitorizării schimbărilor climatice, în conformitate cu „Metodologia de monitorizare a schimbărilor climatice” anexată la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență. În cazul în care Comisia nu a validat alegerea domeniului de intervenție și a coeficientului propus de un stat membru, măsura nu va fi considerată în mod automat conformă cu principiul DNSH pentru obiectivul (obiectivele) relevant(e), iar evaluarea conform principiului DNSH va trebui în continuare să fie efectuată.

(12)  De exemplu, o schemă de sprijin/reînnoire pentru înlocuirea materialului rulant depășit cu material rulant cu emisii zero la țeava de evacuare ar putea intra în această categorie.

(13)  Abordarea menționată la prezentul paragraf nu se aplică măsurilor monitorizate cu un coeficient de 40 %. Pentru astfel de măsuri, statele membre vor trebui să furnizeze o explicație a motivelor pentru care măsura este conformă cu principiul DNSH, ținând seama de principiile generale prezentate în restul prezentului document de orientare (de exemplu, statele membre vor trebui să confirme că nu sunt implicați combustibili fosili sau că sunt respectate criteriile prevăzute în anexa III pentru obiectivul de atenuare a schimbărilor climatice). În cazul în care măsurile monitorizate cu un coeficient de 40 % nu au niciun impact previzibil sau au un impact previzibil nesemnificativ asupra unui obiectiv de mediu specific sau în cazul în care acestea „contribuie în mod substanțial” la un obiectiv de mediu specific în temeiul Regulamentului privind taxonomia, statele membre vor putea în continuare să aplice o abordare simplificată pentru obiectivul de mediu respectiv (în conformitate cu primul și al treilea paragraf din secțiunea 2.2).

(14)  Articolele 10-16 din Regulamentul privind taxonomia definesc noțiunile de „contribuție substanțială” pentru fiecare dintre cele șase obiective de mediu, precum și pentru „activitățile de facilitare”. Pentru a beneficia de abordarea simplificată descrisă la prezentul paragraf, statele membre ar trebui să demonstreze că măsura „contribuie în mod substanțial” la unul sau mai multe dintre obiectivele de mediu în conformitate cu articolele 10-16 din Regulamentul privind taxonomia (a se vedea, de asemenea, secțiunea 2.5).

(15)  Această opțiune este relevantă în special pentru activitățile care sunt identificate ca având o contribuție substanțială la un obiectiv de mediu în temeiul Regulamentului privind taxonomia, dar care nu sunt monitorizate ca și cum ar sprijini 100 % obiectivele legate de schimbările climatice sau de mediu, în conformitate cu „Metodologia de monitorizare a schimbărilor climatice” anexată la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență. În domeniul atenuării schimbărilor climatice, aceste activități includ, de exemplu: vehicule ușoare specifice cu emisii scăzute sau cu emisii zero; nave cu emisii zero sau cu emisii scăzute destinate transportului pe apă; vehicule grele specifice cu emisii scăzute sau cu emisii zero; infrastructura de transport și distribuție a energiei electrice; rețele de transport și distribuție a hidrogenului; activități specifice de gestionare a deșeurilor (de exemplu, deșeuri nepericuloase colectate separat, care sunt separate la sursă și pregătite pentru reutilizare/reciclare), precum și activități revoluționare de cercetare, dezvoltare și inovare în domeniul economiei circulare.

(16)  O evaluare de mediu este o procedură care garantează că implicațiile planurilor/programelor/proiectelor asupra mediului sunt luate în considerare înainte de luarea deciziilor. Evaluările de mediu pot fi efectuate în cazul proiectelor individuale, cum ar fi un baraj, o autostradă, un aeroport sau o fabrică, în temeiul Directivei 2011/92/UE (cunoscută sub denumirea de „Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului” – Directiva EIM) sau în cazul planurilor sau programelor publice în temeiul Directivei 2001/42/CE (cunoscută sub denumirea de „Directiva privind evaluarea strategică de mediu” – Directiva SEA).

(17)  În cazul în care o evaluare a impactului asupra mediului cuprinde o evaluare a impactului asupra apei în conformitate cu Directiva 2000/60/CE, iar riscurile identificate au fost abordate în contextul elaborării măsurii.

(18)  Fără a aduce atingere evaluărilor suplimentare prevăzute în cadrul Directivelor 2009/147/CE și 92/43/CEE, în cazul în care operațiunea se află în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestora (inclusiv rețeaua de arii protejate Natura 2000, siturile înscrise pe Lista patrimoniului mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate).

(19)  În schimb, evaluarea conform principiului DNSH nu elimină obligația de a efectua o evaluare a impactului asupra mediului/o evaluare strategică de mediu, o evaluare a impactului asupra climei, a mediului sau a durabilității, dacă acestea sunt prevăzute de legislația UE existentă, de exemplu în ceea ce privește proiectele finanțate prin programul InvestEU sau prin Mecanismul pentru interconectarea Europei.

(20)  De exemplu, o evaluare a impactului asupra mediului se impune în cazul construcției de rafinării de țiței, de centrale termoelectrice pe bază de cărbune și în cazul proiectelor care implică extracția petrolului sau a gazelor naturale. Totuși, aceste tipuri de măsuri nu ar fi conforme cu principiul DNSH în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice prevăzută la articolul 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia, potrivit căruia sunt cauzate prejudicii semnificative în cazul în care o activitate „generează emisii semnificative de gaze cu efect de seră”. În mod similar, deși construirea unui nou aeroport necesită o evaluare a impactului asupra mediului, pe baza principiului DNSH pentru atenuarea schimbărilor climatice, este probabil să fie conforme numai măsurile legate de infrastructura aeroportuară cu emisii scăzute de dioxid de carbon, cum ar fi investițiile în clădiri aeroportuare eficiente din punct de vedere energetic, modernizarea conectării la rețea a infrastructurii aeroportuare și a serviciilor conexe prin surse regenerabile de energie la fața locului.

(21)  Această abordare este în conformitate cu articolul 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia, potrivit căruia trebuie să se țină seama atât de efectul activității în sine asupra mediului, cât și de efectul asupra mediului al produselor și serviciilor furnizate de activitatea respectivă pe durata întregului lor ciclu de viață.

(22)  În practică, aceasta înseamnă că nu sunt necesare analize atribuționale sau consecvențiale ale ciclului de viață (de exemplu, inclusiv impactul indirect asupra mediului al schimbărilor tehnologice, economice sau sociale determinate de aplicarea măsurii). Cu toate acestea, dovezile furnizate de analizele existente ale ciclului de viață ar putea fi utilizate pentru a justifica evaluarea conform principiului DNSH.

(23)  Această abordare se aplică în special măsurilor adoptate în temeiul Mecanismului de redresare și reziliență, care se referă la investiții publice sau care implică în mod direct o cheltuială publică. În ceea ce privește măsurile referitoare la punerea în aplicare a reformelor, evaluarea conform principiului DNSH ar trebui efectuată, de regulă, în funcție de situația existentă înainte de punerea în aplicare a măsurii.

(24)  Această abordare este în conformitate cu logica Regulamentului privind taxonomia: în temeiul proiectului de act delegat, mai multe criterii tehnice de examinare privind principiul DNSH se bazează pe criterii absolute, cum ar fi pragurile de emisii specifice (de exemplu, limitele de CO2 pentru soluțiile de adaptare în cadrul activităților de producere a energiei electrice sau pentru vehiculele de pasageri). Abordarea este susținută în continuare de principiul precauției, care este unul dintre principiile directoare ale legislației UE în domeniul protecției mediului, inclusiv Regulamentul privind taxonomia [considerentul 40 și articolul 19 alineatul (1) litera (f)] și decurge din faptul că prejudiciile cauzate mediului trebuie privite dintr-o perspectivă absolută, nu relativă (de exemplu, încălzirea globală se produce din cauza nivelului absolut al stocului de emisii de GES).

(25)  Pentru a demonstra că o alternativă cu impact redus asupra mediului nu este fezabilă din punct de vedere economic, statele membre trebuie să ia în considerare costurile care apar pe întreaga durată de viață a măsurii. Printre aceste costuri se numără externalitățile negative asupra mediului și viitoarele nevoi de investiții necesare pentru a trece la o alternativă cu impact redus asupra mediului, evitând blocajele sau împiedicând dezvoltarea și implementarea de alternative cu impact redus.

(26)  Definiția „activităților de tranziție” este prevăzută atât în considerentele 39 și 41, cât și la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul privind taxonomia. Condițiile descrise în prezentul document se inspiră din această definiție, însă nu sunt identice, având în vedere că Regulamentul privind taxonomia definește criteriile pentru activitățile de tranziție care au o contribuție substanțială, în timp ce prezentele orientări stabilesc criterii numai pentru principiul DNSH și, ca atare, sunt aplicabile unui set mai larg de măsuri și pun în practică un test de fond diferit.

(27)  Această abordare și, în general, evaluarea conform principiului DNSH nu aduc atingere altor considerații care afectează evaluarea măsurilor în contextul planurilor de redresare și reziliență, inclusiv considerațiilor legate de controlul ajutoarelor de stat, coerenței cu alte fonduri ale UE și posibilei excluderi a investițiilor private. În ceea ce privește măsurile de sprijinire a activităților acoperite de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), în special pentru a nu denatura semnalele pieței introduse de ETS și în concordanță cu abordarea din cadrul Fondului pentru o tranziție justă, activitățile cu emisii de CO2 echivalente preconizate care nu sunt substanțial mai mici decât valorile de referință relevante stabilite pentru alocarea cu titlu gratuit nu ar trebui, în general, să fie sprijinite în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență.

(28)  În cazurile în care chiar și cele mai bune niveluri disponibile de performanță de mediu ar genera în continuare efecte ale blocării într-un model cu impact negativ asupra mediului, ar trebui avute în vedere măsuri de sprijinire a cercetării și dezvoltării unor alternative cu impact redus, în concordanță cu domeniile de intervenție 022 și 023, prevăzute în „Metodologia de monitorizare a schimbărilor climatice” anexată la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență.

(29)  La fel ca toate celelalte obiective de etapă și ținte, obiectivele de etapă și țintele, inclusiv cele care reflectă respectarea principiului DNSH, fac obiectul articolului 19a din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență („Normele privind plățile, suspendarea și rezilierea acordurilor privind contribuțiile financiare și sprijinul sub formă de împrumuturi”).

(30)  Considerentul 11b din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență.

(31)  În temeiul articolului 3 litera (d) din Regulamentul privind taxonomia („Criterii pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului”), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate care conțin criterii tehnice detaliate de examinare (criterii cantitative și/sau calitative) pentru a stabili condițiile în care o anumită activitate economică poate (i) să fie considerată ca având o contribuție substanțială la unul dintre cele șase obiective de mediu și (ii) să nu prejudicieze în mod semnificativ niciunul dintre celelalte obiective de mediu. Până în prezent, a fost publicat spre consultare un act delegat referitor la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea. Actul respectiv poate fi consultat la următoarea adresă: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12302-Climate-change-mitigation-and-adaptation-taxonomy#ISC_WORKFLOW

---

ANEXA I

Lista de verificare DNSH

1.   Partea 1 – Statele membre ar trebui să filtreze cele șase obiective de mediu pentru a le identifica pe cele care necesită o evaluare de fond. Pentru fiecare măsură, vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos, astfel cum sunt definite la articolul 17 („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia, necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” (DNSH – „do no significant harm”):

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | | | |
| Adaptarea la schimbările climatice | | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | | | |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | | | |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | | | |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

Adaptarea la schimbările climatice

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

2.   Partea 2 – Statele membre ar trebui să furnizeze o evaluare de fond conform principiului DNSH în cazul obiectivelor de mediu care necesită efectuarea acestei evaluări.
  Pentru fiecare măsură, vă rugăm să răspundeți la întrebările de mai jos, pentru acele obiective de mediu identificate în partea 1 ca necesitând o evaluare de fond:

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES? | | |
| Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor? | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine: Se preconizează că măsura va fi nocivă pentru:






  (i) | starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane sau |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES?

Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor?

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine: Se preconizează că măsura va fi nocivă pentru:

(i)

starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane sau

| (ii) | starea ecologică bună a apelor marine? |
| --- | --- |

(ii)

starea ecologică bună a apelor marine?

Tranziția către o economie circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora: Se preconizează că măsura:

| (i) | va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau |
| --- | --- |

(i)

va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau

| (ii) | va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale (1) în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate (2) sau |
| --- | --- |

(ii)

va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale (1) în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate (2) sau

| (iii) | va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară (3)? |
| --- | --- |

(iii)

va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară (3)?

Prevenirea și controlul poluării: Se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți (4) în aer, apă sau sol?

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor: Se preconizează că măsura va fi:

| (i) | nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună (5) și reziliența ecosistemelor sau |
| --- | --- |

(i)

nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună (5) și reziliența ecosistemelor sau

| (ii) | nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune? |
| --- | --- |

(ii)

nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune?

---

(1)  Resursele naturale includ energia, materialele, metalele, apa, biomasa, aerul și solul.

(2)  De exemplu, ineficiențele pot fi reduse la minimum prin creșterea semnificativă a durabilității, a posibilității de a repara, a potențialului de actualizare și de reutilizare a produselor sau prin reducerea semnificativă a resurselor prin proiectare și prin materialele alese, prin facilitarea schimbării destinației, a dezasamblării și a deconstrucției, în special pentru a reduce utilizarea materialelor de construcții și a promova reutilizarea materialelor de construcții. La aceasta se adaugă tranziția către modele de afaceri de tip „produs ca serviciu” și către lanțuri valorice circulare, cu scopul de a menține produsele, componentele și materialele la nivelul lor cel mai ridicat de utilitate și valoare pentru cât mai mult timp posibil. De asemenea, aceasta cuprinde o reducere semnificativă a conținutului de substanțe periculoase din materiale și produse, inclusiv prin înlocuirea lor cu alternative mai sigure. Aceasta include totodată reducerea semnificativă a deșeurilor alimentare în producția, prelucrarea, fabricarea sau distribuția produselor alimentare.

(3)  Pentru mai multe informații privind obiectivul economiei circulare, a se vedea considerentul 27 din Regulamentul privind taxonomia.

(4)  Poluant înseamnă o substanță, o vibrație, căldură, zgomot, lumină sau alt contaminant prezent în aer, apă sau sol, care poate avea efect nociv asupra sănătății umane sau asupra mediului.

(5)  În conformitate cu articolul 2 punctul 16 din Regulamentul privind taxonomia, „«condiție bună» înseamnă, în legătură cu un ecosistem, faptul că ecosistemul se află într-o condiție fizică, chimică și biologică bună sau are o calitate fizică, chimică și biologică bună, fiind capabil să se reproducă sau să se refacă singur, compoziția speciilor, structura ecosistemului și funcțiile ecologice nefiind afectate”.

---

ANEXA II

Elemente de probă pentru evaluarea de fond conform principiului DNSH în contextul părții 2 a listei de verificare

În cazul în care se consideră util acest lucru, atunci când furnizează o evaluare de fond conform principiului DNSH pentru o măsură în contextul părții 2 a listei de verificare (a se vedea secțiunea 3), statele membre se pot baza pe lista elementelor de probă justificative de mai jos (lista nu este exhaustivă). Această listă este furnizată de Comisie pentru a facilita evaluarea de la caz la caz de către statul membru în cadrul evaluării de fond în contextul părții 2 a listei de verificare. Deși utilizarea acestei liste este facultativă, statele membre pot face trimitere la această listă pentru a identifica tipul de probe care pot sprijini raționamentul la care au recurs pentru a stabili dacă o măsură este conformă cu DNSH, completând întrebările generale incluse în partea 2 a listei de verificare.

Elemente de probă transversale

| — | Partea aplicabilă a legislației UE în materie de mediu (în special evaluări de mediu) a fost respectată și s-au acordat permisele/autorizațiile relevante. |
| --- | --- |

—

Partea aplicabilă a legislației UE în materie de mediu (în special evaluări de mediu) a fost respectată și s-au acordat permisele/autorizațiile relevante.

| — | Măsura include elemente care impun societăților să pună în aplicare un sistem recunoscut de management de mediu, cum ar fi EMAS (ori, alternativ, ISO 14001 sau echivalent), sau să utilizeze și/sau să producă bunuri ori servicii cărora li s-a acordat o etichetă ecologică a UE (1) sau o altă etichetă ecologică de tip I (2). |
| --- | --- |

—

Măsura include elemente care impun societăților să pună în aplicare un sistem recunoscut de management de mediu, cum ar fi EMAS (ori, alternativ, ISO 14001 sau echivalent), sau să utilizeze și/sau să producă bunuri ori servicii cărora li s-a acordat o etichetă ecologică a UE (1) sau o altă etichetă ecologică de tip I (2).

| — | Măsura se referă la punerea în aplicare a celor mai bune practici de mediu sau la atingerea parametrilor de excelență stabiliți în documentele de referință sectoriale (3) adoptate în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS). |
| --- | --- |

—

Măsura se referă la punerea în aplicare a celor mai bune practici de mediu sau la atingerea parametrilor de excelență stabiliți în documentele de referință sectoriale (3) adoptate în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS).

| — | În ceea ce privește investițiile publice, măsura respectă criteriile privind achizițiile publice verzi (4). |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește investițiile publice, măsura respectă criteriile privind achizițiile publice verzi (4).

| — | În ceea ce privește investițiile în infrastructură, investițiile au fost supuse unei imunizări la schimbările climatice și la riscurile de mediu (climate and environmental proofing). |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește investițiile în infrastructură, investițiile au fost supuse unei imunizări la schimbările climatice și la riscurile de mediu (climate and environmental proofing).

Atenuarea schimbărilor climatice

| — | Pentru o măsură într-un domeniu care nu este acoperit de parametrii de referință ETS, măsura este compatibilă cu atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de GES până în 2030 și cu obiectivul atingerii neutralității climatice până în 2050. |
| --- | --- |

—

Pentru o măsură într-un domeniu care nu este acoperit de parametrii de referință ETS, măsura este compatibilă cu atingerea obiectivului de reducere a emisiilor de GES până în 2030 și cu obiectivul atingerii neutralității climatice până în 2050.

| — | Pentru o măsură de promovare a electrificării, măsura este completată cu probe potrivit cărora mixul energetic se află pe calea decarbonizării în concordanță cu obiectivele de reducere a emisiilor de GES până în 2030 și 2050 și este însoțită de creșterea capacității de generare a energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

—

Pentru o măsură de promovare a electrificării, măsura este completată cu probe potrivit cărora mixul energetic se află pe calea decarbonizării în concordanță cu obiectivele de reducere a emisiilor de GES până în 2030 și 2050 și este însoțită de creșterea capacității de generare a energiei din surse regenerabile.

Adaptarea la schimbările climatice

| — | A fost efectuată o evaluare proporțională a riscurilor climatice. |
| --- | --- |

—

A fost efectuată o evaluare proporțională a riscurilor climatice.

| — | În cazul în care o investiție depășește valoarea de 10 milioane EUR, a fost efectuată sau este planificată o evaluare a vulnerabilității și riscurilor climatice (5), care să ducă la identificarea, evaluarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare relevante. |
| --- | --- |

—

În cazul în care o investiție depășește valoarea de 10 milioane EUR, a fost efectuată sau este planificată o evaluare a vulnerabilității și riscurilor climatice (5), care să ducă la identificarea, evaluarea și punerea în aplicare a măsurilor de adaptare relevante.

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

| — | Riscurile de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și evitarea stresului hidric au fost identificate și abordate în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva-cadru privind apa și cu planul de management al bazinului hidrografic. |
| --- | --- |

—

Riscurile de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și evitarea stresului hidric au fost identificate și abordate în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva-cadru privind apa și cu planul de management al bazinului hidrografic.

| — | În cazul unei măsuri referitoare la mediul costier și marin, măsura nu împiedică sau nu compromite în mod permanent atingerea unei stări ecologice bune, astfel cum este definită în Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, la nivelul regiunii sau subregiunii marine în cauză sau în apele marine ale altor state membre. |
| --- | --- |

—

În cazul unei măsuri referitoare la mediul costier și marin, măsura nu împiedică sau nu compromite în mod permanent atingerea unei stări ecologice bune, astfel cum este definită în Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, la nivelul regiunii sau subregiunii marine în cauză sau în apele marine ale altor state membre.

| — | Măsura nu are un impact semnificativ asupra (i) corpurilor de apă afectate (și nici nu împiedică corpul de apă specific la care se referă sau alte corpuri de apă din același bazin hidrografic să atingă o stare bună sau un potențial bun, în conformitate cu cerințele Directivei-cadru privind apa) sau (ii) habitatelor și speciilor protejate care depind în mod direct de apă. |
| --- | --- |

—

Măsura nu are un impact semnificativ asupra (i) corpurilor de apă afectate (și nici nu împiedică corpul de apă specific la care se referă sau alte corpuri de apă din același bazin hidrografic să atingă o stare bună sau un potențial bun, în conformitate cu cerințele Directivei-cadru privind apa) sau (ii) habitatelor și speciilor protejate care depind în mod direct de apă.

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

| — | Măsura este conformă cu planul național sau regional relevant de gestionare a deșeurilor și cu programul de prevenire a generării deșeurilor, în conformitate cu articolul 28 din Directiva 2008/98/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/851 și, dacă este cazul, cu strategia relevantă privind economia circulară la nivel național, regional sau local. |
| --- | --- |

—

Măsura este conformă cu planul național sau regional relevant de gestionare a deșeurilor și cu programul de prevenire a generării deșeurilor, în conformitate cu articolul 28 din Directiva 2008/98/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/851 și, dacă este cazul, cu strategia relevantă privind economia circulară la nivel național, regional sau local.

| — | Măsura este conformă cu principiile produselor durabile și cu ierarhia deșeurilor, acordând prioritate prevenirii generării de deșeuri. |
| --- | --- |

—

Măsura este conformă cu principiile produselor durabile și cu ierarhia deșeurilor, acordând prioritate prevenirii generării de deșeuri.

| — | Măsura asigură utilizarea eficientă a resurselor pentru principalele resurse utilizate. Sunt abordate ineficiențele (6) în utilizarea resurselor, inclusiv asigurarea faptului că produsele, clădirile și activele sunt durabile și utilizate în mod eficient. |
| --- | --- |

—

Măsura asigură utilizarea eficientă a resurselor pentru principalele resurse utilizate. Sunt abordate ineficiențele (6) în utilizarea resurselor, inclusiv asigurarea faptului că produsele, clădirile și activele sunt durabile și utilizate în mod eficient.

| — | Măsura asigură colectarea separată eficace și eficientă a deșeurilor la sursă și trimiterea fracțiunilor separate la sursă în vederea pregătirii pentru reutilizare sau reciclare. |
| --- | --- |

—

Măsura asigură colectarea separată eficace și eficientă a deșeurilor la sursă și trimiterea fracțiunilor separate la sursă în vederea pregătirii pentru reutilizare sau reciclare.

Prevenirea și controlul poluării

| — | Măsura este conformă cu planurile globale, naționale, regionale sau locale existente de reducere a poluării. |
| --- | --- |

—

Măsura este conformă cu planurile globale, naționale, regionale sau locale existente de reducere a poluării.

| — | Măsura respectă concluziile relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (Best Available Techniques – BAT) sau documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) (7) din sector. |
| --- | --- |

—

Măsura respectă concluziile relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (Best Available Techniques – BAT) sau documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) (7) din sector.

| — | Vor fi puse în aplicare soluții alternative la utilizarea substanțelor periculoase (8). |
| --- | --- |

—

Vor fi puse în aplicare soluții alternative la utilizarea substanțelor periculoase (8).

| — | Măsura este conformă cu utilizarea durabilă a pesticidelor (9). |
| --- | --- |

—

Măsura este conformă cu utilizarea durabilă a pesticidelor (9).

| — | Măsura este în conformitate cu cele mai bune practici de combatere a rezistenței la antimicrobiene (10). |
| --- | --- |

—

Măsura este în conformitate cu cele mai bune practici de combatere a rezistenței la antimicrobiene (10).

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

| — | Măsura respectă ierarhia măsurilor de atenuare (11) și alte cerințe relevante în temeiul Directivei privind habitatele și al Directivei privind păsările. |
| --- | --- |

—

Măsura respectă ierarhia măsurilor de atenuare (11) și alte cerințe relevante în temeiul Directivei privind habitatele și al Directivei privind păsările.

| — | A fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului și au fost puse în aplicare concluziile evaluării impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

—

A fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului și au fost puse în aplicare concluziile evaluării impactului asupra mediului.

---

(1)  Sistemul UE de etichetare ecologică este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 66/2010. Lista grupurilor de produse pentru care au fost stabilite criteriile de acordare a etichetei ecologice a UE este disponibilă la adresa: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

(2)  Etichetele ecologice de tip I sunt stabilite în standardul ISO 14024:2018.

(3)  Disponibile la: https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm

(4)  Comisia Europeană a stabilit criterii privind achizițiile publice verzi la nivelul UE pentru un număr mare de grupuri de produse: https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

(5)  Statele membre sunt încurajate să utilizeze orientările Comisiei privind evaluarea durabilității investițiilor în cadrul programului InvestEU, inclusiv orientările privind imunizarea infrastructurii la schimbările climatice pentru perioada 2021-2027. Cu toate acestea, statele membre pot să aplice propriile criterii și markeri pentru evaluarea durabilității, cu condiția să aibă la bază obiectivele climatice ale UE și să contribuie în mod semnificativ la obiectivele climatice și de mediu în sensul Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088.

(6)  A se vedea nota de subsol 2 din anexa I la prezentele orientări.

(7)  Tipul elementelor de probă se aplică activităților care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2010/75/UE („Directiva privind emisiile industriale”). Lista concluziilor privind BAT și a BREF disponibile se poate accesa la adresa: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference

(8)  Această chestiune se referă la prevenirea și controlul poluării care rezultă din activitățile industriale. Articolul 3 punctul 18 din Directiva 2010/75/UE („Directiva privind emisiile industriale”, „DEI”) definește „substanțele periculoase” ca fiind: „substanțe sau amestecuri în sensul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor”. În plus, articolul 58 din DEI prevede următoarele: „Substanțele sau amestecurile cărora le sunt atribuite sau pe care trebuie aplicate frazele de pericol H340, H350, H350i, H360D sau H360F din cauza conținutului lor în compuși organici volatili fiind clasificate ca substanțe cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, sunt înlocuite, în măsura în care este posibil, cu substanțe sau amestecuri mai puțin nocive în termenul cel mai scurt cu putință.”

(9)  Astfel cum se prevede în Directiva 2009/128/CE privind utilizarea durabilă.

(10)  Concluziile Consiliului privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene (2019/C 214/01).

(11)  În conformitate cu Orientările metodologice privind dispozițiile articolului 6 alineatele (3) și (4) din Directiva 92/43/CEE privind habitatele.

---

ANEXA III

Condiții specifice pentru respectarea obiectivului de atenuare a schimbărilor climatice al principiului DNSH în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru măsurile referitoare la generarea de energie electrică și/sau de energie termică, precum și la infrastructura aferentă de transport și distribuție, care utilizează gaze naturale

| — | Sprijinul pentru măsurile referitoare la generarea de energie electrică și/sau de energie termică pe bază de gaze naturale poate fi acordat în mod excepțional, de la caz la caz, în statele membre care se confruntă cu provocări semnificative în ceea ce privește tranziția de la sursele de energie cu emisii ridicate de dioxid de carbon, cu condiția ca acest sprijin să contribuie la obiectivele UE în materie de decarbonizare pentru 2030 și 2050, dacă:






  — | măsurile se referă la producția de energie electrică pe bază de gaze naturale flexibilă, eficientă și adaptată exigențelor viitorului sau la cogenerarea de energie termică și electrică pe bază de gaze naturale, cu emisii de GES mai mici de 250 gCO2e/kWh pe durata de viață economică a instalației
  sau |
| --- | --- | --- |

—

Sprijinul pentru măsurile referitoare la generarea de energie electrică și/sau de energie termică pe bază de gaze naturale poate fi acordat în mod excepțional, de la caz la caz, în statele membre care se confruntă cu provocări semnificative în ceea ce privește tranziția de la sursele de energie cu emisii ridicate de dioxid de carbon, cu condiția ca acest sprijin să contribuie la obiectivele UE în materie de decarbonizare pentru 2030 și 2050, dacă:

—

măsurile se referă la producția de energie electrică pe bază de gaze naturale flexibilă, eficientă și adaptată exigențelor viitorului sau la cogenerarea de energie termică și electrică pe bază de gaze naturale, cu emisii de GES mai mici de 250 gCO2e/kWh pe durata de viață economică a instalației

sau

| — | măsurile se referă la producția de energie electrică pe bază de gaze naturale flexibilă, eficientă și adaptată exigențelor viitorului sau la cogenerarea de energie termică și electrică pe bază de gaze naturale, facilitată pentru utilizarea gazelor regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și:






  — | planul de redresare și reziliență include planuri sau angajamente credibile de creștere a utilizării gazelor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și |
| --- | --- | --- |

—

măsurile se referă la producția de energie electrică pe bază de gaze naturale flexibilă, eficientă și adaptată exigențelor viitorului sau la cogenerarea de energie termică și electrică pe bază de gaze naturale, facilitată pentru utilizarea gazelor regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și:

—

planul de redresare și reziliență include planuri sau angajamente credibile de creștere a utilizării gazelor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de carbon și

| — | conduc la închiderea simultană a unei centrale electrice și/sau a unei instalații de producere a energiei termice (de exemplu cărbune, lignit sau petrol) care generează emisii semnificativ mai mari de dioxid de carbon, cu cel puțin aceeași capacitate, care să ducă la o scădere semnificativă a emisiilor de GES și |
| --- | --- |

—

conduc la închiderea simultană a unei centrale electrice și/sau a unei instalații de producere a energiei termice (de exemplu cărbune, lignit sau petrol) care generează emisii semnificativ mai mari de dioxid de carbon, cu cel puțin aceeași capacitate, care să ducă la o scădere semnificativă a emisiilor de GES și

| — | statul membru în cauză poate demonstra că are o traiectorie credibilă pentru creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în vederea atingerii obiectivului său privind energia regenerabilă până în 2030 și |
| --- | --- |

—

statul membru în cauză poate demonstra că are o traiectorie credibilă pentru creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în vederea atingerii obiectivului său privind energia regenerabilă până în 2030 și

| — | planul de redresare și reziliență include reforme și investiții de fond pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

—

planul de redresare și reziliență include reforme și investiții de fond pentru a crește ponderea energiei din surse regenerabile.

| — | Sprijinul pentru măsurile referitoare la instalațiile de generare pe bază de gaze naturale din sistemele de termoficare și răcire centralizată poate fi acordat, în mod excepțional, în cazul în care instalația îndeplinește cerințele privind „sistemele eficiente de termoficare și răcire centralizată” (astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE) și condițiile pentru generarea de energie termică/energie electrică pe bază de gaze naturale, astfel cum sunt descrise la prima liniuță din prezenta anexă. |
| --- | --- |

—

Sprijinul pentru măsurile referitoare la instalațiile de generare pe bază de gaze naturale din sistemele de termoficare și răcire centralizată poate fi acordat, în mod excepțional, în cazul în care instalația îndeplinește cerințele privind „sistemele eficiente de termoficare și răcire centralizată” (astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE) și condițiile pentru generarea de energie termică/energie electrică pe bază de gaze naturale, astfel cum sunt descrise la prima liniuță din prezenta anexă.

| — | Sprijinul pentru măsurile referitoare la rețelele de termoficare și răcire centralizată care obțin căldură/răcire de la instalații care utilizează gaze naturale poate fi acordat, în mod excepțional, dacă:






  — | acestea fac parte din „sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată” (astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE), obținând căldură/răcire de la instalațiile existente care îndeplinesc condițiile pentru generarea de energie termică/electrică pe bază de gaze naturale, astfel cum sunt descrise la prima liniuță
  sau |
| --- | --- | --- |

—

Sprijinul pentru măsurile referitoare la rețelele de termoficare și răcire centralizată care obțin căldură/răcire de la instalații care utilizează gaze naturale poate fi acordat, în mod excepțional, dacă:

—

acestea fac parte din „sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată” (astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE), obținând căldură/răcire de la instalațiile existente care îndeplinesc condițiile pentru generarea de energie termică/electrică pe bază de gaze naturale, astfel cum sunt descrise la prima liniuță

sau

| — | investițiile în instalația de generare a energiei termice/electrice încep în termen de trei ani de la modernizarea rețelei, vizează eficientizarea întregului sistem (astfel cum este definit la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE) și îndeplinesc condițiile pentru generarea de energie termică/electrică pe bază de gaze naturale, astfel cum sunt descrise la prima liniuță. |
| --- | --- |

—

investițiile în instalația de generare a energiei termice/electrice încep în termen de trei ani de la modernizarea rețelei, vizează eficientizarea întregului sistem (astfel cum este definit la articolul 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE) și îndeplinesc condițiile pentru generarea de energie termică/electrică pe bază de gaze naturale, astfel cum sunt descrise la prima liniuță.

| — | Sprijinul pentru măsurile referitoare la infrastructura de transport și distribuție a combustibililor gazoși este posibil dacă acestea permit, în momentul construcției, transportul (și/sau depozitarea) de gaze regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

—

Sprijinul pentru măsurile referitoare la infrastructura de transport și distribuție a combustibililor gazoși este posibil dacă acestea permit, în momentul construcției, transportul (și/sau depozitarea) de gaze regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

| — | Sprijinul pentru măsurile referitoare la cazanele și la sistemele de încălzire care utilizează gaze naturale (și infrastructura de distribuție aferentă) poate fi acordat, în mod excepțional, de la caz la caz, dacă acestea:






  — | fie sunt în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/1369 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică (1), fie sunt instalate în clădiri care fac parte dintr-un program mai amplu de eficiență energetică sau de renovare a clădirilor, în conformitate cu strategiile de renovare pe termen lung prevăzute în Directiva privind performanța energetică a clădirilor, ducând la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice și |
| --- | --- | --- |

—

Sprijinul pentru măsurile referitoare la cazanele și la sistemele de încălzire care utilizează gaze naturale (și infrastructura de distribuție aferentă) poate fi acordat, în mod excepțional, de la caz la caz, dacă acestea:

—

fie sunt în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/1369 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică (1), fie sunt instalate în clădiri care fac parte dintr-un program mai amplu de eficiență energetică sau de renovare a clădirilor, în conformitate cu strategiile de renovare pe termen lung prevăzute în Directiva privind performanța energetică a clădirilor, ducând la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice și

| — | duc la o scădere semnificativă a emisiilor de GES și |
| --- | --- |

—

duc la o scădere semnificativă a emisiilor de GES și

| — | duc la o îmbunătățire semnificativă a mediului (în special datorită reducerii poluării) și a sănătății publice, în special în domeniile în care standardele UE privind calitatea aerului stabilite prin Directiva 2008/50/UE sunt depășite sau riscă să fie depășite, cum ar fi în cazul înlocuirii sistemelor de încălzire și a cazanelor care funcționează pe bază de cărbune sau petrol. |
| --- | --- |

—

duc la o îmbunătățire semnificativă a mediului (în special datorită reducerii poluării) și a sănătății publice, în special în domeniile în care standardele UE privind calitatea aerului stabilite prin Directiva 2008/50/UE sunt depășite sau riscă să fie depășite, cum ar fi în cazul înlocuirii sistemelor de încălzire și a cazanelor care funcționează pe bază de cărbune sau petrol.

---

(1)  Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/1369 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică prevede că măsurile de stimulare prevăzute de statele membre trebuie să vizeze cele mai des utilizate două clase de eficiență energetică sau alte clase mai înalte prevăzute în actul delegat respectiv. În cazul instalațiilor pentru încălzirea incintelor și al instalațiilor pentru încălzirea apei, produsele pe bază de combustibili fosili nu se încadrează, în general, în aceste clase, cu posibila excepție a produselor de microcogenerare pe bază de gaz.

---

ANEXA IV

Exemple elaborate privind modul de punere în aplicare a evaluării conform principiului DNSH

Prezenta secțiune oferă exemple elaborate de măsuri ipotetice și elemente generale care ar putea face parte din evaluarea conform principiului DNSH, utilizând cele două părți ale listei de verificare descrise în secțiunea 3. Aceste exemple sunt furnizate fără a aduce atingere nivelului de detaliere sau conținutului necesar în descrierea măsurii și a evaluării efective DNSH care urmează a fi efectuată în cadrul planurilor de redresare și reziliență. Evaluarea conform principiului DNSH care va fi necesară în cele din urmă depinde de natura și de caracteristicile fiecărei măsuri și nu poate fi acoperită în mod exhaustiv în sensul prezentului document.

Exemplul 1: Măsuri de eficiență energetică în clădirile existente, inclusiv înlocuirea sistemelor de încălzire și răcire

Descrierea măsurii

Investiții într-un program amplu de renovare a clădirilor în vederea asigurării eficienței energetice, care să conducă la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice, vizând renovarea parcului locativ rezidențial existent printr-o varietate de măsuri de eficiență energetică, inclusiv izolare, montare de ferestre eficiente, înlocuirea sistemelor de încălzire și răcire, instalarea de acoperișuri verzi și de echipamente destinate producției de energie din surse regenerabile (de exemplu, panouri solare fotovoltaice).

Partea 1 a listei de verificare DNSH

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | X | | |
| Adaptarea la schimbările climatice | X | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Nu sunt identificate riscuri de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și de stresul hidric, deoarece nu sunt instalate accesorii pentru instalația de apă sau dispozitive consumatoare de apă. |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | X | | |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | X | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Programul de renovare a clădirilor nu vizează clădirile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestora (inclusiv rețeaua de arii protejate Natura 2000, siturile înscrise pe Lista patrimoniului mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate). |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

X

Adaptarea la schimbările climatice

X

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Nu sunt identificate riscuri de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și de stresul hidric, deoarece nu sunt instalate accesorii pentru instalația de apă sau dispozitive consumatoare de apă.

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

X

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

X

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Programul de renovare a clădirilor nu vizează clădirile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestora (inclusiv rețeaua de arii protejate Natura 2000, siturile înscrise pe Lista patrimoniului mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate).

Partea 2 a listei de verificare DNSH

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES? | X | Măsura este eligibilă pentru domeniul de intervenție 025 din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 40 %.
  Nu se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES, deoarece:






  — | Clădirea nu este folosită pentru extracția, depozitarea, transportul sau producția de combustibili fosili. |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES?

X

Măsura este eligibilă pentru domeniul de intervenție 025 din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 40 %.

Nu se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES, deoarece:

—

Clădirea nu este folosită pentru extracția, depozitarea, transportul sau producția de combustibili fosili.

| — | Programul de renovare are potențialul de a reduce consumul de energie, de a crește eficiența energetică, ducând la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice a clădirilor în cauză și de a reduce în mod semnificativ emisiile de GES (a se vedea specificațiile măsurii de la pagina X din planul de redresare și reziliență și specificațiile de la următorul punct de mai jos). Ca atare, programul de renovare va contribui la obiectivul național de creștere a eficienței energetice pe an, stabilit în conformitate cu Directiva privind eficiența energetică (2012/27/UE) și cu contribuțiile la Acordul de la Paris privind schimbările climatice, stabilite la nivel național. |
| --- | --- |

—

Programul de renovare are potențialul de a reduce consumul de energie, de a crește eficiența energetică, ducând la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice a clădirilor în cauză și de a reduce în mod semnificativ emisiile de GES (a se vedea specificațiile măsurii de la pagina X din planul de redresare și reziliență și specificațiile de la următorul punct de mai jos). Ca atare, programul de renovare va contribui la obiectivul național de creștere a eficienței energetice pe an, stabilit în conformitate cu Directiva privind eficiența energetică (2012/27/UE) și cu contribuțiile la Acordul de la Paris privind schimbările climatice, stabilite la nivel național.

| — | Această măsură va duce la o reducere semnificativă a emisiilor de GES, și anume se estimează o reducere de XX kt de emisii de GES pe an, ceea ce reprezintă X % din emisiile naționale de GES din sectorul rezidențial (a se vedea analiza de la pagina X din planul de redresare și reziliență). |
| --- | --- |

—

Această măsură va duce la o reducere semnificativă a emisiilor de GES, și anume se estimează o reducere de XX kt de emisii de GES pe an, ceea ce reprezintă X % din emisiile naționale de GES din sectorul rezidențial (a se vedea analiza de la pagina X din planul de redresare și reziliență).

| — | Programul de renovare va include, printre altele, înlocuirea sistemelor de încălzire care funcționează pe bază de cărbune/petrol cu cazane cu condensare de gaz:






  — | Aceste cazane corespund clasei A, care este la un nivel inferior celor mai des utilizate două clase de eficiență energetică din acest stat membru. Au fost luate în considerare alternative cu emisii reduse de carbon și mai eficiente (în special pompe de căldură din clasele A++ și A+), dar, din cauza arhitecturii clădirilor vizate de program, nu pot fi instalate pompe de căldură comune, iar cazanele cu condensare de gaz din clasa A reprezintă cea mai performantă alternativă fezabilă din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- | --- |

—

Programul de renovare va include, printre altele, înlocuirea sistemelor de încălzire care funcționează pe bază de cărbune/petrol cu cazane cu condensare de gaz:

—

Aceste cazane corespund clasei A, care este la un nivel inferior celor mai des utilizate două clase de eficiență energetică din acest stat membru. Au fost luate în considerare alternative cu emisii reduse de carbon și mai eficiente (în special pompe de căldură din clasele A++ și A+), dar, din cauza arhitecturii clădirilor vizate de program, nu pot fi instalate pompe de căldură comune, iar cazanele cu condensare de gaz din clasa A reprezintă cea mai performantă alternativă fezabilă din punct de vedere tehnologic.

| — | În plus, investițiile în cazane cu condensare de gaz fac parte dintr-un program mai amplu de renovare a clădirilor în vederea asigurării eficienței energetice, în conformitate cu strategiile de renovare pe termen lung prevăzute în Directiva privind performanța energetică a clădirilor, ducând la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice. |
| --- | --- |

—

În plus, investițiile în cazane cu condensare de gaz fac parte dintr-un program mai amplu de renovare a clădirilor în vederea asigurării eficienței energetice, în conformitate cu strategiile de renovare pe termen lung prevăzute în Directiva privind performanța energetică a clădirilor, ducând la o îmbunătățire substanțială a performanței energetice.

| — | Pe lângă instalarea acestor cazane, măsura prevede, de asemenea, instalarea de panouri solare fotovoltaice în cadrul acestor renovări ale clădirilor. |
| --- | --- |

—

Pe lângă instalarea acestor cazane, măsura prevede, de asemenea, instalarea de panouri solare fotovoltaice în cadrul acestor renovări ale clădirilor.

| — | Pentru a nu împiedica implementarea alternativelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special a pompelor de căldură, în întregul stat membru, reforma X a acestei componente (a se vedea pagina Y din planul de redresare și reziliență) va conduce la o revizuire a prețului relativ al combustibililor. |
| --- | --- |

—

Pentru a nu împiedica implementarea alternativelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special a pompelor de căldură, în întregul stat membru, reforma X a acestei componente (a se vedea pagina Y din planul de redresare și reziliență) va conduce la o revizuire a prețului relativ al combustibililor.

Adaptarea la schimbările climatice. Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor?

X

Riscurile fizice legate de climă care ar putea fi semnificative pentru această măsură au fost evaluate în cadrul unei analize a expunerii, care acoperă condițiile climatice actuale și viitoare, și care a arătat că clădirile din zona climatică vizată vor fi afectate de valuri de căldură. Măsura prevede obligația ca operatorii economici să se asigure că sistemele tehnice ale clădirilor din clădirile renovate sunt optimizate pentru a oferi confort termic ocupanților chiar și în temperaturile extreme respective. Prin urmare, nu există dovezi privind efecte negative semnificative directe și indirecte primare ale măsurii pe întreaga durată a ciclului său de viață asupra acestui obiectiv de mediu.

Tranziția către o economie circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora: Se preconizează că măsura:

| (i) | va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau |
| --- | --- |

(i)

va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau

| (ii) | va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau |
| --- | --- |

(ii)

va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau

| (iii) | va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară? |
| --- | --- |

(iii)

va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară?

X

Măsura impune operatorilor economici care efectuează lucrări de renovare a clădirilor să se asigure că cel puțin 70 % (în greutate) din deșeurile nepericuloase provenite din activități de construcție și demolări (cu excepția materialelor naturale menționate în categoria 17 05 04 din lista europeană a deșeurilor stabilită prin Decizia 2000/532/CE) și generate pe șantier vor fi pregătite pentru reutilizare, reciclare și alte operațiuni de valorificare materială, inclusiv operațiuni de umplere care utilizează deșeuri pentru a înlocui alte materiale, în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu Protocolul UE de gestionare a deșeurilor din construcții și demolări.

Pentru echipamentele destinate producției de energie din surse regenerabile care pot fi instalate, măsura include specificații tehnice în ceea ce privește durabilitatea și potențialul lor de reparare și de reciclare, astfel cum se specifică la pagina X din planul de redresare și reziliență. În special, operatorii vor limita generarea de deșeuri în procesele aferente construcțiilor și demolărilor, în conformitate cu Protocolul UE de gestionare a deșeurilor din construcții și demolări. Proiectarea clădirilor și tehnicile de construcție vor sprijini circularitatea și, în special, vor demonstra, în conformitate cu ISO 20887 sau cu alte standarde de evaluare a caracteristicilor de dezasamblare sau a adaptabilității clădirilor, modul în care sunt proiectate astfel încât să fie mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, adaptabile, flexibile și demontabile pentru a permite reutilizarea și reciclarea.

Prevenirea și controlul poluării: Se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol?

X

Nu se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol, deoarece:

| — | Înlocuirea sistemelor de încălzire care funcționează pe bază de petrol va duce în special la reduceri semnificative ale emisiilor în aer și la o îmbunătățire ulterioară a sănătății publice, într-un domeniu în care standardele UE privind calitatea aerului stabilite prin Directiva 2008/50/UE sunt depășite sau este posibil să fie depășite. |
| --- | --- |

—

Înlocuirea sistemelor de încălzire care funcționează pe bază de petrol va duce în special la reduceri semnificative ale emisiilor în aer și la o îmbunătățire ulterioară a sănătății publice, într-un domeniu în care standardele UE privind calitatea aerului stabilite prin Directiva 2008/50/UE sunt depășite sau este posibil să fie depășite.

| — | Astfel cum se descrie în justificarea obiectivului de atenuare a schimbărilor climatice, au fost luate în considerare alternative cu impact mai scăzut, dar acestea nu sunt fezabile din punct de vedere tehnologic în contextul acestui program. În plus, durata medie de viață preconizată a cazanelor care urmează să fie instalate este de 12 ani. |
| --- | --- |

—

Astfel cum se descrie în justificarea obiectivului de atenuare a schimbărilor climatice, au fost luate în considerare alternative cu impact mai scăzut, dar acestea nu sunt fezabile din punct de vedere tehnologic în contextul acestui program. În plus, durata medie de viață preconizată a cazanelor care urmează să fie instalate este de 12 ani.

| — | Operatorii care efectuează renovarea au obligația de a se asigura că componentele și materialele de construcție utilizate la renovarea clădirii nu conțin azbest și nici substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum au fost identificate pe baza listei substanțelor supuse autorizării prevăzute în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

—

Operatorii care efectuează renovarea au obligația de a se asigura că componentele și materialele de construcție utilizate la renovarea clădirii nu conțin azbest și nici substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum au fost identificate pe baza listei substanțelor supuse autorizării prevăzute în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

| — | Operatorii care efectuează renovarea trebuie să se asigure că componentele și materialele de construcție utilizate în renovarea clădirii, care pot intra în contact cu ocupanții, emit mai puțin de 0,06 mg de formaldehidă pe m3 de material sau componentă și mai puțin de 0,001 mg de compuși organici volatili cancerigeni din categoriile 1A și 1B pe m3 de material sau componentă, în urma testării în conformitate cu CEN/TS 16516 și ISO 16000-3 sau cu alte condiții de testare standardizate și metode de determinare comparabile. |
| --- | --- |

—

Operatorii care efectuează renovarea trebuie să se asigure că componentele și materialele de construcție utilizate în renovarea clădirii, care pot intra în contact cu ocupanții, emit mai puțin de 0,06 mg de formaldehidă pe m3 de material sau componentă și mai puțin de 0,001 mg de compuși organici volatili cancerigeni din categoriile 1A și 1B pe m3 de material sau componentă, în urma testării în conformitate cu CEN/TS 16516 și ISO 16000-3 sau cu alte condiții de testare standardizate și metode de determinare comparabile.

| — | Se vor lua măsuri pentru reducerea zgomotului, a prafului și a emisiilor poluante în timpul lucrărilor de renovare, astfel cum se descrie la pagina X din planul de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

—

Se vor lua măsuri pentru reducerea zgomotului, a prafului și a emisiilor poluante în timpul lucrărilor de renovare, astfel cum se descrie la pagina X din planul de redresare și reziliență.

Exemplul 2: Gestionarea deșeurilor (prelucrarea deșeurilor provenite din activități de construcție și demolări)

Descrierea măsurii

Această măsură este o investiție menită să sprijine construirea de instalații de reciclare pentru deșeurile provenite din activități de construcție și demolări. Mai precis, instalațiile sortează și prelucrează separat fluxurile de deșeuri nepericuloase și solide colectate, inclusiv din componenta de renovare a clădirii din cadrul planului de redresare și reziliență. Instalațiile reciclează deșeurile nepericuloase și solide în materii prime secundare printr-un proces de transformare mecanică. Obiectivul măsurii este de a transforma peste 50 %, în greutate, din deșeurile nepericuloase și solide prelucrate, colectate separat, în materii prime secundare care sunt adecvate pentru înlocuirea materialelor de construcție primare.

Partea 1 a listei de verificare DNSH

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | | X | Măsura este eligibilă pentru domeniul de intervenție 045bis din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 100 %, deoarece specificațiile tehnice ale sprijinului acordat instalațiilor de reciclare sunt condiționate de atingerea ratei de conversie de 50 %. Obiectivul măsurii și natura domeniului de intervenție sprijină în mod direct obiectivul de atenuare a schimbărilor climatice. |
| Adaptarea la schimbările climatice | X | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Nu sunt identificate riscuri de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și de stresul hidric. În conformitate cu Directiva 2011/92/UE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează niciun efect semnificativ. Locul în care deșeurile din construcții și demolări vor fi depozitate în așteptarea prelucrării va trebui să fie acoperit, iar infiltrarea apei pe șantier va fi gestionată astfel încât să se evite ca poluanții proveniți de la deșeurile tratate să se scurgă în acviferul local în caz de ploaie. |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | | X | Măsura este eligibilă pentru domeniul de intervenție 045bis din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient de mediu de 100 %, deoarece specificațiile tehnice ale sprijinului acordat instalațiilor de reciclare sunt condiționate de atingerea ratei de conversie de 50 %. Obiectivul măsurii și natura domeniului de intervenție sprijină în mod direct obiectivul economiei circulare. Măsura este conformă cu planul [național/regional/local] de gestionare a deșeurilor. |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. În conformitate cu Directiva 2011/92/UE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează efecte semnificative, pe baza măsurilor luate pentru reducerea zgomotului, a prafului și a emisiilor poluante în timpul construcției instalației de reciclare și a funcționării acesteia (sortarea și tratarea deșeurilor). Instalațiile sprijinite prin măsură aplică cele mai bune tehnici disponibile descrise în documentul de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) pentru industriile de tratare a deșeurilor. Măsurile luate pentru reducerea zgomotului, a prafului și a emisiilor poluante în timpul lucrărilor de construcție sunt descrise la pagina X din planul de redresare și reziliență. |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Operațiunea nu se află în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestora (inclusiv rețeaua de arii protejate Natura 2000, siturile înscrise pe Lista patrimoniului mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate). În conformitate cu Directivele 2011/92/UE și 92/43/CEE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează niciun efect semnificativ. |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

X

Măsura este eligibilă pentru domeniul de intervenție 045bis din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 100 %, deoarece specificațiile tehnice ale sprijinului acordat instalațiilor de reciclare sunt condiționate de atingerea ratei de conversie de 50 %. Obiectivul măsurii și natura domeniului de intervenție sprijină în mod direct obiectivul de atenuare a schimbărilor climatice.

Adaptarea la schimbările climatice

X

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Nu sunt identificate riscuri de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și de stresul hidric. În conformitate cu Directiva 2011/92/UE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează niciun efect semnificativ. Locul în care deșeurile din construcții și demolări vor fi depozitate în așteptarea prelucrării va trebui să fie acoperit, iar infiltrarea apei pe șantier va fi gestionată astfel încât să se evite ca poluanții proveniți de la deșeurile tratate să se scurgă în acviferul local în caz de ploaie.

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

X

Măsura este eligibilă pentru domeniul de intervenție 045bis din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient de mediu de 100 %, deoarece specificațiile tehnice ale sprijinului acordat instalațiilor de reciclare sunt condiționate de atingerea ratei de conversie de 50 %. Obiectivul măsurii și natura domeniului de intervenție sprijină în mod direct obiectivul economiei circulare. Măsura este conformă cu planul [național/regional/local] de gestionare a deșeurilor.

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. În conformitate cu Directiva 2011/92/UE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează efecte semnificative, pe baza măsurilor luate pentru reducerea zgomotului, a prafului și a emisiilor poluante în timpul construcției instalației de reciclare și a funcționării acesteia (sortarea și tratarea deșeurilor). Instalațiile sprijinite prin măsură aplică cele mai bune tehnici disponibile descrise în documentul de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF) pentru industriile de tratare a deșeurilor. Măsurile luate pentru reducerea zgomotului, a prafului și a emisiilor poluante în timpul lucrărilor de construcție sunt descrise la pagina X din planul de redresare și reziliență.

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Operațiunea nu se află în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestora (inclusiv rețeaua de arii protejate Natura 2000, siturile înscrise pe Lista patrimoniului mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate). În conformitate cu Directivele 2011/92/UE și 92/43/CEE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează niciun efect semnificativ.

Partea 2 a listei de verificare DNSH

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor? | X | Întrucât măsura se referă la construcția a două instalații în apropierea unor zone predispuse la inundații, iar durata de viață preconizată a instalațiilor depășește 10 ani, s-a efectuat o evaluare solidă a riscurilor climatice și a vulnerabilității, utilizând proiecții climatice de înaltă rezoluție și de ultimă generație în cadrul unei serii de scenarii viitoare în concordanță cu durata de viață preconizată a instalațiilor. Concluziile evaluării au fost incluse în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).
  În plus, măsura specifică obligația operatorilor economici de a elabora un plan de punere în aplicare a unor soluții de adaptare pentru a reduce riscurile fizice materiale legate de climă pentru instalațiile de reciclare (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). Obligația impune ca soluțiile de adaptare să nu afecteze în mod negativ eforturile de adaptare sau nivelul de reziliență la riscurile fizice legate de climă a altor persoane, a naturii, a activelor și a altor activități economice și să fie în concordanță cu eforturile de adaptare la nivel local, sectorial, regional sau național. |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor?

X

Întrucât măsura se referă la construcția a două instalații în apropierea unor zone predispuse la inundații, iar durata de viață preconizată a instalațiilor depășește 10 ani, s-a efectuat o evaluare solidă a riscurilor climatice și a vulnerabilității, utilizând proiecții climatice de înaltă rezoluție și de ultimă generație în cadrul unei serii de scenarii viitoare în concordanță cu durata de viață preconizată a instalațiilor. Concluziile evaluării au fost incluse în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

În plus, măsura specifică obligația operatorilor economici de a elabora un plan de punere în aplicare a unor soluții de adaptare pentru a reduce riscurile fizice materiale legate de climă pentru instalațiile de reciclare (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). Obligația impune ca soluțiile de adaptare să nu afecteze în mod negativ eforturile de adaptare sau nivelul de reziliență la riscurile fizice legate de climă a altor persoane, a naturii, a activelor și a altor activități economice și să fie în concordanță cu eforturile de adaptare la nivel local, sectorial, regional sau național.

Exemplul 3: Incinerator de deșeuri (exemplu de nerespectare a DNSH)

Descrierea măsurii

Această măsură este o investiție menită să sprijine construirea de noi incineratoare de deșeuri pentru creșterea capacității existente în țară. Scopul măsurii este de a reduce depozitarea deșeurilor solide municipale nepericuloase și de a genera energie prin incinerarea deșeurilor (producerea energiei din deșeuri).

Partea 1 a listei de verificare DNSH

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | X | | |
| Adaptarea la schimbările climatice | X | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | | X | În acest caz specific, activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Există dovezi că măsura nu va duce la riscuri de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și de stresul hidric în conformitate cu Directiva-cadru privind apa (2000/60/CE). În conformitate cu Directiva 2011/92/UE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează niciun efect semnificativ. |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | X | | |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | X | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | X | | |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

X

Adaptarea la schimbările climatice

X

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

X

În acest caz specific, activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Există dovezi că măsura nu va duce la riscuri de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și de stresul hidric în conformitate cu Directiva-cadru privind apa (2000/60/CE). În conformitate cu Directiva 2011/92/UE, etapa de încadrare a procesului de evaluare a impactului asupra mediului (EIM) a concluzionat că nu se preconizează niciun efect semnificativ.

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

X

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

X

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

X

Partea 2 a listei de verificare DNSH

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES? | X | Instalațiile care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii au scopul de a reduce la minimum emisiile de CO2 de origine fosilă. Acest lucru este asigurat prin incinerarea numai a biomasei (nu și a materialelor fosile). Acest lucru este susținut prin elemente de probă (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență) și încorporat în obiectivele relevante legate de componenta Y.
  Există un plan de monitorizare pentru scurgerile de emisii de GES la nivelul fiecărei instalații, în special de deșeuri stocate care urmează să fie tratate, astfel cum se reflectă în modul de concepere a măsurii de la pagina X din planul de redresare și reziliență. |
| Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor? | X | Întrucât cele trei incineratoare de deșeuri care vor beneficia de sprijin în temeiul măsurii se află în zone predispuse la alunecări de teren, iar durata de viață preconizată a instalațiilor este de 25-30 de ani, s-a efectuat o evaluare solidă a riscurilor climatice și a vulnerabilității, utilizând proiecții climatice de înaltă rezoluție și de ultimă generație în cadrul unei serii de scenarii viitoare în concordanță cu durata de viață preconizată a instalațiilor. Concluziile evaluării au fost incluse în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).
  În plus, măsura specifică obligația operatorilor economici de a elabora un plan de punere în aplicare a unor soluții de adaptare pentru a reduce riscurile fizice materiale legate de climă pentru incineratoarele de deșeuri (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). Obligația impune, de asemenea, ca soluțiile de adaptare să nu afecteze în mod negativ eforturile de adaptare sau nivelul de reziliență la riscurile fizice legate de climă a altor persoane, a naturii, a activelor și a altor activități economice și să fie în concordanță cu eforturile de adaptare la nivel local, sectorial, regional sau național. |
| Tranziția către o economie circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora: Se preconizează că măsura:






  (i) | va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile; sau |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES?

X

Instalațiile care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii au scopul de a reduce la minimum emisiile de CO2 de origine fosilă. Acest lucru este asigurat prin incinerarea numai a biomasei (nu și a materialelor fosile). Acest lucru este susținut prin elemente de probă (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență) și încorporat în obiectivele relevante legate de componenta Y.

Există un plan de monitorizare pentru scurgerile de emisii de GES la nivelul fiecărei instalații, în special de deșeuri stocate care urmează să fie tratate, astfel cum se reflectă în modul de concepere a măsurii de la pagina X din planul de redresare și reziliență.

Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor?

X

Întrucât cele trei incineratoare de deșeuri care vor beneficia de sprijin în temeiul măsurii se află în zone predispuse la alunecări de teren, iar durata de viață preconizată a instalațiilor este de 25-30 de ani, s-a efectuat o evaluare solidă a riscurilor climatice și a vulnerabilității, utilizând proiecții climatice de înaltă rezoluție și de ultimă generație în cadrul unei serii de scenarii viitoare în concordanță cu durata de viață preconizată a instalațiilor. Concluziile evaluării au fost incluse în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

În plus, măsura specifică obligația operatorilor economici de a elabora un plan de punere în aplicare a unor soluții de adaptare pentru a reduce riscurile fizice materiale legate de climă pentru incineratoarele de deșeuri (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). Obligația impune, de asemenea, ca soluțiile de adaptare să nu afecteze în mod negativ eforturile de adaptare sau nivelul de reziliență la riscurile fizice legate de climă a altor persoane, a naturii, a activelor și a altor activități economice și să fie în concordanță cu eforturile de adaptare la nivel local, sectorial, regional sau național.

Tranziția către o economie circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora: Se preconizează că măsura:

(i)

va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile; sau

| (ii) | va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau |
| --- | --- |

(ii)

va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau

| (iii) | va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară? |
| --- | --- |

(iii)

va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară?

Exemplu de nerespectare a DNSH

Deși această măsură vizează, printre altele, devierea deșeurilor nereciclabile combustibile de la depozitarea în depozitele de deșeuri, Comisia ar putea considera că această măsură se dezvoltă sau „duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile” din următoarele motive.

Construirea de noi incineratoare de deșeuri pentru a crește capacitatea de incinerare existentă în țară duce la o creștere semnificativă a incinerării deșeurilor, care nu se încadrează în categoria deșeurilor periculoase nereciclabile. Prin urmare, aceasta încalcă în mod direct articolul 17 alineatul (1) litera (d) punctul (ii) („Prejudicierea în mod semnificativ a obiectivelor de mediu”) din Regulamentul privind taxonomia.

Măsura împiedică dezvoltarea și implementarea de alternative cu impact redus disponibile, cu niveluri mai ridicate de performanță de mediu (de exemplu, reutilizare, reciclare) și ar putea conduce la un blocaj al activelor cu un impact ridicat, având în vedere durata de viață și capacitatea acestora. Cantități semnificative de deșeuri nepericuloase (reciclabile și nereciclabile, în mod nediferențiat) ar putea fi utilizate ca materii prime, împiedicând astfel, în ceea ce privește deșeurile reciclabile, tratarea pe o poziție superioară în ierarhia deșeurilor, inclusiv reciclarea. Acest lucru ar submina realizarea obiectivelor de reciclare la nivel național/regional și a planului național/regional/local de gestionare a deșeurilor adoptat în conformitate cu Directiva-cadru privind deșeurile modificată.

Prevenirea și controlul poluării: Se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol?

X

Măsura prevede ca instalațiile sprijinite să aplice cele mai bune tehnici disponibile prevăzute în concluziile privind BAT pentru incinerarea deșeurilor [Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/2010 a Comisiei]. Acest lucru este asigurat de modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Instalațiile sprijinite prin măsură au obținut autorizația de mediu relevantă și includ atenuarea și monitorizarea impactului asupra mediului, pe baza măsurilor luate pentru reducerea și controlul nivelului de zgomot, praf și alte emisii poluante în timpul lucrărilor de construcție, întreținere și exploatare (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor: Se preconizează că măsura va fi:

| (i) | nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau |
| --- | --- |

(i)

nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau

| (ii) | nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune? |
| --- | --- |

(ii)

nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune?

X

O evaluare a impactului asupra mediului (EIM) sau o încadrare a fost finalizată în conformitate cu Directiva 2011/92/UE, iar măsurile de atenuare necesare pentru protecția mediului au fost/vor fi puse în aplicare și reflectate în obiectivele de etapă și țintele măsurii X din componenta Y (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Incineratoarele nu se vor afla în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestora (inclusiv rețeaua de arii protejate Natura 2000, siturile înscrise pe Lista patrimoniului mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate).

Exemplul 4: Infrastructura de transport (drumuri)

Descrierea măsurii

Această măsură ar consta în investiții în cadrul a două submăsuri:

| — | Construirea unei noi autostrăzi, ca parte a rețelei TEN-T centrale, care vizează (i) o mai bună conectare a unei regiuni îndepărtate a unui stat membru cu restul țării și (ii) îmbunătățirea siguranței rutiere. |
| --- | --- |

—

Construirea unei noi autostrăzi, ca parte a rețelei TEN-T centrale, care vizează (i) o mai bună conectare a unei regiuni îndepărtate a unui stat membru cu restul țării și (ii) îmbunătățirea siguranței rutiere.

| — | Construirea de puncte de încărcare electrică (un punct de încărcare la zece vehicule) și de puncte de realimentare cu hidrogen (un punct de realimentare la fiecare X km) de-a lungul noii autostrăzi. |
| --- | --- |

—

Construirea de puncte de încărcare electrică (un punct de încărcare la zece vehicule) și de puncte de realimentare cu hidrogen (un punct de realimentare la fiecare X km) de-a lungul noii autostrăzi.

Partea 1 a listei de verificare DNSH

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | Construirea noii autostrăzi | X | | |
| Construirea infrastructurii de încărcare și realimentare | | X | Această submăsură este eligibilă pentru domeniul de intervenție 077 din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 100 %.
  De asemenea, infrastructura de încărcare electrică și de realimentare cu hidrogen (care se va baza pe hidrogenul verde produs de electrolizoare) promovează electrificarea și, ca atare, poate fi considerată o investiție necesară pentru a permite trecerea la o economie eficace neutră din punct de vedere climatic. Justificarea și dovezile privind extinderea capacității de generare a energiei din surse regenerabile la nivel național sunt furnizate în componenta X, paginile Y-Z din planul de redresare și reziliență. |
| Adaptarea la schimbările climatice | X | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | X | | |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | X | | |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | X | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | X | | |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

Construirea noii autostrăzi

X

Construirea infrastructurii de încărcare și realimentare

X

Această submăsură este eligibilă pentru domeniul de intervenție 077 din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 100 %.

De asemenea, infrastructura de încărcare electrică și de realimentare cu hidrogen (care se va baza pe hidrogenul verde produs de electrolizoare) promovează electrificarea și, ca atare, poate fi considerată o investiție necesară pentru a permite trecerea la o economie eficace neutră din punct de vedere climatic. Justificarea și dovezile privind extinderea capacității de generare a energiei din surse regenerabile la nivel național sunt furnizate în componenta X, paginile Y-Z din planul de redresare și reziliență.

Adaptarea la schimbările climatice

X

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

X

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

X

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

X

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

X

Partea 2 a listei de verificare DNSH

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES? | X | (Numai pentru submăsura privind construirea unei noi autostrăzi)

  Nu se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES, deoarece noua autostradă face parte din planul cuprinzător de transport  (1) care vizează decarbonizarea transporturilor în conformitate cu obiectivele climatice pentru 2030 și 2050. În special, aceasta se datorează următoarelor măsuri de sprijin:






  — | cuplarea investițiilor rutiere cu infrastructura de încărcare electrică și de realimentare cu hidrogen; |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES?

X

(Numai pentru submăsura privind construirea unei noi autostrăzi)

Nu se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES, deoarece noua autostradă face parte din planul cuprinzător de transport  (1) care vizează decarbonizarea transporturilor în conformitate cu obiectivele climatice pentru 2030 și 2050. În special, aceasta se datorează următoarelor măsuri de sprijin:

—

cuplarea investițiilor rutiere cu infrastructura de încărcare electrică și de realimentare cu hidrogen;

| — | reforma X (paginile Y-Z) a acestei componente, care introduce taxe de trecere pentru acest drum și altele; |
| --- | --- |

—

reforma X (paginile Y-Z) a acestei componente, care introduce taxe de trecere pentru acest drum și altele;

| — | reforma Y (paginile Y-Z) a acestei componente, care majorează taxele aplicate combustibililor convenționali; |
| --- | --- |

—

reforma Y (paginile Y-Z) a acestei componente, care majorează taxele aplicate combustibililor convenționali;

| — | reforma Z (paginile Y-Z) a acestei componente, care oferă stimulente pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero: |
| --- | --- |

—

reforma Z (paginile Y-Z) a acestei componente, care oferă stimulente pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero:

| — | și măsurile XX și XY (paginile Y-Z) ale acestei componente, care sprijină transferul modal către transportul feroviar și/sau transportul pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

—

și măsurile XX și XY (paginile Y-Z) ale acestei componente, care sprijină transferul modal către transportul feroviar și/sau transportul pe căile navigabile interioare.

Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor?

X

Întrucât măsura se referă la construirea unui drum și a infrastructurii aferente de încărcare și realimentare într-o zonă predispusă la stresul termic și la variabilitatea temperaturii, iar durata de viață preconizată a activelor depășește 10 ani, a fost efectuată o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității, utilizând proiecții climatice în cadrul unei serii de scenarii viitoare în concordanță cu durata de viață preconizată a instalațiilor. În special, a fost efectuată o analiză a riscului de inundații și au fost identificate două segmente în care trebuie pusă în aplicare o soluție specifică de adaptare. S-a acordat o atenție deosebită elementelor sensibile, cum ar fi podurile și tunelurile. Concluziile evaluării au fost incluse în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

În plus, măsura specifică obligația operatorilor economici de a elabora un plan de punere în aplicare a unor soluții de adaptare pentru a reduce riscurile fizice materiale legate de climă pentru drum și infrastructura aferentă de încărcare și realimentare (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). Obligația impune ca soluțiile de adaptare să nu afecteze în mod negativ eforturile de adaptare sau nivelul de reziliență la riscurile fizice legate de climă a altor persoane, a naturii, a activelor și a altor activități economice și să fie în concordanță cu eforturile de adaptare la nivel local, sectorial, regional sau național.

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine: Se preconizează că măsura va fi nocivă pentru:

| (i) | starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane sau |
| --- | --- |

(i)

starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane sau

| (ii) | starea ecologică bună a apelor marine? |
| --- | --- |

(ii)

starea ecologică bună a apelor marine?

X

A fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului (EIM) pentru construcția drumului și instalarea infrastructurii aferente de încărcare și realimentare, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Vor fi puse în aplicare măsurile de atenuare necesare pentru protecția mediului, lucru care s-a reflectat în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). EIM a inclus o evaluare a impactului asupra apei în conformitate cu Directiva 2000/60/CE, iar riscurile identificate au fost abordate în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Riscurile de degradare a mediului legate de protejarea calității apei și evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva 2000/60/CE (Directiva-cadru privind apa) și cu planul de management al bazinului hidrografic elaborat pentru corpul sau corpurile de apă potențial afectate, în consultare cu părțile interesate relevante (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Tranziția către o economie circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora: Se preconizează că măsura:

| (i) | va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau |
| --- | --- |

(i)

va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau

| (ii) | va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau |
| --- | --- |

(ii)

va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau

| (iii) | va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară? |
| --- | --- |

(iii)

va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară?

X

Măsura impune operatorilor care efectuează lucrări de construcție de drumuri să se asigure că cel puțin 70 % (în greutate) din deșeurile nepericuloase din construcții și demolări rezultate în urma construirii drumului și a infrastructurii aferente de încărcare și realimentare (cu excepția materialelor naturale definite în categoria 17 05 04 din lista europeană a deșeurilor stabilită prin Decizia 2000/532/CE a Comisiei) și generate pe șantier vor fi pregătite pentru reutilizare, reciclare și alte operațiuni de valorificare materială, inclusiv operațiuni de umplere care utilizează deșeuri pentru a înlocui alte materiale, în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu Protocolul UE de gestionare a deșeurilor din construcții și demolări.

Operatorii vor limita generarea de deșeuri în activitatea de construcție, în conformitate cu Protocolul UE de gestionare a deșeurilor din construcții și demolări și luând în considerare cele mai bune tehnici disponibile, și vor facilita reutilizarea și reciclarea de înaltă calitate prin eliminarea selectivă a materialelor, utilizând sisteme de sortare disponibile pentru deșeurile rezultate din activități de construcție.

Prevenirea și controlul poluării: Se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol?

X

Nu se preconizează că măsura va conduce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, deoarece aceasta face parte din planul global de transport și este în conformitate cu programul național de control al poluării atmosferice. În special, aceasta se datorează următoarelor măsuri de sprijin:

| — | cuplarea investițiilor rutiere cu infrastructura de încărcare electrică și de realimentare cu hidrogen; |
| --- | --- |

—

cuplarea investițiilor rutiere cu infrastructura de încărcare electrică și de realimentare cu hidrogen;

| — | reforma X (paginile Y-Z) a acestei componente, care introduce taxe de trecere pentru acest drum și altele; |
| --- | --- |

—

reforma X (paginile Y-Z) a acestei componente, care introduce taxe de trecere pentru acest drum și altele;

| — | reforma Y (paginile Y-Z) a acestei componente, care majorează taxele aplicate combustibililor convenționali; |
| --- | --- |

—

reforma Y (paginile Y-Z) a acestei componente, care majorează taxele aplicate combustibililor convenționali;

| — | reforma Z (paginile Y-Z) a acestei componente, care oferă stimulente pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero: |
| --- | --- |

—

reforma Z (paginile Y-Z) a acestei componente, care oferă stimulente pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero:

| — | și măsurile XX și XY (paginile Y-Z) ale acestei componente, care sprijină transferul modal către transportul feroviar și/sau transportul pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

—

și măsurile XX și XY (paginile Y-Z) ale acestei componente, care sprijină transferul modal către transportul feroviar și/sau transportul pe căile navigabile interioare.

În plus, zgomotul și vibrațiile generate de utilizarea drumului și a infrastructurii aferente de încărcare și realimentare vor fi atenuate prin introducerea unor ziduri-barieră conforme cu Directiva 2002/49/CE.

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor: Se preconizează că măsura va fi:

| (i) | nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau |
| --- | --- |

(i)

nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau

| (ii) | nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune? |
| --- | --- |

(ii)

nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune?

X

A fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului pentru construcția drumului și a infrastructurii aferente de încărcare și realimentare, în conformitate cu Directivele 2011/92/UE și 92/43/CEE. Măsurile de atenuare necesare pentru reducerea fragmentării și a degradării terenurilor, în special coridoarele verzi și alte măsuri de conectivitate a habitatelor, precum și speciile relevante de animale protejate enumerate în anexa IV la Directiva 92/43/CEE, s-au bazat pe obiective de conservare stabilite și au fost puse în aplicare, ceea ce s-a reflectat în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Exemplul 5: Programe de casare a autovehiculelor (exemplu de neconformitate cu DNSH)

Descrierea măsurii

Această măsură este un program de casare pentru înlocuirea autovehiculelor cu motor cu ardere internă utilizate în prezent cu altele mai eficiente care se bazează, de asemenea, pe ardere internă (și anume, ardere pe bază de motorină sau de benzină). Stimulentul ia forma unui grant unitar pentru fiecare autovehicul casat și achiziționat, dar poate lua, de asemenea, o formă mai complexă (deducere fiscală).

Măsura vizează înlocuirea vehiculelor mai vechi și mai poluante cu unele mai noi și, prin urmare, mai puțin poluante. În sensul acestui exemplu, se presupune că acest program necesită doar trecerea la o nouă generație de produse (de exemplu, nivelul următor al standardelor Euro) în cadrul aceleiași tehnologii.

Partea 1 a listei de verificare DNSH

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | X | | |
| Adaptarea la schimbările climatice | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | X | | |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | X | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

X

Adaptarea la schimbările climatice

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață.

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață.

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

X

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

X

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață.

Partea 2 a listei de verificare DNSH

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES? | Exemplu de nerespectare a DNSH | Autovehiculele cu motoare cu combustie produc CO2 (și emisii de particule, NO, compuși organici volatili și diverși alți poluanți atmosferici periculoși, inclusiv benzen). În ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, achiziționarea de autovehicule noi (pentru a le înlocui pe cele vechi) ar reduce emisiile, dar ar genera în continuare emisii semnificative de gaze cu efect de seră (Emisiile medii de CO2, măsurate în cadrul testelor de laborator, ale autoturismelor noi înmatriculate în UE și în Islanda în 2018 au fost de 120,8 grame de CO2 pe kilometru).
  Este probabil ca Comisia să respingă argumentul potrivit căruia autovehiculele cu motorizare pe motorină sau pe benzină, de nouă generație, reprezintă cea mai bună alternativă disponibilă în sector și că, prin urmare, investiția nu încalcă principiul DNSH. Autovehiculele electrice reprezintă o alternativă disponibilă mai bună, cu un nivel mai ridicat de performanță de mediu (și anume, niveluri mai scăzute de emisii pe durata ciclului de viață) în acest sector în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice.
  Prin urmare, este probabil ca Comisia să considere că programul de casare ar avea un efect negativ semnificativ asupra atenuării schimbărilor climatice. |
| Economia circulară și gestionarea deșeurilor: Se preconizează că măsura:






  (i) | va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Atenuarea schimbărilor climatice: Se preconizează că măsura va genera emisii semnificative de GES?

Exemplu de nerespectare a DNSH

Autovehiculele cu motoare cu combustie produc CO2 (și emisii de particule, NO, compuși organici volatili și diverși alți poluanți atmosferici periculoși, inclusiv benzen). În ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, achiziționarea de autovehicule noi (pentru a le înlocui pe cele vechi) ar reduce emisiile, dar ar genera în continuare emisii semnificative de gaze cu efect de seră (Emisiile medii de CO2, măsurate în cadrul testelor de laborator, ale autoturismelor noi înmatriculate în UE și în Islanda în 2018 au fost de 120,8 grame de CO2 pe kilometru).

Este probabil ca Comisia să respingă argumentul potrivit căruia autovehiculele cu motorizare pe motorină sau pe benzină, de nouă generație, reprezintă cea mai bună alternativă disponibilă în sector și că, prin urmare, investiția nu încalcă principiul DNSH. Autovehiculele electrice reprezintă o alternativă disponibilă mai bună, cu un nivel mai ridicat de performanță de mediu (și anume, niveluri mai scăzute de emisii pe durata ciclului de viață) în acest sector în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice.

Prin urmare, este probabil ca Comisia să considere că programul de casare ar avea un efect negativ semnificativ asupra atenuării schimbărilor climatice.

Economia circulară și gestionarea deșeurilor: Se preconizează că măsura:

(i)

va duce la o creștere semnificativă a generării, a incinerării sau a eliminării deșeurilor, cu excepția incinerării deșeurilor periculoase nereciclabile sau

| (ii) | va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau |
| --- | --- |

(ii)

va duce la ineficiențe semnificative în utilizarea directă sau indirectă a oricăror resurse naturale în orice etapă a ciclului său de viață, care nu sunt reduse la minimum prin măsuri adecvate sau

| (iii) | va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară? |
| --- | --- |

(iii)

va cauza prejudicii semnificative și pe termen lung mediului în ceea ce privește economia circulară?

X

Sunt instituite măsuri de gestionare a deșeurilor atât în faza de utilizare (întreținere), cât și în faza de scoatere din uz a flotei, inclusiv prin reutilizarea și reciclarea bateriilor și a componentelor electronice (în special a materiilor prime critice), în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Impactul producției este luat în considerare, iar programul nu va încuraja casarea prematură a vehiculelor în stare de funcționare. În special, programul prevede obligația ca toate autovehiculele casate să fie prelucrate de o instalație de tratare autorizată (Authorised Treatment Facility – ATF) în conformitate cu Directiva privind vehiculele scoase din uz (2000/53/CE), fapt care se atestă prin certificatul necesar pentru a participa la program.

De asemenea, măsura este însoțită de o activitate care promovează colectarea pieselor de către ATF-uri în scopul reutilizării și refabricării finale a acestora.

Prevenirea și controlul poluării: Se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți (2) în aer, apă sau sol?

Exemplu de nerespectare a DNSH

Autovehiculele cu motor cu ardere internă emit, printre altele, monoxid de carbon (CO), pulberi în suspensie (PM), oxizi de azot (NOx) și hidrocarburi nearse (HC). Având în vedere practicile medii și cerințele de reglementare din industrie (3), ar fi puțin probabil ca Comisia să considere că măsura nu duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, din considerente similare celor stabilite pentru atenuarea schimbărilor climatice.

Exemplul 6: Irigarea terenurilor

Descrierea măsurii

Măsura prevede, în principal, investiții într-un sistem de irigații existent și în uz în regiunea X pentru a utiliza metode de irigare mai eficiente și pentru a promova reutilizarea în condiții de siguranță a apelor recuperate. Scopul este de a compensa deficitul de apă din sol cauzat de secetă și, deci, de a contribui la adaptarea la schimbările climatice, în special în ceea ce privește culturile agricole. Măsura va fi însoțită de promovarea și sprijinirea practicilor agricole durabile, în special sisteme de irigații mai durabile și mai eficiente și măsuri de retenție naturală a apei, trecerea la culturi și practici de gestionare care necesită cantități mai mici de apă, precum și practici de fertilizare mai durabile.

Partea 1 a listei de verificare DNSH

| Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH | Da | Nu | Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu” |
| --- | --- | --- | --- |
| Atenuarea schimbărilor climatice | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Se va asigura aceste lucru deoarece noul sistem/echipament va fi eficient din punct de vedere energetic și, prin urmare, emisiile absolute nu vor crește în pofida unei creșteri modeste a suprafeței irigate și/sau deoarece energia electrică pentru alimentarea echipamentelor va fi eoliană sau solară.
  Irigarea poate facilita în mod indirect continuarea practicilor agricole care compromit funcția de absorbant de carbon a solurilor agricole sau le poate chiar transforma în emițători neți. Promovarea și sprijinirea semnificativă a practicilor agricole durabile ca parte a măsurii nu indică o deteriorare suplimentară din acest motiv și ar trebui să conducă la o îmbunătățire. |
| Adaptarea la schimbările climatice | X | | |
| Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine | X | | |
| Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora | | X | Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Măsura nu va duce la ineficiențe semnificative în ceea ce privește utilizarea resurselor și nici la creșterea generării de deșeuri. |
| Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului | X | | |
| Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor | X | | |

Vă rugăm să indicați care dintre obiectivele de mediu de mai jos necesită o evaluare de fond a măsurii conform principiului DNSH

Da

Nu

Justificare în cazul selectării răspunsului „Nu”

Atenuarea schimbărilor climatice

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Se va asigura aceste lucru deoarece noul sistem/echipament va fi eficient din punct de vedere energetic și, prin urmare, emisiile absolute nu vor crește în pofida unei creșteri modeste a suprafeței irigate și/sau deoarece energia electrică pentru alimentarea echipamentelor va fi eoliană sau solară.

Irigarea poate facilita în mod indirect continuarea practicilor agricole care compromit funcția de absorbant de carbon a solurilor agricole sau le poate chiar transforma în emițători neți. Promovarea și sprijinirea semnificativă a practicilor agricole durabile ca parte a măsurii nu indică o deteriorare suplimentară din acest motiv și ar trebui să conducă la o îmbunătățire.

Adaptarea la schimbările climatice

X

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine

X

Economia circulară, inclusiv prevenirea generării de deșeuri și reciclarea acestora

X

Activitatea care beneficiază de sprijin în temeiul măsurii are un impact previzibil nesemnificativ asupra acestui obiectiv de mediu, ținând seama atât de efectele directe, cât și de cele primare indirecte pe întreaga durată a ciclului de viață. Măsura nu va duce la ineficiențe semnificative în ceea ce privește utilizarea resurselor și nici la creșterea generării de deșeuri.

Prevenirea și controlul poluării aerului, apei sau solului

X

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

X

Partea 2 a listei de verificare DNSH

| Întrebări | Nu | Justificare de fond |
| --- | --- | --- |
| Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor? | X | Nu se preconizează că măsura va fi în detrimentul adaptării la schimbările climatice din următoarele motive:






  — | cea mai mare parte a măsurii contribuie în mod limitat la îmbunătățirea rezilienței la impactul schimbărilor climatice pe termen scurt, deoarece consolidează irigarea fără a crește captarea apei. Această contribuție pozitivă este posibilă numai în măsura în care starea actuală și cea preconizată a corpurilor de apă afectate se află într-o stare bună (sau se preconizează, în mod rezonabil, că nu se va deteriora la o stare mai puțin bună, conform unor previziuni fiabile). În caz contrar, rata de captare ar fi, prin urmare, nesustenabilă, iar investiția nu ar îndeplini condițiile pentru a fi considerată drept măsură de adaptare la schimbările climatice (și ar fi la limită o măsură de adaptare eronată), chiar dacă nu duce la înrăutățirea situației subiacente, deoarece ar prelungi durata de viață a unei structuri în esență nesustenabile. Această submăsură este eligibilă pentru domeniul de intervenție 040 din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 40 %, dat fiind că măsura este o măsură de gospodărire a apei care vizează gestionarea deficitului de apă care este exacerbat de riscurile legate de climă, și anume seceta; |

Întrebări

Nu

Justificare de fond

Adaptarea la schimbările climatice: Se preconizează că măsura va duce la creșterea efectului negativ al climatului actual și al climatului viitor preconizat asupra măsurii în sine sau asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor?

X

Nu se preconizează că măsura va fi în detrimentul adaptării la schimbările climatice din următoarele motive:

—

cea mai mare parte a măsurii contribuie în mod limitat la îmbunătățirea rezilienței la impactul schimbărilor climatice pe termen scurt, deoarece consolidează irigarea fără a crește captarea apei. Această contribuție pozitivă este posibilă numai în măsura în care starea actuală și cea preconizată a corpurilor de apă afectate se află într-o stare bună (sau se preconizează, în mod rezonabil, că nu se va deteriora la o stare mai puțin bună, conform unor previziuni fiabile). În caz contrar, rata de captare ar fi, prin urmare, nesustenabilă, iar investiția nu ar îndeplini condițiile pentru a fi considerată drept măsură de adaptare la schimbările climatice (și ar fi la limită o măsură de adaptare eronată), chiar dacă nu duce la înrăutățirea situației subiacente, deoarece ar prelungi durata de viață a unei structuri în esență nesustenabile. Această submăsură este eligibilă pentru domeniul de intervenție 040 din anexa la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, cu un coeficient al schimbărilor climatice de 40 %, dat fiind că măsura este o măsură de gospodărire a apei care vizează gestionarea deficitului de apă care este exacerbat de riscurile legate de climă, și anume seceta;

| — | în schimb, promovarea practicilor agricole durabile și a măsurilor de retenție naturală a apei s-ar încadra în domeniul de intervenție 037, sprijinind în mod direct obiectivul de adaptare la schimbările climatice. Pentru ca întreaga măsură să se încadreze la domeniul de intervenție 037, aceasta ar trebui să fie predominantă sau cel puțin suficient de convingătoare din punctul de vedere al dimensiunii, al amplorii și al detalierii. |
| --- | --- |

—

în schimb, promovarea practicilor agricole durabile și a măsurilor de retenție naturală a apei s-ar încadra în domeniul de intervenție 037, sprijinind în mod direct obiectivul de adaptare la schimbările climatice. Pentru ca întreaga măsură să se încadreze la domeniul de intervenție 037, aceasta ar trebui să fie predominantă sau cel puțin suficient de convingătoare din punctul de vedere al dimensiunii, al amplorii și al detalierii.

Utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine: Se preconizează că măsura va fi nocivă pentru:

| (i) | starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane sau |
| --- | --- |

(i)

starea bună sau pentru potențialul ecologic bun al corpurilor de apă, inclusiv al apelor de suprafață și subterane sau

| (ii) | starea ecologică bună a apelor marine? |
| --- | --- |

(ii)

starea ecologică bună a apelor marine?

X

Nu se preconizează că măsura va fi nocivă pentru utilizarea durabilă și protejarea resurselor de apă și a celor marine. Măsura vizează îmbunătățirea utilizării durabile a resurselor de apă, în special prin:

| — | sprijinirea trecerii fermierilor la culturi și la practici de gestionare care necesită cantități mai mici de apă; sprijinirea fermierilor în vederea punerii în aplicare a unor măsuri care duc la creșterea capacității de retenție a apei din sol și a stocării apei la nivelul fermei; |
| --- | --- |

—

sprijinirea trecerii fermierilor la culturi și la practici de gestionare care necesită cantități mai mici de apă; sprijinirea fermierilor în vederea punerii în aplicare a unor măsuri care duc la creșterea capacității de retenție a apei din sol și a stocării apei la nivelul fermei;

| — | punerea în aplicare a unui sistem de irigare care să permită reutilizarea apei în conformitate cu Directiva-cadru privind apa și care să nu conducă la o creștere a captării apei. Măsura va conține investiții în infrastructuri care să permită reutilizarea în condiții de siguranță a apelor recuperate în scopuri agricole. Această investiție va face posibilă utilizarea apelor uzate urbane epurate pentru irigarea terenurilor cultivate din apropiere și pregătirea pentru aplicarea noului Regulament privind cerințele minime pentru reutilizarea apei [(UE) 2020/741]; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unui sistem de irigare care să permită reutilizarea apei în conformitate cu Directiva-cadru privind apa și care să nu conducă la o creștere a captării apei. Măsura va conține investiții în infrastructuri care să permită reutilizarea în condiții de siguranță a apelor recuperate în scopuri agricole. Această investiție va face posibilă utilizarea apelor uzate urbane epurate pentru irigarea terenurilor cultivate din apropiere și pregătirea pentru aplicarea noului Regulament privind cerințele minime pentru reutilizarea apei [(UE) 2020/741];

| — | investirea în sisteme de irigații mai durabile și mai eficiente, care necesită mai puțină apă, cum ar fi irigarea localizată. În același timp, acest lucru va duce la reducerea scurgerilor de nutrienți în apele subterane, precum și în corpurile de apă interioare din apropiere; |
| --- | --- |

—

investirea în sisteme de irigații mai durabile și mai eficiente, care necesită mai puțină apă, cum ar fi irigarea localizată. În același timp, acest lucru va duce la reducerea scurgerilor de nutrienți în apele subterane, precum și în corpurile de apă interioare din apropiere;

| — | în cazul în care activitatea include captarea apei, autoritatea competentă a acordat o autorizație pentru captarea apei, specificând condițiile pentru a evita deteriorarea și pentru a se asigura că corpurile de apă afectate ating o stare cantitativă bună (în cazul apelor subterane) sau o stare ecologică bună sau un potențial ecologic bun (în cazul apelor de suprafață) cel târziu până în 2027, în conformitate cu cerințele Directivei-cadru privind apa (2000/60/CE); |
| --- | --- |

—

în cazul în care activitatea include captarea apei, autoritatea competentă a acordat o autorizație pentru captarea apei, specificând condițiile pentru a evita deteriorarea și pentru a se asigura că corpurile de apă afectate ating o stare cantitativă bună (în cazul apelor subterane) sau o stare ecologică bună sau un potențial ecologic bun (în cazul apelor de suprafață) cel târziu până în 2027, în conformitate cu cerințele Directivei-cadru privind apa (2000/60/CE);

| — | a fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva EIM, iar toate măsurile de atenuare necesare au fost identificate și s-au reflectat în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență). |
| --- | --- |

—

a fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva EIM, iar toate măsurile de atenuare necesare au fost identificate și s-au reflectat în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență).

Prevenirea și controlul poluării: Se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol?

X

Nu se preconizează că măsura va duce la o creștere semnificativă a emisiilor de poluanți în aer, apă sau sol, deoarece:

| — | sunt utilizate echipamente cu consum extrem de eficient de energie sau echipamente alimentate din surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

—

sunt utilizate echipamente cu consum extrem de eficient de energie sau echipamente alimentate din surse regenerabile de energie;

| — | odată cu instalarea unor sisteme de irigații mai eficiente (explicate mai sus), scurgerile de nutrienți din agricultură vor fi reduse; |
| --- | --- |

—

odată cu instalarea unor sisteme de irigații mai eficiente (explicate mai sus), scurgerile de nutrienți din agricultură vor fi reduse;

| — | odată cu sprijinul acordat fermierilor pentru a trece la culturi și la practici de gestionare care necesită cantități mai mici de apă și cu creșterea disponibilității apei la nivelul fermei, se va utiliza mai puțină apă pentru irigații; |
| --- | --- |

—

odată cu sprijinul acordat fermierilor pentru a trece la culturi și la practici de gestionare care necesită cantități mai mici de apă și cu creșterea disponibilității apei la nivelul fermei, se va utiliza mai puțină apă pentru irigații;

| — | vor fi sprijinite practicile agricole durabile, care, la rândul lor, vor necesita mai puține pesticide, ceea ce va reduce poluarea apei și a solului. |
| --- | --- |

—

vor fi sprijinite practicile agricole durabile, care, la rândul lor, vor necesita mai puține pesticide, ceea ce va reduce poluarea apei și a solului.

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor: Se preconizează că măsura va fi:

| (i) | nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau |
| --- | --- |

(i)

nocivă în mod semnificativ pentru condiția bună și reziliența ecosistemelor sau

| (ii) | nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune? |
| --- | --- |

(ii)

nocivă pentru stadiul de conservare a habitatelor și a speciilor, inclusiv a celor de interes pentru Uniune?

X

Măsura nu va avea efecte negative asupra biodiversității și a ecosistemelor, deoarece:

| — | proiectele de irigații care fac obiectul acestei măsuri nu sunt situate în situri protejate și nici nu vor avea efecte negative asupra acestor situri, având în vedere obiectivele lor de conservare. Orice perturbare a speciilor sau orice impact negativ asupra habitatelor din afara acestor situri, atât în cursul fazei de construire, cât și în cursul celei de funcționare, va fi evitat(ă) prin intermediul măsurilor necesare de prevenire și atenuare, care se reflectă în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență); |
| --- | --- |

—

proiectele de irigații care fac obiectul acestei măsuri nu sunt situate în situri protejate și nici nu vor avea efecte negative asupra acestor situri, având în vedere obiectivele lor de conservare. Orice perturbare a speciilor sau orice impact negativ asupra habitatelor din afara acestor situri, atât în cursul fazei de construire, cât și în cursul celei de funcționare, va fi evitat(ă) prin intermediul măsurilor necesare de prevenire și atenuare, care se reflectă în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență);

| — | a fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva EIM, iar toate măsurile de atenuare necesare au fost identificate și s-au reflectat în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență); |
| --- | --- |

—

a fost efectuată o evaluare a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva EIM, iar toate măsurile de atenuare necesare au fost identificate și s-au reflectat în modul de concepere a măsurii (a se vedea pagina X din planul de redresare și reziliență);

| — | respectă cerințele Directivei privind habitatele și ale Directivei privind păsările; a făcut obiectul unei evaluări în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva privind habitatele (integrată în acest caz în procedura de evaluare a impactului asupra mediului), care a exclus efectele semnificative asupra siturilor Natura 2000; |
| --- | --- |

—

respectă cerințele Directivei privind habitatele și ale Directivei privind păsările; a făcut obiectul unei evaluări în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Directiva privind habitatele (integrată în acest caz în procedura de evaluare a impactului asupra mediului), care a exclus efectele semnificative asupra siturilor Natura 2000;

| — | prin sprijinirea practicilor agricole durabile, vor fi astfel necesare mai puține pesticide, atenuându-se așadar impactul negativ asupra biodiversității (insecte, păsări, viața în sol) și se poate include o mai mare diversitate a culturilor, sprijinindu-se, de asemenea, biodiversitatea. |
| --- | --- |

—

prin sprijinirea practicilor agricole durabile, vor fi astfel necesare mai puține pesticide, atenuându-se așadar impactul negativ asupra biodiversității (insecte, păsări, viața în sol) și se poate include o mai mare diversitate a culturilor, sprijinindu-se, de asemenea, biodiversitatea.

---

(1)  Sau, în absența unui plan cuprinzător de transport durabil, o analiză cost-beneficiu specifică efectuată la nivel de proiect indică faptul că proiectul în sine duce la o scădere/nu duce la o creștere a emisiilor de GES pe durata ciclului său de viață.

(2)  Poluant înseamnă o substanță, o vibrație, căldură, zgomot, lumină sau alt contaminant prezent în aer, apă sau sol, care poate avea efect nociv asupra sănătății umane sau asupra mediului.

(3)  Compoziția variază de la motoare pe benzină la motoare diesel. Regulamentul (CE) nr. 715/2007 privind Euro 5 și Euro 6 stabilește valorile-limită la emisii pentru autovehicule pentru poluanții reglementați, în special oxizii de azot (NOx, și anume emisiile combinate de NO și NO2), la 80 mg/km.

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/31

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10142 — Pamplona Capital/Signature Foods)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 58/02)

La 12 februarie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10142. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32021M10142. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/32

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 februarie 2021

(2021/C 58/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2060 |
| JPY | yen japonez | 127,94 |
| DKK | coroana daneză | 7,4368 |
| GBP | lira sterlină | 0,86960 |
| SEK | coroana suedeză | 10,0413 |
| CHF | franc elvețian | 1,0806 |
| ISK | coroana islandeză | 155,80 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,2113 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,883 |
| HUF | forint maghiar | 359,03 |
| PLN | zlot polonez | 4,5012 |
| RON | leu românesc nou | 4,8750 |
| TRY | lira turcească | 8,4348 |
| AUD | dolar australian | 1,5573 |
| CAD | dolar canadian | 1,5304 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,3493 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6786 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6028 |
| KRW | won sud-coreean | 1 334,77 |
| ZAR | rand sud-african | 17,8247 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7886 |
| HRK | kuna croată | 7,5705 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 959,38 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8702 |
| PHP | peso Filipine | 58,433 |
| RUB | rubla rusească | 89,0524 |
| THB | baht thailandez | 36,168 |
| BRL | real brazilian | 6,4771 |
| MXN | peso mexican | 24,4836 |
| INR | rupie indiană | 87,7940 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2060

JPY

yen japonez

127,94

DKK

coroana daneză

7,4368

GBP

lira sterlină

0,86960

SEK

coroana suedeză

10,0413

CHF

franc elvețian

1,0806

ISK

coroana islandeză

155,80

NOK

coroana norvegiană

10,2113

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,883

HUF

forint maghiar

359,03

PLN

zlot polonez

4,5012

RON

leu românesc nou

4,8750

TRY

lira turcească

8,4348

AUD

dolar australian

1,5573

CAD

dolar canadian

1,5304

HKD

dolar Hong Kong

9,3493

NZD

dolar neozeelandez

1,6786

SGD

dolar Singapore

1,6028

KRW

won sud-coreean

1 334,77

ZAR

rand sud-african

17,8247

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7886

HRK

kuna croată

7,5705

IDR

rupia indoneziană

16 959,38

MYR

ringgit Malaiezia

4,8702

PHP

peso Filipine

58,433

RUB

rubla rusească

89,0524

THB

baht thailandez

36,168

BRL

real brazilian

6,4771

MXN

peso mexican

24,4836

INR

rupie indiană

87,7940

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/33

---

COMISIA ADMINISTRATIVĂ PENTRU COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ

COSTURILE MEDII ALE PRESTAȚIILOR ÎN NATURĂ

(2021/C 58/04)

COSTURILE MEDII ALE PRESTAȚIILOR ÎN NATURĂ – 2018

Aplicarea articolului 64 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 (1)

| I. | Sumele care urmează a fi rambursate în legătură cu prestațiile în natură acordate în 2018 membrilor de familie care nu au reședința în același stat membru cu persoana asigurată, astfel cum se prevede la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 (2), vor fi stabilite pe baza următoarelor costuri medii: | Categoria de vârstă | Anual | Net lunar
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cipru | sub 20 de ani | 363,31 EUR | 24,22 EUR |
| 20-64 de ani | 368,17 EUR | 24,54 EUR |
| 65 de ani și peste | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR |
| Suedia | sub 20 de ani | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK |
| 20-64 de ani | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK |
| 65 de ani și peste | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK |

I.

Categoria de vârstă

Anual

Net lunar

x = 0,20

Cipru

sub 20 de ani

363,31 EUR

24,22 EUR

20-64 de ani

368,17 EUR

24,54 EUR

65 de ani și peste

1 534,74 EUR

102,32 EUR

Suedia

sub 20 de ani

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

20-64 de ani

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

65 de ani și peste

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

| II. | Sumele care urmează a fi rambursate în legătură cu prestațiile în natură acordate în 2018 pensionarilor și membrilor de familie ai acestora, astfel cum se prevede la articolul 24 alineatul (1) și la articolele 25 și 26 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004, vor fi stabilite pe baza următoarelor costuri medii: | Categoria de vârstă | Anual | Net lunar x = 0,20 | Net lunar
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cipru | sub 20 de ani | 363,31 EUR | 24,22 EUR | 25,73 EUR |
| 20-64 de ani | 368,17 EUR | 24,54 EUR | 26,08 EUR |
| 65 de ani și peste | 1 534,74 EUR | 102,32 EUR | 108,71 EUR |
| Suedia | sub 20 de ani | 15 052,14 SEK | 1 003,48 SEK | 1 066,19 SEK |
| 20-64 de ani | 21 823,53 SEK | 1 454,90 SEK | 1 545,83 SEK |
| 65 de ani și peste | 66 546,36 SEK | 4 436,42 SEK | 4 713,70 SEK |

II.

Categoria de vârstă

Anual

Net lunar x = 0,20

Net lunar

x = 0,15  (3)

Cipru

sub 20 de ani

363,31 EUR

24,22 EUR

25,73 EUR

20-64 de ani

368,17 EUR

24,54 EUR

26,08 EUR

65 de ani și peste

1 534,74 EUR

102,32 EUR

108,71 EUR

Suedia

sub 20 de ani

15 052,14 SEK

1 003,48 SEK

1 066,19 SEK

20-64 de ani

21 823,53 SEK

1 454,90 SEK

1 545,83 SEK

65 de ani și peste

66 546,36 SEK

4 436,42 SEK

4 713,70 SEK

COSTURILE MEDII ALE PRESTAȚIILOR ÎN NATURĂ – 2019

Aplicarea articolului 64 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009

| I. | Sumele care urmează a fi rambursate în legătură cu prestațiile în natură acordate în 2019 membrilor de familie care nu au reședința în același stat membru cu persoana asigurată, astfel cum se prevede la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004, vor fi stabilite pe baza următoarelor costuri medii: | Categoria de vârstă | Anual | Net lunar
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spania | sub 20 de ani | 582,28 EUR | 38,82 EUR |
| 20-64 de ani | 888,20 EUR | 59,21 EUR |
| 65 de ani și peste | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR |

I.

Categoria de vârstă

Anual

Net lunar

x = 0,20

Spania

sub 20 de ani

582,28 EUR

38,82 EUR

20-64 de ani

888,20 EUR

59,21 EUR

65 de ani și peste

4 696,52 EUR

313,10 EUR

| II. | Sumele care urmează a fi rambursate în legătură cu prestațiile în natură acordate în 2019 pensionarilor și membrilor de familie ai acestora, astfel cum se prevede la articolul 24 alineatul (1) și la articolele 25 și 26 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004, vor fi stabilite pe baza următoarelor costuri medii: | Categoria de vârstă | Anual | Net lunar x = 0,20 | Net lunar
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spania | sub 20 de ani | 582,28 EUR | 38,82 EUR | 41,24 EUR |
| 20-64 de ani | 888,20 EUR | 59,21 EUR | 62,91 EUR |
| 65 de ani și peste | 4 696,52 EUR | 313,10 EUR | 332,67 EUR |

II.

Categoria de vârstă

Anual

Net lunar x = 0,20

Net lunar

x = 0,15  (4)

Spania

sub 20 de ani

582,28 EUR

38,82 EUR

41,24 EUR

20-64 de ani

888,20 EUR

59,21 EUR

62,91 EUR

65 de ani și peste

4 696,52 EUR

313,10 EUR

332,67 EUR

---

(1)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.

(2)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(3)  Reducerea aplicată sumei fixe lunare „este egală cu 15 % (x = 0,15) pentru pensionari și membrii familiilor acestora, în cazul în care statul membru competent nu este inclus în lista din anexa IV la Regulamentul de bază” [articolul 64 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009].

(4)  Reducerea aplicată sumei fixe lunare „este egală cu 15 % (x = 0,15) pentru pensionari și membrii familiilor acestora, în cazul în care statul membru competent nu este inclus în lista din anexa IV la Regulamentul de bază” [articolul 64 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009].

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/35

---

Actualizarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (1)

(2021/C 58/05)

Publicarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (2) se bazează pe informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 39 din Codul frontierelor Schengen.

În afară de publicarea listei în Jurnalul Oficial, o actualizare a acesteia este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Migrație și Afaceri Interne.

LISTA PUNCTELOR DE TRECERE A FRONTIEREI

GERMANIA

Modificarea mențiunilor publicate în JO C 43, 4.2.2019, p. 2.

Porturi la Marea Nordului

| 1. | Baltrum |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bensersiel |
| --- | --- |

2.

| 3. | Borkum |
| --- | --- |

3.

| 4. | Brake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Brunsbüttel |
| --- | --- |

5.

| 6. | Büsum |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bützflether Sand |
| --- | --- |

7.

| 8. | Buxtehude |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bremen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bremerhaven |
| --- | --- |

10.

| 11. | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Cuxhaven |
| --- | --- |

12.

| 13. | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

13.

| 14. | Elsfleth |
| --- | --- |

14.

| 15. | Emden |
| --- | --- |

15.

| 16. | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

16.

| 17. | Glückstadt |
| --- | --- |

17.

| 18. | Greetsiel |
| --- | --- |

18.

| 19. | Großensiel |
| --- | --- |

19.

| 20. | Hamburg |
| --- | --- |

20.

| 21. | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

21.

| 22. | Herbrum |
| --- | --- |

22.

| 23. | Helgoland |
| --- | --- |

23.

| 24. | Hooksiel |
| --- | --- |

24.

| 25. | Horumersiel |
| --- | --- |

25.

| 26. | Husum |
| --- | --- |

26.

| 27. | Juist |
| --- | --- |

27.

| 28. | Langeoog |
| --- | --- |

28.

| 29. | Leer |
| --- | --- |

29.

| 30. | Lemwerder |
| --- | --- |

30.

| 31. | List/Sylt |
| --- | --- |

31.

| 32. | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

32.

| 33. | Norddeich |
| --- | --- |

33.

| 34. | Nordenham |
| --- | --- |

34.

| 35. | Norderney |
| --- | --- |

35.

| 36. | Otterndorf |
| --- | --- |

36.

| 37. | Papenburg |
| --- | --- |

37.

| 38. | Spiekeroog |
| --- | --- |

38.

| 39. | Stade |
| --- | --- |

39.

| 40. | Stadersand |
| --- | --- |

40.

| 41. | Varel |
| --- | --- |

41.

| 42. | Wangerooge |
| --- | --- |

42.

| 43. | Wedel |
| --- | --- |

43.

| 44. | Weener |
| --- | --- |

44.

| 45. | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

45.

| 46. | Wewelsfleth |
| --- | --- |

46.

| 47. | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

47.

Porturi la Marea Baltică

| 1. | Eckernförde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jägersberg (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiel |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kiel (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kiel-Holtenau (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lubmin |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lübeck |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mukran |
| --- | --- |

11.

| 12. | Neustadt (Hafenanlagen der Bundesmarine) |
| --- | --- |

12.

| 13. | Puttgarden |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rendsburg |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rostock-Hafen (Zusammenlegung Häfen Warnemünde und Rostock-Überseehafen) |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sassnitz |
| --- | --- |

16.

| 17. | Stralsund |
| --- | --- |

17.

| 18. | Surendorf |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vierow |
| --- | --- |

19.

| 20. | Wismar |
| --- | --- |

20.

| 21. | Wolgast |
| --- | --- |

21.

ODERHAFF

| 1. | Ueckermünde |
| --- | --- |

1.

Aeroporturi, aerodromuri și terenuri de aviație

ÎN LANDUL BADEN-WÜRTTEMBERG

| 1. | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

2.

| 3. | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

5.

| 6. | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lahr |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laupheim |
| --- | --- |

8.

| 9. | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mannheim-City |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mengen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Niederstetten |
| --- | --- |

12.

| 13. | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

13.

| 14. | Stuttgart |
| --- | --- |

14.

ÎN LANDUL BAVARIA

| 1. | Aschaffenburg |
| --- | --- |

1.

| 2. | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

3.

| 4. | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

4.

| 5. | Giebelstadt |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hof-Plauen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ingolstadt |
| --- | --- |

8.

| 9. | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

9.

| 10. | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lechfeld |
| --- | --- |

11.

| 12. | Memmingerberg |
| --- | --- |

12.

| 13. | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

13.

| 14. | Neuburg |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nürnberg |
| --- | --- |

15.

| 16. | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

16.

| 17. | Roth |
| --- | --- |

17.

| 18. | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

18.

ÎN LANDUL BERLIN

| 1. | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

1.

ÎN LANDUL BRANDENBURG

| 1. | Berlin Brandenburg „Willy Brandt” |
| --- | --- |

1.

| 2. | Schönhagen |
| --- | --- |

2.

ÎN LANDUL BREMEN

| 1. | Bremen |
| --- | --- |

1.

ÎN LANDUL HAMBURG

| 1. | Hamburg |
| --- | --- |

1.

ÎN LANDUL HESSA

| 1. | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

1.

| 2. | Egelsbach |
| --- | --- |

2.

| 3. | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fritzlar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kassel-Calden |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reichelsheim |
| --- | --- |

6.

ÎN LANDUL MECKLENBURG-VORPOMMERN

| 1. | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rostock-Laage |
| --- | --- |

2.

ÎN LANDUL SAXONIA INFERIOARĂ

| 1. | Borkum |
| --- | --- |

1.

| 2. | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

3.

| 4. | Celle |
| --- | --- |

4.

| 5. | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

5.

| 6. | Diepholz |
| --- | --- |

6.

| 7. | Emden |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fassberg |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ganderkesee |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hannover |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jever |
| --- | --- |

11.

| 12. | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

12.

| 13. | Norderney |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nordholz |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

15.

| 16. | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

16.

| 17. | Wangerooge |
| --- | --- |

17.

| 18. | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

18.

| 19. | Wittmundhafen |
| --- | --- |

19.

| 20. | Wunstorf |
| --- | --- |

20.

ÎN LANDUL RENANIA DE NORD-WESTFALIA

| 1. | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

1.

| 2. | Arnsberg |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

5.

| 6. | Düsseldorf |
| --- | --- |

6.

| 7. | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

8.

| 9. | Köln/Bonn |
| --- | --- |

9.

| 10. | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mönchengladbach |
| --- | --- |

11.

| 12. | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nörvenich |
| --- | --- |

13.

| 14. | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

14.

| 15. | Porta Westfalica |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

16.

| 17. | Siegerland |
| --- | --- |

17.

| 18. | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

18.

| 19. | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

19.

ÎN LANDUL RENANIA-PALATINAT

| 1. | Büchel |
| --- | --- |

1.

| 2. | Föhren |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hahn |
| --- | --- |

3.

| 4. | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ramstein (US Air Base) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Speyer |
| --- | --- |

8.

| 9. | Spangdahlem (US Air Base) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Zweibrücken |
| --- | --- |

10.

ÎN LANDUL SAARLAND

| 1. | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

1.

| 2. | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

2.

ÎN LANDUL SAXONIA

| 1. | Dresden |
| --- | --- |

1.

| 2. | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

3.

ÎN LANDUL SAXONIA-ANHALT

| 1. | Cochstedt |
| --- | --- |

1.

| 2. | Magdeburg |
| --- | --- |

2.

ÎN LANDUL SCHLESWIG-HOLSTEIN

| 1. | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hohn |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

4.

| 5. | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

5.

| 6. | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

6.

ÎN LANDUL TURINGIA

| 1. | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

1.

| 2. | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

2.

LITUANIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 126, 18.4.2015, p. 10.

LITUANIA – BELARUS

Frontiere terestre

| 1. | Kena – Gudagojis (cale ferată) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stasylos – Benekainys (cale ferată) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lavoriškės – Kotlovka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medininkai – Kamenyj Log |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šalčininkai – Benekainys |
| --- | --- |

5.

| 6. | Raigardas – Privalka |
| --- | --- |

6.

| 7. | Švendubrė – Privalka (râu) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tverečius – Vidžiai |
| --- | --- |

8.

| 9. | Šumskas – Loša |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gara Vilnius (cale ferată) |
| --- | --- |

10.

Trafic frontalier local

| 1. | Adutiškis – Moldevičiai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Papelekis – Lentupis |
| --- | --- |

2.

| 3. | Norviliškės – Pickūnai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Krakūnai – Geranainys |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eišiškės – Dotiškės |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rakai – Petiulevcai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Latežeris – Pariečė |
| --- | --- |

7.

LITUANIA – FEDERAȚIA RUSĂ

Frontiere terestre

| 1. | Jurbarkas – Sovetsk (râu) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kybartai – Černyševskoje |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kybartai – Nesterov (cale ferată) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nida – Morskoje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nida – Rybačyj (râu) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rambynas - Dubki |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pagėgiai – Sovetsk (cale ferată) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Panemunė – Sovetsk |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ramoniškiai – Pograničnyj* |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rusnė – Sovetsk (râu) |
| --- | --- |

10.

| * | Doar pentru persoanele care își au reședința în Republica Lituania sau în Federația Rusă, în conformitate cu Acordul din 24 februarie 1995 dintre Guvernul Republicii Lituania și Guvernul Federației Ruse privind punctele de trecere a frontierei naționale dintre Republica Lituania și Federația Rusă [articolul 1(1)(1.2)(d)]. |
| --- | --- |

*

Frontiere maritime

| 1. | Portul maritim de stat Klaipėda (punctele de trecere a frontierei Molas, Pilis și Malkų įlanka) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Terminalul petrolier Būtingė |
| --- | --- |

2.

Frontiere aeriene

| 1. | Aeroportul Vilnius |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aeroportul Kaunas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aeroportul Palanga |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aeroportul Zokniai |
| --- | --- |

4.

UNGARIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 341, 16.10.2015, p. 19.

UNGARIA – CROAȚIA

Frontiere terestre

| 1. | Barcs-Terezino Polje |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beremend-Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Berzence-Gola |
| --- | --- |

3.

| 4. | Drávaszabolcs-Donji Miholjac |
| --- | --- |

4.

| 5. | Drávaszabolcs (râu, la cerere)* |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gyékényes-Koprivnica (cale ferată) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Letenye-Goričan I |
| --- | --- |

7.

| 8. | Letenye-Goričan II (autostradă) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Magyarboly-Beli Manastir (cale ferată) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mohács (râu) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Murakeresztúr-Kotoriba (cale ferată) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Udvar-Dubosevica |
| --- | --- |

12.

UNGARIA – SERBIA

Frontiere terestre

| 1. | Ásotthalom-Bački Vinograd* |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bácsalmás-Bajmok* |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hercegszántó-Bački Breg |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kelebia-Subotica (cale ferată) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mohács (râu) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Röszke-Horgoš (Horgos) (șosea) (pentru vehiculele internaționale care nu pot circula pe autostrăzi, precum și pentru pietoni și bicicliști)* |
| --- | --- |

6.

| 7. | Röszke-Horgoš (autostradă) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Röszke-Horgoš (cale ferată) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szeged (râu)* |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tiszasziget-Đjala (Gyála)* |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tompa-Kelebija |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kübekháza-Rabe* |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bácsszentgyörgy-Rastina* |
| --- | --- |

13.

UNGARIA – ROMÂNIA

Frontiere terestre

| 1. | Ágerdőmajor (Tiborszállás)-Carei (cale ferată) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ártánd-Borș |
| --- | --- |

2.

| 3. | Battonya-Turnu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Biharkeresztes-Episcopia Bihorului (cale ferată) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Csanádpalota-Nădlac (autostradă) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Csengersima-Petea |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gyula-Vărșand |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiszombor-Cenad |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kötegyán-Salonta (cale ferată) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Létavértes-Sǎcuieni** |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lőkösháza-Curtici (cale ferată) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Méhkerék-Salonta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nagylak-Nădlac (șosea) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nyírábrány-Valea Lui Mihai (cale ferată) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Nyírábrány-Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vállaj-Urziceni |
| --- | --- |

16.

| 17. | Nagykereki-Borș II (autostradă) |
| --- | --- |

17.

UNGARIA – UCRAINA

Frontiere terestre

| 1. | Barabás-Kosino* |
| --- | --- |

1.

| 2. | Beregsurány-Luzhanka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eperjeske-Salovka (cale ferată) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lónya-Dzvinkove*** |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tiszabecs-Vylok |
| --- | --- |

5.

| 6. | Záhony-Čop (cale ferată) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Záhony-Čop |
| --- | --- |

7.

Frontiere aeriene

Aeroporturi internaționale:

| 1. | Aeroportul Internațional „Liszt Ferenc” Budapesta |
| --- | --- |

1.

Aeroportul Internațional „Liszt Ferenc” Budapesta

| 2. | Debrecen |
| --- | --- |

2.

Debrecen

| 3. | Sármellék |
| --- | --- |

3.

Sármellék

Aeroporturi internaționale mici (la cerere):

| 1. | Békéscsaba |
| --- | --- |

1.

Békéscsaba

| 2. | Budaörs |
| --- | --- |

2.

Budaörs

| 3. | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3.

Fertőszentmiklós

| 4. | Győr-Pér |
| --- | --- |

4.

Győr-Pér

| 5. | Kecskemét |
| --- | --- |

5.

Kecskemét

| 6. | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6.

Nyíregyháza

| 7. | Pápa |
| --- | --- |

7.

Pápa

| 8. | Pécs-Pogány |
| --- | --- |

8.

Pécs-Pogány

| 9. | Siófok-Balatonkiliti |
| --- | --- |

9.

Siófok-Balatonkiliti

| 10. | Szeged |
| --- | --- |

10.

Szeged

| 11. | Szolnok |
| --- | --- |

11.

Szolnok

| * | 7.00-19.00 |
| --- | --- |

*

| ** | 6.00-22.00 |
| --- | --- |

**

| *** | 7.00-18.00 |
| --- | --- |

***

SUEDIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 316, 28.12.2007, p. 1.

Frontiere aeriene

Aeroporturi internaționale

| Aeroport | Localitate |
| --- | --- |
| Arlanda | Sigtuna |
| Arvidsjaur | Arvidsjaur |
| Bromma | Stockholm |
| Dala Airport | Borlänge |
| Göteborg City Airport | Göteborg |
| Göteborg/Landvetter | Härryda |
| Halmstad | Halmstad |
| Jönköping | Jönköping |
| Kalmar | Kalmar |
| Karlstad | Karlstad |
| Kiruna | Kiruna |
| Kristianstad-Everöd | Kristianstad |
| Malmö-Sturup | Svedala |
| Norrköping | Norrköping |
| Linköping | Linköping |
| Luleå-Kallax | Luleå |
| Pajala-Ylläs | Pajala |
| Ronneby/Kallinge | Ronneby |
| Scandinavian Mountains Airport | Malung-Sälen |
| Stockholm-Skavsta | Nyköping |
| Sundsvall-Härnösand | Timrå |
| Umeå | Umeå |
| Visby | Gotland |
| Västerås-Hässlö | Västerås |
| Växjö | Växjö |
| Örebro | Örebro |
| Östersund | Östersund |

Aeroport

Localitate

Arlanda

Sigtuna

Arvidsjaur

Arvidsjaur

Bromma

Stockholm

Dala Airport

Borlänge

Göteborg City Airport

Göteborg

Göteborg/Landvetter

Härryda

Halmstad

Halmstad

Jönköping

Jönköping

Kalmar

Kalmar

Karlstad

Karlstad

Kiruna

Kiruna

Kristianstad-Everöd

Kristianstad

Malmö-Sturup

Svedala

Norrköping

Norrköping

Linköping

Linköping

Luleå-Kallax

Luleå

Pajala-Ylläs

Pajala

Ronneby/Kallinge

Ronneby

Scandinavian Mountains Airport

Malung-Sälen

Stockholm-Skavsta

Nyköping

Sundsvall-Härnösand

Timrå

Umeå

Umeå

Visby

Gotland

Västerås-Hässlö

Västerås

Växjö

Växjö

Örebro

Örebro

Östersund

Östersund

Aerodromuri

| Aeroport | Localitate |
| --- | --- |
| Rörberg | Gävle |
| Skellefteå | Skellefteå |
| Skövde | Skövde |
| Trollhättan/Vänersborg | Vänersborg |
| Ängelholm | Ängelholm |
| Örnsköldsvik | Örnsköldsvik |

Aeroport

Localitate

Rörberg

Gävle

Skellefteå

Skellefteå

Skövde

Skövde

Trollhättan/Vänersborg

Vänersborg

Ängelholm

Ängelholm

Örnsköldsvik

Örnsköldsvik

Frontiere maritime

| Port | Localitate |
| --- | --- |
| Bergkvara | Torsås |
| Borgholm | Borgholm |
| Ekenäs | Ronneby |
| Falkenberg | Falkenberg |
| Furusund | Norrtälje |
| Grönhögen | Mörbylånga |
| Gävle hamnar | Gävle |
| Göta kanal Söderköping | Söderköping |
| Göteborgs hamnar | Göteborg |
| Halmstad | Halmstad |
| Handelshamnen | Karlskrona |
| Hargshamn | Östhammar |
| Harnäs-Skutskär | Älvkarleby |
| Helsingborgs hamn | Helsingborg |
| Herrvik | Gotland |
| Holmsund | Umeå |
| Hudiksvalls hamnar | Hudiksvall |
| Husums hamn | Örnsköldsvik |
| Härnösands hamnar | Härnösand |
| Kalix hamn, Karlsborg | Kalix |
| Kalmar | Kalmar |
| Kapellskär | Norrtälje |
| Karlshamns hamnar | Karlshamn |
| Karlstad | Karlstad |
| Kramfors hamnar | Kramfors |
| Landskrona | Landskrona |
| Luleå hamn | Luleå |
| Lysekil | Lysekil |
| Malmö | Malmö |
| Mönsterås | Mönsterås |
| Norrköpings hamn | Norrköping |
| Nynäshamn | Nynäshamn |
| Oskarshamn | Oskarshamn |
| Oxelösund | Oxelösund |
| Piteå hamn | Piteå |
| Ronehamn | Gotland |
| Ronneby hamn | Ronneby |
| Saltö fiskhamn | Karlskrona |
| Sandhamn | Värmdö |
| Simrishamn | Simrishamn |
| Skelleftehamn | Skellefteå |
| Slite | Gotland |
| Sternö vindhamn | Karlshamn |
| Stillerydshamnen | Karlshamn |
| Stockholms hamnar | Stockholm |
| Strömstad | Strömstad |
| Sundsvalls hamnar | Sundsvall |
| Söderhamns hamnar | Söderhamn |
| Södertälje | Södertälje |
| Sölvesborgs hamn | Sölvesborg |
| Timrå hamnar | Timrå |
| Trelleborg | Trelleborg |
| Varberg | Varberg |
| Verköhamnen | Karlskrona |
| Visby | Gotland |
| Västervik | Västervik |
| Ystad | Ystad |
| Åhus | Kristianstad |
| Öregrund | Östhammar |
| Örnsköldsviks hamnar | Örnsköldsvik |

Port

Localitate

Bergkvara

Torsås

Borgholm

Borgholm

Ekenäs

Ronneby

Falkenberg

Falkenberg

Furusund

Norrtälje

Grönhögen

Mörbylånga

Gävle hamnar

Gävle

Göta kanal Söderköping

Söderköping

Göteborgs hamnar

Göteborg

Halmstad

Halmstad

Handelshamnen

Karlskrona

Hargshamn

Östhammar

Harnäs-Skutskär

Älvkarleby

Helsingborgs hamn

Helsingborg

Herrvik

Gotland

Holmsund

Umeå

Hudiksvalls hamnar

Hudiksvall

Husums hamn

Örnsköldsvik

Härnösands hamnar

Härnösand

Kalix hamn, Karlsborg

Kalix

Kalmar

Kalmar

Kapellskär

Norrtälje

Karlshamns hamnar

Karlshamn

Karlstad

Karlstad

Kramfors hamnar

Kramfors

Landskrona

Landskrona

Luleå hamn

Luleå

Lysekil

Lysekil

Malmö

Malmö

Mönsterås

Mönsterås

Norrköpings hamn

Norrköping

Nynäshamn

Nynäshamn

Oskarshamn

Oskarshamn

Oxelösund

Oxelösund

Piteå hamn

Piteå

Ronehamn

Gotland

Ronneby hamn

Ronneby

Saltö fiskhamn

Karlskrona

Sandhamn

Värmdö

Simrishamn

Simrishamn

Skelleftehamn

Skellefteå

Slite

Gotland

Sternö vindhamn

Karlshamn

Stillerydshamnen

Karlshamn

Stockholms hamnar

Stockholm

Strömstad

Strömstad

Sundsvalls hamnar

Sundsvall

Söderhamns hamnar

Söderhamn

Södertälje

Södertälje

Sölvesborgs hamn

Sölvesborg

Timrå hamnar

Timrå

Trelleborg

Trelleborg

Varberg

Varberg

Verköhamnen

Karlskrona

Visby

Gotland

Västervik

Västervik

Ystad

Ystad

Åhus

Kristianstad

Öregrund

Östhammar

Örnsköldsviks hamnar

Örnsköldsvik

ELVEȚIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 411, 2.12.2017, p. 10.

Aeroporturi

| 1. | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Genève-Cointrin |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zurich |
| --- | --- |

3.

| 4. | Saint-Gall-Altenrhein SG |
| --- | --- |

4.

| 5. | Berne-Belp |
| --- | --- |

5.

| 6. | Granges |
| --- | --- |

6.

| 7. | La-Chaux-de-Fond-Les Eplatures |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lausanne-La Blécherette |
| --- | --- |

8.

| 9. | Locarno-Magadino |
| --- | --- |

9.

| 10. | Lugano-Agno |
| --- | --- |

10.

| 11. | Samedan |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sion |
| --- | --- |

12.

| 13. | Buochs* |
| --- | --- |

13.

| 14. | Emmen* |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mollis* |
| --- | --- |

15.

| 16. | Saanen* |
| --- | --- |

16.

| 17. | St. Stephan* |
| --- | --- |

17.

| * | Nu poate fi utilizat decât în mod excepțional ca punct de trecere a frontierei, cu condiția eliberării prealabile a unei autorizații individuale în acest sens de către autoritatea de control prezentă la fața locului. |
| --- | --- |

*

Explicație:

Punctele de trecere a frontierei marcate cu un asterisc (*) nu sunt deservite în permanență de personalul autorităților de control la frontieră. Acestea pot fi utilizate numai în cazuri excepționale pentru intrarea și ieșirea din spațiul Schengen, cu condiția să fi fost eliberată în prealabil o autorizație individuală în acest sens de către autoritățile de control competente, în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) din Ordonanța din 15 august 2018 privind intrarea și acordarea de vize (OEV, RS 142.204).

Lista publicărilor anterioare

JO C 316, 28.12.2007, p. 1.

JO C 134, 31.5.2008, p. 16.

JO C 177, 12.7.2008, p. 9.

JO C 200, 6.8.2008, p. 10.

JO C 331, 31.12.2008, p. 13.

JO C 3, 8.1.2009, p. 10.

JO C 37, 14.2.2009, p. 10.

JO C 64, 19.3.2009, p. 20.

JO C 99, 30.4.2009, p. 7.

JO C 229, 23.9.2009, p. 28.

JO C 263, 5.11.2009, p. 22.

JO C 298, 8.12.2009, p. 17.

JO C 74, 24.3.2010, p. 13.

JO C 326, 3.12.2010, p. 17.

JO C 355, 29.12.2010, p. 34.

JO C 22, 22.1.2011, p. 22.

JO C 37, 5.2.2011, p. 12.

JO C 149, 20.5.2011, p. 8.

JO C 190, 30.6.2011, p. 17.

JO C 203, 9.7.2011, p. 14.

JO C 210, 16.7.2011, p. 30.

JO C 271, 14.9.2011, p. 18.

JO C 356, 6.12.2011, p. 12.

JO C 111, 18.4.2012, p. 3.

JO C 183, 23.6.2012, p. 7.

JO C 313, 17.10.2012, p. 11.

JO C 394, 20.12.2012, p. 22.

JO C 51, 22.2.2013, p. 9.

JO C 167, 13.6.2013, p. 9.

JO C 242, 23.8.2013, p. 2.

JO C 275, 24.9.2013, p. 7.

JO C 314, 29.10.2013, p. 5.

JO C 324, 9.11.2013, p. 6.

JO C 57, 28.2.2014, p. 4.

JO C 167, 4.6.2014, p. 9.

JO C 244, 26.7.2014, p. 22.

JO C 332, 24.9.2014, p. 12.

JO C 420, 22.11.2014, p. 9.

JO C 72, 28.2.2015, p. 17.

JO C 126, 18.4.2015, p. 10.

JO C 229, 14.7.2015, p. 5.

JO C 341, 16.10.2015, p. 19.

JO C 84, 4.3.2016, p. 2.

JO C 236, 30.6.2016, p. 6.

JO C 278, 30.7.2016, p. 47.

JO C 331, 9.9.2016, p. 2.

JO C 401, 29.10.2016, p. 4.

JO C 484, 24.12.2016, p. 30.

JO C 32, 1.2.2017, p. 4.

JO C 74, 10.3.2017, p. 9.

JO C 120, 13.4.2017, p. 17.

JO C 152, 16.5.2017, p. 5.

JO C 411, 2.12.2017, p. 10.

JO C 31, 27.1.2018, p. 12.

JO C 261, 25.7.2018, p. 6.

JO C 264, 26.7.2018, p. 8.

JO C 368, 11.10.2018, p. 4.

JO C 459, 20.12.2018, p. 40.

JO C 43, 4.2.2019, p. 2.

JO C 64, 27.2.2020, p. 6.

---

(1)  A se vedea lista publicărilor anterioare la sfârșitul prezentei actualizări.

(2)  JO L 77, 23.3.2016, p. 1.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/50

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/06)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 15 octombrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85649 |
| Decizia nr. | 118/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Titlul | Prelungirea schemei de garantare pentru companiile aeriene în contextul COVID-19 |
| Temei juridic | Decizia Parlamentului de autorizare a schemei de garantare, în conformitate cu condițiile propuse de minister |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Scopul schemei de garantare este de a reduce deficitul de lichidități cu care se confruntă industria aeronautică și de a garanta faptul că perturbările cauzate de pandemia de COVID-19 nu subminează viabilitatea companiilor aeriene. |
| Forma ajutorului | Garanții publice |
| Buget | Aproximativ 6 miliarde NOK |
| Durată | 31 decembrie 2020 |
| Sectoare economice | Industria aeronautică |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | GIEK, Agenția norvegiană pentru garanțiile de credit la export |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

15 octombrie 2020

Cazul nr.

85649

Decizia nr.

118/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Titlul

Prelungirea schemei de garantare pentru companiile aeriene în contextul COVID-19

Temei juridic

Decizia Parlamentului de autorizare a schemei de garantare, în conformitate cu condițiile propuse de minister

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Scopul schemei de garantare este de a reduce deficitul de lichidități cu care se confruntă industria aeronautică și de a garanta faptul că perturbările cauzate de pandemia de COVID-19 nu subminează viabilitatea companiilor aeriene.

Forma ajutorului

Garanții publice

Buget

Aproximativ 6 miliarde NOK

Durată

31 decembrie 2020

Sectoare economice

Industria aeronautică

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

GIEK, Agenția norvegiană pentru garanțiile de credit la export

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/51

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/07)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 12 noiembrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85837 |
| Decizia nr. | 132/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Regiune | Întreg teritoriul Norvegiei |
| Denumirea | COVID-19 - Garanție de portofoliu privind asigurările de credite comerciale |
| Temeiul juridic | Rezoluție parlamentară („Stortingsvedtak”) referitoare la o modificare a bugetului național pentru 2020: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021” (neadoptată încă) |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Asigurarea unei piețe funcționale a asigurărilor de credite comerciale în contextul pandemiei de COVID-19 |
| Forma ajutorului | Garanții |
| Buget | 19 820 de miliarde NOK sub formă de garanții |
| Durată | Până la 30 iunie 2021 |
| Sectoare economice | Asigurările de credite comerciale |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | GIEK |
| Postboks 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

12 noiembrie 2020

Cazul nr.

85837

Decizia nr.

132/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Regiune

Întreg teritoriul Norvegiei

Denumirea

COVID-19 - Garanție de portofoliu privind asigurările de credite comerciale

Temeiul juridic

Rezoluție parlamentară („Stortingsvedtak”) referitoare la o modificare a bugetului național pentru 2020: „Prop. 1 S Tillegg 1 (2020-2021) Endring av Prop. 1 S (2021-2021) Statsbudsjettet 2021” (neadoptată încă)

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Asigurarea unei piețe funcționale a asigurărilor de credite comerciale în contextul pandemiei de COVID-19

Forma ajutorului

Garanții

Buget

19 820 de miliarde NOK sub formă de garanții

Durată

Până la 30 iunie 2021

Sectoare economice

Asigurările de credite comerciale

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

GIEK

Postboks 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/52

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/08)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 12 noiembrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85836 |
| Decizia nr. | 133/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Denumirea (și/sau numele beneficiarului): | A 4-a modificare a schemei de garantare pentru COVID-19 |
| Temeiul juridic | Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490 |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Asigurarea accesului la lichidități pentru întreprinderile care se confruntă cu o lipsă bruscă de lichidități din cauza pandemiei de COVID-19 |
| Forma ajutorului | Garanții publice |
| Buget | 50 de miliarde NOK (pentru schemă, astfel cum a fost modificată) |
| Durată | 26 martie 2020 – 30 iunie 2021 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | GIEK, Agenția norvegiană pentru garanțiile de credit la export |
| Pb 1763 Vika |
| N-0122 Oslo |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

12 noiembrie 2020

Cazul nr.

85836

Decizia nr.

133/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Denumirea (și/sau numele beneficiarului):

A 4-a modificare a schemei de garantare pentru COVID-19

Temeiul juridic

Forskrift om endring i forskrift 27. mars 2020 nr. 490 til lov om statlig garantiordning for lån til små og mellomstore bedrifter, FOR-2020-03-27-490

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Asigurarea accesului la lichidități pentru întreprinderile care se confruntă cu o lipsă bruscă de lichidități din cauza pandemiei de COVID-19

Forma ajutorului

Garanții publice

Buget

50 de miliarde NOK (pentru schemă, astfel cum a fost modificată)

Durată

26 martie 2020 – 30 iunie 2021

Sectoare economice

Toate sectoarele

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

GIEK, Agenția norvegiană pentru garanțiile de credit la export

Pb 1763 Vika

N-0122 Oslo

NORVEGIA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/53

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/09)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 28 octombrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85631 |
| Decizia nr. | 123/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Titlul | Schemă de granturi pentru radiodifuziunea locală |
| Temei juridic | Regulamentul nr. 166 din 19 februarie 2016 privind granturile pentru radiodifuziunea locală |
| Tipul măsurii | Schemă de ajutoare |
| Obiectiv | Pluralismul mass-mediei, libertatea de exprimare și consolidarea funcției democratice a radiodifuziunii locale |
| Forma ajutorului | Grant |
| Buget | 22 de milioane NOK anual |
| Intensitate | 80 % |
| Durată | De la 1 ianuarie 2021 la 31 decembrie 2026 |
| Sectoare economice | Mass-media |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Autoritatea pentru mass-media din Norvegia |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

28 octombrie 2020

Cazul nr.

85631

Decizia nr.

123/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Titlul

Schemă de granturi pentru radiodifuziunea locală

Temei juridic

Regulamentul nr. 166 din 19 februarie 2016 privind granturile pentru radiodifuziunea locală

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Pluralismul mass-mediei, libertatea de exprimare și consolidarea funcției democratice a radiodifuziunii locale

Forma ajutorului

Grant

Buget

22 de milioane NOK anual

Intensitate

80 %

Durată

De la 1 ianuarie 2021 la 31 decembrie 2026

Sectoare economice

Mass-media

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Autoritatea pentru mass-media din Norvegia

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVEGIA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/54

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/10)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 11 noiembrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85838 |
| Decizia nr. | 131/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Denumirea | Contribuții la asigurările sociale pe 2021 diferențiate la nivel regional |
| Temeiul juridic | Rezoluția anuală a Parlamentului privind ratele contribuțiilor la asigurările sociale etc. și articolul 23-2 din Legea nr. 19 din 28 februarie 1997 privind sistemul național de asigurări (Folketrygdloven) |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Ajutor regional |
| Forma ajutorului | Reducere a impozitelor |
| Intensitate | 3,1 până la 12,4 |
| Durată | 1.1.2021-31.12.2021 |
| Sectoare economice | Măsură orizontală. Toate sectoarele vizate de Orientările privind ajutoarele regionale pentru perioada 2014-2021 |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Guvernul Norvegiei |

Data adoptării deciziei

11 noiembrie 2020

Cazul nr.

85838

Decizia nr.

131/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Denumirea

Contribuții la asigurările sociale pe 2021 diferențiate la nivel regional

Temeiul juridic

Rezoluția anuală a Parlamentului privind ratele contribuțiilor la asigurările sociale etc. și articolul 23-2 din Legea nr. 19 din 28 februarie 1997 privind sistemul național de asigurări (Folketrygdloven)

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Ajutor regional

Forma ajutorului

Reducere a impozitelor

Intensitate

3,1 până la 12,4

Durată

1.1.2021-31.12.2021

Sectoare economice

Măsură orizontală. Toate sectoarele vizate de Orientările privind ajutoarele regionale pentru perioada 2014-2021

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Guvernul Norvegiei

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/55

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/11)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 19 octombrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85613 |
| Decizia nr. | 119/20/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Regiune | Vestfold og Telemark |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Compensație în contextul COVID-19 pentru Dyrsku’n Arrangement AS |
| Temei juridic | Scrisoare de alocare din partea Ministerului Agriculturii și Alimentației către Dyrsku’n Arrangement AS de punere în aplicare a obiectivului deciziei adoptate de Parlamentul Norvegiei la 9 octombrie 2020 privind alocarea unui ajutor de stat în valoare de 11,2 milioane NOK. |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Compensarea daunelor provocate de un eveniment extraordinar |
| Forma ajutorului | Grant direct |
| Buget | 11,2 milioane NOK |
| Intensitate | 68,70 % (estimare) |
| Sectoare economice | Organizarea de saloane specializate și prezentări comerciale; terenuri de camping, locuri pentru vehicule recreaționale și locuri pentru rulote; alte cazări. |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerul Agriculturii și Alimentației |
| Postboks 8007 Dep. |
| N-0030 Oslo |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

19 octombrie 2020

Cazul nr.

85613

Decizia nr.

119/20/COL

Statul AELS

Norvegia

Regiune

Vestfold og Telemark

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Compensație în contextul COVID-19 pentru Dyrsku’n Arrangement AS

Temei juridic

Scrisoare de alocare din partea Ministerului Agriculturii și Alimentației către Dyrsku’n Arrangement AS de punere în aplicare a obiectivului deciziei adoptate de Parlamentul Norvegiei la 9 octombrie 2020 privind alocarea unui ajutor de stat în valoare de 11,2 milioane NOK.

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Compensarea daunelor provocate de un eveniment extraordinar

Forma ajutorului

Grant direct

Buget

11,2 milioane NOK

Intensitate

68,70 % (estimare)

Sectoare economice

Organizarea de saloane specializate și prezentări comerciale; terenuri de camping, locuri pentru vehicule recreaționale și locuri pentru rulote; alte cazări.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerul Agriculturii și Alimentației

Postboks 8007 Dep.

N-0030 Oslo

NORVEGIA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/56

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2021/C 58/12)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 6 noiembrie 2020 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 85844 |
| Decizia nr. | 129/20/COL |
| Statul AELS | Islanda |
| Titlul | Granturi pentru pierderi de venituri în contextul COVID-19 |
| Temeiul juridic | Legea privind ajutoarele pentru întreprinderile care se confruntă cu pierderi de venituri cauzate de pandemia de COVID-19 (i. lög um tekjufallsstyrki) |
| Tipul măsurii | Granturi directe |
| Obiectiv | Menținerea nivelului de ocupare a forței de muncă și de activitate economică în Islanda prin sprijinirea întreprinderilor care și-au pierdut temporar veniturile din cauza pandemiei de COVID-19 și măsurile impuse pentru combaterea răspândirii virusului. |
| Forma ajutorului | Granturi directe |
| Buget | 23,3 miliarde ISK |
| Durată | Până la 1 mai 2021 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Administrația fiscală și vamală din Islanda |
| Tryggvagata 19 |
| 101 Reykjavík |
| ISLANDA |

Data adoptării deciziei

6 noiembrie 2020

Cazul nr.

85844

Decizia nr.

129/20/COL

Statul AELS

Islanda

Titlul

Granturi pentru pierderi de venituri în contextul COVID-19

Temeiul juridic

Legea privind ajutoarele pentru întreprinderile care se confruntă cu pierderi de venituri cauzate de pandemia de COVID-19 (i. lög um tekjufallsstyrki)

Tipul măsurii

Granturi directe

Obiectiv

Menținerea nivelului de ocupare a forței de muncă și de activitate economică în Islanda prin sprijinirea întreprinderilor care și-au pierdut temporar veniturile din cauza pandemiei de COVID-19 și măsurile impuse pentru combaterea răspândirii virusului.

Forma ajutorului

Granturi directe

Buget

23,3 miliarde ISK

Durată

Până la 1 mai 2021

Sectoare economice

Toate sectoarele

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Administrația fiscală și vamală din Islanda

Tryggvagata 19

101 Reykjavík

ISLANDA

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/57

---

ANUNȚ DE CONCURS GENERAL

(2021/C 58/13)

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează următorul concurs general:

EPSO/AST/148/21

CORECTORI/VERIFICATORI LINGVISTICI (AST 3) pentru următoarele limbi:

greacă (EL), spaniolă (ES), estonă (ET), irlandeză (GA), italiană (IT) și portugheză (PT)

Anunțul de concurs este publicat în 24 de limbi în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 58 A din 18 februarie 2021.

Puteți obține informații suplimentare pe site-ul web al EPSO: https://epso.europa.eu/

---

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Curtea de justiţie a AELS

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/58

---

Cerere de aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS înaintată de Borgarting Lagmannsrett în cadrul unei proceduri penale împotriva lui P

(Cauza E-15/20)

(2021/C 58/14)

La data de 16 octombrie 2020, Borgarting Lagmannsrett (Curtea de Apel Borgarting) a înaintat o cerere Curții de Justiție a AELS, înregistrată la grefa Curții la 21 octombrie 2020, pentru obținerea unui aviz consultativ în cadrul procedurii penale împotriva P. Cererea vizează următoarele întrebări:

Întrebarea 1

Articolul 3 și articolul 7 litera (a) din Acordul privind SEE, citite în coroborare cu Regulamentul 883/2004, în special cu articolele 4, 5 și 7, coroborate cu capitolul 6, se opun unui sistem național în cadrul căruia:

| a) | una dintre condițiile pentru a avea dreptul la prestații de șomaj este ca șomerul să aibă reședința („oppholder seg”) în Norvegia (a se vedea articolul 4-2 din Legea asigurărilor naționale); și |
| --- | --- |

a)

una dintre condițiile pentru a avea dreptul la prestații de șomaj este ca șomerul să aibă reședința („oppholder seg”) în Norvegia (a se vedea articolul 4-2 din Legea asigurărilor naționale); și

| b) | este prevăzută o derogare de la obligația de ședere, inclusiv dispoziția de la articolul 64 din Regulamentul nr. 883/2004, în Regulamentul național privind indemnizațiile de șomaj, care este, de asemenea, transpus în regulamentul de transpunere? |
| --- | --- |

b)

este prevăzută o derogare de la obligația de ședere, inclusiv dispoziția de la articolul 64 din Regulamentul nr. 883/2004, în Regulamentul național privind indemnizațiile de șomaj, care este, de asemenea, transpus în regulamentul de transpunere?

Întrebarea 2

Indiferent de răspunsul la întrebarea 1, un sistem precum cel descris în întrebarea 1 reprezintă o restricție în temeiul normelor privind libera circulație din Acordul privind SEE, inclusiv în temeiul articolelor 28, 29 și 36?

În caz afirmativ, poate o astfel de restricție să fie justificată prin referire la următoarele motive:

| i. | că șederea în statul competent este considerată, de regulă, ca oferind șomerului stimulente și oportunități mai bune pentru căutarea și găsirea unui loc de muncă, inclusiv posibilitatea de a-și începe rapid activitatea în cazul găsirii unui loc de muncă; |
| --- | --- |

i.

că șederea în statul competent este considerată, de regulă, ca oferind șomerului stimulente și oportunități mai bune pentru căutarea și găsirea unui loc de muncă, inclusiv posibilitatea de a-și începe rapid activitatea în cazul găsirii unui loc de muncă;

| ii. | că șederea în statul competent este considerată, de regulă, ca ajutând șomerul să se afle la dispoziția serviciilor de ocupare a forței de muncă și că prezența acestuia în Norvegia permite îi administrației publice să monitorizeze dacă șomerul îndeplinește condițiile pentru a primi ajutorul în numerar plătit în caz de șomaj – inclusiv dacă șomerul este cu adevărat șomer și nu are surse ascunse de venit, este cu adevărat în căutarea unui loc de muncă, caută activ un loc de muncă sau participă la alte activități care vizează găsirea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

ii.

că șederea în statul competent este considerată, de regulă, ca ajutând șomerul să se afle la dispoziția serviciilor de ocupare a forței de muncă și că prezența acestuia în Norvegia permite îi administrației publice să monitorizeze dacă șomerul îndeplinește condițiile pentru a primi ajutorul în numerar plătit în caz de șomaj – inclusiv dacă șomerul este cu adevărat șomer și nu are surse ascunse de venit, este cu adevărat în căutarea unui loc de muncă, caută activ un loc de muncă sau participă la alte activități care vizează găsirea unui loc de muncă;

| iii. | că șederea în statul competent este considerată, de regulă, ca oferind serviciilor de ocupare a forței de muncă oportunități mai bune de a evalua dacă se iau măsurile adecvate cu privire la șomer; și |
| --- | --- |

iii.

că șederea în statul competent este considerată, de regulă, ca oferind serviciilor de ocupare a forței de muncă oportunități mai bune de a evalua dacă se iau măsurile adecvate cu privire la șomer; și

| iv. | că sistemul național permite primirea prestațiilor de șomaj într-un alt stat SEE în condițiile prevăzute de Regulamentul nr. 883/2004? |
| --- | --- |

iv.

că sistemul național permite primirea prestațiilor de șomaj într-un alt stat SEE în condițiile prevăzute de Regulamentul nr. 883/2004?

Întrebarea 3

În măsura în care răspunsurile la întrebările 1 și 2 impun acest lucru, se adresează întrebări echivalente în legătură cu Directiva 2004/38, inclusiv în legătură cu articolele 4, 6 și 7.

Întrebarea 4

Inculpatul a fost pus sub acuzare pentru că a furnizat informații false organismului administrativ NAV cu privire la șederea într-un alt stat SEE, inducând astfel în eroare NAV, care i-a plătit prestații de șomaj la care nu avea dreptul, deoarece Legea asigurărilor naționale prevede condiția șederii („opphold”) în Norvegia pentru a primi prestații de șomaj. Având în vedere transpunerea în Norvegia a Regulamentului 883/2004 (a se vedea întrebarea 1), utilizarea dispozițiilor Codului penal privind frauda și darea unei declarații false într-un caz precum cel de față sunt conforme cu principiile fundamentale ale dreptului SEE, cum ar fi principiul clarității și principiul securității juridice?

Întrebarea 5

Într-un caz specific precum cel de față, având în vedere transpunerea de către Norvegia a Regulamentului 883/2004 (a se vedea întrebarea 1), sancțiunea de drept penal este conformă cu principiul proporționalității?

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/60

---

Aviz de deschidere

a unei proceduri antidumping privind importurile de siliciu de calciu originar din Republica Populară Chineză

(2021/C 58/15)

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit, în continuare, „regulamentul de bază”), în care se afirmă că importurile de siliciu de calciu (denumit în continuare „CaSi”) originar din Republica Populară Chineză, fac obiectul unui dumping și cauzează, prin urmare, prejudiciu (2) industriei din Uniune.

1.   Plângerea

Plângerea a fost depusă la 4 ianuarie 2021 de către asociația Euroalliages (denumită în continuare „reclamantul”), care reprezintă toți producătorii de siliciu de calciu din Uniune. Plângerea a fost depusă în numele industriei de siliciu de calciu din Uniune în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

O versiune a plângerii accesibilă publicului larg și analiza gradului de susținere a plângerii de către producătorii din Uniune sunt disponibile în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Punctul 5.6 din prezentul aviz oferă informații privind accesul părților interesate la dosar.

2.   Produsul care face obiectul anchetei

Produsul care face obiectul prezentei anchete este un aliaj sau un compus chimic care conține, ca proporție din greutate, 16 % sau mai mult calciu, 45 % sau mai mult siliciu, mai puțin de 14 % fier și cel mult 10 % orice alt element; chiar prezentat în vrac, condiționat în saci sau în butoaie cilindrice din oțel, învelit în foi de oțel (sau sârmă umplută), sau altfel prezentat (denumit în continuare „produsul care face obiectul anchetei”). Acesta este cunoscut sub denumirea de siliciu de calciu („CaSi”).

Toate părțile interesate care doresc să transmită informații cu privire la definiția produsului trebuie să le comunice în termen de 10 zile de la data publicării prezentului aviz (3).

3.   Prezumția de dumping

Produsul despre care se afirmă că face obiectul unui dumping este produsul care face obiectul anchetei, originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”) și încadrat în prezent la codurile NC ex 7202 99 80 și ex 2850 00 60 (codurile TARIC 7202998030 și 2850006091). Codurile NC și TARIC sunt menționate numai cu titlu informativ.

Reclamantul a susținut că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din RPC, datorită existenței unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

Pentru a-și susține afirmațiile privind distorsiunile semnificative, reclamantul s-a bazat pe informațiile cuprinse în „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia RPC” din data de 20 decembrie 2017 (4). În special, reclamantul s-a bazat pe secțiunea specifică privind distorsiunile factorilor de producție, pe secțiunea privind materiile prime precum calcarul și cuarțul și alte materiale de intrare, precum și pe capitolele referitoare la distorsiunile generale privind energia și electricitatea. Reclamantul a făcut, de asemenea, trimitere la un studiu sectorial privind piața chineză a feroaliajelor (5), în care se afirmă că industria chineză a feroaliajelor este supusă unor orientări guvernamentale excesive și unor interferențe discreționare din partea guvernului și a concluzionat că societățile chineze din această industrie „operează într-un mediu de piață denaturat, în care forțelor concurențiale nu li se permite să structureze piața internă și să o alinieze la piețele mondiale”. În cele din urmă, reclamantul s-a bazat pe constatările și concluziile reexaminării în perspectiva expirării măsurilor antidumping aferente Regulamentului (UE) 2020/909 din 30 iunie 2020 referitor la ferosiliciu, care au stabilit că industria chineză a feroaliajelor face obiectul unor distorsiuni puternice. Această constatare se aplică întregii industrii a feroaliajelor, care include CaSi (6).

Prin urmare, având în vedere articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, afirmația privind dumpingul se bazează pe compararea unei valori normale construite pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețurile nedistorsionate sau a unor valori de referință cu prețul de export (la nivel franco fabrică) al produsului care face obiectul anchetei, atunci când este vândut la export către Uniune. Marjele de dumping calculate în acest mod pentru țara în cauză sunt semnificative.

În lumina informațiilor disponibile, Comisia consideră că există suficiente elemente de probă în temeiul articolului 5 alineatul (9) din regulamentul de bază pentru a demonstra faptul că, din pricina distorsiunilor semnificative care afectează prețurile și costurile, utilizarea prețurilor și a costurilor de pe piața internă a țării în cauză nu este adecvată, justificând astfel deschiderea unei anchete pe baza articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

Raportul de țară este disponibil în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și pe site-ul DG Comerț (7). Toate elementele de probă privind intervenția statului și distorsiunile din sectorul siliciului de calciu sunt incluse în versiunea publică a plângerii și sunt disponibile în dosarul destinat consultării de către părțile interesate.

4.   Afirmații privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și denaturările legate de materiile prime

4.1.   
  Prezumția de prejudiciu/legătura de cauzalitate

Reclamantul a pus la dispoziție elemente de probă din care reiese că importurile de produs care face obiectul anchetei provenind din țara în cauză au crescut semnificativ, atât în valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață.

Elementele de probă furnizate de reclamant arată că volumul și prețurile produsului importat care face obiectul anchetei au avut, pe lângă alte consecințe, un impact negativ asupra volumelor de vânzări ale UE și asupra nivelului prețurilor practicate de industria din Uniune, generând efecte negative semnificative asupra performanței globale, a situației financiare și privind ocuparea forței de muncă a industriei din Uniune.

4.2.   
  Afirmații privind denaturările legate de materiile prime

Reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă privind distorsiunile legate de materiile prime, în special prin intermediul unui sistem dual de prețuri utilizat în RPC cu privire la produsul care face obiectul anchetei. Elementele de probă furnizate demonstrează faptul că energia electrică reprezintă 20 % din costul de fabricație a produsului care face obiectul anchetei. Plângerea conține, de asemenea, o comparație între prețurile energiei electrice practicate în provinciile de nord ale RPC, unde sunt situați principalii exportatori de CaSi, și prețul de export pentru energia electrică exportată din aceleași provincii. Din comparația respectivă rezultă faptul că acesta din urmă este, în mod constant, cu mult mai mare. De asemenea, plângerea indică faptul că, din pricina acestei distorsiuni, prețul energiei electrice pe piața RPC este cu mult mai mic în comparație cu prețurile practicate pe o piață reprezentativă internațională.

Prin urmare, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, ancheta va examina presupusele denaturări pentru a evalua, după caz, dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul în ceea ce privește Republica Populară Chineză. Dacă în cursul anchetei sunt identificate alte distorsiuni menționate la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, ancheta poate viza și aceste distorsiuni.

5.   Procedura

Întrucât a constatat, după informarea statelor membre, că plângerea a fost depusă de către industria din Uniune sau în numele acesteia și că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei proceduri, Comisia deschide o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază.

Ancheta va stabili dacă produsul care face obiectul anchetei, originar din țara în cauză, face obiectul unui dumping și dacă importurile care fac obiectul dumpingului au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune.

În cazul în care concluziile sunt afirmative, ancheta va examina dacă instituirea de măsuri nu ar fi contrară interesului Uniunii, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază. În cazul aplicării articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, ancheta va examina criteriul privind interesul Uniunii în conformitate cu articolul 7 alineatul (2b) din regulamentul respectiv.

Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului (8) (pachetul de modernizare a instrumentelor de apărare comercială), care a intrat în vigoare la 8 iunie 2018, a introdus schimbări semnificative ale calendarului și ale termenelor aplicabile anterior în cadrul procedurilor antidumping. Termenele-limită în care părțile interesate sunt invitate să se facă cunoscute, în special în etapele incipiente ale anchetei, sunt scurtate.

De asemenea, Comisia atrage atenția părților asupra faptului că, în urma pandemiei de COVID-19, a fost publicat un aviz (9) privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții, care ar putea fi aplicabil prezentei proceduri.

5.1.   
  Perioada de anchetă și perioada examinată

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul va acoperi perioada miercuri, 1 ianuarie 2020-31 decembrie 2020 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului va viza perioada cuprinsă între data de 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

5.2.   
  Observații privind plângerea și deschiderea anchetei

Toate părțile interesate care doresc să prezinte observații cu privire la plângere (inclusiv privind aspectele referitoare la prejudiciu și la legătura de cauzalitate) sau la orice aspecte referitoare la deschiderea anchetei (inclusiv gradul de susținere a plângerii) trebuie să le prezinte în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz.

Orice cerere de audiere în legătură cu deschiderea anchetei trebuie să fie depusă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz.

5.3.   
  Procedura de determinare a dumpingului

Producătorii-exportatori (10) ai produsului care face obiectul anchetei sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

5.3.1.   Anchetarea producătorilor-exportatori

5.3.1.1.   Procedura de selectare a producătorilor-exportatori care vor face obiectul anchetei în Republica Populară Chineză

(a)   Eșantionarea

Având în vedere numărul potențial ridicat de producători-exportatori din țara în cauză implicați în prezenta procedură și pentru a finaliza ancheta în termenul prevăzut, Comisia poate limita la un nivel rezonabil numărul de producători-exportatori care vor fi supuși anchetei, prin selectarea unui eșantion (această procedură este denumită și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori sau reprezentanții care acționează în numele lor sunt invitați, prin prezentul aviz, să furnizeze Comisiei informații privind societatea (societățile) lor, în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz. Aceste informații trebuie furnizate prin intermediul TRON.tdi la următoarea adresă:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/ecba917e-c736-0124-915b-dee5fe7dca5e

Informațiile privind accesul la Tron sunt disponibile la punctele 5.6 și 5.8.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare în vederea selectării eșantionului de producători-exportatori, Comisia a contactat, de asemenea, autoritățile din RPC și poate contacta orice asociații de producători-exportatori cunoscute.

Dacă este necesar să se selecteze un eșantion, producătorii-exportatori pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care poate fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă. Comisia va comunica tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți, autorităților din RPC și asociațiilor de producători-exportatori, dacă este oportun prin intermediul autorităților din RPC, care sunt societățile selectate pentru a fi incluse în eșantion.

De îndată ce va primi informațiile necesare pentru a selecta un eșantion de producători-exportatori, Comisia va informa părțile interesate cu privire la decizia sa de a le include sau nu în eșantion. Producătorii-exportatori incluși în eșantion vor trebui să transmită un chestionar completat, în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei includerii lor în eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Comisia va adăuga la dosarul destinat consultării de către părțile interesate o notă care va reflecta selectarea eșantionului. Eventualele observații cu privire la selectarea eșantionului trebuie să fie primite în termen de 3 zile de la data notificării deciziei privind constituirea eșantionului.

O copie a chestionarului destinat producătorilor-exportatori este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

De asemenea, chestionarul va fi pus la dispoziția oricărei asociații de producători-exportatori cunoscute și a autorităților din RPC.

Fără a se aduce atingere eventualei aplicări a articolului 18 din regulamentul de bază, producătorii-exportatori care au fost de acord să fie incluși în eșantion, dar care nu sunt selectați să facă parte din acesta, vor fi considerați cooperanți (aceștia sunt denumiți în continuare „producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion”). Fără a se aduce atingere punctului 5.3.1.1 litera (b) de mai jos, taxa antidumping care poate fi aplicată importurilor de la producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion nu va depăși marja de dumping medie ponderată stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion (11).

(b)   Marja de dumping individuală pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion

În temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion pot solicita Comisiei să stabilească marjele lor de dumping individuale. Producătorii-exportatori care doresc să solicite o marjă de dumping individuală trebuie să completeze chestionarul și să îl returneze completat în mod corespunzător, în termen de 30 de zile de la data notificării selectării eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel. O copie a chestionarului destinat producătorilor-exportatori este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

Comisia va examina dacă producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion li se poate acorda o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

Cu toate acestea, producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion care solicită o marjă individuală de dumping trebuie să fie conștienți de faptul că, totuși, Comisia poate decide să nu le calculeze marja individuală de dumping dacă, de exemplu, numărul producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion este atât de mare încât un astfel de calcul ar îngreuna în mod inutil procedura și ar împiedica finalizarea la termen a anchetei.

5.3.2.   Procedura suplimentară privind țara în cauză care face obiectul unor distorsiuni semnificative

În conformitate cu dispozițiile prezentului aviz, toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, informațiile respective și dovezile în sprijinul acestora trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz.

În special, Comisia invită toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere cu privire la codurile Sistemului armonizat (SA) prevăzute în plângere, să propună o țară reprezentativă adecvată (țări reprezentative adecvate) și să precizeze identitatea producătorilor care face obiectul anchetei în țările respective. Informațiile respective și elementele de probă în sprijinul acestora trebuie să parvină Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz.

În temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (e) din regulamentul de bază, la scurt timp după deschiderea anchetei, prin intermediul unei note adăugate la dosarul destinat consultării de către părțile interesate, Comisia va informa părțile implicate în anchetă în ceea ce privește sursele relevante, inclusiv selectarea, dacă este cazul, a unei țări terțe reprezentative adecvate, de care intenționează să se folosească în scopul stabilirii valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a). Părților implicate în anchetă li se va acorda un termen de 10 zile pentru a formula observații cu privire la notă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e). Potrivit informațiilor de care dispune Comisia, Brazilia este o posibilă țară terță reprezentativă adecvată.

În scopul selectării finale a țării terțe reprezentative adecvate, Comisia va examina dacă țările respective au un nivel de dezvoltare economică similar celui din RPC, dacă există producție și vânzări ale produsului care face obiectul anchetei în țările terțe respective și dacă datele relevante sunt ușor accesibile. În cazul în care există mai multe țări terțe reprezentative, se va acorda preferință, dacă este cazul, țărilor cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

În contextul acestui exercițiu, Comisia invită toți producătorii-exportatori din RPC să furnizeze Comisiei informații privind materiile (prime și prelucrate) și energia utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei, în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz. Aceste informații trebuie furnizate prin intermediul TRON.tdi la următoarea adresă:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/4848756d-ef04-defb-9797-7f02776792b7

Informațiile privind accesul la Tron sunt disponibile la punctele 5.6 și 5.8.

În plus, orice informații faptice transmise în vederea evaluării costurilor și prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază trebuie depuse la dosar în termen de 65 de zile de la data publicării prezentului aviz. Aceste informații faptice ar trebui să provină exclusiv din surse disponibile în mod public.

5.3.3.   Anchetarea importatorilor neafiliați (12) (13)

Importatorii neafiliați ai produsului care face obiectul anchetei din RPC către Uniune sunt invitați să participe la această anchetă.

Având în vedere numărul potențial mare de importatori neafiliați implicați în această procedură și pentru a finaliza ancheta în termenul prevăzut, Comisia poate limita la un nivel rezonabil numărul de importatori neafiliați care urmează să facă obiectul anchetei, prin selectarea unui eșantion (această procedură este, de asemenea, denumită „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați sau reprezentanții care acționează în numele acestora sunt invitați, prin prezentul aviz, să transmită Comisiei informațiile cu privire la societatea (societățile) lor care sunt solicitate în anexa la prezentul aviz, în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare în vederea constituirii eșantionului de importatori neafiliați, Comisia poate contacta, de asemenea, orice asociații de importatori cunoscute.

Dacă este necesar să se constituie un eșantion, importatorii pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări în Uniune ale produsului care face obiectul anchetei ce poate fi examinat în mod rezonabil în timpul aflat la dispoziție.

De îndată ce primește informațiile necesare pentru a selecta un eșantion, Comisia va informa părțile interesate cu privire la decizia sa referitoare la eșantionul de importatori. Comisia va adăuga la dosarul destinat consultării de către părțile interesate o notă care va reflecta selectarea eșantionului. Eventualele observații cu privire la selectarea eșantionului trebuie să fie primite în termen de 3 zile de la data notificării deciziei privind constituirea eșantionului.

În vederea obținerii informațiilor pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va pune chestionare la dispoziția importatorilor neafiliați incluși în eșantion. Părțile respective trebuie să transmită un chestionar completat, în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei referitoare la eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

O copie a chestionarului destinată importatorilor este disponibilă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

5.4.   
  Procedura de determinare a prejudiciului și de anchetare a producătorilor din Uniune

Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru ancheta sa cu privire la producătorii din Uniune, Comisia va pune chestionare la dispoziția producătorilor din Uniune cunoscuți, și anume:

| — | OFZ, a.s., Istebné |
| --- | --- |

—

OFZ, a.s., Istebné

| — | Ferropem |
| --- | --- |

—

Ferropem

Producătorii din Uniune menționați trebuie să transmită chestionarul completat în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazurilor în care se prevede altfel.

Producătorii din Uniune care nu sunt menționate mai sus sunt invitați să contacteze Comisia, de preferință prin e-mail, imediat, în termen de maximum 7 zile de la publicarea prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel, pentru a se face cunoscuți și pentru a solicita un chestionar.

O copie a chestionarului destinat producătorilor din Uniune este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514

5.5.   
  Procedura de evaluare a interesului Uniunii în cazul acuzațiilor de distorsiuni legate de materiile prime

În cazurile de distorsiuni legate de materiile prime, astfel cum sunt identificate la articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază, Comisia va aplica criteriul privind interesul Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2b) din regulamentul respectiv. Dacă, atunci când stabilește nivelul taxelor care intră sub incidența articolului 7 din respectivul regulament, Comisia decide să aplice articolul 7 alineatul (2), ea va aplica criteriul privind interesul Uniunii în conformitate cu articolul 21.

Părțile interesate sunt invitate să furnizeze toate informațiile pertinente care permit Comisiei să determine dacă este în interesul Uniunii să stabilească nivelul măsurilor în conformitate cu articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. În special, părțile interesate sunt invitate să furnizeze informații privind capacitățile neutilizate din țara în cauză, concurența pentru materiile prime și efectul asupra lanțurilor de aprovizionare pentru societățile din Uniune. În absența cooperării, Comisia poate conchide că este în conformitate cu interesul Uniunii să se aplice articolul 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază.

În cazul în care Comisia decide să aplice articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se va decide, în temeiul articolului 21, dacă adoptarea unor măsuri antidumping nu ar fi contrară interesului Uniunii. Producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, sindicatele, precum și organizațiile reprezentative ale consumatorilor sunt invitate să furnizeze Comisiei informații privind interesul Uniunii.

Informațiile referitoare la evaluarea interesului Uniunii trebuie transmise în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. Aceste informații pot fi furnizate fie într-un format la alegere, fie prin completarea unui chestionar pregătit de Comisie. Copii ale chestionarelor, inclusiv o copie a chestionarului pentru utilizatorii produsului care face obiectul anchetei, sunt incluse în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și sunt disponibile pe site-ul web al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. Informațiile transmise în temeiul articolului 21 vor fi luate în considerare numai dacă se bazează pe elemente de probă concrete, existente în momentul transmiterii informațiilor.

5.6.   
  Părțile interesate

Pentru a participa la anchetă, părțile interesate, precum producătorii-exportatori, producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, sindicatele, precum și organizațiile de consumatori reprezentative trebuie să demonstreze mai întâi că există o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei.

Producătorii-exportatori, producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile reprezentative care au furnizat informații în conformitate cu procedurile descrise la punctele 5.3.1, 5.3.3 și 5.4 de mai sus vor fi considerați părți interesate dacă există o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei.

Alte părți vor putea să participe la anchetă în calitate de părți interesate numai din momentul în care se fac cunoscute, cu condiția să existe o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei. Faptul de a fi considerat o parte interesată nu aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază.

Accesul la dosarul destinat consultării de către părțile interesate se face prin intermediul TRON.tdi la următoarea adresă: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Vă rugăm să urmați instrucțiunile de pe pagina respectivă pentru a obține accesul (14).

5.7.   
  Posibilitatea audierii de către serviciile Comisiei responsabile cu ancheta

Toate părțile interesate pot solicita să fie audiate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta.

Orice solicitare de audiere trebuie să fie formulată în scris și să precizeze motivele pe care se bazează cererea, precum și un rezumat al aspectelor pe care partea interesată dorește să le discute în timpul audierii. Audierea se va limita la aspectele pe care părțile interesate le-au semnalat în prealabil în scris.

Calendarul audierilor este următorul:

| (i) | Pentru eventualele audieri care ar trebui să aibă loc înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii, cererea trebuie depusă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 60 de zile de la data publicării prezentului aviz. |
| --- | --- |

(i)

Pentru eventualele audieri care ar trebui să aibă loc înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii, cererea trebuie depusă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 60 de zile de la data publicării prezentului aviz.

| (ii) | După etapa comunicării constatărilor provizorii, cererea trebuie să fie depusă în termen de 5 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau a documentului informativ, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 15 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau de la data documentului informativ. |
| --- | --- |

(ii)

După etapa comunicării constatărilor provizorii, cererea trebuie să fie depusă în termen de 5 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau a documentului informativ, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 15 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau de la data documentului informativ.

| (iii) | În etapa comunicării constatărilor definitive, cererea trebuie să fie depusă în termen de 3 zile de la data comunicării constatărilor finale, iar audierea va avea loc, în mod normal, în perioada acordată pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Dacă există o comunicare a constatărilor finale suplimentare, cererea trebuie formulată imediat după primirea acestei comunicări a constatărilor finale suplimentare, iar audierea va avea loc, în mod normal, până la termenul prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la această comunicare. |
| --- | --- |

(iii)

În etapa comunicării constatărilor definitive, cererea trebuie să fie depusă în termen de 3 zile de la data comunicării constatărilor finale, iar audierea va avea loc, în mod normal, în perioada acordată pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Dacă există o comunicare a constatărilor finale suplimentare, cererea trebuie formulată imediat după primirea acestei comunicări a constatărilor finale suplimentare, iar audierea va avea loc, în mod normal, până la termenul prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la această comunicare.

Calendarul prezentat nu aduce atingere dreptului serviciilor Comisiei de a accepta audieri în afara calendarului în cazuri justificate în mod corespunzător și dreptului Comisiei de a refuza audieri în cazuri justificate în mod corespunzător. Dacă serviciile Comisiei refuză o cerere de audiere, partea în cauză va fi informată cu privire la motivele respectivului refuz.

În principiu, audierile nu vor fi utilizate pentru a prezenta informații concrete neincluse încă în dosar. Cu toate acestea, în interesul unei bune administrări și pentru a permite serviciilor Comisiei să progreseze în cadrul anchetei, părților interesate li se poate solicita să ofere noi informații concrete în urma unei audieri.

5.8.   
  Instrucțiuni de transmitere a informațiilor scrise și de trimitere a chestionarelor completate și a corespondenței

Informațiile transmise Comisiei în scopul anchetelor în materie de apărare comercială trebuie să nu facă obiectul unor drepturi de autor. Înainte de transmiterea la Comisie a unor informații și/sau a unor date care fac obiectul drepturilor de autor ale unor părți terțe, părțile interesate trebuie să solicite autorizarea specifică din partea deținătorului drepturilor de autor care să permită în mod explicit Comisiei: (a) să utilizeze informațiile și datele în scopul prezentei proceduri de apărare comercială; și (b) să furnizeze informațiile și/sau datele părților interesate de prezenta anchetă, într-o formă care să le permită să-și exercite dreptul la apărare.

Toate informațiile prezentate în scris, inclusiv cele solicitate prin prezentul aviz, chestionarele completate și corespondența furnizate de părțile interesate, pentru care se solicită un tratament confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Sensitive” (15) („cu caracter sensibil”). Părțile care furnizează informații pe parcursul prezentei anchete sunt invitate să ofere motive pentru solicitarea unui tratament confidențial.

În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile care transmit informații cu mențiunea „Sensitive” trebuie să transmită rezumate cu caracter neconfidențial ale acestora, care vor purta mențiunea „For inspection by interested parties” (versiune destinată consultării de către părțile interesate). Rezumatele respective trebuie să fie suficient de detaliate pentru a permite o înțelegere rezonabilă a elementelor esențiale ale informațiilor transmise cu titlu confidențial.

Dacă o parte care furnizează informații confidențiale nu prezintă motive întemeiate pentru solicitarea unui tratament confidențial sau nu pune la dispoziție un rezumat neconfidențial al acestora în formatul și de calitatea solicitate, Comisia poate să nu ia în considerare respectivele informații, cu excepția cazului în care se poate demonstra în mod convingător, utilizând surse adecvate, că informațiile sunt corecte.

Părțile interesate sunt invitate să prezinte toate documentele și cererile prin intermediul TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) inclusiv împuternicirile și fișele certificatelor scanate. Prin utilizarea TRON.tdi sau a e-mailului, părțile interesate își exprimă acordul cu privire la normele aplicabile transmiterii informațiilor pe cale electronică, conținute în documentul intitulat „CORESPONDENȚA CU COMISIA EUROPEANĂ ÎN CAZURILE DE APĂRARE COMERCIALĂ”, care este publicat pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152581.pdf. Părțile interesate trebuie să indice numele lor, adresa, numărul de telefon și o adresă de e-mail valabilă și trebuie să asigure faptul că adresa de e-mail comunicată este o adresă de e-mail oficială funcțională care este verificată zilnic. După furnizarea datelor de contact, Comisia va comunica cu părțile interesate doar prin TRON.tdi sau prin e-mail, cu excepția cazului în care acestea solicită în mod explicit să primească toate documentele din partea Comisiei prin alte mijloace de comunicare sau a cazului în care natura documentului care trebuie trimis impune utilizarea unei scrisori recomandate. Pentru mai multe reguli și informații privind corespondența cu Comisia, inclusiv principiile aplicabile transmiterii prin TRON.tdi și prin e-mail, părțile interesate sunt invitate să consulte instrucțiunile sus-menționate privind comunicarea cu părțile interesate.

Adresa Comisiei pentru corespondență este următoarea:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Direcția G |
| Birou: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Direcția G

Birou: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail:

Pentru aspecte legate de dumping:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-DUMPING@ec.europa.eu

Pentru aspecte legate de prejudiciu:

TRADE-AD679-CALCIUM-SILICON-INJURY@ec.europa.eu

6.   Calendarul anchetei

În conformitate cu articolul 6 alineatul (9) din regulamentul de bază, ancheta se va încheia, în mod normal, în termen de 13 luni, dar în nu mai mult de 14 luni de la data publicării prezentului aviz. În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, se pot institui măsuri provizorii, în mod normal nu mai târziu de 7 luni, dar în niciun caz mai târziu de 8 luni de la data publicării prezentului aviz.

În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia va furniza informații privind instituirea planificată a unor taxe provizorii cu 4 săptămâni înainte de instituirea măsurilor provizorii. Părțile interesate vor avea la dispoziție 3 zile lucrătoare pentru a-și prezenta observațiile în scris cu privire la exactitatea calculelor.

În cazurile în care Comisia intenționează să nu instituie taxe provizorii, ci să continue ancheta, părțile interesate vor fi informate, prin intermediul documentului informativ, cu privire la neinstituirea taxelor cu 4 săptămâni înainte de expirarea termenului prevăzut la articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază.

În principiu, părțile interesate vor avea la dispoziție 15 zile pentru a prezenta observații în scris cu privire la constatările provizorii sau la documentul informativ și 10 zile pentru a prezenta observații în scris cu privire la constatările definitive, cu excepția cazului în care se prevede altfel. După caz, comunicările constatărilor finale suplimentare vor preciza termenul-limită până la care părțile interesate pot prezenta observații în scris.

7.   Transmiterea informațiilor

Ca regulă generală, părțile interesate pot transmite informații doar în conformitate cu calendarele prevăzute la punctele 5 și 6 din prezentul aviz. Transmiterea oricăror alte informații care nu sunt incluse la punctele respective trebuie să respecte următorul calendar:

| (i) | Orice informații pentru etapa constatărilor provizorii trebuie transmise în termen de 70 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

(i)

Orice informații pentru etapa constatărilor provizorii trebuie transmise în termen de 70 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| (ii) | Cu excepția cazului în care se prevede altfel, părțile interesate nu trebuie să prezinte informații faptice noi după termenul-limită prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor provizorii sau la documentul informativ în etapa comunicării constatărilor provizorii. După termenul-limită respectiv, părțile interesate pot prezenta informații faptice noi doar dacă pot demonstra că respectivele informații faptice noi sunt necesare pentru a respinge afirmațiile faptice formulate de alte părți interesate și cu condiția ca aceste informații faptice noi să poată fi verificate în intervalul de timp disponibil pentru a permite finalizarea la timp a anchetei. |
| --- | --- |

(ii)

Cu excepția cazului în care se prevede altfel, părțile interesate nu trebuie să prezinte informații faptice noi după termenul-limită prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor provizorii sau la documentul informativ în etapa comunicării constatărilor provizorii. După termenul-limită respectiv, părțile interesate pot prezenta informații faptice noi doar dacă pot demonstra că respectivele informații faptice noi sunt necesare pentru a respinge afirmațiile faptice formulate de alte părți interesate și cu condiția ca aceste informații faptice noi să poată fi verificate în intervalul de timp disponibil pentru a permite finalizarea la timp a anchetei.

| (iii) | Pentru a încheia ancheta în termenele obligatorii, Comisia nu va accepta informații din partea părților interesate după expirarea termenului de formulare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale sau, dacă este cazul, după expirarea termenului de formulare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare. |
| --- | --- |

(iii)

Pentru a încheia ancheta în termenele obligatorii, Comisia nu va accepta informații din partea părților interesate după expirarea termenului de formulare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale sau, dacă este cazul, după expirarea termenului de formulare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare.

8.   Posibilitatea de a prezenta observații cu privire la informațiile transmise de alte părți

Pentru a se garanta drepturile la apărare, părțile interesate ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate. Atunci când prezintă astfel de observații, părțile interesate se pot referi numai la aspectele semnalate în informațiile transmise de celelalte părți interesate și nu pot semnala aspecte noi.

Aceste observații trebuie prezentate în conformitate cu următorul calendar:

| (i) | Orice observație cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii trebuie să fie prezentată cel târziu în cea de a 75-a zi de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

(i)

Orice observație cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii trebuie să fie prezentată cel târziu în cea de a 75-a zi de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| (ii) | Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor provizorii sau a documentului informativ trebuie prezentate în termen de 7 zile de la termenul pentru prezentarea observațiilor privind constatările provizorii sau documentul informativ, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

(ii)

Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor provizorii sau a documentului informativ trebuie prezentate în termen de 7 zile de la termenul pentru prezentarea observațiilor privind constatările provizorii sau documentul informativ, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| (iii) | Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor finale trebuie să fie prezentate în termen de 3 zile de la termenul prevăzut pentru prezentarea observațiilor privind constatările finale, cu excepția cazului în care se prevede altfel. În cazul în care există o comunicare a constatărilor finale suplimentare, observațiile referitoare la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la această comunicare trebuie să fie prezentate în termen de 1 zi de la termenul-limită prevăzut pentru prezentarea observațiilor referitoare la această comunicare, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

(iii)

Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor finale trebuie să fie prezentate în termen de 3 zile de la termenul prevăzut pentru prezentarea observațiilor privind constatările finale, cu excepția cazului în care se prevede altfel. În cazul în care există o comunicare a constatărilor finale suplimentare, observațiile referitoare la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la această comunicare trebuie să fie prezentate în termen de 1 zi de la termenul-limită prevăzut pentru prezentarea observațiilor referitoare la această comunicare, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Calendarul stabilit nu aduce atingere dreptului Comisiei de a solicita informații suplimentare de la părțile interesate, în cazuri justificate în mod corespunzător.

9.   Prelungirea termenelor specificate în prezentul aviz

Orice prelungire a termenelor prevăzute în prezentul aviz trebuie să fie solicitată numai în circumstanțe excepționale și va fi acordată doar dacă este justificată corespunzător în urma prezentării unor motive întemeiate.

În orice caz, orice prelungire a termenului prevăzut pentru transmiterea răspunsului la chestionare se va limita, în mod normal, la 3 zile și nu va depăși, de regulă, 7 zile.

În ceea ce privește termenele pentru transmiterea altor informații specificate în avizul de deschidere, prelungirile se vor limita la 3 zile, cu excepția cazului în care se demonstrează existența unor circumstanțe excepționale.

10.   Lipsa de cooperare

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili constatări provizorii sau definitive, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că orice parte interesată a transmis informații false sau înșelătoare, informațiile respective pot să nu fie luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile.

Dacă orice parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, constatările se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul ar putea fi mai puțin favorabil respectivei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

Faptul că nu se oferă un răspuns pe suport electronic nu este considerat un refuz de a coopera, cu condiția ca partea interesată în cauză să demonstreze că prezentarea unui răspuns în forma cerută ar antrena sarcini sau costuri suplimentare nerezonabile. Partea interesată ar trebui să contacteze imediat Comisia în acest sens.

11.   Consilierul-auditor

Părțile interesate pot solicita intervenția consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Consilierul-auditor examinează cererile de acces la dosar, litigiile privind confidențialitatea documentelor, cererile de amânare a termenelor și orice alte cereri privind drepturile la apărare ale părților interesate și ale terților, care ar putea să apară în cursul procedurii.

Consilierul-auditor poate organiza audieri și poate acționa ca mediator între partea sau părțile interesate și serviciile Comisiei, pentru a asigura respectarea deplină a drepturilor la apărare ale părților interesate. Orice cerere de audiere de către consilierul-auditor ar trebui formulată în scris și motivată corespunzător. Consilierul-auditor va examina motivația care stă la baza cererilor. Aceste audieri trebuie să aibă loc doar dacă problemele nu au fost soluționate cu serviciile Comisiei în timp util.

Orice cerere trebuie să fie transmisă în timp util și cu promptitudine, pentru a nu se pune în pericol buna desfășurare a procedurii. În acest sens, părțile interesate trebuie să solicite intervenția consilierului-auditor în cel mai scurt timp posibil de la apariția evenimentului care justifică o astfel de intervenție. În principiu, calendarul stabilit la punctul 5.7 pentru a solicita audieri cu serviciile Comisiei se aplică mutatis mutandis cererilor de audiere adresate consilierului-auditor. În cazul în care cererile de audiere sunt transmise în afara termenelor prevăzute, consilierul-auditor va examina, de asemenea, motivele întârzierii, natura problemelor semnalate și impactul pe care îl au aceste probleme asupra drepturilor la apărare, având în vedere interesele de a se asigura buna administrare și finalizarea la timp a anchetei.

Pentru mai multe informații și date de contact, părțile interesate pot consulta paginile dedicate consilierului-auditor de pe site-ul DG Comerț: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Orice date cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi tratate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (16).

Un aviz privind protecția datelor, care conține informații pentru toate persoanele cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților de apărare comercială ale Comisiei, este disponibil pe site-ul internet al DG TRADE: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

(2)  Termenul general „prejudiciu” se referă la un prejudiciu important, precum și la amenințarea de prejudiciu important sau la o întârziere semnificativă în crearea unei industrii, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul de bază.

(3)  Trimiterile la publicarea prezentului aviz se interpretează ca trimiteri la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (Distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială), 20.12.2017, SWD (2017) 483 final/2, disponibil la adresa: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(5)  Think!Desk China Research & Consulting, Prof. M. Taube, Analysis of State-induced Market distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon industries – Ferroalloy focus (Analiza distorsiunilor din industriile feroaliajelor și siliciului din China – cu accent pe aliaje feroase), septembrie 2018.

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/909 al Comisiei din 30 iunie 2020 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ferosiliciu originare din Rusia și din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (JO L 208, 1.7.2020, p. 2).

(7)  Documentele citate în raportul de țară pot fi obținute și în baza unei cereri justificate temeinic.

(8)  Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).

(9)  Privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

(10)  Un producător-exportator este orice societate comercială din țara în cauză care produce și exportă pe piața Uniunii produsul care face obiectul anchetei, fie direct, fie prin terți, inclusiv prin orice societate afiliată implicată în producția, vânzarea pe piața internă sau exportul produsului care face obiectul anchetei.

(11)  În temeiul articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, nu se ține cont de eventualele marje nule și de minimis și nici de marjele stabilite în condițiile prevăzute la articolul 18 din regulamentul de bază.

(12)  Această secțiune se referă numai la importatorii care nu sunt afiliați producătorilor-exportatori. Importatorii care sunt afiliați producătorilor-exportatori trebuie să completeze chestionarul destinat producătorilor-exportatori care este inclus în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibil pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2514. În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, se consideră că două persoane sunt afiliate dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau din consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatorul celeilalte; (d) o terță parte posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o terță persoană; (g) împreună, controlează direct sau indirect o terță persoană; sau (h) sunt membre ale aceleiași familii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558). Se consideră că persoanele sunt membre ale aceleiași familii numai dacă sunt legate prin una dintre următoarele relații: (i) soț și soție, (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I, (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini), (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II, (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată, (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate. În conformitate cu articolul 5 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, „persoană” înseamnă o persoană fizică, o persoană juridică sau orice asociere de persoane care nu este persoană juridică, dar care este recunoscută în conformitate cu legislația Uniunii sau cu cea națională ca având capacitatea de a încheia acte juridice (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

(13)  Datele furnizate de importatorii neafiliați pot fi utilizate și în legătură cu alte aspecte ale prezentei anchete decât stabilirea existenței dumpingului.

(14)  În caz de probleme tehnice, vă rugăm să contactați serviciul de asistență pentru comerț prin e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu sau prin telefon +32 229 9797.

(15)  Un document cu mențiunea „Sensitive” este un document considerat confidențial în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și al articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping). De asemenea, el este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(16)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

---

ANEXĂ

| ☐ | Versiune cu caracter sensibil |
| --- | --- |
| ☐ | Versiune destinată consultării de către părțile interesate |
| (a se bifa căsuța corespunzătoare) |

☐

Versiune cu caracter sensibil

☐

Versiune destinată consultării de către părțile interesate

(a se bifa căsuța corespunzătoare)

PROCEDURĂ ANTIDUMPING PRIVIND IMPORTURILE DE SILICIU DE CALCIU ORIGINAR DIN REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ

INFORMAȚII PENTRU SELECTAREA EȘANTIONULUI DE IMPORTATORI NEAFILIAȚI

Prezentul formular este menit să ajute importatorii neafiliați să furnizeze informațiile necesare pentru eșantionare solicitate la punctul 5.3.3 din avizul de deschidere.

Atât versiunea cu caracter sensibil („Sensitive”), cât și versiunea destinată consultării de către părțile interesate („For inspection by interested parties”) trebuie returnate Comisiei după cum se indică în avizul de deschidere.

1.   IDENTITATE ȘI DATE DE CONTACT

Vă rugăm să precizați următoarele date cu privire la societatea dumneavoastră:

| Denumirea societății | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Persoana de contact | |
| Adresa de e-mail | |
| Telefon | |

Denumirea societății

Adresa

Persoana de contact

Adresa de e-mail

Telefon

2.   CIFRA DE AFACERI ȘI VOLUMUL VÂNZĂRILOR

Indicați cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR), precum și valoarea în euro (EUR) și volumul exprimat în tone aferente importurilor în Uniune și revânzărilor pe piața Uniunii după importul din Republica Populară Chineză, în cursul perioadei anchetei (anul 2020), de siliciu de calciu, astfel cum este definit în avizul de deschidere.

| | Tone | Valoarea în euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR) | | |
| Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei originar din Republica Populară Chineză | | |
| Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei (toate originile) | | |
| Revânzările pe piața Uniunii, după importul din Republica Populară Chineză, ale produsului care face obiectul anchetei | | |

Tone

Valoarea în euro (EUR)

Cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR)

Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei originar din Republica Populară Chineză

Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei (toate originile)

Revânzările pe piața Uniunii, după importul din Republica Populară Chineză, ale produsului care face obiectul anchetei

3.   ACTIVITĂȚI ALE SOCIETĂȚII DUMNEAVOASTRĂ ȘI ALE SOCIETĂȚILOR AFILIATE (1)

Vă rugăm să furnizați detalii care descriu exact activitățile societății, precum și ale tuturor societăților afiliate (vă rugăm să le enumerați și să precizați relația cu societatea dumneavoastră) implicate în producția și/sau vânzarea (la export și/sau pe piața internă) a produsului care face obiectul anchetei. Astfel de activități pot include, fără a se limita la acestea, achiziționarea produsului care face obiectul anchetei sau producerea acestuia în temeiul unor acorduri de subcontractare ori prelucrarea sau comercializarea produsului care face obiectul anchetei.

| Denumirea societății și locul unde este situată | Activități | Afiliere |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Denumirea societății și locul unde este situată

Activități

Afiliere

4.   ALTE INFORMAȚII

| | Vă rugăm să furnizați orice alte informații relevante pe care le considerați utile pentru a ajuta Comisia să selecteze eșantionul. |
| --- | --- |

Vă rugăm să furnizați orice alte informații relevante pe care le considerați utile pentru a ajuta Comisia să selecteze eșantionul.

5.   CERTIFICARE

Prin comunicarea informațiilor menționate anterior, societatea dumneavoastră își exprimă acordul cu privire la eventuala sa includere în eșantion. Dacă este selectată pentru a fi inclusă în eșantion, societatea dumneavoastră va trebui să completeze un chestionar și să accepte o vizită la sediul său pentru verificarea răspunsului dat. Dacă societatea dumneavoastră indică faptul că nu este de acord cu o eventuală includere în eșantion, se va considera că ea nu a cooperat la anchetă. Constatările Comisiei în cazul importatorilor necooperanți se bazează pe datele disponibile, iar rezultatul le poate fi mai puțin favorabil acestor societăți decât dacă ele ar fi cooperat.

Semnătura reprezentantului autorizat:

Numele și funcția reprezentantului autorizat:

Data:

---

(1)  În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, se consideră că două persoane sunt afiliate dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau din consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatorul celeilalte; (d) o terță parte posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o terță persoană; (g) împreună, controlează direct sau indirect o terță persoană; sau (h) sunt membre ale aceleiași familii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558). Se consideră că persoanele sunt membre ale aceleiași familii numai dacă sunt legate prin una dintre următoarele relații: (i) soț și soție, (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I, (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini), (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II, (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată, (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate. În conformitate cu articolul 5 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, „persoană” înseamnă o persoană fizică, o persoană juridică sau orice asociere de persoane care nu este persoană juridică, dar care este recunoscută în conformitate cu legislația Uniunii sau cu cea națională ca având capacitatea de a încheia acte juridice (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

---

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/73

---

Aviz de deschidere
  a unei proceduri antidumping
  privind importurile de polimeri superabsorbanți originari din Republica Coreea

(2021/C 58/16)

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în care se afirmă că importurile de polimeri superabsorbanți originari din Republica Coreea fac obiectul unui dumping și cauzează, prin urmare, un prejudiciu (2) industriei din Uniune.

1.   Plângerea

Plângerea a fost depusă la 4 ianuarie 2021 de către European Superabsorbent Polymer Coalition („ESPC” sau „reclamantul”). Plângerea a fost depusă în numele industriei din Uniune în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

O versiune a plângerii accesibilă publicului și analiza gradului de susținere a plângerii de către producătorii din Uniune sunt disponibile în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Punctul 5.6 din prezentul aviz oferă informații privind accesul părților interesate la dosar.

2.   Produsul care face obiectul anchetei

Produsul care face obiectul prezentei anchete este definit drept „polimeri superabsorbanți”, insolubili în apă, care rezultă în urma unei polimerizări a moleculelor de monomeri acrilici cu agenți de reticulare pentru a forma rețele reticulate de polimeri, cu o capacitate ridicată de absorbție și reținere a apei și a lichidelor apoase, originari din Republica Coreea („produsul care face obiectul anchetei”).

Toate părțile interesate care doresc să transmită informații cu privire la definiția produsului trebuie să le comunice în termen de 10 zile de la data publicării prezentului aviz (3).

3.   Prezumția de dumping

Produsul despre care se afirmă că face obiectul unui dumping este produsul care face obiectul anchetei, originar din Republica Coreea (denumită în continuare „țara în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 3906 90 90 (coduri TARIC 3906909017). Codurile NC și TARIC sunt menționate numai cu titlu informativ.

Prezumția de dumping din partea Republicii Coreea se bazează pe o comparație între prețul intern și prețul de export (la nivel franco fabrică) al produsului care face obiectul anchetei practicat la exportul către Uniune.

Marjele de dumping calculate în acest mod pentru țara în cauză sunt semnificative.

4.   Prezumția de prejudiciu și legătura de cauzalitate

Reclamantul a pus la dispoziție elemente de probă din care reiese că importurile de produs care face obiectul anchetei provenind din țara în cauză au crescut, în ansamblu, atât ca valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață.

Elementele de probă furnizate de reclamant arată că volumul și prețurile produsului importat care face obiectul anchetei au avut, pe lângă alte consecințe, un impact negativ asupra nivelului prețurilor practicate de industria din Uniune, generând efecte negative semnificative asupra performanței globale, a situației financiare și a situației ocupării forței de muncă a industriei din Uniune.

5.   Procedura.

Întrucât a constatat, după informarea statelor membre, că plângerea a fost depusă de către industria din Uniune sau în numele acesteia și că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei proceduri, Comisia deschide o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază.

Ancheta va stabili dacă produsul care face obiectul anchetei, originar din țara în cauză, face obiectul unui dumping și dacă importurile care fac obiectul dumpingului au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune.

În cazul în care concluziile sunt afirmative, ancheta va examina dacă instituirea de măsuri nu ar fi contrară interesului Uniunii, în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază.

Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului (4) (pachetul de modernizare a instrumentelor de apărare comercială), care a intrat în vigoare la 8 iunie 2018, a introdus modificări semnificative ale calendarului și ale termenelor aplicabile anterior în cadrul procedurilor antidumping. Termenele până la care părțile interesate sunt invitate să se facă cunoscute, în special la începutul anchetelor, au fost reduse.

De asemenea, Comisia atrage atenția părților asupra faptului că, în urma epidemiei de COVID-19, a fost publicat un aviz (5) privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții, care ar putea fi aplicabil prezentei proceduri.

5.1.   
  Perioada de anchetă și perioada examinată

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul va acoperi perioada 1 ianuarie 2020-31 decembrie 2020 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului va viza perioada cuprinsă între data de 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

5.2.   
  Observații privind plângerea și deschiderea anchetei

Toate părțile interesate care doresc să prezinte observații cu privire la plângere (inclusiv privind aspectele referitoare la prejudiciu și la legătura de cauzalitate) sau la orice aspecte referitoare la deschiderea anchetei (inclusiv gradul de susținere a plângerii) trebuie să le prezinte în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz.

Orice cerere de audiere în legătură cu deschiderea anchetei trebuie să fie depusă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz.

5.3.   
  Procedura de stabilire a dumpingului

Producătorii-exportatori (6) ai produsului care face obiectul anchetei din țara în cauză sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

5.3.1.   Anchetarea producătorilor-exportatori

5.3.1.1.   Procedura de selectare a producătorilor-exportatori din Republica Coreea care vor fi supuși anchetei

(a)   Eșantionarea

Având în vedere numărul potențial ridicat de producători-exportatori din Republica Coreea implicați în prezenta procedură și pentru a finaliza ancheta în termenul prevăzut, Comisia poate limita la un nivel rezonabil numărul de producători-exportatori care vor fi supuși anchetei, prin selectarea unui eșantion (acest proces fiind denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori sau reprezentanții care acționează în numele acestora sunt invitați, prin prezentul aviz, să furnizeze Comisiei informații privind societatea (societățile) lor, în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz. Aceste informații trebuie furnizate prin intermediul TRON.tdi la următoarea adresă:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/52d341a5-57a8-b06e-7eaf-60d25569e1b2

Informațiile privind accesul la Tron sunt disponibile la punctele 5.6 și 5.8 de mai jos.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare în vederea selectării eșantionului de producători-exportatori, Comisia a contactat, de asemenea, autoritățile din Republica Coreea și poate contacta orice asociații cunoscute de producători-exportatori.

Dacă este necesar să se selecteze un eșantion, producătorii-exportatori pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care poate fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă. Toți producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din Republica Coreea și asociațiile de producători-exportatori vor fi informați de către Comisie sau, dacă este cazul, prin intermediul autorităților din Republica Coreea, cu privire la societățile selectate pentru a fi incluse în eșantion.

De îndată ce va primi informațiile necesare pentru a selecta un eșantion de producători-exportatori, Comisia va informa părțile interesate cu privire la decizia sa de a le include sau nu în eșantion. Producătorii-exportatori incluși în eșantion vor trebui să transmită un chestionar completat în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei includerii lor în eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Comisia va adăuga la dosarul destinat consultării de către părțile interesate o notă care va reflecta selectarea eșantionului. Eventualele observații cu privire la selectarea eșantionului trebuie să fie primite în termen de 3 zile de la data notificării deciziei privind eșantionul.

O copie a chestionarului pentru producătorii-exportatori este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516.

De asemenea, chestionarul va fi pus la dispoziția oricărei asociații cunoscute de producători-exportatori și a autorităților din Republica Coreea.

Fără a aduce atingere posibilei aplicări a articolului 18 din regulamentul de bază, producătorii-exportatori care au fost de acord să fie incluși în eșantion, dar care nu sunt selectați să facă parte din acesta, vor fi considerați cooperanți („producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion”). Fără a aduce atingere punctului 5.3.1.1 litera (b) de mai jos, taxa antidumping care poate fi aplicată importurilor de la producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion nu va depăși marja de dumping medie ponderată stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion (7).

(b)   Marja de dumping individuală pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion

În temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion pot solicita Comisiei să stabilească marjele lor de dumping individuale. Producătorii-exportatori care doresc să solicite o marjă de dumping individuală trebuie să completeze chestionarul și să îl returneze completat în mod corespunzător în termen de 30 de zile de la data notificării selectării eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel. O copie a chestionarului pentru producătorii-exportatori este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Comisia va examina dacă producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion li se poate acorda o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

Cu toate acestea, producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion care solicită o marjă individuală de dumping trebuie să țină cont de faptul că, totuși, Comisia poate decide să nu le calculeze marja individuală de dumping dacă, de exemplu, numărul producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion este atât de mare încât un astfel de calcul ar îngreuna în mod inutil procedura și ar împiedica finalizarea la termen a anchetei.

5.3.2.   Anchetarea importatorilor neafiliați (8) (9)

Importatorii neafiliați ai produsului care face obiectul anchetei din Republica Coreea în Uniune sunt invitați să participe la această anchetă.

Având în vedere numărul potențial mare de importatori neafiliați implicați în această procedură și pentru a finaliza ancheta în termenul prevăzut, Comisia poate limita la un nivel rezonabil numărul de importatori neafiliați care urmează să facă obiectul anchetei, prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați sau reprezentanții care acționează în numele acestora sunt invitați, prin prezentul aviz, să transmită Comisiei informațiile cu privire la societatea (societățile) lor care sunt solicitate în anexa la prezentul aviz, în termen de 7 zile de la data publicării acestuia.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare în vederea constituirii eșantionului de importatori neafiliați, Comisia poate contacta, de asemenea, orice asociații de importatori cunoscute.

Dacă este necesar să se constituie un eșantion, importatorii pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări în Uniune ale produsului care face obiectul anchetei care poate fi examinat în mod rezonabil în timpul aflat la dispoziție.

De îndată ce primește informațiile necesare pentru a selecta un eșantion, Comisia va informa părțile interesate cu privire la decizia sa referitoare la eșantionul de importatori. Comisia va adăuga la dosarul destinat consultării de către părțile interesate o notă care va reflecta selectarea eșantionului. Eventualele observații cu privire la selectarea eșantionului trebuie să fie primite în termen de 3 zile de la data notificării deciziei privind eșantionul.

În vederea obținerii informațiilor pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va pune chestionare la dispoziția importatorilor neafiliați incluși în eșantion. Părțile respective trebuie să transmită un chestionar completat în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei referitoare la eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

O copie a chestionarului pentru importatori este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516

5.4.   
  Procedura de determinare a prejudiciului și de anchetare a producătorilor din Uniune

Constatarea unui prejudiciu se bazează pe dovezi concrete și implică o examinare obiectivă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping, a efectului acestora asupra prețurilor de pe piața Uniunii și a impactului ulterior al respectivelor importuri asupra industriei Uniunii. Pentru a se stabili dacă se aduce un prejudiciu industriei Uniunii, producătorii din Uniune ai produsului care face obiectul anchetei sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

Având în vedere numărul mare de producători din Uniune vizați și pentru a finaliza ancheta în termenul prevăzut, Comisia a decis să limiteze la un nivel rezonabil numărul de producători din Uniune care urmează să facă obiectul anchetei, prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se efectuează în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Comisia a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Detaliile sunt disponibile în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Părțile interesate sunt invitate prin prezentul aviz să formuleze observații cu privire la eșantionul provizoriu. În plus, alți producători din Uniune sau reprezentanți ai acestora care consideră că au motive să fie incluși în eșantion trebuie să contacteze Comisia în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz. Toate observațiile referitoare la eșantionul provizoriu trebuie să fie primite în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Comisia va informa toți producătorii cunoscuți din Uniune și/sau toate asociațiile de producători cunoscute din Uniune cu privire la societățile selectate în final pentru a fi incluse în eșantion.

Producătorii din Uniune incluși în eșantion vor trebui să transmită un chestionar completat în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei includerii lor în eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

O copie a chestionarului pentru producătorii din Uniune este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516

5.5.   
  Procedura de evaluare a interesului Uniunii

În cazul în care se stabilește existența dumpingului și a prejudiciului aferent, se va decide, în temeiul articolului 21 din regulamentul de bază, dacă adoptarea unor măsuri antidumping nu ar fi contrară interesului Uniunii. Producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, sindicatele și organizațiile reprezentative ale consumatorilor sunt invitate să furnizeze Comisiei informații privind interesul Uniunii. Pentru a participa la anchetă, organizațiile reprezentative ale consumatorilor trebuie să demonstreze că există o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei.

Informațiile referitoare la evaluarea interesului Uniunii trebuie transmise în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. Aceste informații pot fi furnizate fie într-un format la alegere, fie prin completarea unui chestionar pregătit de Comisie. Copii ale chestionarelor, inclusiv o copie a chestionarului pentru utilizatorii produsului care face obiectul anchetei, sunt incluse în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și sunt disponibile pe site-ul DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2516. Informațiile transmise în temeiul articolului 21 vor fi luate în considerare numai dacă sunt susținute, la momentul transmiterii lor, de dovezi concrete.

5.6.   
  Părțile interesate

Pentru a participa la anchetă, părțile interesate, cum sunt producătorii-exportatori, producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, sindicatele și organizațiile reprezentative ale consumatorilor trebuie să demonstreze mai întâi că există o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei.

Producătorii-exportatori, producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile reprezentative care au furnizat informații în conformitate cu procedurile descrise la punctele 5.3.1, 5.3.2 și 5.4 de mai sus vor fi considerați părți interesate dacă există o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei.

Alte părți vor putea să participe la anchetă în calitate de părți interesate numai din momentul în care se fac cunoscute, cu condiția să existe o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul anchetei. Faptul de a fi considerat parte interesată nu aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază.

Accesul la dosarul destinat consultării de către părțile interesate se face prin intermediul Tron.tdi la următoarea adresă: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Vă rugăm să urmați instrucțiunile de pe pagina respectivă pentru a obține accesul (10).

5.7.   
  Posibilitatea audierii de către serviciile Comisiei responsabile cu ancheta

Toate părțile interesate pot solicita să fie audiate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta.

Orice cerere de audiere trebuie să fie formulată în scris și să precizeze motivele pe care se bazează, precum și un rezumat al aspectelor pe care partea interesată dorește să le discute în timpul audierii. Audierea va fi limitată la aspectele pe care părțile interesate le-au semnalat în prealabil în scris.

Calendarul audierilor este următorul:

| — | Pentru orice audieri care trebuie să aibă loc înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii, cererea trebuie formulată în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 60 de zile de la data publicării prezentului aviz. |
| --- | --- |

—

Pentru orice audieri care trebuie să aibă loc înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii, cererea trebuie formulată în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 60 de zile de la data publicării prezentului aviz.

| — | După etapa comunicării constatărilor provizorii, cererea trebuie formulată în termen de 5 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau a documentului informativ, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 15 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau de la data documentului informativ. |
| --- | --- |

—

După etapa comunicării constatărilor provizorii, cererea trebuie formulată în termen de 5 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau a documentului informativ, iar audierea va avea loc, în mod normal, în termen de 15 zile de la data comunicării constatărilor provizorii sau de la data documentului informativ.

| — | În etapa comunicării constatărilor definitive, cererea trebuie formulată în termen de 3 zile de la data comunicării constatărilor finale, iar audierea va avea loc, în mod normal, în perioada acordată pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Dacă există o comunicare a constatărilor finale suplimentară, cererea trebuie formulată imediat după primirea acestei comunicări a constatărilor finale suplimentară, iar audierea va avea loc, în mod normal, până la termenul prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la această comunicare. |
| --- | --- |

—

În etapa comunicării constatărilor definitive, cererea trebuie formulată în termen de 3 zile de la data comunicării constatărilor finale, iar audierea va avea loc, în mod normal, în perioada acordată pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Dacă există o comunicare a constatărilor finale suplimentară, cererea trebuie formulată imediat după primirea acestei comunicări a constatărilor finale suplimentară, iar audierea va avea loc, în mod normal, până la termenul prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la această comunicare.

Calendarul prezentat nu aduce atingere dreptului serviciilor Comisiei de a accepta audieri în afara calendarului în cazuri justificate în mod corespunzător și dreptului Comisiei de a refuza audierile în cazuri justificate în mod corespunzător. Dacă serviciile Comisiei refuză o cerere de audiere, partea în cauză va fi informată cu privire la motivele refuzului.

În principiu, audierile nu vor fi utilizate pentru a prezenta informații concrete neincluse încă în dosar. Cu toate acestea, în interesul unei bune administrări și pentru a permite serviciilor Comisiei să progreseze în cadrul anchetei, părților interesate li se poate solicita să ofere noi informații concrete în urma unei audieri.

5.8.   
  Instrucțiuni pentru transmiterea de informații în scris și pentru trimiterea chestionarelor completate și a corespondenței

Informațiile transmise Comisiei în scopul desfășurării anchetelor de apărare comercială trebuie să nu fie protejate de drepturi de autor. Înainte de transmiterea către Comisie a unor informații și/sau a unor date protejate de drepturile de autor ale unor părți terțe, părțile interesate trebuie să solicite o autorizare specifică din partea deținătorului drepturilor de autor, care să permită în mod explicit Comisiei: (a) să utilizeze informațiile și datele în scopul prezentei proceduri de apărare comercială și (b) să furnizeze informațiile și/sau datele părților interesate din cadrul prezentei anchete într-o formă care să le permită acestora să își exercite drepturile la apărare.

Toate informațiile prezentate în scris, inclusiv cele solicitate prin prezentul aviz, chestionarele completate și corespondența furnizate de părțile interesate cu titlu confidențial trebuie să poarte mențiunea „Sensitive” (11)(„cu caracter sensibil”). Părțile care furnizează informații pe parcursul prezentei anchete sunt invitate să ofere motive pentru solicitarea unui tratament confidențial.

În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile care transmit informații cu mențiunea „Sensitive” trebuie să transmită rezumate cu caracter neconfidențial ale acestora, care vor purta mențiunea „For inspection by interested parties” (versiune destinată consultării de către părțile interesate). Rezumatele respective trebuie să fie suficient de detaliate pentru a permite o înțelegere rezonabilă a elementelor esențiale ale informațiilor transmise cu titlu confidențial.

Dacă o parte care furnizează informații confidențiale nu prezintă motive întemeiate pentru solicitarea unui tratament confidențial sau nu pune la dispoziție un rezumat neconfidențial al acestora în formatul și de calitatea solicitate, Comisia poate să nu ia în considerare respectivele informații, cu excepția cazului în care se poate demonstra în mod convingător, utilizând surse adecvate, că informațiile sunt corecte.

Părțile interesate sunt invitate să prezinte toate documentele și cererile prin intermediul TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), inclusiv împuternicirile și fișele de certificare scanate. Prin utilizarea TRON.tdi sau a e-mailului, părțile interesate își exprimă acordul cu privire la normele aplicabile transmiterii informațiilor pe cale electronică, conținute în documentul intitulat „CORESPONDENȚA CU COMISIA EUROPEANĂ ÎN CAZURILE DE APĂRARE COMERCIALĂ”, care este publicat pe site-ul Direcției Generale Comerț: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152581.pdf. Părțile interesate trebuie să își indice numele, adresa, numărul de telefon și o adresă de e-mail valabilă și trebuie să se asigure că adresa de e-mail comunicată este o adresă de e-mail oficială funcțională care este verificată zilnic. După furnizarea datelor de contact, Comisia va comunica cu părțile interesate doar prin TRON.tdi sau prin e-mail, cu excepția cazului în care acestea solicită în mod explicit să primească toate documentele din partea Comisiei prin alte mijloace de comunicare sau a cazului în care natura documentului care trebuie trimis impune utilizarea unei scrisori recomandate. Pentru mai multe reguli și informații privind corespondența cu Comisia, inclusiv principiile aplicabile transmiterii prin TRON.tdi și prin e-mail, părțile interesate sunt invitate să consulte instrucțiunile sus-menționate privind comunicarea cu părțile interesate.

Adresa de corespondență a Comisiei:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Direcția G |
| Birou: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: |
| TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu |
| TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Direcția G

Birou: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail:

TRADE-AD681-SAP-Dumping@ec.europa.eu

TRADE-AD681-SAP-Injury@ec.europa.eu

6.   Calendarul anchetei

În conformitate cu articolul 6 alineatul (9) din regulamentul de bază, ancheta se va încheia în mod normal în 13 luni, și în cel mult 14 luni de la data publicării prezentului aviz. În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi instituite măsuri provizorii, în mod normal nu mai târziu de 7 luni, dar în niciun caz mai târziu de 8 luni de la data publicării prezentului aviz.

În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia va furniza informații privind instituirea planificată a unor taxe provizorii cu 4 săptămâni înainte de instituirea măsurilor provizorii. Părțile interesate vor avea la dispoziție 3 zile lucrătoare pentru a-și prezenta observațiile în scris cu privire la exactitatea calculelor.

În cazurile în care Comisia intenționează să nu instituie taxe provizorii, ci să continue ancheta, părțile interesate vor fi informate, prin intermediul documentului informativ, cu privire la neinstituirea taxelor cu 4 săptămâni înainte de expirarea termenului prevăzut la articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază.

Părțile interesate vor avea la dispoziție 15 zile pentru a prezenta observații în scris cu privire la constatările provizorii sau la documentul informativ și 10 zile pentru a prezenta observații în scris cu privire la constatările definitive, cu excepția cazului în care se prevede altfel. Dacă este cazul, comunicările constatărilor finale suplimentare vor preciza termenul până la care părțile interesate pot prezenta observații în scris.

7.   Transmiterea informațiilor

Ca regulă generală, părțile interesate pot transmite informații doar în termenele specificate la punctele 5 și 6 din prezentul aviz. Transmiterea oricăror alte informații care nu sunt incluse la punctele respective trebuie să respecte următorul calendar:

| — | Orice informații pentru etapa constatărilor provizorii trebuie transmise în termen de 70 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

—

Orice informații pentru etapa constatărilor provizorii trebuie transmise în termen de 70 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| — | Cu excepția cazului în care se prevede altfel, părțile interesate nu trebuie să prezinte informații concrete noi după termenul prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor provizorii sau la documentul informativ în etapa comunicării constatărilor provizorii. După acest termen, părțile interesate pot prezenta informații concrete noi doar dacă pot demonstra că informațiile respective sunt necesare pentru a respinge afirmațiile concrete formulate de alte părți interesate și cu condiția ca aceste informații să poată fi verificate în intervalul de timp disponibil pentru a permite finalizarea la timp a anchetei. |
| --- | --- |

—

Cu excepția cazului în care se prevede altfel, părțile interesate nu trebuie să prezinte informații concrete noi după termenul prevăzut pentru prezentarea de observații cu privire la comunicarea constatărilor provizorii sau la documentul informativ în etapa comunicării constatărilor provizorii. După acest termen, părțile interesate pot prezenta informații concrete noi doar dacă pot demonstra că informațiile respective sunt necesare pentru a respinge afirmațiile concrete formulate de alte părți interesate și cu condiția ca aceste informații să poată fi verificate în intervalul de timp disponibil pentru a permite finalizarea la timp a anchetei.

| — | Pentru a încheia ancheta în termenele obligatorii, Comisia nu va accepta informații de la părțile interesate după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale sau, dacă este cazul, după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentară. |
| --- | --- |

—

Pentru a încheia ancheta în termenele obligatorii, Comisia nu va accepta informații de la părțile interesate după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale sau, dacă este cazul, după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentară.

8.   Posibilitatea de a prezenta observații cu privire la informațiile transmise de alte părți

Pentru a se garanta drepturile la apărare, părțile interesate trebuie să aibă posibilitatea de a prezenta observații cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate. Atunci când fac acest lucru, părțile interesate se pot referi numai la aspectele semnalate în informațiile transmise de celelalte părți interesate și nu pot semnala aspecte noi.

Aceste observații trebuie prezentate în conformitate cu următorul calendar:

| — | Orice observație cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii trebuie prezentată cel târziu în cea de a 75-a zi de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

—

Orice observație cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate înainte de termenul prevăzut pentru instituirea măsurilor provizorii trebuie prezentată cel târziu în cea de a 75-a zi de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| — | Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor provizorii sau a documentului informativ trebuie prezentate în termen de 7 zile de la termenul pentru prezentarea observațiilor privind constatările provizorii sau documentul informativ, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

—

Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor provizorii sau a documentului informativ trebuie prezentate în termen de 7 zile de la termenul pentru prezentarea observațiilor privind constatările provizorii sau documentul informativ, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

| — | Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor finale trebuie prezentate în termen de 3 zile de la termenul prevăzut pentru prezentarea observațiilor privind constatările finale, cu excepția cazului în care se prevede altfel. În cazul în care există o comunicare a constatărilor finale suplimentară, observațiile referitoare la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la această comunicare trebuie prezentate în termen de 1 zi de la termenul prevăzut pentru prezentarea observațiilor referitoare la această comunicare, cu excepția cazului în care se prevede altfel. |
| --- | --- |

—

Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor finale trebuie prezentate în termen de 3 zile de la termenul prevăzut pentru prezentarea observațiilor privind constatările finale, cu excepția cazului în care se prevede altfel. În cazul în care există o comunicare a constatărilor finale suplimentară, observațiile referitoare la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la această comunicare trebuie prezentate în termen de 1 zi de la termenul prevăzut pentru prezentarea observațiilor referitoare la această comunicare, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Calendarul stabilit nu aduce atingere dreptului Comisiei de a solicita informații suplimentare de la părțile interesate în cazuri justificate în mod corespunzător.

9.   Prelungirea termenelor specificate în prezentul aviz

Orice prelungire a termenelor prevăzute în prezentul aviz poate fi solicitată doar în circumstanțe excepționale și va fi acordată doar dacă este justificată în mod corespunzător, din motive întemeiate.

În orice caz, orice prelungire a termenului prevăzut pentru transmiterea răspunsului la chestionare se va limita în mod normal la 3 zile și, ca regulă generală, nu va depăși 7 zile.

În ceea ce privește termenele pentru transmiterea altor informații specificate în avizul de deschidere, prelungirile se vor limita la 3 zile, cu excepția cazului în care se demonstrează existența unor circumstanțe excepționale.

10.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili constatări provizorii sau definitive, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că orice parte interesată a transmis informații false sau înșelătoare, informațiile respective pot să nu fie luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile.

Dacă o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, constatările se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul ar putea fi mai puțin favorabil respectivei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

Faptul că nu se oferă un răspuns pe suport electronic nu este considerat un refuz de a coopera, cu condiția ca partea interesată în cauză să demonstreze că prezentarea unui răspuns în forma cerută ar antrena sarcini sau costuri suplimentare nerezonabile. Partea interesată trebuie să contacteze imediat Comisia în acest sens.

11.   Consilierul-auditor

Părțile interesate pot solicita intervenția consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Consilierul-auditor examinează cererile de acces la dosar, litigiile privind confidențialitatea documentelor, cererile de prelungire a termenelor și orice alte cereri privind drepturile la apărare ale părților interesate și ale terților care ar putea să apară în cursul procedurii.

Consilierul-auditor poate organiza audieri și poate acționa ca mediator între partea sau părțile interesate și serviciile Comisiei, pentru a asigura exercitarea deplină a drepturilor la apărare ale părților interesate. Cererile de audiere adresate consilierului-auditor trebuie formulate în scris și trebuie să precizeze motivele pe care se bazează. Consilierul-auditor va examina motivele aflate la baza cererilor. Aceste audieri trebuie să aibă loc doar dacă problemele nu au fost soluționate cu serviciile Comisiei în timp util.

Orice cerere trebuie să fie transmisă în timp util și cu promptitudine, pentru a nu se pune în pericol buna desfășurare a procedurii. În acest sens, părțile interesate trebuie să solicite intervenția consilierului-auditor în cel mai scurt timp posibil de la apariția evenimentului care justifică o astfel de intervenție. În principiu, calendarul stabilit la punctul 5.7 pentru a solicita audieri cu serviciile Comisiei se aplică mutatis mutandis cererilor de audiere adresate consilierului-auditor. În cazul în care cererile de audiere sunt transmise în afara termenelor prevăzute, consilierul-auditor va examina, de asemenea, motivele întârzierii, natura problemelor semnalate și impactul pe care îl au aceste probleme asupra drepturilor la apărare, având în vedere interesele de a se asigura buna administrare și finalizarea la timp a anchetei.

Pentru mai multe informații și date de contact, părțile interesate pot consulta paginile dedicate consilierului-auditor de pe site-ul DG Comerț: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi tratate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

Un aviz privind protecția datelor care conține informații pentru toate persoanele cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților de apărare comercială ale Comisiei este disponibil pe site-ul DG Comerț: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

(2)  Termenul general „prejudiciu” se referă la un prejudiciu important, precum și la amenințarea cu un prejudiciu important sau la o întârziere semnificativă în crearea unei industrii, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul de bază.

(3)  Trimiterile la publicarea prezentului aviz se interpretează ca trimiteri la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(4)  Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).

(5)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

(6)  Un producător-exportator este orice societate comercială din țara în cauză care produce și exportă pe piața Uniunii produsul care face obiectul anchetei, fie direct, fie prin intermediul unei părți terțe, inclusiv orice societate afiliată implicată în producția, vânzarea pe piața internă sau exportul produsului care face obiectul anchetei.

(7)  În temeiul articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, nu se ține cont de eventualele marje nule și de minimis și nici de marjele stabilite în condițiile prevăzute la articolul 18 din regulamentul de bază.

(8)  Această secțiune se referă numai la importatorii care nu sunt afiliați producătorilor-exportatori. Importatorii afiliați producătorilor-exportatori trebuie să completeze anexa I la chestionarul destinat producătorilor-exportatori respectivi. În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, se consideră că două persoane sunt afiliate dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau din consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatorul celeilalte; (d) o terță parte posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o terță persoană; (g) împreună, controlează direct sau indirect o terță persoană; sau (h) sunt membre ale aceleiași familii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558). Se consideră că persoanele sunt membre ale aceleiași familii numai dacă sunt legate prin una dintre următoarele relații: (i) soț și soție, (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I, (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini), (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II, (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată, (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate. În conformitate cu articolul 5 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, „persoană” înseamnă o persoană fizică, o persoană juridică sau orice asociere de persoane care nu este persoană juridică, dar care este recunoscută în conformitate cu legislația Uniunii sau cu cea națională ca având capacitatea de a încheia acte juridice (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

(9)  Datele furnizate de importatorii neafiliați pot fi utilizate și în legătură cu alte aspecte ale prezentei anchete decât stabilirea existenței dumpingului.

(10)  În cazul unor probleme tehnice, vă rugăm să contactați serviciul de asistență pentru comerț prin e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu sau prin telefon +32 229 9797.

(11)  Un document cu mențiunea „Sensitive” este un document considerat confidențial în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și al articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping). De asemenea, acesta este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(12)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

---

ANEXĂ

| ☐ | Versiune cu caracter sensibil |
| --- | --- |
| ☐ | Versiune destinată consultării de către părțile interesate |
| (a se bifa căsuța corespunzătoare) |

☐

Versiune cu caracter sensibil

☐

Versiune destinată consultării de către părțile interesate

(a se bifa căsuța corespunzătoare)

PROCEDURĂ ANTIDUMPING PRIVIND IMPORTURILE DE POLIMERI SUPERABSORBANȚI ORIGINARI DIN REPUBLICA COREEA

INFORMAȚII PENTRU SELECTAREA EȘANTIONULUI DE IMPORTATORI NEAFILIAȚI

Prezentul formular este menit să ajute importatorii neafiliați să furnizeze informațiile necesare pentru eșantionare solicitate la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere.

Atât versiunea cu caracter sensibil („Sensitive”), cât și versiunea destinată consultării de către părțile interesate („For inspection by interested parties”) trebuie returnate Comisiei astfel cum se indică în avizul de deschidere.

1.   IDENTITATE ȘI DATE DE CONTACT

Vă rugăm să furnizați următoarele date privind societatea dumneavoastră:

| Numele societății | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Persoana de contact | |
| Adresa de e-mail | |
| Numărul de telefon | |

Numele societății

Adresa

Persoana de contact

Adresa de e-mail

Numărul de telefon

2.   CIFRA DE AFACERI ȘI VOLUMUL VÂNZĂRILOR

Indicați cifra de afaceri totală a societății în euro (EUR) și valoarea în euro (EUR) și volumul în tone pentru importurile în Uniune și revânzările pe piața Uniunii după importul din Republica Coreea, în cursul perioadei de anchetă, ale produsului care face obiectul anchetei, astfel cum este definit în avizul de deschidere.

| | Volumul în tone | Valoarea în euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR) | | |
| Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei originar din Republica Coreea | | |
| Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei (toate originile) | | |
| Revânzările pe piața Uniunii, după importul din Republica Coreea, ale produsului care face obiectul anchetei | | |

Volumul în tone

Valoarea în euro (EUR)

Cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR)

Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei originar din Republica Coreea

Importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei (toate originile)

Revânzările pe piața Uniunii, după importul din Republica Coreea, ale produsului care face obiectul anchetei

3.   ACTIVITĂȚILE SOCIETĂȚII DUMNEAVOASTRĂ ȘI ALE SOCIETĂȚILOR AFILIATE (1)

Vă rugăm să furnizați detalii care descriu exact activitățile societății, precum și ale tuturor societăților afiliate (vă rugăm să le enumerați și să precizați relația cu societatea dvs.) implicate în producția și/sau vânzarea (la export și/sau pe piața internă) a produsului care face obiectul anchetei. Astfel de activități pot include, de exemplu, achiziționarea produsului care face obiectul anchetei sau producerea acestuia în temeiul unor acorduri de subcontractare ori prelucrarea sau comercializarea produsului care face obiectul anchetei.

| Numele societății și locul unde este situată | Activități | Relație |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Numele societății și locul unde este situată

Activități

Relație

4.   ALTE INFORMAȚII

Vă rugăm să furnizați orice alte informații relevante pe care societatea le consideră utile pentru a ajuta Comisia să selecteze eșantionul.

5.   CERTIFICARE

Prin comunicarea informațiilor de mai sus, societatea își exprimă acordul cu privire la posibilitatea de a fi inclusă în eșantion. Dacă este selectată pentru a fi inclusă în eșantion, societatea va trebui să completeze un chestionar și să accepte o vizită la sediul său pentru verificarea răspunsului dat. Dacă societatea indică faptul că nu este de acord cu o eventuală includere a sa în eșantion, se va considera că nu a cooperat la anchetă. Constatările Comisiei în cazul importatorilor necooperanți se bazează pe datele disponibile, iar rezultatul le poate fi mai puțin favorabil acestor societăți decât dacă ele ar fi cooperat.

Semnătura reprezentantului autorizat:

Numele și funcția reprezentantului autorizat:

Data:

---

(1)  În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, se consideră că două persoane sunt afiliate dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau din consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatorul celeilalte; (d) o terță parte posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o terță persoană; (g) împreună, controlează direct sau indirect o terță persoană; sau (h) sunt membre ale aceleiași familii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558). Se consideră că persoanele sunt membre ale aceleiași familii numai dacă sunt legate prin una dintre următoarele relații: (i) soț și soție, (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I, (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini), (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II, (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată, (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate. În conformitate cu articolul 5 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, „persoană” înseamnă o persoană fizică, o persoană juridică sau orice asociere de persoane care nu este persoană juridică, dar care este recunoscută în conformitate cu legislația Uniunii sau cu cea națională ca având capacitatea de a încheia acte juridice (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/84

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2021/C 58/17)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L”, Italia), o filială a Eni S.p.A., deținută integral de aceasta („Eni”, Italia) |
| --- | --- |

—

Eni gas e luce S.p.A. („Eni G&L”, Italia), o filială a Eni S.p.A., deținută integral de aceasta („Eni”, Italia)

| — | Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS”, Spania) și Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD”, Spania), ambele fiind filiale ale Aldro Energy, S.L.U., deținute integral de aceasta („Aldro Energy”, Spania). |
| --- | --- |

—

Aldro Energia y Soluciones, S.L.U. („Aldro EyS”, Spania) și Instalaciones Martinez Diez, S.L.U. („Instalaciones MD”, Spania), ambele fiind filiale ale Aldro Energy, S.L.U., deținute integral de aceasta („Aldro Energy”, Spania).

Eni dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregilor întreprinderi Aldro EyS și Instalaciones MD.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul grupului Eni: activ la nivel mondial în sectorul petrolului și gazelor, desfășoară operațiuni de explorare, producție, rafinare și vânzare, precum și activități în sectorul energiei electrice și în sectorul chimic. Filiala sa deținută integral, Eni G&L, își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de energie electrică și gaze naturale, oferind soluții energetice în întreaga UE. |
| --- | --- |

—

în cazul grupului Eni: activ la nivel mondial în sectorul petrolului și gazelor, desfășoară operațiuni de explorare, producție, rafinare și vânzare, precum și activități în sectorul energiei electrice și în sectorul chimic. Filiala sa deținută integral, Eni G&L, își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de energie electrică și gaze naturale, oferind soluții energetice în întreaga UE.

| — | în cazul întreprinderii Aldro EyS: furnizarea de energie electrică și gaze naturale în Spania și Portugalia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Aldro EyS: furnizarea de energie electrică și gaze naturale în Spania și Portugalia.

| — | în cazul întreprinderii Instalaciones MD: furnizarea de servicii administrative și de suport pentru clienți întreprinderii Aldro EyS. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Instalaciones MD: furnizarea de servicii administrative și de suport pentru clienți întreprinderii Aldro EyS.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10178 — Eni/Aldro EyS/Instalaciones MD

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 58/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 58/86

---

Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol

(2021/C 58/18)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de două luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Willamette Valley”

PGI-US-02439

Data cererii: 17.10.2018

1.   Denumirea propusă pentru înregistrare

Willamette Valley

2.   Tip de indicație geografică

IGP

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Indicația geografică protejată „Willamette Valley” este rezervată pentru vinuri liniștite (roșii, roze și albe) și pentru vinuri spumante de calitate.

Vinurile Willamette Valley sunt caracterizate și identificate în funcție de tipul de soi de struguri. Vinurile roșii Willamette Valley, în special Pinot noir, și vinurile albe Willamette Valley, în special Chardonnay, Pinot gris și Riesling, împreună cu amestecurile spumante Pinot noir/Chardonnay, alcătuiesc cea mai mare parte a producției din Willamette Valley.

Ca vinuri de climat răcoros cu corpolență medie care prezintă în general o aciditate crescută, note de fructe acidulate, coapte și proaspete și taninuri minerale, vinurile Willamette Valley se caracterizează prin următoarele elemente, în funcție de soi:

Vinuri liniștite

Vinuri roșii:

Vinurile roșii Willamette Valley sunt strălucitoare, de culoare roșu-rubiniu moderat, uneori aproape violet închis până la negru, în funcție de sit și de recolta de struguri; sunt prezente note de fructe roșii și negre, proaspete mai curând decât preparate, de la rodii, căpșuni, zmeură și cireșe până la mure și prune, atât în aroma vinurilor, cât și direct traduse în gustul acestora; în plus, compușii aromatici prezintă aspecte florale roșii și violet, de reavăn, de la humus la frunze de ceai, note de iod și de oxizi de fier, mirodenii de copt precum sassafras, note de cola, note de minerale și, prin învechire, nuanțe savuroase complexe de șuncă, de ciuperci, de piele și de ierburi aromatice. Gustul și textura pe palat sunt complexe și stratificate, cu taninuri cu granulație fină de frunze de ceai și tutun aromatizat cu cireș și un gust catifelat rotunjit perceput pe mijlocul palatului, care trădează o structură elegantă și bogăție, reflectând atât fructele, cât și elementele culinare savuroase profunde constatate în faza olfactivă; structura pe palat poate prezenta un spectru larg de taninuri, de la frunze de ceai la lemn, cu aciditate vie care animă palatul și menține gustul distinctiv o perioadă mare de timp, acumulând tensiune în același timp pentru a proteja și pentru a demonstra longevitatea vinului.

Vinuri roze:

Culorile vinurilor roze din Willamette Valley variază de la roz-cenușiu foarte deschis la rubiniu pal, fiind toate vibrante și frumoase; aceste vinuri au arome de flori, de la albe la roșii (de la iasomie la trandafir), de fructe proaspete, de la portocale roșii la căpșuni și zmeură sălbatice, ambele atât în faza olfactivă, cât și pe palat; gustul pe palat poate fi de asemenea, sărat și mineral, lăsând o senzație cremoasă pe palat și, uneori, un post-gust cu o notă de zaharuri reziduale. Aciditatea vibrantă, emblema vinurilor roze din Willamette Valley, face ca acestea să aibă capacitatea de a învechire în sticle timp de mai mulți ani.

Vinuri albe:

Vinurile albe din Willamette Valley, a căror aciditate este consolidată, sunt strălucitoare în mod uniform, culoarea lor variază de la platină până la limoniu-pal, iar în cazul strugurilor recoltați târziu și al vinurilor albe maturate în baric de stejar culoarea este crem până la auriu. Aceste vinuri au aceeași aciditate dată de notele de fructe ca Pinot noir, dar reflectă tipuri diferite de fructe; aroma vinurilor albe variază de la citrice la fructe sâmburoase (piersică, pară etc.) și note de flori albe și flori de pomi fructiferi; toate au un gust mineral și o salinitate pronunțate pe palat (conferite de pH, de aciditate și de notele foarte acidulate de fructe), cu un nucleu de gust de fruct pur, proaspăt, influențat de aciditatea ridicată, persistent și cu promisiunea longevității. Vinurile învechite prezintă note de flori uscate, de marmeladă de citrice, de miere și note minerale dezvoltate.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) | 16 % |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 7 % |
| Aciditate totală minimă | 4 g/l acid tartric
  pH = 4 max |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 23,31 mEq/l (vinuri roșii)
  19,98 mEq/l (vinuri albe și roze) |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 150 mg/l
  40 mg/l dioxid de sulf liber |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum)

16 %

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum)

7 %

Aciditate totală minimă

4 g/l acid tartric

pH = 4 max

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

23,31 mEq/l (vinuri roșii)

19,98 mEq/l (vinuri albe și roze)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

150 mg/l

40 mg/l dioxid de sulf liber

Vinuri spumante de calitate

Vinurile spumante de calitate Willamette Valley sunt produse ca vinuri albe și roze, fiind obținute din Pinot noir, Chardonnay, și, în anumite cazuri, inclusiv din Pinot meunier. Acestea prezintă o spumă fină, până la medie, fire perlate de bule și gust pronunțat, limpede, cu note acide de fructe sâmburoase abia date în pârgă și citrice savuroase. Vinurile albe spumante de calitate sunt de culoarea platinei și strălucitor de clare, cu arome de măr sau pară și gust asemănător limetei, fructelor sâmburoase sau mineralelor. Vinurile roze prezintă note pregnante de căpșuni sălbatice, acidități ridicate îndrăznețe și gust pluristratificat de fructe roșii acidulate (măr/prună). Perioada prelungită de peste zece ani în sticlă este normală. Culoarea vinurilor roze variază de la un roșu limpede cireașă până la o „notă” de culori roz. Din punct de vedere aromatic, vinurile roze prezintă note de petale de trandafir până la mere roșii sau note subtile de prună-căpșună, în funcție de amestec și de maturitatea strugurilor la recoltare. Nu este neobișnuită nici o notă caracteristică de „mirodenie”. Descrierile tipice ale aromei și ale gustului pot include căpșuni sălbatice și alte bace de vară, citrice precum portocale roșii/mandarine, mere/merișor, mirodenii precum ierburi aromatice uscate și ghimbir. Aciditățile ridicate îndrăznețe promit o perioadă prelungită de îmbuteliere de peste zece ani.

Spectrul de arome al vinurilor spumante brute obținute din soiurile Chardonnay, Pinot noir și Pinot meunier poate varia de la flori albe la cochiliile de stridie de la malul oceanului, măr/pară sau citrice – grepfrut alb. Gustul variază în funcție de proporția din soiurile de struguri folosite și locul în care au fost cultivați strugurii. Spectrul florilor variază de la alb delicat la roz, sunt posibile note de mirodenii de la vanilie la ghimbir, la ierburi aromatice uscate, fructe, inclusiv mere cu coaja verde, galbenă și roșie, merișor, bace pentru tarte și pere Anjou, citrice - grepfrut alb, carambolă și mandarină. Aciditatea este ridicată și vibrantă, în timp ce aroma fructelor coapte poate fi destul de persistentă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) | 14 % |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) | 7 % |
| Aciditate totală minimă | 5 g/l acid tartric
  pH = 4 max |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | <= 23,31 mEq/l |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | 150 mg/l
  30 mg/l dioxid de sulf liber |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum)

14 %

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum)

7 %

Aciditate totală minimă

5 g/l acid tartric

pH = 4 max

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

<= 23,31 mEq/l

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

150 mg/l

30 mg/l dioxid de sulf liber

5.   Practici oenologice

(a)   Practici oenologice esențiale

niciuna

(b)   Randamente maxime

Pinot noir și alte vinuri roșii: 7 850 kg/ha (45 hl/ha);

Chardonnay: 10 100 kg/ha (60 hl/ha);

Alte vinuri albe: 12 330 kg/ha (70 hl/ha);

Vinuri spumante de calitate: 15 700 kg/ha (90 hl/ha).

6.   Arealul geografic delimitat

Willamette Valley ca areal viticol american este descris în mod specific ca aprobat și înregistrat în reglementările Tax and Trade Bureau din Statele Unite ale Americii, cu acest rezumat:

§9.90 Willamette Valley.

Demarcații. Arealul viticol Willamette Valley se află în partea de nord-vest a statului Oregon și este limitat la nord de fluviul Columbia, la vest de munții care se întind de-a lungul coastei, la sud de Munții Calapooya și la est de Munții Cascadei, cuprinzând aproximativ 5200 de mile pătrate (3,3 milioane de acri).

Demarcațiile exacte ale arealului viticol, în funcție de repere și de punctele de referință identificate pe hărțile aprobate, sunt după cum urmează: de la punctul inițial la intersecția dintre frontiera dintre statul Columbia și comitatul Multnomah și frontiera dintre statele Oregon și Washington;

la vest 8,5 mile de-a lungul frontierei dintre statul Columbia și comitatul Multnomah până la intersecția acesteia cu frontiera dintre statul Washington și comitatul Multnomah;

la sud, 5 mile de-a lungul liniei de demarcație a comitatului Washington până la intersecția acesteia cu linia de contur de 1000 ft;

la nord-vest (15 mile în direcția nord-vest) de-a lungul liniei de contur de 1000 ft până la intersecția acesteia cu autostrada statală 47, 0,5 mile la nord de „Tophill”;

după care, în direcția vest de la autostrada statală 47, un sfert de milă către linia de contur de 1000 ft, continuând către sud, după care în direcția sud-vest de-a lungul liniei de contur de 1000 ft până la intersecția acesteia cu pădurea națională Siuslaw (un punct la aproximativ 43 de mile sud și 26 de mile vest de „Tophill”), la o milă nord de autostrada statală 22;

în direcția sud, 6,5 mile până la linia de contur de 1000 ft pe linia de demarcație dintre comitatele Lincoln și Polk;

se continuă de-a lungul liniei de contur de 1000 ft (aproximativ 23 de mile) la est, sud, după care vest, până la un punct în care linia de demarcație a comitatului Polk se intersectează cu linia de demarcație dintre comitatele Lincoln și Benton;

la sud de-a lungul liniei de demarcație dintre comitatele Lincoln și Benton, 11 mile până la intersecția acesteia cu linia de demarcație a Pădurii Naționale Siuslaw;

șase mile la est de-a lungul liniei de demarcație a Pădurii Naționale Siuslaw, după care șase mile la sud de-a lungul liniei de demarcație a Pădurii Naționale Siuslaw până la autostrada statală 34 și linia de contur de 1000 ft;

la sud de-a lungul liniei de contur de 1000 ft până la intersecția acesteia cu linia T17S/T18S (31 de mile sud-vest și o milă vest de autostrada statală 126);

4,5 mile la est de-a lungul liniei T17S/T18S până la linia R6W/R7W, 2,5 mile la sud de-a lungul acestei linii nord-sud până la linia de contur de 1000 ft;

la nord-est, după care la sud-est de-a lungul liniei de contur de 1000 ft aproximativ 12 mile până la intersecția acesteia cu linia nord-sud R5W/R6W;

la sud de-a lungul liniei R5W/R6W aproximativ 0,25 mile până la intersecția cu linia de contur de 1000 ft;

în general în direcția sud-est de-a lungul linei de contur șerpuitoare de 1000 ft, traversând pe hartă Letz Creek până la un punct pe linia de contur de 1000 ft localizată în direcția nord de intersecția dintre Siuslaw River Road și Fire Road;

la sud într-o linie dreaptă, aproximativ 0,55 mile, traversând Siuslaw River și intersecția dintre Siuslaw River Road și Fire Road, până la linia de contur de 1000 ft;

în general în direcția sud-est de-a lungul liniei de contur șerpuitoare de 1000 ft, traversând în direcția Roseburg, pe harta statului Oregon, până la intersecția dintre linia de contur de 1000 ft cu linia de demarcație între comitatele Lane și Douglas;

la est de-a lungul liniei de demarcație dintre comitatele Lane și Douglas, aproximativ 3,8 mile până la intersecția cu linia de contur de 1000 ft chiar la est de South Fork (bifurcația sudică) a Siuslaw River;

în general la nord, după care către nord-est de-a lungul liniei de contur de 1000 ft în jurul Spencer Butte, apoi în general la sud către un punct de-a lungul liniei de demarcație dintre comitatele Lane și Douglas, 0,5 mile la nord de autostrada statală 99;

la sud de-a lungul liniei de demarcație dintre comitatele Lane și Douglas 1,25 mile către linia de contur de 1000 ft;

urmând linia de contur de 1000 ft în jurul văilor Little River, Mosby Creek, Sharps Creek și Lost Creek până la intersecția cu linia R1W/R1E și autostrada statală 58);

la nord de-a lungul liniei R1W/R1E, șase mile până la intersecția cu linia de contur de 1000 ft chiar la nordul Little Fall Creek;

continuând de-a lungul liniei de contur de 1000 ft în jurul Hills Creek, în sus pe panta sudică a Văii McKenzie River până la Parcul Statal Ben și Kay Dorris, traversând panta nordică în jos în jurul Camp Creek, Mohawk River și afluenților acestuia, Calapooia River (trei mile sud-est de orașul Dollar) până la un punct în care Wiley Creek se intersectează cu linia R1E/R1W la aproximativ o milă sud de linia T14S/T13S;

la nord de-a lungul liniei R1E/R1W, 7,5 mile până la linia T12S/T13S la Cedar Creek;

la vest de-a lungul liniei T12S/T13S, patru mile până la linia de contur de 1000 ft;

continuând într-o direcție în general la nord de-a lungul linei de contur de 1000 ft în jurul Crabtree Creek, Thomas Creek, North Santiam River (până la intersecția acestuia cu Sevenmile Creek) și Little North Santiam River până la intersecția liniei de contur de 1000 ft cu linia R1E/R2E (aproximativ o milă la nord de autostrada statală 22);

la nord de-a lungul liniei R1E/R2E (printr-o mică parte a Parcului Statal Silver Falls) 14 mile până la linia T6S/T7S;

la est de-a lungul liniei T6S/T7S șase mile până la linia R2E/R3E;

la nord de-a lungul liniei R2E/R3E șase mile până la linia T5S/T6S;

în direcția nord-est 8,5 mile până la intersecția dintre linia T4S/T5S și linia R4E/R3E;

la est de-a lungul liniei T4S/T5S șase mile până la linia R4E/R5E;

la nord de-a lungul liniei R4E/R5E șase mile până la linia T3S/T4S;

la est de-a lungul liniei T3S/T4S șase mile până la linia R5E/R6E;

la nord de-a lungul liniei R5E/R6E, 10,5 mile până la un punct în care se intersectează cu linia de demarcație a Pădurii Naționale Mount Hood (la aproximativ trei mile la nord de autostrada federală 26);

la vest patru mile și la nord o milă de-a lungul liniei de demarcație a pădurii până la linia de contur de 1000 ft (chiar la nord de Bull Run River);

la nord de-a lungul liniei de contur de 1000 ft în comitatul Multnomah, până la intersecția acestuia cu linia R4E/R5E;

în direcția nord aproximativ trei mile până la frontiera dintre statele Oregon și Washington; și

către vest și ulterior către nord, 34 mile de-a lungul frontierei dintre statele Oregon și Washington până la punctul inițial.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal(e)

Pentru vinurile liniștite și pentru vinurile spumante de calitate din Willamette Valley se folosesc următorii struguri de vin: Pinot noir, Pinot gris, Chardonnay, Riesling, Pinot blanc, Syrah, Cabernet sauvignon, Gamay noir, Pinot meunier.

Alți struguri de vin se folosesc într-o mai mică măsură: Arneis, Albarino, Auxerrois, Cabernet Franc, Chenin blanc, Dolcetto, Gewurztraminer, Gruner veltliner, Merlot, Muller-Thurgau, Sangiovese, Sauvignon blanc, Tempranillo, Viognier, Zinfandel.

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

La fel ca în orice întreprindere încununată de succes care acumulează o reputație distinsă, legătura cu calitatea superioară este complexă, nu simplă: deși factorii naturali asociați cu amplasarea Willamette Valley sunt, probabil, cei mai importanți, efectele climatice, geologice, geografice și de culegere a strugurilor influențând într-o mare măsură calitatea finală a vinului, trebuie recunoscută și contribuția factorilor umani care sistematizează și aplică în mod consecvent procesele de cultivare a viței-de-vie, de vinificație, de comercializare, creând credibilitate, control și reputație pentru vinurile din regiune.

Soluri și geologie: În Willamette Valley, vinurile de calitate superioară tipice pentru terroir se produc din strugurii de climat răcoros specificați anterior, cultivați pe plantații viticole situate aproape exclusiv pe dealuri cu soluri vulcanice și/sau sedimentare împinse la suprafața planșeului văii de acțiunea tectonică, la elevații cuprinse între 61 și 305 metri (200 și 1000 ft), existând loess (siltit răspândit) la vârful unor dealuri. Solurile din zonele deluroase asigură o adâncime adecvată pentru rădăcini și reținerea apei, furnizează hrană pentru butuci fără a fi prea bogate în nutrienți (încurajând, prin urmare, creșterea ușoară, vegetativă mai curând decât prioritățile accentuate, necesare pentru fructificare), asigură drenajul și aerisirea adecvate în substraturile friabile și prezintă șanse reduse de îngheț sau îmbolnăvire (de exemplu făinare). Solurile din zonele deluroase sunt de trei tipuri (vulcanice, sedimentare și siltit glaciar de loess) și conferă arome, gust, mineralitate și caracteristici de creștere unice și previzibile butucilor și vinurilor obținute - de exemplu, în cazul Pinot noir, solurile vulcanice conferă arome și gust intense, de fructe roșii proaspete și acidulate (de la zmeură la cireșe roșii și mălin american) cu o structură moderată, fină, suplă a taninurilor și o culoare moderată; solurile sedimentare conferă o culoare mai închisă de fructe, de la roșu la negru, cu aromele și gustul caracteristice (de la mălin american la mure, la coacăze negre sau afine), cu note de ciuperci, de mirodenii de copt, cafea și marmeladă de culoare închisă, cu tanin de la moderat la ridicat; solurile loess conferă o culoare mai deschisă (de la căpșuni la zmeură și vișine) și o structură diminuată, cu tanin redus și prospețime. Toate acestea păstrează o aciditate de la moderată la ridicată și sunt agreabile.

Geografie: Caracteristicile organoleptice considerate ca fiind unice pentru Willamette Valley, în special pentru Pinot noir, includ note acidulate și note de fructe proaspete, aciditatea fiind conferită de climatul răcoros protejat, diferite caracteristici de fructe, de la fructe roșii la negre și diferite niveluri de fenoli structurali sau de taninuri, asociate cu tipurile, elevațiile și geografia solului, precum și un spectru extins de amprente stilistice ca urmare a perspectivelor în evoluție ale vinificatorilor cu privire la personalitatea soiului Pinot noir.

Climatul răcoros moderat, generat de corpurile mari de apă precum Oceanul Pacific, permite ca temperatura diurnă să varieze de la zile calde la nopți foarte reci, adierea vântului oceanic de la țărm răcind Willamette Valley cu până la 30-40 °F (16,5-22 °C) pe timp de noapte. Acest climat afectează respirația plantelor, permite răcirea acestora și păstrează aciditatea distinctă a vinurilor Willamette Valley.

Gradientul oferit de ecartul de 244 m (800 ft) de elevație conferă, de asemenea, o varietate de condiții de coacere pentru necesitățile diferitelor soiuri de struguri, precum și o versatilitate suplimentară de adaptare la schimbările climatice, cu situri mai calde mai jos și situri mai răcoroase la elevații mai mari, conferind astfel note mai coapte și mai catifelate în zonele mai joase și note mai acidulate de fructe proaspete și o aciditate mai ridicată în zonele înalte. Rafinamentul suplimentar este consecința aspectului sitului, orientat către sud, est sau vest pe aceste dealuri pentru a fi cu fața la soare, un avantaj real în istoria răcoroasă timpurie a regiunii, deoarece plantațiile viticole beneficiază de pârguire perfectă când sunt orientate în direcția sud.

La fel de importantă ca amplasarea dealurilor este posibilitatea de a asigura pârguirea, hidratarea, gustul și aciditatea, elementul esențial al vinurilor Willamette Valley provenind din forma de căuș a văii, care contribuie la condițiile generale de climat răcoros al acestei văi protejate de lanțurile muntoase ale Cascadei și costiere către est și vest, împiedicând perturbarea sezonului de vegetație de vremea caldă, uscată, continentală și, în același timp, de vremea răcoroasă, umedă. În această regiune protejată, cu un climat răcoros, are loc pârguirea completă, cu păstrarea acidității din sezoanele răcoroase de vegetație și de pârgă. Vinurile de calitate superioară cu finețe, vervă și integritate structurală dobândesc această aciditate care transformă vinurile Willamette Valley în vinuri de masă excelente, pe termen de la scurt la mediu, dar care au și potențialul de învechire pe termen lung.

Influențe geografice generale pentru vinurile liniștite și spumante de calitate: Willamette Valley se extinde peste paralela 45 în emisfera nordică. La această latitudine, schimbările de elevație influențează în mod evident flora și fauna din zonă. Modificări ale elevației plantației viticole de cel mult 60 m pot întârzia coacerea cu aproape 10-14 zile. Vița-de-vie înflorește, în general, în cea de-a treia săptămână din iunie (solstițiul de vară) și a înflorit frecvent în iulie (la 4 săptămâni după solstițiu). Această latitudine și apropierea de Oceanul Pacific rece conferă variabilitate condițiilor meteorologice din sezonul de vegetație, inclusiv din sezonul de recoltare. De fapt, condițiile meteorologice observate în Willamette Valley sunt variabile în mod unic prin comparație cu toate celelalte regiuni unde se cultivă struguri de vin de pe coasta de vest a SUA. În plus, durata iluminării naturale și modificările zilnice sunt suficient de marcante pentru a stimula un răspuns fiziologic al plantelor cu frunze căzătoare, inclusiv al viței-de-vie, indus de cantitatea de iluminare naturală. Cantitatea totală de căldură și de iluminare naturală din Willamette Valley creează limitări asupra zonelor în care poate avea loc pârguirea constantă. De exemplu, puține plantații viticole pot avea succes la peste 240 m sau dacă sunt amplasate acolo unde media anuală a precipitațiilor este de peste 1300 mm sau dacă sunt orientate spre nord. În plus, plantațiile viticole cu calitate constantă și de succes se află pe pantele dealurilor cu aspecte care încurajează căderea razelor soarelui pe frunzele viței-de-vie, încălzind solurile primăvara. Aceasta este o regiune viticolă în care soiurile de climat cald, precum Cabernet sauvignon, nu vor da constant în pârgă. Și, într-adevăr, este una dintre foarte puținele regiuni viticole de climat răcoros în care s-a cultivat la început pe pantele dealurilor și NU pe planșeul mai rece al văii.

Factori umani și opțiuni stilistice: Willamette Valley se află în extremitatea nordică a zonei în care se pot coace constant soiuri de climat răcoros, importante pentru vinurile liniștite sau vinurile spumante de calitate (de exemplu Pinot noir, Pinot meunier și Chardonnay). Tocmai acest specific al locului prezintă caracteristici minunate, unice pentru vinurile liniștite și spumante de calitate, cu opțiuni-cheie pentru măiestria stilistică a vinificatorilor. Cu o dată medie a înfloririi la solstițiul de vară, coacerea strugurilor pentru vinurile spumante tinde să aibă loc de la jumătatea la sfârșitul lunii septembrie, iar pentru vinurile liniștite de la sfârșitul lunii septembrie la mijlocul lunii octombrie. Zonele deluroase permit inversii de temperatură caldă la lăsarea serii, ceea ce face ca butucii să își poată reveni înainte de răcoarea nopții – temperaturile din zorii unei zile de vară. În plus față de macro-diferențele de amplasament între plantațiile viticole, zonele deluroase permit vinificatorilor să recolteze la aspecte și elevații diferite pentru a consolida suplimentar exprimările gustului de diverse fructe și permit acestora să se conformeze caracteristicilor unice ale fiecărui sezon de vegetație.

În această extremă nordică, variațiile de gust pot apărea în urma micilor schimbări din plantația viticolă realizate prin intermediul clonelor, al portaltoiului, al spațierii, aspectului și elevației, și chiar din activitatea proprie a producătorului. Diferențele dintre o plantație viticolă și plantația viticolă vecină pot conduce la o varietate stilistică la nivelul vinurilor spumante de calitate și al vinurilor liniștite.

Pentru vinul spumant de calitate, strugurii de vin din Willamette Valley ajung la maturitate cu un gust complex de fructe coapte, fără a-și pierde aciditatea naturală ridicată. Fructele pot fi recoltate la momentul culminant al pârguirii în funcție de elevație. Atunci când vița-de-vie este cultivată la limita pârguirii constante, se obține gustul complex de fructe delicioase. Vinurile spumante din soiurile Pinot noir și Chardonnay se produc în Willamette Valley încă de la începutul anilor 1980. În prezent există peste 100 de producători de vinuri spumante după metoda tradițională, iar producția continuă să crească atât ca număr de producători, cât și ca volum.

Gustul de fructe coapte, aciditatea naturală ridicată și strugurii de vin cu conținut redus de alcool, recoltați la mijlocul lunii septembrie, produc vinuri spumante complexe, de calitate, cu o durată mare de păstrare, precum și vinuri liniștite. Grație latitudinii nordice extreme, proximității față de un ocean rece, plantațiilor viticole de pe dealuri la adăpost de ploaie, perioadei de insolație dinamică și imposibilității de pârguire a unor soiuri de struguri destinați unei clime mai calde, Willamette Valley prezintă un stil „nou”, unic, de vin nord-american.

Pe scurt, deși justificarea primară pentru indicația geografică rezidă în factorii naturali care creează o regiune unică și excepțională, atributele secundare ale Willamette Valley care susțin unicitatea acesteia în plus față de aceste caracteristici tehnice sunt factorii umani – concentrare excepțională, colaborare, rigoare tehnică și cercetare, precum și abordări organizaționale care au stârnit interesul și au stimulat relațiile la nivel mondial, inclusiv colaborarea întregului sector, precum inaugurarea Simpozionului Internațional al Climatului Răcoros (International Cool Climate Symposium) în 1984 și cea de a 34-a ediție a binecunoscutei Sărbători Internaționale a soiului Pinot noir (International Pinot Noir Celebration), la care au participat vinificatori de Pinot noir de la nivel mondial. Puternica activitate de colaborare și produsele care au constant o calitate ridicată dezvoltă și contribuie la reputația regională generală.

Alte soiuri sunt cultivate cu succes în această regiune din motive asemănătoare cu cele pentru Pinot noir, însă Pinot noir reprezintă pretenția absolută a acesteia la notorietate. Presa, mediul academic, concurența și consumatorii cunosc cu toții vinurile Willamette Valley bazate pe Pinot noir, fie că sunt liniștite, fie că sunt spumante. Recunoașterea apare la scară largă și la nivel internațional: de exemplu, premiul „World Wine Awards Platinum Best of Show” la concursul mondial pentru vinuri „Decanter”, acum doi ani, atribuit unui vin produs în Willamette Valley, Robert Parker, Jr. care recunoaște că „în sfârșit, Oregon își atinge potențialul vast”, Isaac Asimov care afirmă în „The New York Times” că „Willamette Valley este un loc în care idealurile Pinot noir de finețe și grație se pot realiza în mod consecvent”.

9.   Condiții suplimentare

Toate vinurile Willamette Valley sunt desemnate în funcție de soi și trebuie să conțină un minimum de 90 % din soiul respectiv, potrivit legilor și reglementărilor statului Oregon (Reglementările OAR 845 OLCC).

Originile vinurilor trebuie să fie precise, existând obligația ca în minimum 95 % din conținutul din sticlă să fie prezentă regiunea viticolă americană (American Viticultural Area – AVA) specificată pe etichetă.

Toate vinurile Willamette Valley trebuie vinificate și pregătite pentru îmbuteliere în Oregon, o cerință pentru protejarea calității și a originilor strugurilor, dată fiind premisa că este important să se trateze cu atenție aceste vinuri delicate și să se faciliteze colaborarea la finalizarea vinului în locul în care au fost cultivați strugurii. În cazul în care pe eticheta unui vin se specifică „Willamette Valley AVA” ca denumire de origine a acestuia, potrivit reglementărilor federale privind etichetarea [Codul de reglementări federale (CFR), titlul 27 CFR 4.25 (e) (3) (iv)], vinul respectiv trebuie să fie finalizat complet în Oregon. Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau (TTB) din SUA a definit vinul „finalizat complet” în materialele legislative ca fiind vinul care este „gata să fie îmbuteliat, cu excepția tratamentului în pivniță și a amestecului care nu duc la o modificare a clasei și a tipului”.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://willamettewines.com/wp-content/uploads/2020/03/2020-02-GUIDELINES-FOR-PROTECTED-GEOGRAPHICAL-INDICATION-Willamette-Valley.091718.add-092519.100819.030520.pdf

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---