# Úradný vestník C 10/11.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 10 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6411. januára 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 10

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6411. januára 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 555. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 27. 10. 2020 – 29. 10. 2020 |
| 2021/C 10/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Integrácia žien, matiek a rodín s migrantským pôvodom v členských štátoch EÚ a cieľové úrovne znalosti jazyka potrebné na integráciu (prieskumné stanovisko) | 1 |
| 2021/C 10/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Riadenie rozmanitosti v členských štátoch EÚ (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ) | 7 |
| 2021/C 10/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg ako dôležitý pilier hospodárskej udržateľnosti a odolnosti hospodárstiev s prihliadnutím na vplyv živej verejnej diskusie v členských štátoch [prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ] | 14 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

555. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 27. 10. 2020 – 29. 10. 2020

2021/C 10/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Integrácia žien, matiek a rodín s migrantským pôvodom v členských štátoch EÚ a cieľové úrovne znalosti jazyka potrebné na integráciu (prieskumné stanovisko)

1

2021/C 10/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Riadenie rozmanitosti v členských štátoch EÚ (prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ)

7

2021/C 10/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg ako dôležitý pilier hospodárskej udržateľnosti a odolnosti hospodárstiev s prihliadnutím na vplyv živej verejnej diskusie v členských štátoch [prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ]

14

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 555. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 27. 10. 2020 – 29. 10. 2020 |
| 2021/C 10/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 168/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia týkajúce sa vozidiel kategórie L z ukončených sérií, prijaté v reakcii na šírenie ochorenia COVID-19 [COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)] | 27 |
| 2021/C 10/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na informácie, správu produktov a obmedzenia pozícií v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 [COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1129, pokiaľ ide o prospekt obnovy EÚ a cielené úpravy týkajúce sa finančných sprostredkovateľov v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 [COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2402, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 [COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o úpravy sekuritizačného rámca na podporu obnovy hospodárstva v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 [COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)] | 30 |
| 2021/C 10/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o výnimku pre určité devízové referenčné hodnoty tretích krajín a o určenie náhradných referenčných hodnôt pre určité referenčné hodnoty, ktorých poskytovanie sa ukončuje [COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)] | 35 |
| 2021/C 10/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 274 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 275 final] | 40 |
| 2021/C 10/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu [COM(2020) 276 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa mostu k pracovným miestam – posilnenia záruky pre mladých ľudí, ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí [COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)] | 48 |
| 2021/C 10/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) [COM(2020) 258 final] | 56 |
| 2021/C 10/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dočasnej výnimke z určitých ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES, pokiaľ ide o používanie technológií poskytovateľmi interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania na spracúvanie osobných a iných údajov na účely boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí online [COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)] | 63 |
| 2021/C 10/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o identifikáciu zdaniteľných osôb v Severnom Írsku [COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)] | 65 |
| 2021/C 10/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany [COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)] | 66 |
| 2021/C 10/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení [COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)] | 67 |
| 2021/C 10/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa otvárajú autonómne colné kvóty Únie na dovoz určitých produktov rybárstva na Kanárske ostrovy a stanovuje sa ich správa na obdobie 2021 – 2027 [COM(2020) 437 final – 2020/0209 (CNS)] | 68 |
| 2021/C 10/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis) [COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)] | 69 |
| 2021/C 10/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020 (doplňujúce stanovisko) [COM(2019) 650 final] | 70 |
| 2021/C 10/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (doplňujúce stanovisko) [COM(2019) 652 final] | 79 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

555. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 27. 10. 2020 – 29. 10. 2020

2021/C 10/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 168/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia týkajúce sa vozidiel kategórie L z ukončených sérií, prijaté v reakcii na šírenie ochorenia COVID-19 [COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)]

[COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)]

27

2021/C 10/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na informácie, správu produktov a obmedzenia pozícií v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 [COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1129, pokiaľ ide o prospekt obnovy EÚ a cielené úpravy týkajúce sa finančných sprostredkovateľov v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 [COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2402, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19 [COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)] – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o úpravy sekuritizačného rámca na podporu obnovy hospodárstva v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 [COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)]

[COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)]

[COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)]

[COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)]

[COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)]

30

2021/C 10/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o výnimku pre určité devízové referenčné hodnoty tretích krajín a o určenie náhradných referenčných hodnôt pre určité referenčné hodnoty, ktorých poskytovanie sa ukončuje [COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)]

[COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)]

35

2021/C 10/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 274 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť [COM(2020) 275 final]

[COM(2020) 274 final]

[COM(2020) 275 final]

40

2021/C 10/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu [COM(2020) 276 final] – Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa mostu k pracovným miestam – posilnenia záruky pre mladých ľudí, ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí [COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)]

[COM(2020) 276 final]

[COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)]

48

2021/C 10/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025) [COM(2020) 258 final]

[COM(2020) 258 final]

56

2021/C 10/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dočasnej výnimke z určitých ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES, pokiaľ ide o používanie technológií poskytovateľmi interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania na spracúvanie osobných a iných údajov na účely boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí online [COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)]

[COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)]

63

2021/C 10/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o identifikáciu zdaniteľných osôb v Severnom Írsku [COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)]

[COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)]

65

2021/C 10/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany [COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)]

[COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)]

66

2021/C 10/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení [COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)]

[COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)]

67

2021/C 10/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa otvárajú autonómne colné kvóty Únie na dovoz určitých produktov rybárstva na Kanárske ostrovy a stanovuje sa ich správa na obdobie 2021 – 2027 [COM(2020) 437 final – 2020/0209 (CNS)]

[COM(2020) 437 final – 2020/0209 (CNS)]

68

2021/C 10/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis) [COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)]

[COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)]

69

2021/C 10/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020 (doplňujúce stanovisko) [COM(2019) 650 final]

[COM(2019) 650 final]

70

2021/C 10/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (doplňujúce stanovisko) [COM(2019) 652 final]

[COM(2019) 652 final]

79

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

555. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 27. 10. 2020 – 29. 10. 2020

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Integrácia žien, matiek a rodín s migrantským pôvodom v členských štátoch EÚ a cieľové úrovne znalosti jazyka potrebné na integráciu

(prieskumné stanovisko)

(2021/C 10/01)

| Spravodajci: | Indrė VAREIKYTĖ


  Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Spravodajci:

Indrė VAREIKYTĖ

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ | list z 18. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9. 9. 2020 |
| Prijaté v pléne | 29. 10. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 234/4/14 |

Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ

list z 18. 2. 2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9. 9. 2020

Prijaté v pléne

29. 10. 2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

234/4/14

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV konštatuje, že






  — | národné akčné plány a stratégie pre integráciu migrantov sa v rámci EÚ veľmi líšia, pokiaľ ide o ich hlavné zásady, opatrenia a úroveň monitorovania a hodnotenia, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

národné akčné plány a stratégie pre integráciu migrantov sa v rámci EÚ veľmi líšia, pokiaľ ide o ich hlavné zásady, opatrenia a úroveň monitorovania a hodnotenia,

| — | vo všetkých členských štátoch nájdeme len málo skutočných akčných plánov a stratégií s osobitným zameraním na ženy alebo otázky rodovej rovnosti, hoci ženy z etnických menšín s migrantským pôvodom, ako aj ženy z rôznych vekových skupín sú vystavené viacnásobnej alebo prierezovej diskriminácii v mnohých oblastiach života, |
| --- | --- |

—

vo všetkých členských štátoch nájdeme len málo skutočných akčných plánov a stratégií s osobitným zameraním na ženy alebo otázky rodovej rovnosti, hoci ženy z etnických menšín s migrantským pôvodom, ako aj ženy z rôznych vekových skupín sú vystavené viacnásobnej alebo prierezovej diskriminácii v mnohých oblastiach života,

| — | menej ako polovica členských štátov EÚ má akčné plány alebo stratégie, ktoré sa výslovne zaoberajú potomkami migrantov, aj keď štatistické údaje Eurostatu a medzinárodných organizácií poukazujú na ich znevýhodnené postavenie, |
| --- | --- |

—

menej ako polovica členských štátov EÚ má akčné plány alebo stratégie, ktoré sa výslovne zaoberajú potomkami migrantov, aj keď štatistické údaje Eurostatu a medzinárodných organizácií poukazujú na ich znevýhodnené postavenie,

| — | účinná integrácia prináša viacero potenciálnych ekonomických, sociálnych a daňových výhod pre krajiny, v ktorých sa migranti usadia, avšak celkový počet primeraných opatrení na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni je v porovnaní so zložitosťou problémov nízky. |
| --- | --- |

—

účinná integrácia prináša viacero potenciálnych ekonomických, sociálnych a daňových výhod pre krajiny, v ktorých sa migranti usadia, avšak celkový počet primeraných opatrení na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni je v porovnaní so zložitosťou problémov nízky.

| 1.2. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 neúmerne zasiahla zraniteľné komunity, konkrétne migrantov z etnických menšín, a to najmä migrantky. EHSV preto dôrazne nabáda Komisiu, aby pri príprave svojej novej iniciatívy pre integráciu a začlenenie zohľadnila skúsenosti z tejto krízy a spropagovala najlepšie prístupy prijaté v členských štátoch. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa zasadzuje za holistický prístup pri riešení migračných výziev. Iniciatíva by preto mala zahŕňať politiky týkajúce sa základných práv, sociálneho začlenenia a začlenenia do trhu práce, vzdelávania, kultúry, spravodlivosti a zdravia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby uplatňovala lepšiu a efektívnejšiu komunikáciu a koordináciu s členskými štátmi, ich národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti pri formovaní holistických integračných politík. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV opätovne odsudzuje všetky formy násilia páchaného na ženách a nabáda členské štáty, ktoré ešte neratifikovali Istanbulský dohovor, aby prehodnotili svoju pozíciu, a žiada všetky členské štáty, aby zabezpečili, že migrantky, ktoré sú obeťami násilia, budú mať rovnaký prístup k príslušným službám, podpore a možnostiam ako ženy bez migrantského pôvodu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV opätovne podporuje vytvorenie lepších systémov na posudzovanie dosiahnutého vzdelania a poskytovanie rodovo špecifických podporných programov, ktoré môžu uľahčiť migrantkám vstup na trh práce. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada, aby sa urýchlene prijali opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu zameraného na harmonizáciu viacúrovňového riadenia sociálnych politík a politík zamestnanosti, ktoré majú vplyv na prácu v domácnosti v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Treba systematickejšie rozvíjať osvetové činnosti a činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti s cieľom zabezpečiť, aby boli migranti a utečenci informovaní o svojich právach a povinnostiach, a budovať ich dôveru v schopnosť administratívy a verejných orgánov – ktorých príslušné kapacity treba zvýšiť – chrániť ich. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV žiada, aby sa vypracovali spoločné usmernenia EÚ pre jazykovú prípravu s cieľom zabezpečiť jednotný a holistický prístup, a to nielen zohľadnením rôznych potrieb a úrovní študentov, ale aj kvalifikačných požiadaviek na učiteľov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že jazyková príprava by mala zahŕňať usmerňovanie, informovanie a vysvetľovanie cieľov a prínosov jazykovej prípravy pre ich život, a tým motivovať samotných migrantov, aby boli v tomto procese aktívnejší. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné ďalej preskúmať, či by sa spoločný európsky referenčný rámec pre jazyky mohol využiť na zefektívnenie procesu jazykovej prípravy migrantov a na zabezpečenie individuálnejšieho prístupu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť zber primeraných a porovnateľných údajov o migrácii a integrácii rozčlenených podľa pohlavia na úrovni EÚ, národnej, a najmä miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Predmet prieskumného stanoviska

| 2.1. | Nemecké predsedníctvo Rady Európskej únie požiadalo EHSV, aby v prieskumnom stanovisku preskúmal konkrétne opatrenia stanovené v členských štátoch na integráciu žien, matiek a rodín s migrantským pôvodom a modely jazykových kurzov používané v členských štátoch na začiatku integračného procesu pre utečencov a iných migrantov a cieľové úrovne znalosti jazyka stanovené týmito kurzami. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Analýza situácie (1)

| 3.1. | Národné akčné plány a stratégie pre integráciu migrantov sa v rámci EÚ veľmi líšia, pokiaľ ide o ich hlavné zásady, opatrenia, monitorovanie a hodnotenie. Tieto rozdiely odrážajú národné osobitosti, administratívne tradície a históriu migrácie. O týchto rôznych prístupoch sa diskutuje v rámci Európskej integračnej siete. Národné rozdiely však pretrvávajú pri vykonávaní spoločných základných zásad Rady Európskej únie pre politiku integrácie prisťahovalcov v EÚ a iných príslušných politických dokumentov. Je dôležité poznamenať, že v niektorých členských štátoch integračnú politiku vykonávajú regionálne a/alebo miestne samosprávy, čím sa ešte viac prehlbujú rozdiely pri vykonávaní tohto usmernenia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vo všetkých členských štátoch nájdeme len málo skutočných akčných plánov a stratégií s osobitným zameraním na ženy alebo otázky rodovej rovnosti, hoci existujú náznaky, že ženy s migrantským pôvodom, obzvlášť vrátane etnických menšín a žien tmavej pleti sú vystavené viacnásobnej alebo prierezovej diskriminácii v mnohých oblastiach spoločenského života vrátane zamestnania a vzdelávania a narážajú na prekážky najmä v prístupe k službám zdravotnej starostlivosti (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Menej ako polovica členských štátov EÚ má akčné plány alebo stratégie, ktoré sa výslovne zaoberajú potomkami migrantov, aj keď štatistické údaje poukazujú na ich znevýhodnené postavenie. Nedostatočné sociálne začlenenie vyvoláva riziko možného odcudzenia mladých ľudí s migrantským pôvodom, čo bude mať následky pre sociálnu súdržnosť, neznášanlivosť, diskrimináciu a nárast trestnej činnosti, ako aj zvyšuje náchylnosť mladých migrantov na dezinformácie a extrémistické hnutia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Len v niekoľkých členských štátoch sa zaviedli systematické politické opatrenia na spoluprácu s rodičmi migrantov. Tieto politické opatrenia siahajú od zapojenia a angažovania rodičov a rodín migrantov a utečencov do života škôl a osvety a zvyšovania informovanosti o vzdelávaní ich detí až po ich podporu učiť sa úradný jazyk členského štátu a možnosť pomáhať deťom vo vzdelávacom procese a podporovať ich. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dôkazy, ktoré poskytol výskum a štúdie na národnej úrovni v jednotlivých členských štátoch, poukazujú na segregáciu detí migrantov v školách. Okrem toho, aj keď rezidenčná koncentrácia nie je vysoká, niektoré školy, najmä základné školy, majú tendenciu byť segregované viac než štvrte, v ktorých sa nachádzajú. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Počet detí migrantov vo veku do 18 rokov bez zákonného opatrovníka sa neustále zvyšuje – Európa prijíma 74 % maloletých bez sprievodu žiadajúcich o azyl. Po traumatickom migračnom putovaní, ktoré je často poznačené násilím, sú tieto deti a mladiství naďalej vystavení mnohým nebezpečenstvám a stávajú sa obzvlášť zraniteľnými pre zločinecké siete: nábor neplnoletých osôb, obchodovanie s deťmi na účely prostitúcie, sexuálne vykorisťovanie a detská práca (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zber údajov orgánmi pre rovnaké zaobchádzanie v členských štátoch sa zvyčajne obmedzuje na prípady diskriminácie na základe rasového/etnického pôvodu. Vo väčšine členských štátov EÚ existuje len málo údajov prípadne žiadne o sťažnostiach súvisiacich s diskrimináciou, ktoré štátni príslušníci tretích krajín predložili z iných dôvodov, ako je etnický alebo rasový pôvod (4). Skutočný počet sťažností podaných štátnymi príslušníkmi tretích krajín orgánom pre rovnaké zaobchádzanie je veľmi nízky v porovnaní so skúsenosťami a incidentmi vnímanej diskriminácie a viktimizácie, ktoré boli zaznamenané na základe prieskumov. Nedostatočné nahlasovanie (5) je vážnym problémom a môže súvisieť s nedostatočným povedomím o právach a nedôverou v orgány, najmä medzi migrantkami a deťmi. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Zlepšenie integrácie

| 4.1. | EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že integrácia je dynamický, dlhodobý a nepretržitý obojsmerný proces, do ktorého sú zapojení migranti aj prijímajúca spoločnosť. Ide o výzvu, ktorú sa Únia zaviazala riešiť, a účinná integrácia prináša viacero potenciálnych ekonomických, sociálnych a daňových výhod pre krajiny, v ktorých sa migranti usadia, avšak celkový počet primeraných opatrení na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni je v porovnaní so zložitosťou problému nízky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 neúmerne zasiahla zraniteľné komunity, konkrétne migrantov, a to najmä migrantky (6). Vplyv zahŕňa fyzické a duševné zdravie, ako aj hospodárske dôsledky, možný nárast diskriminácie a rasizmu a vplyv zatvorenia škôl na deti migrantov a ich rodičov. EHSV preto dôrazne nabáda Komisiu, aby pri príprave svojej novej iniciatívy pre integráciu a začlenenie zohľadnila skúsenosti z tejto krízy a spropagovala najlepšie prístupy prijaté v členských štátoch. Vzhľadom na túto krízu EHSV tiež dôrazne vyzýva členské štáty, aby zabezpečili bezplatnú odbornú prípravu o používaní digitálnych zariadení, správe dokumentov, hľadaní práce a práci na diaľku a poskytovali prístup k podpore v súvislosti s krízou a právnemu poradenstvu pre ľudí s ekonomickými ťažkosťami a/alebo ohrozených sociálnym vylúčením (7). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa zasadzuje za holistický prístup pri riešení migračných výziev. Budúca iniciatíva by preto mala zahŕňať politiky týkajúce sa základných práv, sociálneho začlenenia a začlenenia do trhu práce, vzdelávania, kultúry, spravodlivosti, zdravia a bývania. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV opätovne odsudzuje všetky formy násilia páchaného na ženách a nabáda členské štáty, ktoré ešte neratifikovali Istanbulský dohovor, aby prehodnotili svoju pozíciu (8), a žiada všetky členské štáty, aby zabezpečili, že migrantky, ktoré sú obeťami násilia, budú mať rovnaký prístup k príslušným službám, podpore a možnostiam ako ženy bez migrantského pôvodu. Obete domáceho násilia z radov prisťahovalcov by mali mať možnosť dôverne sa uchádzať o štatút prisťahovalca s legálnym pobytom nezávisle od páchateľa (9). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Migrantky sú často nadmerne kvalifikované na voľné pracovné miesta, sú nezamestnané a vystavené strate zručností (10). EHSV opätovne podporuje vytvorenie lepších systémov na posudzovanie dosiahnutého vzdelania a poskytovanie rodovo špecifických podporných programov, ktoré môžu uľahčiť migrantkám vstup na trh práce (napríklad vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve) s cieľom riešiť tieto problémy (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Výbor zdôrazňuje, že migrantky nie sú homogénnou skupinou, najmä pokiaľ ide o zručnosti a kvalifikáciu (12); je u nich vyššia pravdepodobnosť, že budú nedostatočne alebo príliš kvalifikované pre svoju prácu a nižšia pravdepodobnosť, že budú zamestnané (13). Integračné opatrenia, aktívne politiky a programy a projekty trhu práce sociálneho hospodárstva by preto mali zahŕňať jazykové kurzy, hodnotenie zručností a odbornú prípravu (14). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Migranti pracujúci v domácnosti sa stali hlavným pilierom systémov sociálneho zabezpečenia, najmä v oblasti dlhodobej starostlivosti o staršie osoby, a najčastejšie zasiahnuté sú migrantky v odvetví práce v domácnosti (15). V tomto odvetví stále existuje úplné alebo čiastočné nelegálne zamestnávanie a nízke úrovne miezd; pracovníci v domácnosti požívajú nižšiu úroveň pracovnej a/alebo právnej ochrany pred nezamestnanosťou, pracovnými úrazmi alebo zdravotným postihnutím, ako aj v prípade materstva a často trpia sociálnou izoláciou a vylúčením, najmä ak žijú v danej domácnosti (16). EHSV žiada, aby sa urýchlene prijali opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu zameraného na harmonizáciu viacúrovňového riadenia sociálnych politík a politík zamestnanosti, ktoré majú vplyv na prácu v domácnosti v celej EÚ, pričom by sa malo zvážiť prelínanie politík v oblasti starostlivosti, zamestnanosti a migrácie, ako aj vplyv na integráciu do trhu práce a životné podmienky migrantov pracujúcich v domácnostiach. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že migrantky sú často nútené žiť izolovane a stávajú sa zraniteľnými obeťami osamelosti a násilia. Zároveň, ak pracujú, sú často prepracované a navyše musia zabezpečovať všetky opatrovateľské úlohy v domácnosti. Keďže sa týmito otázkami zaoberajú politiky, opatrenia a nástroje v oblasti rodovej rovnosti, je nevyhnutné zaručiť migrantkám rovnaký prístup k takýmto nástrojom a zabezpečiť, aby mali rovnaké možnosti emancipácie ako ženy bez migrantského pôvodu. Treba tiež systematickejšie rozvíjať osvetové činnosti a činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti s cieľom zabezpečiť, aby boli migranti a utečenci informovaní o svojich právach a povinnostiach, a budovať ich dôveru v schopnosť administratívy a verejných orgánov – ktorých príslušné kapacity treba zvýšiť – chrániť ich. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV sa nazdáva, že v kontexte migrácie a integrácie zohráva rodová rovnosť rovnako dôležitú úlohu ako v prípade zvyšku európskej spoločnosti, pretože zahŕňa súbor základných práv (t. j. toleranciu, rovnosť, slobodu prejavu, názoru a náboženského vyznania atď.), ktoré môžu byť z hľadiska kultúry cudzie pre utečencov a iných migrantov pochádzajúcich z úplne odlišných kultúr a prostredí. Mala by sa preto stať jedným z kľúčových pilierov integrácie prostredníctvom holisticky prispôsobených politík, integračných modelov a opatrení. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV konštatuje, že zapojenie rodín migrantov a rodičov do miestnych a školských komunít by sa malo začať už v počiatočných fázach prijímania, aby sa zabránilo marginalizácii a následnému odcudzeniu sa detí a mladých ľudí s migrantským pôvodom. Takáto podpora môže byť v prospech rýchleho osvojenia materinského jazyka. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV preto vyzýva Komisiu, aby uplatňovala lepšiu a efektívnejšiu komunikáciu a koordináciu s členskými štátmi, ich národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti pri formovaní holistických integračných politík, ako aj pri uverejňovaní porovnávacích správ o ich vykonávaní a pri aktívnej podpore výmeny osvedčených postupov. Zároveň je na inštitúciách EÚ, aby presadzovali európske hodnoty a príslušné právne predpisy v prípadoch, keď členské štáty nedodržiavajú zákony týkajúce sa ľudských práv, zaobchádzajú s migrantmi neľudským spôsobom a/alebo ich diskriminujú. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV vyzýva Komisiu, aby vytvorila celý rad opatrení a nástrojov na podporu členských štátov a ich národných a miestnych orgánov, ako aj sociálnych partnerov, mimovládnych organizácií a individuálnych iniciatív pri riešení nepriateľského postoja voči migrantom a migrácii vo všeobecnosti a dezinformačných kampaní proti migrácii, a to poukazovaním na výhody a potenciál migrantov pre naše spoločnosti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť zber primeraných a porovnateľných údajov o migrácii na úrovni EÚ, na národnej, a najmä miestnej úrovni vrátane, ale nielen, údajov rozčlenených podľa pohlavia, veku, etnického pôvodu a migračného statusu, trvania zamestnania, mzdovej stupnice a pokroku v kariére, aby sa zabezpečila primeraná tvorba politík založená na faktoch. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Jazyková príprava

| 5.1. | EHSV sa domnieva, že jazykové vzdelávanie by nemalo byť samoúčelné – kombinácia jazykového vzdelávania s objavovaním kultúry a zapojením sa do komunity a spoločnosti by zabezpečila úspešnejší integračný proces. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Žiaľ, len niekoľko členských štátov uplatňuje prístup k jazykovému vzdelávaniu na základe potrieb prostredníctvom otvorenia kurzov pre všetkých obyvateľov s obmedzenou jazykovou spôsobilosťou. Viaceré členské štáty poskytujú prístup k takýmto kurzom iba osobám s humanitárnou ochranou. Len zriedka sa programy jazykového vzdelávania spájajú so zamestnaním a vzácnosťou sú tiež jazykové kurzy pre konkrétne pracovné miesto, na pracovisku alebo kurzy zvyšujúce jazykovú úroveň. V ďalších krajinách musia migranti zaplatiť za kurzy vopred a sú im uhradené len v prípade, že prejdú záverečnými skúškami. Okrem toho existujú veľké rozdiely nielen v prístupe a kvalite výučby jazykov, ale aj v zaangažovanosti samotných migrantov (17). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV sa preto domnieva, že je dôležité mať spoločné usmernenia EÚ pre jazykovú prípravu s cieľom zabezpečiť jednotný a holistický prístup, a to nielen zohľadnením rôznych potrieb a úrovní učiacich sa, ale aj kvalifikačných požiadaviek na učiteľov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Okrem toho pre ženy, ktoré sa venujú opatrovateľskej činnosti, je obzvlášť zložité získať prístup k jazykovým kurzom z dôvodu ich harmonogramu a podmienok (náklady/miesto) (18). Je dôležité poznamenať, že najmä migrantkám by sa mala venovať dodatočná pozornosť vzhľadom na mimoriadne veľké medzery v jazykovom vzdelávaní, ktoré vyplývajú z obmedzeného prístupu žien k všeobecnému vzdelávaniu v niektorých krajinách pôvodu. Migrantky by mali mať napríklad prístup k starostlivosti o deti v čase, keď navštevujú jazykové kurzy, a ich malé deti by sa mohli zúčastniť na jazykových kurzoch a hrách, ktoré sa ukázali ako veľmi účinné na učenie sa jazykov aj na účely integrácie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV sa domnieva, že je tiež na migrantoch, aby sami za seba a za svoje rodiny a deti rozhodli, ktoré stratégie učenia jazykov najlepšie vyhovujú ich životným cieľom. Skutočnosť, že migranti si môžu chcieť vybrať medzi rôznymi typmi prispôsobenia, znamená, že treba urobiť kroky, aby sa vypočuli názory migrantov a navrhli a riadili kurzy prispôsobené na mieru. Je kľúčové, aby jazyková príprava zahŕňala usmerňovanie, informovanie a vysvetľovanie cieľov a prínosov jazykovej prípravy pre ich život, a tým motivovala samotných migrantov, aby boli v tomto procese aktívnejší a zaangažovaní. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné ďalej preskúmať, či by sa spoločný európsky referenčný rámec pre jazyky mohol využiť na zefektívnenie procesu jazykovej prípravy migrantov a na zabezpečenie individuálnejšieho prístupu, keďže by to nielen uľahčilo organizačný proces, ale aj jasne stanovilo očakávania pre vzdelávajúce sa osoby. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že tlmočníci majú výrazný vplyv na migračné a integračné služby a výsledky jednotlivcov. Kvalifikácia tlmočníkov však nevyhnutne nezodpovedá potrebám migrantov a často znevýhodňuje ženy. Odborná príprava tlmočníkov by sa preto mala zefektívniť a mala by viesť k certifikácii na európskej úrovni. Mala by sa nadviazať spolupráca s univerzitami v celej EÚ, ktoré ponúkajú študijné programy v oblasti tlmočenia vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV sa domnieva, že jazykové zručnosti, zamestnanie a kvalita tohto zamestnania sú vzájomne prepojené a že čím lepšie sú jazykové zručnosti, tým je pravdepodobnejšie, že nováčik bude mať prístup k dobrým pracovným miestam, vzdelávacím príležitostiam a všeobecne sa lepšie integruje do spoločnosti. Výhody učenia sa jazyka prijímajúcej komunity sú mnohé: od väčšieho a lepšieho prístupu na trh práce až po uznanie spolunáležitosti zo strany komunity a pocit spolupatričnosti samotných migrantov. Najdôležitejšie aspekty jazykového vzdelávania sú teda: používanie vysokokvalitnej výučby, zabezpečenie dostupnosti, praktickosť a prispôsobenie na mieru. Na základe skúseností získaných počas krízy súvisiacej s ochorením COVID-19 by sa malo viac investovať do digitálnych nástrojov, aby migranti mohli navštevovať kurzy online. |
| --- | --- |

5.8.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Viac informácií: https://ec.europa.eu/migrant-integration/feature/what-measures-are-in-place-to-ensure-the-long-term-integration-of-migrants-and-refugees-in-europe.

1

(2)  Together in the EU: Promoting the participation of migrants and their descendants, Agentúra Európskej únie pre základné práva, 2017.

2

Together in the EU: Promoting the participation of migrants and their descendants

(3)  Stanovisko SOC/634 – Ochrana maloletých migrantov bez sprievodu v Európe, EHSV (naplánované na plenárne zasadnutie 16., 17 a 18. septembra 2020).

3

Ochrana maloletých migrantov bez sprievodu v Európe

(4)  Prepojenie medzi migráciou a diskrimináciou – právna analýza situácie v členských štátoch EÚ, Európska sieť právnych expertov v oblasti rodovej rovnosti a nediskriminácie, GR Európskej komisie pre spravodlivosť a spotrebiteľov, 2016.

4

(5)  Being Black in the EU – Druhý prieskum Európskej únie týkajúci sa menšín a diskriminácie, Agentúra Európskej únie pre základné práva, 2018.

5

Being Black in the EU

(6)  Európska webová stránka pre integráciu priebežne sleduje vplyv ochorenia COVID-19 na spoločenstvá migrantov vo viacerých kľúčových integračných oblastiach v celej EÚ.

6

(7)  Manifesto on Digital Inclusion, European Network of Migrant Women, 16. júna 2020.

7

Manifesto on Digital Inclusion

(8)  Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 3.

8

(9)  Príručka pre legislatívu o násilí páchanom na ženách, DEW/DESA, OSN, 2009.

9

(10)  Harnessing Knowledge on the Migration of Highly Skilled Women, Medzinárodná organizácia pre migráciu, 2014.

10

Harnessing Knowledge on the Migration of Highly Skilled Women

(11)  Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 9.

11

(12)  The New EU Migration Pact in Progress: Recalling Legal Obligations, European Network of Migrant Women, 2020.

12

(13)  Európska webová stránka pre integráciu, Integration of migrant women, 12. 11. 2018, https://ec.europa.eu/migrant-integration/feature/integration-of-migrant-women.

13

Integration of migrant women

(14)  Bod 4.16 stanoviska INT/785 Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 1.

14

(15)  Out of sight: migrant women exploited in domestic work, Agentúra Európskej únie pre základné práva, 2018.

15

Out of sight: migrant women exploited in domestic work

(16)  Medzinárodný dokument o migrácii č. 115, Medzinárodná organizácia práce, 2013.

16

(17)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/201915_early_language_support_wider_dissemination.pdf.

17

(18)  Stanovisko SOC/513 – Ú. v. EÚ C 242, 23.7.2015, s. 9.

18

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/7

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Riadenie rozmanitosti v členských štátoch EÚ

(prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ)

(2021/C 10/02)

| Spravodajcovia: | Adam ROGALEWSKI


  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Adam ROGALEWSKI

Carlos Manuel TRINDADE

| Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ | list, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 237/4/10 |

Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ

list, 18.2.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

237/4/10

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Toto stanovisko si vyžiadalo nemecké predsedníctvo a je zamerané na riadenie rozmanitosti vo vzťahu k migrantom a etnickým menšinám v spoločnosti a na pracovisku. V tomto stanovisku sa skúmajú prípadové štúdie štyroch krajín EÚ zastupujúcich štyri geografické regióny: severná Európa (Fínsko), stredná a východná Európa (Poľsko), západná Európa (Francúzsko) a južná Európa (Taliansko). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva, aby sa v politikách riadenia rozmanitosti používal holistický prístup. Takéto politiky sa musia zameriavať na všetky aspekty práce a každodenného života príslušných skupín, a to aj pokiaľ ide o pracoviská, vzdelávanie, verejné služby, miestne spoločenstvá a sociálne práva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pri riadení rozmanitosti by sa mala zohľadniť rôznorodosť a viacnásobné identity. Migranti a etnické menšiny nie sú homogénnou skupinou, pričom na rozvoj úspešných politík rozmanitosti je nevyhnutné uznávanie prierezového charakteru. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Riešenie štrukturálneho rasizmu vo všetkých inštitúciách vyžaduje zabezpečenie sociálnej spravodlivosti pre etnické menšiny a migrantov. EHSV preto vyzýva EÚ a členské štáty, aby zvýšili svoje právne a politické úsilie v boji proti rasizmu a xenofóbii. Nedávne udalosti vo svete preukazujú túto naliehavosť. Ochorenie COVID-19 štrukturálny rasizmus v Európe len zhoršuje. Etnické menšiny a migranti sú nielen vo väčšej miere vystavení tomuto ochoreniu, ale zároveň im hrozí väčšie riziko vzniku pridružených nerovností a je menej pravdepodobné, že získajú nejakú podporu. Európske protesty hnutia Black Lives Matter, ktoré prepukli po vražde Georga Floyda v Spojených štátoch, odhaľujú, že inštitucionálny rasizmus a xenofóbia sú v našich európskych spoločnostiach stále zakorenené. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Migranti a etnické menšiny v mnohých prípadoch zohrávajú poprednú úlohu v boji proti pandémii a jej dôsledkom, pričom neprimerane nesú jej riziká. Je potrebné uznať ich prínos a stratégia v oblasti rozmanitosti by v tom mala zohrávať dôležitú úlohu. Uznanie ich prínosu by malo zahŕňať zabezpečenie kvalitných pracovných podmienok, spravodlivých miezd a sociálnej ochrany. Migranti by mali mať prístup k rovnakým normám kvalitného ubytovania, vzdelania a zdravotnej starostlivosti, aké majú európski občania. Okrem toho by sa mali vykonávať politiky na ochranu migrantov bez dokladov za účasti a so súhlasom sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EÚ a členské štáty musia proaktívne zabezpečiť väčšie množstvo finančných prostriedkov na riadenie rozmanitosti v prospech všetkých občanov, sociálnej spravodlivosti, základných práv a hospodárstva. Pandémia COVID-19 a hospodárska kríza nesmú mať za následok znižovanie výdavkov alebo kapacít členských štátov v tejto oblasti. Sociálnym partnerom a organizáciám občianskej spoločnosti by sa malo na rozvoj a vykonávanie politík rozmanitosti poskytnúť primerané a dlhodobé financovanie. Jedným z jeho zdrojov by mal byť nový fond ESF+. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Politiky rozmanitosti by sa mali zaoberať nedostatočným využívaním zručností. EHSV opakuje svoje odporúčania týkajúce sa lepšieho uznávania kvalifikácií, najmä v sektore zdravotníckej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti (1). Zlepšenie postupov v oblasti uznávania kvalifikácií a predchádzajúceho vzdelávania by malo vychádzať z odporúčaní Unesco, ktorá nalieha na súdržné, transparentné a flexibilné rámce zamerané na migrantov a utečencov (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú pri ochrane rozmanitosti zohrávajú verejné služby a ich primerané financovanie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor vyzýva EÚ a členské štáty, aby zabezpečili bezplatnú všeobecnú odbornú prípravu vrátane jazykových kurzov, ktoré migrantom umožnia plne sa zapájať do trhu práce. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV žiada, aby sa riadenie rozmanitosti začlenilo rôznych oblastí politiky EÚ a do pravidiel EÚ v oblasti verejného obstarávania, pričom by sa malo zohľadniť, či podniky majú politiky rozmanitosti ako kritérium pri zadávaní verejných zákaziek. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje zásadnú úlohu sociálnych partnerov pri rozvoji, vykonávaní a hodnotení riadenia rozmanitosti. Výskum a predložené prípadové štúdie poukazujú na nevyhnutnosť kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu, ako aj skutočnosť, že pracoviská s odborovými zväzmi oveľa pravdepodobnejšie disponujú politikami začleňovania a lepšími antidiskriminačnými postupmi. Odborové zväzy a organizácie zamestnávateľov navyše zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní postavenia migrujúcich pracovníkov a podnikateľov v rámci svojich štruktúr zavádzaním osobitných mechanizmov podpory. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu organizácií občianskej spoločnosti a skupín presadzujúcich práva migrantov a etnických menšín. Organizácie pod vedením migrantov výslovne požadujú štruktúrovaný dialóg a plnohodnotnú účasť vo všetkých fázach politiky v oblasti migrácie pracovnej sily a zamestnanosti, ktoré ovplyvňujú pracovníkov z radov migrantov a etnických menšín. Aby bolo riadenie rozmanitosti zmysluplné, do sociálneho a občianskeho dialógu sa musia zapojiť všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor povzbudzuje zamestnávateľov, aby v spolupráci s odborovými zväzmi pripravili rozsiahle stratégie riadenia rozmanitosti, ktoré presahujú rámec vyhlásení o sociálnej zodpovednosti podnikov, a to aj s ich riadnym monitorovaním s cieľom dosiahnuť zmenu. Zamestnávateľom by mala byť predovšetkým poskytovaná pomoc pri využívaní existujúcich nástrojov a metodík, ako sú tie, ktoré zaviedla Európska sieť proti rasizmu (ENAR). Zamestnávatelia by sa mali zamerať na uplatňovanie politík rozmanitosti v celom dodávateľskom reťazci. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | S cieľom vypracovať komplexné stratégie na odstránenie systematického rasizmu a podporu rozmanitosti by členské štáty mali vypracovať národné akčné plány boja proti rasizmu, ako to bolo navrhnuté na Svetovej konferencii OSN proti rasizmu, ktorá sa v roku 2018 konala v Južnej Afrike (3). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV vyzýva Komisiu, aby urýchlene vypracovala nový plán začleňovania štátnych príslušníkov tretích krajín, keďže platnosť predchádzajúceho plánu uplynula v roku 2018. Okrem toho by sa pozitívne opatrenia na zlepšenie začleňovania migrantov mali zahrnúť do navrhovaného paktu o azyle a migrácii. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Výbor je presvedčený, že je potrebné zlepšiť zber údajov a monitorovanie politík rozmanitosti na trhu práce v členských štátoch a na úrovni EÚ. Bez lepšieho zberu údajov nebudeme schopní monitorovať a zlepšovať príslušné stratégie. Na tento účel EHSV vyzýva všetky príslušné zainteresované strany, aby spolupracovali na ďalšom zbere údajov o účasti etnických menšín a migrujúcich pracovníkov na trhu práce. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Začleňovanie a rozmanitosť sú pre demokraciu nevyhnutné. Naše pracoviská a spoločnosti sa stávajú demokratickejšími, keď sa etnické menšiny a migranti podieľajú na občianskej spoločnosti, práci odborových zväzov a formálnych demokratických procesoch, ako sú voľby. V rámci podpory aktívneho občianstva by členské štáty mali povzbudzovať migrantov, aby sa aktívne zúčastňovali nielen na trhu práce, ale aj na rozhodovacích procesoch, napríklad v politike. V rámci podpory rozmanitosti v našich spoločnostiach je dôležité priznať migrantom právo zúčastňovať na miestnych voľbách rovnako ako občania EÚ a vystupovať ako zástupcovia miestnych spoločenstiev. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Inštitúcie EÚ vrátane EHSV by mali ísť príkladom v riadení rozmanitosti a zároveň zvyšovať počet členov a zamestnancov z etnických menšín (4). Dobrým príkladom je stanovisko výboru o otázkach rodovej rovnosti (5), ktoré viedlo k vytvoreniu vnútornej skupiny pre rodovú rovnosť. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Úvod

| 2.1. | V kontexte tohto stanoviska sú „migranti“ osoby narodené v inej krajine, než je krajina, v ktorej v súčasnosti žijú, vrátane európskych občanov a štátnych príslušníkov tretích krajín. „Etnické menšiny“ tvoria osoby pochádzajúce z rasových, etnických alebo náboženských menšín, ktoré sa narodili v krajine svojho pobytu. V stanovisku bol pojem „integrácia“ nahradený vhodnejším výrazom „začlenenie“, ktorý sa bežne používa aj v diskusiách o rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rasizmus a diskriminácia môžu byť individuálne a môžu zahŕňať také konania, ako je rozdielne zaobchádzanie, obťažovanie alebo trestné činy z nenávisti. Môžu byť tiež štrukturálne a zahŕňať inštitucionálnu diskrimináciu, ktorú predstavuje nerovnosť na trhu práce alebo odopretie sociálnych práv vyplývajúce z nelegálneho zamestnávania alebo migračného štatútu (6). Politiky rozmanitosti by preto mali venovať osobitnú pozornosť „rasovo zasiahnutým skupinám“ – marginalizovaným komunitám, ktoré čelia štrukturálnemu alebo inštitucionálnemu rasizmu, diskriminácii alebo profilovaniu v dôsledku príslušnosti k určitým etnickým alebo náboženským skupinám. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V rámci najlepších postupov riadenie rozmanitosti na pracovisku zahŕňa podniky, ktoré s podporou mimovládnych organizácií a vlád spolupracujú s odborovými zväzmi prostredníctvom kolektívneho vyjednávania na spoločnom rozvoji stratégií na zlepšenie začleňovania pracovnej sily a rovnosti. Osobitnú pozornosť treba venovať podnikom v členských štátoch s nízkou mierou kolektívneho vyjednávania a mikropodnikom a malým podnikom, ktoré tiež zamestnávajú mnoho migrantov a etnických menšín a ktoré by sa mali podporovať prostredníctvom sociálneho dialógu s cieľom rozvíjať politiky rozmanitosti. Vyžaduje to participatívne posudzovanie prekážok rozmanitosti a začleňovania na pracovisku, ako aj spôsobu, akým sa budú riadiť, monitorovať a hodnotiť. Stratégie môžu zahŕňať odstránenie organizačných štruktúr s diskriminačným účinkom (napríklad postupy v oblasti náboru a prijímania do zamestnania), zabezpečenie rôznorodosti v riadiacich štruktúrach a zber údajov na vykazovanie výsledkov týkajúcich sa udržania zamestnancov, kariérneho postupu a rovnakého zaobchádzania. Stratégie riadenia rozmanitosti môžu zahŕňať aj skúmanie mechanizmov riešenia konfliktov a vnútorného vybavovania sťažností, v rámci ktorých vedenie organizácie na základe konzultácií s odborovými zväzmi zavádza jasné postupy vybavovania sťažností a prijíma vhodné opatrenia na nápravu akéhokoľvek porušenia práv, pričom zároveň chráni sťažovateľov pred odvetnými opatreniami. Medzi súvisiace činnosti môže patriť aj organizovanie vzdelávacích kurzov, zakladanie podporných skupín a rozvoj mentorských programov. Politiky rozmanitosti môžu navyše povzbudiť etnické menšiny a migrantov k účasti v poradných orgánoch na pracovisku, ako sú pracovné rady. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Od prijatia smernice 2000/43/ES o rasovej rovnosti uplynulo 20 rokov. Táto smernica viedla k vypracovaniu európskeho rámca na podporu rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na ich rasový alebo etnický pôvod a stanovila vhodnejšie opatrenia (riadenie rozmanitosti). Zároveň je to už 20 rokov od prijatia rámcovej smernice 2000/78/ES o rovnosti, ktorá slúži na boj proti diskriminácii na pracovisku. Ani jedna z týchto smerníc však osobitne nebráni štrukturálnej diskriminácii v dôsledku štátnej príslušnosti alebo krajiny pôvodu a ako také neposkytujú migrantom dostatočnú ochranu pred diskrimináciou. Rada navyše neprijala tzv. horizontálnu smernicu, ktorej cieľom by bolo chrániť ľudí na pracovisku aj mimo neho pred diskrimináciou z viacerých dôvodov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Boj proti diskriminácii a podpora rovnosti sú tiež súčasťou zmlúv o EÚ a Európskeho piliera sociálnych práv. V roku 2004 Rada prijala spoločné základné zásady politiky integrácie prisťahovalcov v Európskej únii. Na základe týchto zásad sa vo vyhlásení zo Zaragozy prijatom v roku 2010 zdôraznila potreba vypracovať nový program začleňovania a stanovil sa súbor ukazovateľov určených na analýzu a monitorovanie začleňovania migrantov v Európe (7). Výsledkom tohto procesu bolo vytvorenie európskeho webového sídla venovaného integrácii (EWSI). Ide o hlavný zdroj pre komparatívny výskum, monitorovanie stratégií v oblasti začleňovania migrantov na úrovni krajiny a hodnotenie najlepších postupov (8). V rámci tohto procesu sa zriadila aj Európska integračná sieť, ktorá spája zástupcov ministerstiev zodpovedných za začleňovanie migrantov zo všetkých krajín EÚ a z Islandu a Nórska, s cieľom konzultovať integračnú politiku s Komisiou (9). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V roku 2010 Komisia vytvorila Európsku platformu pre Charty diverzity (10), ktorá povzbudzuje organizácie k tomu, aby rozvíjali a vykonávali politiky rozmanitosti a začleňovania a ponúkali priestor na výmenu a spoločné využívanie skúseností a najlepších postupov. V súčasnosti existuje 24 európskych Chárt diverzity. Podpísaním zmluvy sa organizácia dobrovoľne zaväzuje podporovať rozmanitosť a rovnaké príležitosti na pracovisku. Stať sa signatárom Charty diverzity znamená získať prístup k rozsiahlej sieti partnerov, publikáciám a podporným nástrojom na porovnávanie, meranie a monitorovanie. |
| --- | --- |

2.6.

| 3. | Všeobecné pripomienky |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Situácia migrantov a etnických menšín sa v poslednom čase zhoršila. Stretávame sa s čoraz väčším počtom útokov na tieto skupiny a nenávistných prejavov vyvolaných rasistickými a xenofóbnymi predsudkami. EÚ musí v tejto súvislosti naliehavo urobiť viac a jednou z metód je aj podpora riadenia rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prílev migrantov a žiadateľov o azyl navyše vyvíja tlak na kapacitu integračných služieb v členských štátoch. Fondy v nasledujúcom VFR, napríklad ESF+, by mali mať väčšiu finančnú kapacitu na podporu politík začleňovania. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na základe nedávneho výskumu Európskej komisie sa zistilo, že vo všetkých členských štátoch v priemere 13 % pracovníkov v „kľúčových povolaniach“ tvoria prisťahovalci a že migranti z krajín mimo EÚ sú nadmerne zastúpení v prvej línii základných služieb v takých odvetviach, ako je zdravotníctvo, potravinársky priemysel, distribúcia a doprava (11). Najnovšie dôkazy zhromaždené sieťou ENAR ukazujú, že kríza mala pre etnické menšiny výrazné negatívne následky, najmä pokiaľ ide o bývanie, zneužívanie moci políciou, zamestnanosť, zdravotnú starostlivosť, nenávistné prejavy a schopnosť sietí občianskej spoločnosti zapájať sa v ich mene do obhajoby ich záujmov (12). Migranti a etnické menšiny v mnohých prípadoch zohrávajú poprednú úlohu v boji proti pandémii a jej dôsledkom, pričom neprimerane nesú jej riziká. Je potrebné uznať ich prínos a stratégia v oblasti rozmanitosti by v tom mala zohrávať dôležitú úlohu. Uznanie ich prínosu by malo zahŕňať zabezpečenie kvalitných pracovných podmienok, spravodlivých miezd a sociálnej ochrany. Migranti by mali mať prístup k rovnakým normám kvalitného ubytovania, vzdelania a zdravotnej starostlivosti, aké majú európski občania. Okrem toho by sa mali vykonávať politiky na ochranu migrantov bez dokladov za účasti a so súhlasom sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pre politiky začleňovania je dôležitý prierezový prístup. Etnické menšiny a migranti nie sú homogénnou skupinou. Väčšinu z nich tvoria ženy: nedávna migrácia bola vysoko feminizovaná. Niektorí z nich sú mladí ľudia, sú nábožensky založení, zdravotne postihnutí alebo patria do komunity LGBTIQ+. Často sa stretávajú s rôznymi formami diskriminácie, ktoré vyplývajú z inštitucionálnych a štrukturálnych predsudkov. Týka sa to najmä prístupu na trh práce a segregácie pracovných miest, ktoré sú spojené napríklad s pobytovým štatútom osôb, postupmi v oblasti prijímania do zamestnania a rasistickými predsudkami o osobách istých národností, či istého náboženského alebo etnického pôvodu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hlavnou súčasťou začlenenia je zabezpečenie všeobecného prístupu k verejným službám. V mnohých prípadoch migranti a komunity etnických menšín využívajú služby verejného sektora. V iných prípadoch sú zamestnávaní vo verejnom sektore, ktorý má osobitne stanovené povinnosti súvisiace s podporou rovnosti. Množstvo migrantov, najmä žiadateľov o azyl a rasovo vymedzených skupín, však čelí aj výrazným prekážkam v prístupe k verejným službám. V dôsledku privatizácie a všeobecného nedostatku investícií do verejných služieb čelia orgány pri vypracovávaní politík rovnosti veľkým výzvam. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Množstvo migrantov vykonáva prácu, ktorá je pod úrovňou ich zručností alebo kvalifikácie. Príčiny sú často štrukturálne, napríklad v prípade neuznania dosiahnutého vzdelania, kvalifikácie a zručností získaných mimo EÚ, čo vedie k diskriminácii v postupoch v oblasti prijímania do zamestnania a segmentácii pracovných miest. Nedostatočné jazykové zručnosti sa často vnímajú ako prekážka v zamestnaní, a naopak sa často prehliadajú výhody kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, ktoré migrujúci pracovníci prinášajú na pracovisko. Riadenie rozmanitosti môže pomôcť pri riešení tohto problému a tým zvýšiť celkovú produktivitu pracovnej sily. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Politiky rozmanitosti by sa mali využívať nielen ako stratégia začleňovania príslušných skupín, ale aj ako nástroj vzdelávania obyvateľstva EÚ vo všeobecnosti. Preto by sa mal klásť väčší dôraz na výučbu starších a mladších ľudí o etnickej rozmanitosti a migrácii vrátane ich zásadného prínosu pre našu kultúru, spoločnosť a hospodárstvo. Učebné osnovy by sa okrem toho mali viac zameriavať na rasizmus vrátane štrukturálneho rasizmu. EÚ by mala spolu s členskými štátmi a za aktívnej účasti sociálnych partnerov a komunitných organizácií iniciovať informačné kampane na podporu rozmanitosti a boj proti rasizmu na európskej a národnej úrovni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vzdelávanie a odborná príprava sú tiež dôležité pre podporu začlenenia komunít migrantov a etnických menšín. Odborná príprava by mohla zahŕňať aj dobrovoľnícku činnosť alebo zavedenie rôznych foriem mentorských systémov, pričom mentormi by boli miestni občania alebo samotní migranti. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na význam informovanosti o zdraví medzi komunitami migrantov, aby sa chránili pred pandémiou. „ |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Veľký počet sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti sa podieľa na riadení rozmanitosti vo svojich štruktúrach, napríklad prostredníctvom výborov migrantov alebo samoorganizovaných skupín v odborových zväzoch. Takéto štruktúry pomáhajú nielen posilňovať aktivizmus v oblasti občianskych práv, ale aj zlepšovať demokraciu na pracovisku a v spoločnosti ako celku (13). Migranti, ktorí nemajú hlasovacie práva, sa nemôžu zúčastňovať na demokratických rozhodnutiach v krajine svojho pobytu, s výnimkou organizácií občianskej spoločnosti a odborových zväzov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Migrujúci pracovníci s primeranou podporou prispievajú nielen k hospodárstvu, ale aj k sociálnej spravodlivosti. Príklady odborových zväzov, ktoré organizujú migrujúcich pracovníkov, ukazujú, že migrujúci pracovníci môžu byť pri mobilizácii v oblasti sociálnej spravodlivosti a lepších pracovných podmienok pre všetkých proaktívnejší ako ostatní pracovníci (14). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pri začleňovaní migrantov zohráva dôležitú úlohu aj jazykové vzdelávanie (15). Všetky krajiny vyžadujú na získanie občianstva jazykovú spôsobilosť, no len málo z nich poskytuje bezplatné jazykové kurzy (16). EÚ a členské štáty by mali uľahčiť poskytovanie bezplatných jazykových kurzov pre migrantov, ktorí chcú získať občianstvo. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Riadenie rozmanitosti je niekedy súčasťou politík zamestnávateľov v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a niektoré členské štáty ho podporujú. Aj keď by sa politiky v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov mohli používať na podporu zásad riadenia rozmanitosti, pri neexistujúcej spolupráci s odborovými zväzmi a občianskou spoločnosťou, ktorá sa na ne spolieha, by bolo riadenie rozmanitosti problematické. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Niektoré členské štáty ustupujú od stratégií v oblasti rozmanitosti. V krajinách strednej a východnej Európy sa používa najmä model migrácie zahraničných pracovníkov, ktorý im poskytuje predovšetkým krátkodobé víza. Tento model sa ukázal nielen ako ekonomicky neefektívny, ale zároveň podporuje diskrimináciu a xenofóbiu (17). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Údaje o etnickom a migračnom pôvode pracovníkov v EÚ sú obmedzené. Tieto údaje sú však rozhodujúce pre monitorovanie a zlepšenie rozmanitosti pri nábore, kariérnom postupe a udržiavaní pracovníkov. EHSV uznáva, že existujú určité obavy, že samotný zber takýchto údajov by mohol byť formou diskriminácie, zdôrazňuje však, že právo EÚ umožňuje zber údajov o rovnosti, ak sú tieto údaje poskytované dobrovoľne a v súlade s pravidlami ochrany údajov vrátane dôvernosti (18). Aby boli politiky v oblasti rovnosti účinné, musia zamestnávatelia uplatňovať osvedčené postupy v oblasti riadenia rozmanitosti, ktoré zahŕňajú zber údajov o rovnosti na účely boja proti diskriminácii na pracovisku. Zber citlivých osobných údajov o etnickom, náboženskom a migračnom pôvode by sa mal vykonávať len za predpokladu, že budú k dispozícii náležité záruky, ktorými sa zabezpečí informovaný súhlas, sebaidentifikácia, dobrovoľná účasť, rešpektovanie súkromia a dôvernosti osobných údajov a po konzultácii so skupinami, ktorým hrozí diskriminácia. Viacerí zamestnávatelia, ako aj mnoho odborových zväzov a organizácií občianskej spoločnosti už presadzujú takýto prístup s cieľom podporiť začlenenie a zlepšiť rozmanitosť svojich pracovníkov a členov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | V rámci diskusií o riadení rozmanitosti je potrebné zaviesť zmeny, a to najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky (MSP). Rozmanitosť by mala byť investíciou s dlhodobými výhodami a nemala by sa považovať za administratívnu záťaž pre MSP, resp. by sa nemala obmedzovať len na nadnárodné spoločnosti s veľkými rozpočtami. Politiky začleňovania by sa mali vykonávať za účasti odborových zväzov vo všetkých spoločnostiach, najmä v tých, ktoré pôsobia v odvetviach s vysokým podielom pracovníkov z radov migrantov a etnických menšín, ako sú stravovacie a pohostinské služby a stavebníctvo. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Riadenie rozmanitosti by nemalo predstavovať len plnenie kvót, ale aj aktívne odstraňovanie prekážok na pracovisku, ktoré spôsobujú rasovú nerovnosť. Štrukturálny rasizmus vedie k situáciám, keď sú pracovníci z radov migrantov a etnických menšín v porovnaní s bielymi pracovníkmi neúmerne zamestnávaní na neistých, nebezpečnejších, slabo platených a dočasných pracovných miestach. V prípadoch nepriamej rasovej diskriminácie je často náročné podniknúť akékoľvek právne kroky, no dokázať inštitucionálny rasizmus je ešte náročnejšie. Ak sa stratégiám riadenia rozmanitosti pripisuje primeraná váha, môžu byť účinným nástrojom na odstránenie diskriminácie z dôvodu rasového a migračného pôvodu. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Porovnanie stratégií riadenia rozmanitosti v štyroch krajinách

| 4.1. | Medzi Fínskom, Francúzskom, Poľskom a Talianskom existujú významné rozdiely, pokiaľ ide o modely migrácie, situáciu na trhu práce a postavenie etnických menšín. Všetky štyri krajiny však čelia spoločným výzvam v oblasti štrukturálnej diskriminácie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Spoločným faktorom vo všetkých štyroch krajinách je segmentácia trhu práce, v dôsledku ktorej sú migrujúci pracovníci sústredení na slabo platených a neistých pracovných miestach. Najextrémnejšia situácia je v Taliansku, po ktorom nasleduje Francúzsko. V tomto smere nezaostáva ani Poľsko. Uvedené krajiny zaznamenávajú požiadavky občianskej spoločnosti na úpravu postavenia migrantov. Vo Fínsku síce existujú dôkazy o veľkom rozdiele v odmeňovaní medzi migrantmi a bielymi Fínmi, no tieto údaje pochádzajú z obdobia pred prijatím zákona o nediskriminácii v roku 2014. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prierezová diskriminácia na základe pohlavia a migračného pôvodu žien sa vo všetkých krajinách javí ako citlivá téma, pričom dôkazy naznačujú, že ženy s inou farbou pleti zažívajú v porovnaní s bielymi Európankami, ale aj v porovnaní s mužmi z tých istých etnických skupín najvyššiu mieru diskriminácie v zamestnaní. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V súvislosti s riadením rozmanitosti patria činnosti vlády, zamestnávateľov a občianskej spoločnosti do rôznych úrovní. Charty diverzity sú aktívne vo všetkých štyroch krajinách ako súčasť Európskej platformy pre Charty diverzity. Francúzsko prijalo v roku 2015 národný plán proti rasizmu, ktorý podporuje sociálny dialóg. Fínsko však uplatňuje prísny regulačný prístup, na základe ktorého sa diskriminácia považuje za trestný čin podľa trestného zákona, pričom pre zamestnávateľov s viac ako 30 zamestnancami ukladá zákonnú povinnosť vypracovať plány na podporu rovnosti na pracovisku. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Marginalizácia Rómov a Sintov je spoločným problémom vo všetkých štyroch krajinách. Ide o skupiny, ktoré čelia najvyšším úrovniam diskriminácie v zamestnaní. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Taliansko v rámci výskumného programu s Belgickom a Švédskom organizovaného prostredníctvom Charty diverzity spolupracuje so zamestnávateľmi a uchádzačmi o zamestnanie a delí sa o najlepšie postupy stratégií začleňovania na trh práce. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Politiky začleňovania v Poľsku samostatne vyvíjajú niektoré mimovládne organizácie, miestne komunity a organizácie sociálnych partnerov. V dôsledku fragmentácie trhu práce je pre existujúce iniciatívy náročné osloviť migrantov a chrániť ich práva. Jazyková spôsobilosť nie je až taká problematická, pretože väčšina migrantov pochádza z Ukrajiny, ktorej jazyk je podobný poľštine. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 7.

1

(2)  GEM (2018), Policy Paper 37, UNESCO.

2

(3)  Švédsko, Holandsko a Francúzsko sú príkladmi krajín, ktoré nedávno zaviedli takéto politiky.

3

(4)  Pozri príhovor predsedníčky Európskej komisie Ursuly von der Leyen zo 17. júna 2020.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 3.

5

(6)  ENAR, Shadow Report: Racism and Discrimination in Europe 2013 – 2017.

6

(7)  European Ministerial Conference on Inclusion, 16. 4. 2010.

7

European Ministerial Conference on Inclusion

(8)  EWSI.

8

(9)  EIN.

9

(10)  EU Platform of Diversity Charters, Európska komisia.

10

EU Platform of Diversity Charters

(11)  Fasani, F., Mazza, J. (2020). Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response, informačný dokument JRC120537, Európska komisia.

11

Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response

(12)  Covid Impact Paper, ENAR 2020.

12

Covid Impact Paper

(13)  Rogalewski, A. (2018). Organising and mobilising Central and Eastern European migrant women working in care. Transfer: European Review of Labour and Research, 24 (4), s. 421–436.

13

Organising and mobilising Central and Eastern European migrant women working in care. Transfer: European Review of Labour and Research

(14)  Tamže.

14

(15)  Together in the EU – Promoting the participation of migrants and their descendants Agentúra Európskej únie pre základné práva, 2017.

15

Together in the EU – Promoting the participation of migrants and their descendants

(16)  www.sirius-project.eu.

16

(17)  Penninx, R., Roosblad, J. (eds) (2000) Trade Unions, Immigration and Immigrants in Europe, 1960–1993. A Comparative Study of the Attitudes and Actions of Trade Unions in Seven West European Countries. New York: Berghahn.

17

Trade Unions, Immigration and Immigrants in Europe

A Comparative Study of the Attitudes and Actions of Trade Unions in Seven West European Countries.

(18)  ENAR (2016), Equality Data Collection: Facts and Principles.

18

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/14

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg ako dôležitý pilier hospodárskej udržateľnosti a odolnosti hospodárstiev s prihliadnutím na vplyv živej verejnej diskusie v členských štátoch

[prieskumné stanovisko na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ]

(2021/C 10/03)

| Spravodajcovia: | Cinzia DEL RIO


  Vladimíra DRBALOVÁ


  René BLIJLEVENS |
| --- | --- |

Spravodajcovia:

Cinzia DEL RIO

Vladimíra DRBALOVÁ

René BLIJLEVENS

| Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ | list, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 252/0/5 |

Žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ

list, 18.2.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

252/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Sociálny dialóg na vnútroštátnej a európskej úrovni zohráva kľúčovú úlohu pri formovaní hospodárskych, pracovných a sociálnych politík, ktoré podporujú vzostupnú konvergenciu životných a pracovných podmienok v členských štátoch. Krízové riadenie, predvídanie a riadenie zmien, dlhodobé plánovanie, schopnosť inovovať a sledovať ekologickú a digitálnu transformáciu, dobrá správa podnikov a spolupráca sociálnych partnerov založená na dôvere a opierajúca sa o informovanie pracovníkov, konzultácie a práva na účasť, sú súčasťou toho istého európskeho rámca, ktorý účinne reaguje na výzvy, ktorým čelí Európa, ako aj rieši otázky týkajúce sa krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sociálny dialóg sa vyvíjal: stále globalizovanejšie a prepojenejšie hospodárstva a výrobné procesy a vplyv obchodu vedú k zintenzívneniu nadnárodných vzťahov s nadnárodnými spoločnosťami a globálnymi dodávateľskými reťazcami na rôznych úrovniach, čo si vyžaduje spoločný a koordinovaný prístup na európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV uznáva, že účinný sociálny dialóg musí zahŕňať: reprezentatívnych a legitímnych sociálnych partnerov so znalosťami, technickou kapacitou a včasným prístupom k relevantným informáciám, aby mohli participovať; politickú vôľu a odhodlanie zapojiť sa do sociálneho dialógu; rešpektovanie základných práv a autonómie sociálnych partnerov, slobodu združovania a kolektívneho vyjednávania, ktoré je naďalej stredobodom pracovnoprávnych vzťahov, a umožnenie právneho a inštitucionálneho rámca na podporu postupov sociálneho dialógu s dobre fungujúcimi inštitúciami. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Európsky sociálny dialóg je neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu a je zakotvený v zmluve za podpory právnych predpisov EÚ a uznaný v Európskom pilieri sociálnych práv. EHSV nabáda európskych sociálnych partnerov, aby využili všetky možnosti, ktoré im zmluva ponúka, aby sa zapojili do rokovaní s cieľom riešiť nové témy a rýchle zmeny na trhu práce. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Akčný plán na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv preskúma spôsoby posilnenia sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. Zapojenie sociálnych partnerov do procesu európskeho semestra by sa malo považovať za kľúčové pri dosahovaní efektívnych výsledkov, zatiaľ čo z údajov vyplýva, že v niektorých krajinách je takéto zapojenie rozdrobené alebo chýba, a to aj napriek priamym odporúčaniam Európskej komisie pre jednotlivé krajiny. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú bude európsky semester zohrávať pri vykonávaní VFR na roky 2021 – 2027 a programu Next Generation EU, EHSV vyzýva na zavedenie mechanizmu, ktorý poskytne sociálnym partnerom právo, aby sa s nimi viedli konzultácie na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby po konzultácii so sociálnymi partnermi na európskej úrovni stanovila prostredníctvom európskych iniciatív jasné a transparentné kritériá týkajúce sa vykonávania odvetvových dohôd so sociálnymi partnermi, ako je to stanovené v článku 155 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Poučenie z predchádzajúcich kríz je, že v krajinách s etablovanými inštitúciami pre sociálny dialóg a systémami pracovnoprávnych vzťahov je väčšia pravdepodobnosť rýchlejšej a účinnejšej reakcie, pokiaľ ide o tripartitu. Rýchle a účinné zapojenie sociálnych partnerov a podpora zo strany vlády sú kľúčovými faktormi pri riešení bezprostredných dôsledkov krízy, okrem dlhodobejšieho plánovania obnovy, s cieľom chrániť a podporovať zamestnanosť prostredníctvom udržateľných podnikov a sociálnych investícií. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pôsobnosť a postupy kolektívneho vyjednávania by sa mali uprednostniť na všetkých úrovniach. Prioritou pre verejnú politiku by malo byť začleňovanie skupín zraniteľných pracovníkov do systémov sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Riadna správa a riadenie spoločnosti založené na sociálnom dialógu, kolektívnom vyjednávaní a rešpektovaní práva pracovníkov na informácie, konzultáciu a účasť umožňuje dosiahnuť pozitívne hospodárske ciele spolu so sociálnymi a environmentálnymi cieľmi. Uľahčenie prijímania informovaných rozhodnutí v oblasti riadenia v otázkach priameho záujmu pracovníkov prispieva k udržateľnému a spravodlivejšiemu obchodnému modelu. To pomáha propagovať európsky sociálny model, ktorý je motorom konkurencieschopnosti európskych spoločností. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Globalizácia a čoraz intenzívnejšie nadnárodné výrobné procesy zmenili štruktúru tokov informácií v spoločnostiach. Práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť sú uznané v právnych predpisoch EÚ a majú zásadný význam pre účinný sociálny dialóg. Kvalita a účinnosť európskych zamestnaneckých rád v nadnárodných reštrukturalizačných procesoch sa musí zlepšiť. Musia sa odstrániť nedostatky, aby sa posilnila demokracia na pracovisku a musia sa zaviesť opatrenia na presadzovanie, ako aj účinné a primerané sankcie. EHSV už žiadal vytvoriť harmonizovaný rámec na úrovni EÚ, pokiaľ ide o účasť zamestnancov v podnikových orgánoch s tým, že sa budú rešpektovať rozdiely na vnútroštátnej úrovni a na úrovni podnikov. Schválené právne predpisy o európskom práve obchodných spoločností sa žiaľ týmto návrhom nezaoberajú. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV podporuje pružné riešenia orientované na ciele založené na rokovaniach medzi zamestnávateľmi a zástupcami pracovníkov na príslušnej úrovni s cieľom určiť konkrétne opatrenia týkajúce sa informovania, konzultácií a účasti, pričom by sa mali zabezpečiť rovnaké podmienky a primeraná minimálna ochrana. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV vyzýva na prijatie opatrení na európskej a vnútroštátnej úrovni s cieľom zaručiť dodržanie práva na informácie a konzultácie v procesoch reštrukturalizácie vyplývajúcich z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pokiaľ ide o riadenie krízy v období po pandémii, EHSV dôrazne odporúča: i) riadne zapojenie sociálnych partnerov do vypracúvania a vykonávania národných plánov obnovy; ii) lepšiu spoluprácu medzi sociálnymi partnermi a Európskou komisiou pri zabezpečovaní konzistentného využívania európskych zdrojov; a iii) nový dočasný finančný nástroj, ktorý by mala Európska komisia presadiť na podporu mimoriadnych činností, ktoré treba realizovať v rámci tejto fázy obnovy, ako spoločne navrhujú európski sociálni partneri. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sociálny dialóg: ako ho možno ďalej podporovať a rozširovať

| 2.1. | Nemecké predsedníctvo požiadalo EHSV, aby sa toto stanovisko zameralo na to, ako môže koncepcia sociálneho dialógu, najmä tripartitné formy sociálneho dialógu, presiahnuť rámec kolektívneho vyjednávania. Tripartitný – rovnako ako bipartitný – sociálny dialóg je kľúčovým nástrojom správneho riadenia každého procesu zmeny. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na účely vyhodnotenia úlohy, ktorú môžu zohrávať sociálny dialóg a participatívne modely pri pokroku vzostupnej hospodárskej a sociálnej konvergencie a v obdobiach krízy, ako v súčasnosti, pri pomoci riešenia vplyvu pandémie COVID-19 na naše spoločnosti a hospodárstva, je vhodné pripomenúť vývoj koncepcie sociálneho dialógu na medzinárodnej a európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Úloha autonómnych a reprezentatívnych sociálnych partnerov bola od začiatku plne uznaná v základných dohovoroch MOP, ale úloha sociálneho dialógu pri navrhovaní a monitorovaní vykonávania sociálnych a hospodárskych politík sa vyvíjala v súlade so zmenami v našich spoločnostiach a v rýchlych procesoch globalizácie. Potreba zapojiť všetky zainteresované strany (1) na nadnárodnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni podporuje nové formy konzultácií a účasti na procesoch tvorby politiky, ktoré sa môžu uskutočňovať na rôznych úrovniach v závislosti od vnútroštátnych okolností, ale aj od regionálneho rozvoja, ako napr. európsky integračný proces. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Podľa definície MOP (2) sociálny dialóg zahŕňa všetky typy rokovaní, konzultácií alebo výmeny informácií medzi zástupcami vlád, zamestnávateľov a zamestnancov v otázkach spoločného záujmu súvisiacich s hospodárskou, pracovnou a sociálnou politikou. Môže existovať ako tripartitný proces – s priamym zapojením vlády, bipartitný proces – medzi zástupcami zamestnávateľov a pracovníkov, alebo najnovšie cezhranične (3) – čo znamená nadnárodný sociálny dialóg v nadnárodných podnikoch a globálnych dodávateľských reťazcoch v kontexte rastúceho globalizovaného a vzájomne prepojeného hospodárstva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV je zapojený do pokračujúcej práce zameranej na riešenie potreby jednotného prístupu na úrovni EÚ s cieľom prepojiť dodržiavanie ľudských práv, vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja a udržateľné investície do obchodných operácií na celom svete a na riešenie dôsledkov rastúcich nadnárodných vzťahov s nadnárodnými spoločnosťami, ktoré zahŕňajú sociálnych partnerov. Tieto témy sú zvlášť dôležité vo viacerých konkrétnych stanoviskách, napríklad v súvislosti s náležitou starostlivosťou a dôstojnou prácou v globálnych dodávateľských reťazcoch tak, ako to od EHSV žiada nemecké predsedníctvo Rady EÚ a EP, v nadväznosti na rokovania, ktoré sa uskutočnili na samitoch G7 a G20 v rokoch 2015 a 2016. Európska únia disponuje regulačným rámcom základných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych noriem, ktoré sú kľúčovým prvkom európskej konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hlavnou výzvou však je podpora tohto dialógu s inštitucionálnym rámcom, aby sa zaručil pravidelný proces dialógu a konzultácií so zainteresovanými stranami. Žiaľ to tak nie je vo väčšine krajín sveta a vo viacerých európskych krajinách, v ktorých sa sociálny dialóg uskutočňuje len príležitostne a je roztrieštený. Úloha štátu v tripartitných mechanizmoch je rozhodujúca a nemôže byť pasívna (4). Je zodpovedný za vytvorenie vhodných podmienok a právneho a inštitucionálneho rámca na takéto konzultácie a politického a občianskeho prostredia, ktoré umožňuje účasť reprezentatívnych a legitímnych sociálnych partnerov a uznáva ich úlohu. Naopak, v niektorých európskych krajinách boli procesy sociálneho dialógu oslabené a autonómia sociálnych partnerov bola oslabená (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vítané by boli rázne a rozhodné kroky EÚ na prijatie podpornejšieho prístupu k vypracovaniu konzultačných postupov (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV v mnohých svojich stanoviskách pravidelne sleduje vývoj, vykonávanie a kvalitu sociálneho dialógu. Sociálni partneri musia zohrávať osobitnú úlohu (7) pri príprave a vykonávaní politík, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú zamestnanosť a trhy práce. EHSV tiež víta podpornú pozíciu nadácie Eurofound, v ktorej sa uvádza, že „je potrebné propagovať a podporovať sociálny dialóg pri súčasnom rešpektovaní autonómie sociálnych partnerov a kolektívneho vyjednávania a zvyšovaní schopnosti sociálnych partnerov zapojiť sa do sociálneho dialógu a vybaviť ich znalosťami a odbornou prípravou s vytvorením vhodných politických a právnych rámcov, ktoré umožnia všetkým sociálnym zainteresovaným stranám účinne pracovať“ (8). Bipartitný sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach sú jadrom vnútroštátnych systémov pracovnoprávnych vzťahov a zohrávajú kľúčovú úlohu pri formovaní pracovných podmienok a trhu práce. Bipartitný sociálny dialóg by sa mal opierať o primerane podporný inštitucionalizovaný rámec, pričom by sa mala dodržiavať zásada subsidiarity a autonómia sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Medzi mechanizmy dialógu na vnútroštátnej úrovni môžu patriť vnútroštátne tripartitné hospodárske a pracovné rady otvorené rôznym organizáciám občianskej spoločnosti alebo hospodárske a sociálne rady, ktoré by mali ponúkať priestor na vyjadrenie názorov európskej spoločnosti na hospodárske a sociálne veci prostredníctvom skupín, ku ktorým občania patria, na vytvorenie tejto formy dialógu s cieľom spoločne riešiť problémy našich hospodárstiev a spoločností. Tieto orgány však neboli zriadené vo všetkých krajinách EÚ a kontaktný výbor EHSV by mal zohrávať významnejšiu úlohu v koordinácii. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Európsky sociálny dialóg: pilier sociálneho modelu EÚ

| 3.1. | Sociálny dialóg je neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu. Zatiaľ čo dialógy vo Val Duchesse v roku 1985 sa považujú za východiskový bod, až v Maastrichtskej zmluve sa zohľadnili náznaky sociálnych partnerov s cieľom nadviazať európsky medziodborový sociálny dialóg tak, ako ho poznáme. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (9), podpora dialógu medzi sociálnymi partnermi sa považuje za spoločný cieľ Európskej únie a členských štátov. Sociálni partneri na medziodborovej alebo odvetvovej úrovni sa pri spoločnom konaní a podpisovaní dohôd podieľajú na vymedzení právnych predpisov EÚ v záležitostiach týkajúcich sa práce a ich vykonávania na vnútroštátnej úrovni. Konajú tak na základe legislatívnej iniciatívy Komisie (tiež dopĺňajúcej Európsky parlament) alebo prostredníctvom autonómnych iniciatív založených na trojročnom pracovnom programe, ktorý vymedzujú európski sociálni partneri. ZFEÚ navyše zaručuje úlohu a autonómiu európskych sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Za posledných dvadsať rokov sa európsky sociálny dialóg rozvinul veľmi nerovnomerne: dosiahol sa pokrok, vyskytli sa však aj neúspechy. S nástupom krízy eurozóny v roku 2009 došlo k zreteľnému zhoršeniu európskeho sociálneho dialógu ako celku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdôrazňuje vo svojom stanovisku (10) k usmerneniam EÚ pre politiky zamestnanosti na rok 2020 usmernenie č. 7: Zlepšenie fungovania trhov práce a účinnosti sociálneho dialógu, v ktorom sa jasne uvádza, že členské štáty by mali podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach. Sociálni partneri by mali byť povzbudzovaní k tomu, aby rokovali a uzatvárali kolektívne zmluvy v záležitostiach, ktoré sa ich týkajú, pri úplnom rešpektovaní ich autonómie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Európski sociálni partneri doteraz v rámci svojich pravidelných spoločných pracovných programov uzavreli deväť rámcových dohôd. Tri z nich – úprava rodičovskej dovolenky (11), práca na čiastočný úväzok (12) a práca na dobu určitú (13) – uzavreté pred viac ako 20 rokmi, boli transponované do európskych smerníc a teraz tvoria neoddeliteľnú súčasť súboru právnych predpisov EÚ; ostatné sú samostatné dohody (14) a rámce opatrení (15) a množstvo ďalších spoločných dokumentov. Samostatné dohody nemajú priamy účinok vo vnútroštátnych pracovných vzťahoch a je potrebné ich transponovať do vnútroštátneho právneho rámca alebo kolektívnych zmlúv, ale sociálni partneri na vnútroštátnej úrovni sú zodpovední za včasné a riadne vykonávanie koordinované na celoeurópskej úrovni. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V roku 2020 dosiahli sociálni partneri samostatnú dohodu o digitalizácii. Vyžaduje si to uzavretie stratégie digitálnych zmien, ktorá zabezpečí, aby podnik aj pracovníci mohli ťažiť zo zavedenia digitálnych technológií (rozvoj zručností, programy odbornej prípravy súvisiace s digitálnymi zmenami v práci a opatrenia na riešenie spôsobov pripojenia a odpojenia). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podskupina Výboru pre sociálny dialóg pre vykonávanie samostatných nástrojov sociálneho dialógu podporujúcich budovanie kapacít organizácií sociálnych partnerov by sa mala zaoberať potrebou užšej a intenzívnejšej interakcie a prepojeniami medzi sociálnymi partnermi na európskej a vnútroštátnej úrovni. V tejto súvislosti sa európski sociálni partneri zaviazali zintenzívniť svoje úsilie o riešenie rôznych prekážok pri vykonávaní svojich samostatných dohôd, ktoré by EÚ mala pozorne sledovať, aby sa zamerali na konkrétne podporné iniciatívy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nakoniec sa dohodlo šesť spoločných pracovných programov. Ten najnovší (16) podporuje ciele štvorstranného vyhlásenia z roku 2016 o novom začiatku pre sociálny dialóg (17) s cieľom: posilniť sociálny dialóg na európskej a vnútroštátnej úrovni; dosiahnuť samostatnú dohodu o digitalizácii; zvýšiť podporu vnútroštátnych sociálnych partnerov v oblasti budovania kapacít, najmä prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu, a posilniť úlohu a vplyv vnútroštátnych sociálnych partnerov v európskom semestri. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV nabáda európskych sociálnych partnerov, aby využili všetok potenciál, ktorý im ponúka Zmluva (článok 154 ZFEÚ), na zapojenie sa do rokovaní (ktoré môžu byť základom obnoveného európskeho rámca v sociálnych a pracovných oblastiach) pri riešení nových výziev vyplývajúcich z rýchlych zmien na trhu práce a predvídaní legislatívnej úlohy Komisie a Rady v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Európsky odvetvový sociálny dialóg sa právne zakladá na rozhodnutí 98/500/ES z 20. mája 1998 (18), ktorým sa zriaďujú Výbory pre medziodvetvový sociálny dialóg. V súčasnosti existuje 43 Výborov pre medziodvetvový sociálny dialóg, ktoré pokrývajú kľúčové odvetvia (19) a vzťahujú sa na približne 80 % pracovnej sily v EÚ (20). Prostredníctvom rozhodnutí Rady sa implementovalo niekoľko dohôd, ale Európska komisia nepredložila Rade – s cieľom zmeniť odvetvovú dohodu na smernicu – dva návrhy od sociálnych partnerov: dohodu dosiahnutú v kaderníckom odvetví (2012) a dohodu o právach na informácie a konzultácie v ústrednej/federálnej vláde (2015). Bol to bezprecedentný krok, ktorý viedol k sporu na Súdnom dvore Európskej únie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sú potrebné jasné postupy pre rokovania o záväzných dohodách sociálnych partnerov na úrovni EÚ v súlade so Zmluvami (články 153 – 155), ako aj transparentné kritériá, ktoré rešpektujú autonómiu sociálnych partnerov pri riešení výsledku týchto rokovaní v odvetvových a medziodvetvových rokovaniach. Komisia by ich mala objasniť v spolupráci so všetkými sociálnymi partnermi na úrovni EÚ, aby sa predišlo nejasnému priestoru na voľné konanie ES pri riešení výsledku týchto rokovaní. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Systém sociálneho dialógu EÚ sa týka aj európskych spoločností pôsobiacich vo viacerých členských štátoch EÚ a je postavený najmä na právach pracovníkov na informácie a konzultácie (21). Najdôležitejším nástrojom vytvoreným zákonodarcom EÚ na zabezpečenie účinného a neustáleho presadzovania týchto práv predstavuje smernica o európskej zamestnaneckej rade (ďalej len „EZR“) (22). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Dosiahlo sa viac ako 1 100 dohôd o vytvorení alebo obnovení fungovania EZR a iných zastupiteľských orgánov cezhraničných pracovníkov (napríklad SE – európska spoločnosť alebo európske družstvá). Sociálny dialóg s nadnárodnými spoločnosťami v poslednom čase vo väčšej miere využíva aj nadnárodné podnikové dohody, ktoré vychádzajú z veľkého počtu textov podpísaných rôznymi aktérmi, ale najmä Európskou konfederáciou odborových zväzov alebo EZR (23). Cieľom viac ako 200 nadnárodných podnikových dohôd je modernizácia pracovnoprávnych vzťahov s nadnárodnými spoločnosťami (24). Praktickejší nástroj usmernení pre cezhraničné kolektívne rokovania na úrovni spoločností by zefektívnil túto úroveň systému pracovnoprávnych vzťahov EÚ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Celá táto činnosť ukazuje dynamiku sociálneho dialógu na všetkých úrovniach, aj keď takáto dynamika môže vyžadovať nástroje, ktoré umožnia sociálnemu dialógu efektívne reagovať na najnovšie potreby spoločností a pracovníkov v dôsledku rýchlych zmien v organizácii práce a transformácií. Štvorstranné vyhlásenie o novom začiatku pre sociálny dialóg, ktoré bolo podpísané v roku 2018 a podporované Európskou komisiou (25), bolo pokusom prispôsobiť medziodborový sociálny dialóg novému európskemu inštitucionálnemu prostrediu s významnejšou úlohou správy hospodárskych záležitostí EÚ pri podnecovaní vzostupnej konvergencie životných a pracovných podmienok všetkých Európanov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj. V Agende 2030 OSN a v jej 17 cieľoch udržateľného rozvoja sa (v cieľoch 8, 16 a 17) uznáva, že sociálny dialóg môže posilniť (demokratické) inštitúcie a uľahčiť prechod na udržateľnejšie hospodárstvo prostredníctvom spoločného porozumenia problémom a spôsobu ich riešenia. Sociálni partneri sa preto považujú za kľúčových aktérov, pokiaľ ide o reformu a modernizáciu spoločností a hospodárstiev. Môžu prispieť k väčšine cieľov udržateľného rozvoja a môžu začleniť aspekty udržateľnosti vo väčšej miere, ako to robia v súčasnosti. Rozšírenie rozsahu rokovaní si vyžaduje nové partnerstvá a nové stratégie (26). Samostatný a nezávislý sociálny dialóg je kľúčom k spojeniu sociálnej politiky so zdravou hospodárskou politikou a stratégiou udržateľného hospodárskeho rastu, konkurencieschopnosti a sociálneho pokroku vo všetkých členských štátoch a v Európskom hospodárskom priestore (27). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ak má byť sociálny dialóg aj naďalej užitočný, bude sa musieť zaoberať novými témami a zmenami na trhu práce a dosiahnuť účinné výsledky. Nové, neštandardné formy práce môžu zotrieť hranice vzťahov medzi pracovníkmi a zamestnávateľmi a vedú k rastúcemu počtu ľudí, na ktorých sa viac nevzťahujú právne predpisy o kolektívnom vyjednávaní alebo o ochrane. Toto je oblasť, ktorej sa dá venovať v rámci sociálneho dialógu a ktorá pomáha zabezpečiť konsenzus medzi pracovníkmi a podnikmi s cieľom zahrnúť všetky rozmery udržateľnosti. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Tripartitný sociálny dialóg môže byť efektívnejší, ak bude podporovať konkrétne rokovania a výsledky na všetkých úrovniach. Existuje potenciál na zlepšenie fungovania orgánov pre tripartitný sociálny dialóg a konzultačných procesov, najmä v krajinách strednej a východnej Európy, aby mohli mať skutočný vplyv, čo by takisto viedlo k väčšiemu, včasnému a zmysluplnému zapojeniu sociálnych partnerov do tvorby politiky a rozhodovania. Cieľom prebiehajúceho projektu MOP a EK je identifikovať osvedčené postupy vyplývajúce zo sociálneho dialógu, ktoré sa objavili v rôznych krajinách, ako aj činnosť orgánov verejnej moci zameranú na posilnenie úlohy sociálneho dialógu – vrátane kolektívneho vyjednávania – pri riešení nových výziev a príležitostí v novom svete práce a súčasnej podpore autonómie sociálnych partnerov (28). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Európsky pilier sociálnych práv (29) uznáva autonómiu sociálnych partnerov a ich právo na kolektívne konanie a na účasť na navrhovaní a vykonávaní politík zamestnanosti a sociálnych politík, a to aj prostredníctvom kolektívnych dohôd. Európsky pilier sociálnych práv opätovne potvrdzuje kľúčovú úlohu sociálneho dialógu a sociálnych partnerov a kolektívneho vyjednávania na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Akčný plán na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv preskúma spôsoby, ako podporiť sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie a zvýšiť kapacitu odborových zväzov a organizácií zamestnávateľov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Sociálni partneri by mali byť zapojení do európskeho semestra pre hospodárske riadenie, najmä do vypracovania a vykonávania reforiem a politík v oblasti zamestnanosti, sociálnych vecí a prípadne hospodárstva, buď v dôsledku odporúčaní pre jednotlivé krajiny, alebo na základe národnej dynamiky, a do vypracovania národných programov reforiem (30). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Mnohí zdôrazňujú, že k zapojeniu sociálnych partnerov národnými vládami dochádza iba v niekoľkých krajinách a dôkazy zozbierané v priebehu rokov ukazujú, že možnosť konzultácií v rámci hospodárskeho riadenia je ponechaná na uváženie úradujúcich vlád. Ešte horšie je to v prípade tých členských štátov, v ktorých pretrvávajú historické nedostatky štruktúr a postupov sociálneho dialógu. V každom prípade vnútroštátni sociálni partneri nie sú vždy schopní aktívne sa zúčastňovať na tomto náročnom procese (31). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Koordinácia vykonávaná v rámci semestra a Radou prostredníctvom Výboru pre zamestnanosť neprináša vždy konkrétne výsledky, ktoré sú uspokojivé pre všetky strany. So zreteľom na významnú úlohu, ktorú semester EÚ získa pri vykonávaní VFR na roky 2021 – 2027 a nástroj Next Generation EU, by sa malo zvážiť zavedenie mechanizmu, ktorým sa sociálnym partnerom prizná právo na konzultácie, a to na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni, pri čiastkových cieľoch, ktoré predstavuje semester. Zmenou balíka šiestich legislatívnych aktov (32) sa môže pre vlády jednotlivých štátov zaviesť povinnosť konzultovať so sociálnymi partnermi vnútroštátne čiastkové ciele semestra so súčasným zavedením kritérií, ako sú správne načasovanie, zmysluplnosť a primeranosť konzultácií (článok 2 a ods. 2 písm. c), d) a e) nariadenia 1146/97 zmeneného nariadením (EÚ) č. 1175/2011). |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Niektoré výsledky výskumu (33) ukazujú, že vnútroštátni sociálni partneri nie sú vždy schopní aktívne sa zúčastňovať na tomto náročnom procese. Európska komisia by mala propagovať a podporovať činnosti na budovanie kapacít pre sociálnych partnerov zamerané na posilnenie vnútroštátnych rámcov a postupov sociálneho dialógu, a to aj prostredníctvom ESF. To by sociálnym partnerom umožnilo posilniť svoje kapacity na orientáciu v súčasných ekologických a digitálnych prechodných obdobiach, čo je rozhodujúce. V tomto ohľade kapacita nie je len vnútorným problémom (nedostatku) finančných zdrojov a prostriedkov, ale je aj štrukturálnou otázkou v závislosti od rámca pracovnoprávnych vzťahov. Je potrebné ďalej podporovať vzdelávacie činnosti zamerané na podporu kapacít sociálnych partnerov, ako aj stimulovanie účasti na dvojstranných rokovaniach na odvetvovej a podnikovej úrovni pri súčasnom rešpektovaní autonómie kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Mala by sa ďalej rozvíjať podpora budovania kapacít v rámci operačných programov ESF. Napriek zavedeniu kódexu správania pre partnerstvo, prostredníctvom ktorého by sociálni partneri mali mať väčší vplyv na obsah týchto programov, riadiace orgány nepridelia podporu na budovanie kapacít sociálnych partnerov. Navrhované nariadenie o ESF+ by malo obsahovať opatrenia na podporu budovania kapacít a informácie o tom, ako postupovať pri presvedčovaní riadiacich orgánov, aby urobili viac pre podporu potrieb pri budovaní kapacít sociálnych partnerov. V tejto súvislosti sa v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny (vrátane odporúčaní na rok 2020) určujú krajiny, v ktorých je podpora sociálnych partnerov najviac potrebná. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Pokiaľ ide o organizácie občianskej spoločnosti a občiansky dialóg, mali by s nimi EÚ a národné vlády primerane konzultovať, najmä pokiaľ ide o konkrétne politiky, v rámci ktorých by mohli priniesť pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

3.25.

4.   Analýza skúseností z poslednej finančnej krízy v rokoch 2008 – 2010 a získaných pozitívnych aj negatívnych poznatkov

| 4.1. | Sociálny dialóg v čase krízy, ako napríklad v období poslednej krízy v rokoch 2008 – 2010, sa javil byť používaný ako nástroj na poskytovanie riešení. Je zrejmé, že reakcie sociálnych partnerov smerovali buď k zabezpečeniu zamestnania a zabráneniu prepúšťaniu, alebo k obmedzeniu rozsahu a dôsledkov strát pracovných miest. Sociálny dialóg je dôležitým nástrojom, ktorý vlády za určitých okolností podporili pri boji proti negatívnym hospodárskym a sociálnym dôsledkom globálnej hospodárskej krízy. „Kolektívne vyjednávanie sa používa ako nástroj na predchádzanie tomu najhoršiemu, čo znamená prepúšťanie, rozsiahle straty pracovných miest a zatváranie spoločností.“ (34) |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Reakcie vnútroštátnych sociálnych partnerov na účinky finančnej krízy na trh práce boli ovplyvnené tromi hlavnými faktormi: hĺbkou hospodárskej krízy, inštitucionálnym usporiadaním pracovnoprávnych vzťahov a vládnymi rozhodnutiami. V krajinách s etablovanými inštitúciami pre sociálny dialóg sa sociálni partneri aktívne zapájali do navrhovania rýchlych a účinných tripartitných reakcií na úrovni odvetví alebo podnikov. Formy intervencie sa v jednotlivých členských štátoch značne líšili. Kľúčovým určujúcim faktorom úspechu alebo neúspechu sociálneho dialógu sa zdal byť rozsah vládnej podpory procesu a včasného zapojenia sociálnych partnerov (35). Možno pozorovať nasledujúci všeobecný model: v počiatočnej fáze krízy (2008 – 2010) v silnom hospodárskom napätí prijali sociálni partneri opatrenia, ktorých spoločným cieľom bolo zachovať existujúce pracovné miesta a celkovú úroveň zamestnanosti s využitím automatických sociálnych stabilizátorov, ak existovali. To sa uskutočnilo nielen prostredníctvom vnútroštátnych tripartitných rokovaní, ale odrážalo sa to aj v dvojstranných kolektívnych dohodách na sektorovej/odvetvovej a podnikovej úrovni (36). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zatiaľ čo v druhej fáze krízy (2011 – 2014) sa vyskytlo mnoho významných vplyvov na celý rad aspektov pracovnoprávnych vzťahov v členských štátoch: (37) jedným z nich bola tendencia ďalšej decentralizácie v kolektívnom vyjednávaní. V niektorých členských štátoch viedli kombinované účinky jednostrannejšieho rozhodovania vlád a decentralizácie kolektívneho vyjednávania k menšiemu oslabeniu vyjednávania viacerých zamestnávateľov a zníženiu rozsahu kolektívneho vyjednávania. Aj v systémoch pracovnoprávnych vzťahov v strednej a východnej Európe sa uskutočnil posun k dobrovoľnejším a menej tripartitným štruktúram a procesom (38). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Členské štáty, v ktorých bol vplyv krízy na pracovnoprávne vzťahy najsilnejší, boli krízou najviac postihnuté z hospodárskeho a sociálneho hľadiska. Napríklad sociálni partneri v Grécku, Írsku, Portugalsku a Španielsku mali malý manévrovací priestor vzhľadom na rozsah ekonomických úprav, ktoré museli tieto krajiny urobiť (39). Systémy pracovnoprávnych vzťahov v severských a stredoeurópskych krajinách obsahovali väčšiu možnú flexibilitu pre subjekty a procesy (napr. otváranie doložiek v kolektívnych zmluvách), čo im umožnilo ľahšie sa prispôsobiť zmenám v hospodárskom prostredí. Silné vzťahy medzi sociálnymi partnermi preto umožnili pozitívnejšie výsledky. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Boli zavedené dva druhy opatrení na zmiernenie vplyvu krízy. Prvý druh bol zameraný na predchádzanie prepúšťaniu a druhý na zmiernenie účinkov prepúšťania. Zabraňovanie prepúšťaniu zahŕňalo krátkodobé pracovné programy v rôznych formách v rôznych krajinách, ale bolo tiež zrejmé, že na niektoré časti obyvateľstva a zraniteľné skupiny pracovníkov v neštandardných formách zamestnania sa nevzťahovala žiadna forma sociálnej ochrany, vďaka čomu sú začlenenie do systémov sociálnej ochrany a účinné verejné služby prioritou verejnej politiky. Krátkodobé pracovné programy a obdobie nezamestnanosti, na ktoré sa vzťahujú dávky, boli sprevádzané zvyšovaním kvalifikácie a rekvalifikáciou. Bolo to možné vidieť v mnohých prípadoch a malo by sa to považovať za osvedčený postup pri riešení krízy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Druhý typ reakcie na zmiernenie účinkov bol rozdelený na rokovania o odstupnom, po ktorom existoval veľký dopyt zo strany pracovníkov, a dohody medzi odborovými zväzmi a zamestnávateľmi na podporu návratu prepustených osôb na trh práce. Tieto dohody nadobudli rôzne formy v dôsledku rôznych vnútroštátnych inštitucionálnych prostredí: napríklad zmena pracovného miesta (v Holandsku), prechodné spoločnosti (v Nemecku), rady pre istotu zamestnania (vo Švédsku) a pracovné nadácie (v Rakúsku). Tieto opatrenia často sprevádzali ponuky poradenstva, presuny zamestnancov, rekvalifikácie a informácie o voľných pracovných miestach. Všetky opatrenia nájdete v publikácii Európskej komisie Pracovnoprávne vzťahy v Európe z roku 2010 (40). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sociálny dialóg má kľúčovú úlohu pri navrhovaní včasných a cielených reakcií na podporu zamestnanosti a hospodárskeho oživenia v čase krízy, ale sám osebe nemôže vyriešiť všetky problémy. Zdravé verejné politiky a nariadenia a primeraný fiškálny priestor sú v kontexte krízy mimoriadne dôležité (41). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Zapojenie pracovníkov do riadenia spoločnosti: reakcia na riadenie zmien

| 5.1. | Priemyselná demokracia sa všeobecne chápe ako riadenie obchodných procesov v „udržateľných“ (42) podnikoch založené na sociálnom dialógu, kolektívnom vyjednávaní a informovaní pracovníkov, konzultáciách s nimi a ich spolurozhodovaní na úrovni spoločnosti (43). Dobrá správa a riadenie podniku môžu umožniť dosiahnuť pozitívne hospodárske ciele spolu so sociálnymi a environmentálnymi cieľmi. V súčasnosti sa uplatňujú zmiešané legislatívne akty spolu s operatívnymi a politickými opatreniami, pričom sa zohľadňujú postupy v rámci pracovnoprávnych vzťahov a daná situácia v každom podniku. Globalizácia a nadnárodné výrobné procesy európskych podnikov zmenili štruktúru tokov informácií v spoločnostiach (44). Dôveryhodná spolupráca medzi zamestnávateľmi a pracovníkmi sa ukázala ako dôležitá – najnovšie počas pandémie COVID-19. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť sú základné sociálne práva, ktoré sú zakotvené v medzinárodných (MOP) a európskych (Rada Európy a EÚ) nástrojoch v oblasti ľudských práv, a majú zásadný význam pre účinný sociálny dialóg. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Na európskej úrovni účasť pracovníkov pomáha pri včasnej výmene informácií so zástupcami pracovníkov v rámci systémov pracovnoprávnych vzťahov, podporuje prijatie kvalifikovaného rozhodnutia o riadení v určitých veciach, ktoré sú priamo v záujme pracovníkov, so zástupcami pracovníkov a prispieva k udržateľnému a spravodlivejšiemu rozdeleniu bohatstva. To pomáha propagovať myšlienku sociálneho a hospodárskeho trhu, ktorá považuje európsky sociálny model za motor konkurencieschopnosti európskych spoločností. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Práva zamestnancov na informácie, konzultácie a zastupovanie v radách vymedzujú rôzne právne predpisy na úrovni EÚ, ktoré stanovili minimálne požiadavky (45) vrátane smernice o informáciách a konzultáciách a smernice o EZR (46), ako aj právnych aktov týkajúcich sa špecifických foriem podnikov, ako sú sociálne podniky a európske družstvá, alebo osobitných situácií, ako sú napríklad cezhraničné zlúčenia, prevod podniku, hromadné prepúšťanie. EZR (a zamestnanecké rady sociálnych podnikov) sú orgány na informovanie zamestnancov a konzultácie s nimi o nadnárodných otázkach a ich význam pre európsku pracovnú silu je významný. Zohrávajú dôležitú úlohu pri postupnej integrácii európskych členských štátov a jednotného trhu (47). Komisia vo svojej správe zdôrazňuje, že existuje priestor na zlepšenie kvality a účinnosti informovania a konzultácií EZR o nadnárodnej reštrukturalizácii podnikov (48). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Účasť zamestnancov v radách možno nájsť vo väčšine členských štátov, ale na európskej úrovni pre ňu neexistujú žiadne spoločné základy, a preto sa prejavuje v rôznych postupoch špecifických pre vnútroštátne rámce. EHSV vo svojom stanovisku SOC/470 (49) už žiadal vytvoriť harmonizovaný rámec na úrovni EÚ pre účasť zamestnancov v podnikových orgánoch. Právne predpisy o európskom práve obchodných spoločností z roku 2019 žiaľ nezohľadňujú tento návrh. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V Európskom pilieri sociálnych práv sa podľa zásady 8 stanovuje, že pracovníci a ich zástupcovia majú právo byť včas informovaní a konzultovaní o záležitostiach, ktoré sa ich týkajú, Z tohto hľadiska je zapojenie pracovníkov strategické z pohľadu riadenia transformácií s cieľom riešiť ekologické, demografické a technologické problémy a sprevádzania zmien v organizácii práce alebo reštrukturalizácii (50). EHSV vyzýva európske a vnútroštátne inštitúcie, aby prijali opatrenia na zabezpečenie dodržiavania práv pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť v procesoch reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V európskych legislatívnych opatreniach v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov sa zdôrazňuje a zahŕňa nevyhnutná úloha zastúpenia pracovníkov aj v tejto oblasti. Tripartitné a bipartitné dohody v niektorých európskych krajinách zamerané na zabránenie šíreniu ochorenia COVID-19 na podnikovej úrovni sú aktívnymi príkladmi spoločných iniciatív sociálnych partnerov, pokiaľ ide o BOZP. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Kríza COVID-19 ukazuje na jednej strane pozitívne príklady konštruktívneho sociálneho dialógu v Európe na úrovni podnikov s cieľom zachovať pracovné miesta, zaistiť bezpečný návrat na pracovisko pri pokračovaní v činnosti, a na druhej strane, že práva na informácie a konzultácie neboli dodržané všade v Európe, a to aj v núdzovej fáze vrátane reštrukturalizácií a so zreteľom na opatrenia, ktoré sa majú prijať na ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci alebo na rizikové pracovné podmienky. Opatrenia na európskej a vnútroštátnej úrovni sú potrebné na zabezpečenie dodržiavania práv na informácie a konzultácie v procesoch reštrukturalizácie vyplývajúcich z krízy COVID-19. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Na európskej úrovni sú potrebné ďalšie kroky s cieľom vyplniť medzery a posilniť demokraciu v práci. Cieľom je zabezpečiť primeranú minimálnu ochranu a práva, pokiaľ ide o informácie, konzultácie a zastúpenie pracovníkov v radách v cezhraničných situáciách, v ktorých nemožno vnútroštátne právne predpisy uplatňovať koordinovaným a spravodlivým spôsobom. Potrebný je účinný prierezový rámec pre práva na informácie, konzultácie a zastupovanie v radách v tých spoločnostiach EÚ, ktoré využívajú nástroje podnikovej mobility. Na zabezpečenie riadnej úlohy EZR je potrebné posúdiť nedostatky v prístupe k informáciám o obchodných aktivitách v krajinách mimo EÚ a ich vplyve na pracovné miesta a pracovné podmienky. Pri vykonávaní smernice o EZR by sa mali posilniť vykonávacie opatrenia spolu s účinnými a primeranými sankciami, ak boli zistené nedostatky. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Je tiež potrebné zabezpečiť úplné dodržiavanie práv pracovníkov verejného sektora na informácie a konzultácie. EHSV vyzýva Komisiu, aby podnikla kroky a zabezpečila riadne vykonávanie dohody európskych sociálnych partnerov v tejto otázke. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Pokiaľ ide o zapájanie pracovníkov, vnútroštátne postupy sú rozdielne. Najmä sa musí zabezpečiť, aby zástupcovia pracovníkov menovaní v súlade s európskymi a vnútroštátnymi predpismi (51) do správnych a dozorných orgánov mohli riadne vykonávať svoje povinnosti podľa vnútroštátnych a európskych právnych predpisov. Je tiež potrebné zaručiť, aby pracovníci boli v súlade so smernicou primerane a včas informovaní a konzultovaní o plánoch spoločnosti a možných dôsledkoch na zamestnanosť a pracovné podmienky. |
| --- | --- |

5.11.

6.   Sociálny dialóg pre udržateľnú a inkluzívnu obnovu po pandémii COVID-19

| 6.1. | Mnoho organizácií a inštitúcií vrátane MOP, OECD, Európskej komisie, nadácie Eurofound a tiež európskych sociálnych partnerov zhromaždilo, uverejnilo a pravidelne aktualizovalo informácie o opatreniach prijatých na vnútroštátnej úrovni s cieľom riešiť najprv núdzovú fázu a následne obnovenie hospodárskych činností a plánovanie programov obnovy. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | V niektorých krajinách boli od začiatku pandémie podpísané bipartitné a tripartitné dohody spolu s niekoľkými bipartitnými odvetvovými dohodami zameranými na zavedenie opatrení na zachovanie zdravia a bezpečnosti na pracovisku. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Vzhľadom na nedostatočnú koordinovanú reakciu členských štátov na začiatku krízy spôsobenej pandémiou je zrejmé, že vo fáze obnovy potrebujeme pre budúcnosť Európy prístup založený na solidarite medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Európski sociálni partneri – ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP a SME United – v spoločnom vyhlásení o núdzovej situácii v súvislosti s pandémiou COVID-19 dôrazne vyzývajú členské štáty, aby zapojili vnútroštátnych sociálnych partnerov do navrhovania a vykonávania vnútroštátnych opatrení. Ich aktívna a efektívna účasť však závisí nielen od ich vlastných kapacít, ale aj od toho, ako vláda uzná ich úlohu pri potlačovaní pandémie a riešení jej sociálno-hospodárskych dôsledkov. Existujú dobré príklady krízového riadenia, ktoré proaktívne vedú odvetvoví európski a sociálni partneri. Niektoré z nich sú tripartitné, zatiaľ čo iné sú bipartitné. Cieľom kolektívnych dohôd v niekoľkých európskych krajinách bolo zabrániť šíreniu tohto vírusu zabezpečením bezpečného pracovného prostredia, osobitných pracovných podmienok a záchranných sociálnych sietí, ako je pracovné voľno zo zdravotných dôvodov a rodičovská dovolenka. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Plán obnovy pre Európu, ktorý obsahuje návrh Komisie na nástroj Next Generation EU a všetky už prijaté opatrenia s ad hoc fondmi, grantmi a úvermi od ECB a EIB, nepochybne predstavuje významný balík finančných opatrení, ktorý by mal využívať verejné a súkromné investície zamerané na podporu udržateľného rastu a kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Na tripartitnom sociálnom samite 23. júna sociálni partneri zdôraznili potrebu investícií do sektora verejného zdravia a služieb, ktoré boli v tomto období najviac postihnuté, a štrukturálnych investícií do ekologickej transformácie, digitálnej transformácie a inovačných technológií na podporu európskej konkurencieschopnosti prostredníctvom podpory kvalitného zamestnania, odbornej prípravy a sociálneho a hospodárskeho pokroku v koordinovanom európskom kontexte. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Je nevyhnutné, aby bol Plán obnovy pre Európu postavený na sociálnych partneroch a s ich účasťou na všetkých úrovniach. Sociálny dialóg je kľúčovým nástrojom riadneho riadenia v období krízy. Konzultácie a diskusie na tripartitnej úrovni zvyšujú kvalitu tvorby politiky s cieľom reagovať na krízu, zapájajú sociálnych partnerov do vykonávania a budujú medzi nimi dôveru pri prekonávaní ťažkostí a zároveň podporujú sociálnu súdržnosť a odolnosť našich hospodárstiev. Mapovanie vplyvu krízy na pracovníkov, podniky a miestne komunity sa vykonáva aj s miestnymi orgánmi a je rozhodujúce pre prijatie dohodnutých dočasných opatrení a pre dosiahnutie konsenzu pri strednodobých a dlhodobých plánoch obnovy. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Je potrebné vymedziť národné plány prideľovania európskych zdrojov na základe strednodobého plánovania bez rozptyľovania zdrojov ich roztrieštením a so zreteľom na slabé stránky, ktoré sa objavili v núdzovej fáze, a narastajúce nerovnosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | V niektorých krajinách EÚ sa ukázalo, že sociálny dialóg je účinný na rýchle a účinné prijatie silných mimoriadnych opatrení, ktoré podnikom pomôžu prežiť, a tak zachovajú pracovné miesta a udržia ľudí na trhu práce, čím prispejú k zabezpečeniu krátkodobých pracovných programov zameraných na zmiernenie účinkov na zamestnanosť a zabezpečia pracovníkom a spoločnostiam bezpečnosť pri plánovaní, aby zvládli fázu obnovy. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | V niektorých členských štátoch však najzraniteľnejšie skupiny, ako napríklad osoby v neštandardných formách zamestnania, samostatne zárobkovo činné osoby a nelegálni pracovníci, nezískali prístup k ochranným opatreniam a čelia riziku chudoby a zhoršenia sociálnej situácie. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Z dlhodobého hľadiska môže EÚ podporovať členské štáty a sociálnych partnerov zvrátením štrukturálnych reforiem, ktoré znižujú ochranu zamestnanosti, a vytvorením väčšieho priestoru na kolektívne vyjednávanie a posilnenie inštitúcií trhu práce. EÚ by sa mala zaoberať aj naliehavými problémami, ako sú dlhodobá nezamestnanosť, prechod na ekologické a digitalizované procesy a zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikácia s cieľom podporiť zamestnateľnosť a zároveň poskytovať primeraný regulačný rámec na rôzne formy práce. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Lepšia spolupráca medzi Komisiou, národnou vládou, zamestnávateľmi a odborovými zväzmi môže tiež pomôcť systémom sociálnej ochrany reagovať na meniace sa hospodárske a sociálne súvislosti v Európe s cieľom rozšíriť pokrytie na zraniteľné skupiny, ktoré sú v súčasnosti vylúčené. V súvislosti s Radou EPSCO by sa európsky semester mal ďalej zlepšovať, aby podporoval členské štáty prostredníctvom nového prehľadu ukazovateľov pri porovnávaní pokroku pri vykonávaní dohodnutých politík a dosahovaní spoločných cieľov na európskej úrovni. V tejto skúšobnej dobe bude pre zabezpečenie udržateľného oživenia našich hospodárstiev a posilnenie nášho európskeho sociálneho modelu rozhodujúce odhodlanie a zodpovednosť všetkých verejných orgánov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, ako aj sociálnych partnerov a ďalších zainteresovaných strán na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Európska komisia vo svojom oznámení s názvom Európsky semester 2020: odporúčania pre jednotlivé krajiny (52) adresovala svoje odporúčania týkajúce sa pandémie COVID-19 všetkým členským štátom. V úvodnej časti sa zdôrazňuje, že úloha správne fungujúceho sociálneho dialógu je kľúčom k zabezpečeniu úspešnosti, inkluzívnosti a udržateľnosti prijatých opatrení. Je potrebné uznať, že v niektorých členských štátoch bola prax sociálneho dialógu a zapojenia sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti počas krízy COVID-19 oslabená alebo obmedzená (53). Tri členské štáty – Maďarsko, Poľsko a Rumunsko – v dôsledku toho dostali odporúčanie „na zabezpečenie primeraného a efektívneho zapojenia sociálnych partnerov a zainteresovaných strán do procesu tvorby politiky“. EHSV vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala a hodnotila vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny v týchto krajinách. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Komisia by mala zabezpečiť a monitorovať to, či – napríklad prostredníctvom nástrojov na podávanie správ – členské štáty uskutočňujú účinný sociálny dialóg so zainteresovanými stranami na vnútroštátnej úrovni počas celého semestra a pri vypracúvaní národných plánov obnovy s cieľom zabezpečiť účinné následné opatrenia a vykonávanie na základe širokej účasti. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Je tiež mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby sa v dôsledku krízy spôsobenej koronavírusom neoslabilo postavenie sociálnych partnerov. EÚ by mala zvážiť všetky potrebné kroky vrátane finančných zdrojov na podporu budovania kapacít sociálnych partnerov, pokiaľ ide o činnosti a štruktúry sociálneho dialógu. Európski sociálni partneri zaslali Európskej komisii spoločný návrh (54) na vytvorenie nového finančného nástroja na podporu mimoriadnych činností, ktoré vykonávajú počas krízy COVID-19. |
| --- | --- |

6.15.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Výrazom „zainteresované strany“ sa označujú sociálni partneri (zamestnávatelia a odborové zväzy). Pokiaľ ide o tripartitný sociálny dialóg, označujú sa ním aj vlády.

1

(2)  Vyhlásenie MOP o sociálnej spravodlivosti pre spravodlivú globalizáciu, MKP, 2008; uznesenie MOP o opakovanej diskusii o sociálnom dialógu, prijaté na MKP 13. júna 2013; uznesenie MOP o druhej opakovanej diskusii o sociálnom dialógu a tripartite, prijaté na MKP 8. júna 2018. Pozri tiež vyhlásenie o budúcnosti práce prijaté pri príležitosti stého výročia MOP prijaté na MKP na 108. zasadnutí v roku 2019.

2

Vyhlásenie MOP o sociálnej spravodlivosti pre spravodlivú globalizáciu

uznesenie MOP o opakovanej diskusii o sociálnom dialógu

uznesenie MOP o druhej opakovanej diskusii o sociálnom dialógu a tripartite

(3)  Tamtiež, uznesenie MOP 2018; závery všeobecnej diskusie o dôstojnej práci v globálnych dodávateľských reťazcoch, jún 2016.

3

závery všeobecnej diskusie o dôstojnej práci v globálnych dodávateľských reťazcoch

(4)  Nedávne štúdie OECD: Employment Outlook 2019 (Vyhliadky zamestnanosti 2019) a Going Digital: Shaping Policies, Improving lives, (Prechod na digitálne technológie: formovanie politík, zlepšovanie života), 2019.

4

Employment Outlook 2019

Going Digital: Shaping Policies, Improving lives

(5)  V niektorých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny EÚ žiada Európska komisia o osobitné intervencie na odstránenie prekážok kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu.

5

(6)  Je dôležité poznamenať, že dohovor MOP č. 144 o tripartitných konzultáciách ratifikovalo 26 krajín EÚ bez Luxemburska, pričom v Chorvátsku vstúpi do platnosti vo februári 2021.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

7

(8)  Nadácia Eurofound (2020) Capacity building for effective social dialogue in the European Union (Budovanie kapacít pre efektívny sociálny dialóg v Európskej únii).

8

Capacity building for effective social dialogue in the European Union

(9)  Články 151 až 155 ZFEÚ.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 18.

10

(11)  Prvýkrát uzavretá v roku 1996, potom revidovaná v roku 2009. Transponovaná smernicou Rady 2010/18/EÚ.

11

(12)  Transponovaná smernicou Rady 97/81/ES.

12

(13)  Transponovaná smernicou Rady 99/70/ES.

13

(14)  O práci na diaľku (2002), o pracovnom strese (2004), o obťažovaní a násilí na pracovisku (2007), o inkluzívnych trhoch práce (2010),o aktívnom starnutí a medzigeneračnom prístupe (2017) a o digitalizácii (2020).

14

(15)  O celoživotnom rozvoji kompetencií a kvalifikácií (2002), o rodovej rovnosti (2005) a zamestnanosti mladých ľudí (2013).

15

(16)  Pracovný program na roky 2019 – 2021 sa zameriava na týchto šesť priorít: digitalizácia, zlepšovanie výkonnosti trhov práce a zručností v oblasti sociálnych systémov, riešenie psychosociálnych aspektov a rizík v práci, budovanie kapacít pre silnejšie obehové hospodárstvo sociálneho dialógu.

16

(17)  Štvorstranné vyhlásenie je dostupné na odkaze https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sk&catId=89&newsId=2562.

17

(18)  Rozhodnutie Komisie 98/500/ES z 20. mája 1998 o zriadení Výborov pre medziodvetvový dialóg na podporu dialógu medzi sociálnymi partnermi na európskej úrovni, dostupné na adrese: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:31998D0500&from=EN.

18

(19)  Napríklad doprava, energetika, poľnohospodárstvo, stavebníctvo, obchod, kovopriemysel, lodenice a vzdelávanie, poisťovníctvo a bankovníctvo.

19

(20)  Kerckhofs, European sectoral social dialogue: facts and figures (Európsky medziodvetvový sociálny dialóg: Fakty a čísla), nadácia EuroFound (2019), dostupné na odkaze https://www.eurofound.europa.eu/sk/publications/report/2019/european-sectoral-social-dialogue-facts-and-figures.

20

European sectoral social dialogue: facts and figures

(21)  Konkrétne odkazy nájdete v kapitole 5.

21

(22)  EZR boli najprv zriadené smernicou Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi, teraz sa však riadia prepracovaným znením smernice. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:02009L0038-20151009. Podľa dokumentu Benchmarking Working Europe z roku 2019 existovalo v roku 2018 1 150 EZR, ktoré mobilizovali približne 20 000 zástupcov zamestnancov.

22

(23)  ETUC-Business Europe, záverečná správa – Building on experiences: A win-win approach to transnational industrial relations in multinational companies (Stavanie na skúsenostiach: obojstranne výhodný prístup k nadnárodným pracovnoprávnym vzťahom v nadnárodných spoločnostiach), 2018.

23

Building on experiences: A win-win approach to transnational industrial relations in multinational companies

(24)  Podľa Európskej komisie, Databáza nadnárodných podnikových dohôd, k dispozícii na adrese https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=978&langId=en.

24

Databáza nadnárodných podnikových dohôd

(25)  Podrobnejšie informácie nájdete na odkaze https://ec.europa.eu/social/main.jsp?eventsId=1028&catId=88&furtherEvents=yes&langId=en&.

25

(26)  Sustainability and governance (Udržateľnosť a riadenie), ESDE, kapitola 6.

26

Sustainability and governance

(27)  Prvé výsledky projektu MOP a EÚ zameraného na posilnenie sociálnych partnerov a sociálneho dialógu boli predstavené na konferencii v marci a týkali sa efektívnosti vnútroštátnych inštitúcií pre sociálny dialóg a úlohy vlády pri podpore tohto procesu.

27

(28)  Nový projekt MOP a EK zameraný na analýzu a dokumentáciu toho, ako sa sociálni partneri v krajinách EÚ snažia prispôsobiť sa týmto zmenám, Youcef Ghellab, Daniel. Vaughan-Whitehead.

28

(29)  Vyhlásenie európskeho piliera sociálnych práv (2017/C 428/9).

29

(30)  Pozri index zapojenia odborových zväzov pre proces semestra ETUC, týkajúci sa národných dialógov v rámci semestra.

30

(31)  Mnoho správ nadácie Eurofound, ETUC, Európskej komisie, EMCO a OSE potvrdzuje, že sociálni partneri sa riadne nezapájajú.

31

(32)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/european-semester/framework/eus-economic-governance-explained_sk.

32

(33)  Tamtiež správy nadácie Eurofound, ETUI Benchmarking Working Europe 2018 (Referenčné údaje o pracujúcich v Európe 2018), ročné analýzy ETUC o vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny v procese semestra.

33

Benchmarking Working Europe 2018

(34)  ETUI, 2010, Benchmarking Working Europe (Referenčné údaje o pracujúcich v Európe), Brusel 2010.

34

Benchmarking Working Europe

(35)  Krátka politická správa MOP, The need for social dialogue in addressing the Covid-19 crisis (Potreba sociálneho dialógu pri riešení krízy COVID-19), Ženeva, máj 2020.

35

The need for social dialogue in addressing the Covid-19 crisis

(36)  Nadácia Eurofound 2012, Social dialogue in times of global economic crisis (Sociálny dialóg v čase globálnej hospodárskej krízy).

36

Social dialogue in times of global economic crisis

(37)  Nadácia Eurofound, 2013, Comparative analytical report: the impact of the crisis on working conditions relations (Porovnávacia analytická správa: vplyv krízy na vzťahy medzi pracovnými podmienkami).

37

Comparative analytical report: the impact of the crisis on working conditions relations

(38)  Glassner 2013, Central and eastern European industrial relations in the crisis: national divergence and path-dependent change and ILO Recovering from the crisis through social dialogue in the new EU Member States: the case of Bulgaria, the Czech Republic, Poland and Slovenia (Pracovnoprávne vzťahy v strednej a východnej Európe v čase krízy: národné rozdiely a zmeny závislé od cesty a MOP. Zotavenie sa z krízy prostredníctvom sociálneho dialógu v nových členských štátoch EÚ: prípad Bulharska, Českej republiky, Poľska a Slovinska).

38

Central and eastern European industrial relations in the crisis: national divergence and path-dependent change and ILO Recovering from the crisis through social dialogue in the new EU Member States: the case of Bulgaria, the Czech Republic, Poland and Slovenia

(39)  Nadácia Eurofound (2014), Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU’s new economic governance regime (Zmeny mechanizmov stanovovania miezd v súvislosti s krízou a novým režimom správy ekonomických záležitostí EÚ).

39

Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU’s new economic governance regime

(40)  Publikácia Európskej komisie Industrial relations in Europe (Pracovnoprávne vzťahy v Európe), (2010).

40

Industrial relations in Europe

(41)  Krátka politická správa MOP z roku 2020 a aktualizácie webového portálu OECD s názvom Tackling the coronavirus – contributing to a global effort (Riešenie problému s koronavírusom – účasť na celosvetovom úsilí), marec 2020.

41

Tackling the coronavirus – contributing to a global effort

(42)  Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 35 – v bode 3 je vymedzený pojem „udržateľnej spoločnosti“.

42

(43)  Článok vychádzajúci z výskumu nadácie Eurofound s názvom Industrial democracy in Europe: a quantittive approach (Priemyselná demokracia v Európe: kvantitatívny prístup), Pablo Sanz, Christian Welz, Maria Caprile, Ricardo Rodriguez Contreras, Labour and Industry (Práca a priemysel), jún 2020.

43

Industrial democracy in Europe: a quantittive approach

Labour and Industry

(44)  Článok vychádzajúci z výskumu nadácie Eurofound s názvom Industrial democracy in Europe: a quantittive approach (Priemyselná demokracia v Európe: kvantitatívny prístup), Pablo Sanz, Christian Welz, Maria Caprile, Ricardo Rodriguez Contreras, Labour and Industry (Práca a priemysel), jún 2020.

44

Industrial democracy in Europe: a quantittive approach

Labour and Industry

(45)  Smernica 2002/14/ES rámec pre informovanie a konzultáciu a smernica 2009/38/ES – európske rady zamestnancov.

45

(46)  Smernica 94/45/ES, zmenená smernicou 2009/38/ES.

46

(47)  Nadácia Eurofound (2020), Social dialogue and HR practices in European global companies (Sociálny dialóg a prax v oblasti ľudských zdrojov v európskych globálnych spoločnostiach), s analýzou a zisteniami o vývoji európskeho rozmeru sociálneho dialógu na nadnárodnej úrovni rozhodovania, ako aj v miestnych dcérskych spoločnostiach a úlohe EZR ako kľúčového prepojenia medzi rôznymi úrovňami sociálneho dialógu v rámci spoločnosti, napríklad na vnútroštátnej a európskej úrovni.

47

Social dialogue and HR practices in European global companies

(48)  Európska komisia: Správa o vykonávaní smernice 2009/38/ES o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi (prepracované znenie) členskými štátmi, 14. 5. 2019 v Bruseli, [COM(2018) 292 final].

48

(49)  Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 35.

49

(50)  Článok vychádzajúci z výskumu nadácie Eurofound s názvom Industrial democracy in Europe: a quantittive approach (Priemyselná demokracia v Európe: kvantitatívny prístup), Pablo Sanz, Christian Welz, Maria Caprile, Ricardo Rodriguez Contreras, Labour and Industry (Práca a priemysel), jún 2020.

50

Industrial democracy in Europe: a quantittive approach

Labour and Industry

(51)  Nemecko: priame menovanie podľa zákona, Holandsko: kooptácia vedúcich pracovníkov určených pracovníkmi; Francúzsko: kombinácia priameho menovania a menovania akcionármi; Švédsko: vymenovanie zástupcov odborov atď.

51

(52)  Oznámenie Komisie COM(2020) 500 final, 20. 5. 2020, Európsky semester 2020: odporúčania pre jednotlivé krajiny.

52

Európsky semester 2020: odporúčania pre jednotlivé krajiny

(53)  Informačné poznámky ETUC, Workers’ Information, consultation and participation (Informácie, konzultácie a účasť pracovníkov), 15. mája 2020.

53

Workers’ Information, consultation and participation

(54)  Spoločný návrh medziodvetvových európskych sociálnych partnerov na vytvorenie osobitného finančného nástroja na podporu sociálnych partnerov počas krízy COVID-19, adresovaný výkonnému podpredsedovi Valdisovi Dombrovskisovi a komisárovi pre pracovné miesta a sociálne práva Nicolasovi Schmitovi, 10. apríla 2020.

54

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

555. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 27. 10. 2020 – 29. 10. 2020

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/27

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 168/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia týkajúce sa vozidiel kategórie L z ukončených sérií, prijaté v reakcii na šírenie ochorenia COVID-19

[COM(2020) 491 final – 2020/0251 (COD)]

(2021/C 10/04)

| Spravodajca: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 14.9.2020
  Európsky parlament, 14.9.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Rozhodnutie predsedníctva | 15.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/3/18 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 14.9.2020

Európsky parlament, 14.9.2020

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Rozhodnutie predsedníctva

15.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/3/18

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Vzhľadom na krízu súvisiacu s ochorením COVID-19, ktorá viedla k takmer úplnému zastaveniu predaja v roku 2020, Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) preskúmal návrh nariadenia Európskej komisie, ktorým by sa výrobcom motocyklov spĺňajúcich normu Euro 4 umožnilo po 1. januári 2021 predávať vozidlá, ktoré boli na sklade k 15. marcu 2020. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Po zavedení povinnej normy Euro 5 od 1. januára 2021 sa týmto termínom zaviedlo obmedzenie možnosti zníženia všetkých zásob vozidiel, ktoré produkujú viac emisií znečisťujúcich látok než vozidlá spĺňajúce normu Euro 5. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV konštatuje, že týmto návrhom nie je v žiadnom prípade ohrozené pôvodné zavedenie povinnosti predávať motocykle normy Euro 5 ani zastavenie výroby vozidiel normy Euro 4. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje návrh nariadenia, ktorý považuje za vhodné a vyvážené opatrenie na boj proti hospodárskym dôsledkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opatrenie, ktorým sa predíde nákladnému zošrotovaniu vozidiel normy Euro 4. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Návrhom sa zaručuje rovnováha medzi zabezpečením riadneho fungovania vnútorného trhu, ktoré je vážne narušené ochorením COVID-19, a pokračujúcim úsilím o zníženie vplyvu cestnej dopravy na životné prostredie. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Pandémia ochorenia COVID-19 ovplyvnila motocyklový priemysel a v dôsledku obmedzenia pohybu spôsobila výrazný pokles dopytu a nárast počtu vozidiel na sklade, keďže 60 % ročného predaja sa uskutočňuje v období od marca do júla. Táto kríza mala vplyv na schopnosť výrobcov dodržiavať niektoré lehoty uložené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 168/2013 (1) z 15. januára 2013. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podľa uvedeného nariadenia sa k 1. januáru 2021 začne uplatňovať norma Euro 5, pokiaľ ide o emisie znečisťujúcich látok, čo znamená, že od tohto dátumu možno na trh Únie uvádzať len vozidlá spĺňajúce požiadavky normy Euro 5. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ustanovenia týkajúce sa systému ukončených sérií vozidiel kategórie L umožňujú výrobcom uviesť na trh obmedzenú časť zásob vozidiel, ktorých uvedenie do prevádzky (typové schválenie EÚ) sa stalo neplatným. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoci sa v tomto nariadení ustanovuje spôsob znižovania zásob patriacich do „ukončených sérií“, toto znižovanie je v každom členskom štáte obmedzené na najviac 10 % priemerného počtu vozidiel predaných za dva predchádzajúce roky alebo 100 vozidiel. Podľa zdrojov z príslušného odvetvia sa odhaduje, že v marci 2020 bolo uložených na sklade približne 553 700 vozidiel spĺňajúcich normu Euro 4.
  Vzhľadom na pokles predaja o 98 % a počet vozidiel na sklade existujúce ustanovenia o ukončených sériách nepredstavujú vhodný mechanizmus na riešenie situácie. |
| --- | --- |

2.4.

Vzhľadom na pokles predaja o 98 % a počet vozidiel na sklade existujúce ustanovenia o ukončených sériách nepredstavujú vhodný mechanizmus na riešenie situácie.

| 2.5. | Cieľom návrhu je zaviesť výnimku umožňujúcu výrobcom uvádzať na trh len v roku 2021 vozidlá ukončených sérií, ktoré spĺňajú normu Euro 4 a ktoré boli na sklade k 15. marcu 2020, s väčším objemom, ako sa stanovuje v pôvodnom nariadení. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | I keď je pravdepodobné, že týmto návrhom sa oddiali zrušenie predaja vozidiel, ktoré produkujú viac emisií znečisťujúcich látok než nová generácia, táto flexibilita sa obmedzí na vozidlá, ktoré boli v čase obmedzenia pohybu už vyrobené. Okrem toho návrh zabraňuje tomu, aby sa zbytočne zošrotovali vozidlá, ktoré by sa inak uviedli na trh v prípade, že by nedošlo ku kríze. Týmto návrhom sa neodloží nadobudnutie účinnosti normy Euro 5 pre všetky novovyrobené vozidlá stanovené na 1. januára 2021. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV opätovne vyjadruje podporu všetkým iniciatívam zameraným na zníženie emisií znečisťujúcich látok a zlepšenie kvality ovzdušia, a najmä začlenenie emisných noriem, známych ako emisné normy Euro, do odvetvia dopravy. Je nevyhnutné obmedziť emisie znečisťujúcich látok, ako sú oxid uhoľnatý, oxidy dusíka, uhľovodíky a mikročastice. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vo svojom stanovisku na tému Návrh nariadenia o schvaľovaní a dohľade nad trhom dvoj- alebo trojkolesových vozidiel a štvorkoliek (2), ktoré bolo jednomyseľne prijaté 19. januára 2011, privítal termín, ktorý navrhla Európska komisia (3) na zavedenie nových environmentálnych fáz Euro. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV uznáva, že pandémia ochorenia COVID-19 predstavuje veľkú výzvu pre veľkú väčšinu európskych hospodárskych odvetví, a najmä pre sezónne trhy, ako je predaj motocyklov, ktorý bol obzvlášť zasiahnutý opatreniami na zamedzenie šírenia nákazy zavedenými počas hlavnej sezóny. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V dôsledku tejto situácie výrobcovia nemohli predať uspokojivý počet vozidiel normy Euro 4, ktorých platnosť uplynie 31. decembra 2020. EHSV sa domnieva, že ustanovenia týkajúce sa vozidiel ukončených sérií v súčasnej podobe neposkytujú motocyklovému priemyslu dostatočnú pomoc na zmiernenie hospodárskych dôsledkov krízy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa preto domnieva, že je potrebné nájsť vhodné riešenie problémov, ktorým čelí motocyklový priemysel, a zároveň zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou predávať vozidlá na sklade od 15. marca 2020 a dôležitosťou neodkladať nadobudnutie účinnosti normy Euro 5 od 1. januára 2021. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV preto podporuje zavedenie osobitných opatrení týkajúcich sa vozidiel kategórie L z ukončených sérií na rok 2021, ktoré považuje za vhodné a vyvážené opatrenie na zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu a zároveň na zabezpečenie nepretržitého úsilia o zníženie vplyvu cestnej dopravy na životné prostredie. |
| --- | --- |

3.6.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 168/2013 z 15. januára 2013 o schvaľovaní a dohľade nad trhom dvoj- alebo trojkolesových vozidiel a štvorkoliek.

1

(2)  COM(2010) 542 final; Stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 84, 17.3.2011, s. 30.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na informácie, správu produktov a obmedzenia pozícií v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19

[COM(2020) 280 final – 2020/0152 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1129, pokiaľ ide o prospekt obnovy EÚ a cielené úpravy týkajúce sa finančných sprostredkovateľov v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19

[COM(2020) 281 final – 2020/0155 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/2402, ktorým sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizáciu a vytvára sa osobitný rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu v záujme pomoci pri obnove po pandémii ochorenia COVID-19

[COM(2020) 282 final – 2020/0151 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o úpravy sekuritizačného rámca na podporu obnovy hospodárstva v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19

[COM(2020) 283 final – 2020/0156 (COD)]

(2021/C 10/05)

Hlavný spravodajca:

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 27.08.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final a COM(2020) 283 final]
  Európsky parlament, 14.09.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final a COM(2020) 283 final]
  Európska komisia, 23.09.2020 [COM(2020) 280 final]. |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 246/0/8 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 27.08.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final a COM(2020) 283 final]

Európsky parlament, 14.09.2020 [COM(2020) 281 final, COM(2020) 282 final a COM(2020) 283 final]

Európska komisia, 23.09.2020 [COM(2020) 280 final].

Právny základ

článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

246/0/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV odobruje a podporuje návrhy zmien smernice o regulácii trhov s finančnými nástrojmi, ktoré tvoria balík na oživenie kapitálových trhov a sú predmetom tohto stanoviska. Cieľom týchto zmien je podstatné zjednodušenie dokumentácie a požiadaviek, ktorými sa riadia finančné trhy, a konkrétne ustanovení smernice MiFID II. Keďže však balík úprav pôvodne zahŕňal štyri rôzne pozmeňujúce legislatívne opatrenia, považuje sa predsa len za vhodné v tomto stanovisku celkovo zohľadniť koncepciu zjednodušenia, ktorej zámerom nebolo len zjednodušenie smernice MiFID II, ale všeobecnejšie zníženie administratívnej záťaže bankových a finančných aktérov, čím sa uvoľnia zdroje na investície do oživenia hospodárstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje návrhy Komisie a súhlasí s cieľmi balíka reformných opatrení, ktoré navrhla. Skutočne je potrebné vynaložiť všetko úsilie na aktualizáciu pravidiel s cieľom: i) uľahčiť investovanie do reálnej ekonomiky; ii) podporiť poskytovanie úverov fyzickým osobám a MSP; iii) povzbudiť rekapitalizáciu európskych podnikov a posilnenie úlohy trhov s cennými papiermi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta zjednodušenie niektorých požiadaviek, ktoré pre spôsobilé protistrany a profesionálnych investorov vyplývajú z ustanovení finančnej regulácie, a to v súlade s podporou, ktorú v tejto súvislosti už preukázali bankoví aktéri. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zo svojej funkcie zástupcu spotrebiteľov a občianskej spoločnosti pripomína potrebu chrániť sporiteľov a neprofesionálnych investorov a víta rozhodnutie Komisie, ktorá sa prostredníctvom navrhnutých zmien snaží naďalej venovať veľkú pozornosť finančnej regulácii a snažiť sa o dosiahnutie správnej rovnováhy medzi potrebami rôznych kategórií investorov. Zjednodušenie právnych predpisov by nemalo obmedziť záruky pre sporiteľov a menej skúsených investorov, ktorí by sa mali jasne odlíšiť od profesionálnych subjektov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje cieľ Komisie znížiť náklady na dodržiavanie predpisov a zabrániť plytvaniu materiálnymi zdrojmi, a to výrazným znížením výroby papierovej dokumentácie o investíciách v prospech digitálnych nástrojov, čím sa zabezpečí rýchlejšia a istejšia interakcia medzi subjektmi a zákazníkmi, ako aj lepšia uchovateľnosť dokumentácie a lepšia environmentálna udržateľnosť. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV osobitne víta cieľ uľahčiť sekuritizácie týkajúce sa problémových expozícií. Tento regulačný vývoj umožňuje bankám odbremeniť svoje súvahy, a zvýšiť tým svoju úverovú kapacitu v čase, keď je táto kapacita životne dôležitá. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa preto domnieva, že zásah Komisie by mal byť dokonca ešte rozsiahlejší a rozhodnejší, než sa navrhuje. Platný regulačný rámec pre sekuritizáciu nesplácaných úverov, ktorý bol vytvorený pred pandémiou, je v istých ohľadoch nedostatočne pružný, čo môže mať negatívny vplyv na reálnu ekonomiku, a najmä na MSP v súčasnej hospodárskej situácii oslabenej pandémiou. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tieto nepružné ustanovenia, najmä tie, ktoré sa týkajú termínov vykonávania transakcií, ktorými banky postupujú svoje problémové expozície, sa musia spravovať veľmi opatrne, aby sa zabezpečilo, že navrhované zjednodušenie nebude neprimerane zvýhodňovať subjekty špecializované na nesplácané úvery, čo by vystavilo (ďalším) ťažkostiam podniky v reálnej ekonomike, ak by banky boli nútené zbavovať sa týchto úverov príliš rýchlo. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Balík, ktorý obsahuje návrhy na zmeny nariadenia o rozpočtových pravidlách predložené Európskou komisiou 24. júla 2020, je ďalším v sérii viacerých opatrení prijatých v uplynulých mesiacoch v oblasti bankovníctva a financií s cieľom stimulovať účinnú obnovu po kríze vyvolanej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prvý súbor opatrení v rámci tejto stratégie sa týkal bankového sektora a jeho zámerom bolo podporiť poskytovanie bankových úverov domácnostiam a podnikom v celej EÚ s cieľom riešiť nepriaznivé účinky pandémie na dopyt a ponuku v rôznych výrobných reťazcoch. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zmeny obsiahnuté v balíku opatrení, ktorý bol predložený 24. júla, sa naopak zameriavajú na kapitálové trhy s cieľom podporiť investície, zvýšiť kapitalizáciu podnikov a zvýšiť schopnosť bánk financovať oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Balík, ktorý navrhla Komisia, obsahuje konkrétne a zjednodušujúce zmeny týkajúce sa štyroch hlavných opatrení v oblasti bankovej a finančnej regulácie: ide o smernicu o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II), nariadenie o prospekte, nariadenie o sekuritizácii a nariadenie o kapitálových požiadavkách (CRR). Z tohto dôvodu, hoci hlavným predmetom tohto stanoviska je smernica MiFID II, sa považovalo za dôležité zaujať stanovisko k celému balíku, keďže účinnosť a užitočnosť iniciatívy Komisie sa zdá byť viditeľnejšia, keď sa posudzuje z perspektívy komplexného rámca zmien. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Opatrenia na zjednodušenie požiadaviek na informácie stanovené smernicou MiFID II už boli naplánované na roky 2021 a 2022, takže Komisia už na tento účel uskutočnila verejnú konzultáciu. EHSV sa domnieva, že je vhodné uskoriť tieto zmeny, aby sa v kritickom štádiu európskeho hospodárstva rýchlo znížili náklady na dodržiavanie predpisov súvisiace s vykonávaním pravidiel smernice MiFID II. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisia navrhovanými zmenami nariadenia (EÚ) 2017/1129 o prospektoch prostredníctvom propagácie „prospektu obnovy EÚ“ a cielenými úpravami pre finančných sprostredkovateľov, ktoré zahrnula do svojho balíka opatrení, zavádza zjednodušenia s cieľom skrátiť na 30 strán dĺžku prospektov, ktoré v súčasnosti môžu mať aj viac ako 100 strán. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Naopak, zmenami nariadenia o sekuritizácii a nariadenia o kapitálových požiadavkách má Komisia v úmysle zlepšiť nástroje, ktoré má bankový systém EÚ k dispozícii, a tým aj jeho schopnosť financovať reálnu ekonomiku. Tieto opatrenia sú v súlade s predchádzajúcim návrhom Európskej komisie, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a (EÚ) 2019/876 v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Návrh Komisie zameraný na sekuritizáciu nesplácaných úverov má za cieľ podporiť možnosť transformovať nesplácané úvery na obchodovateľné cenné papiere. Sekuritizácia by teda mala umožniť uvoľniť bankový kapitál pre ďalšie úvery a umožniť širšej škále investorov financovať hospodársku obnovu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vo všeobecnosti je cieľom návrhov Komisie efektívne zjednodušenie investičnej dokumentácie, a tým zníženie administratívnej záťaže, čím sa uvoľnia zdroje na investície v rámci rýchleho oživenia hospodárstva. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrétne a všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrhy Komisie a súhlasí s jej cieľmi. Je naozaj potrebné vynaložiť všetko úsilie v oblasti regulácie s cieľom: i) uľahčiť investovanie do reálnej ekonomiky; ii) podporiť poskytovanie úverov fyzickým osobám a MSP; iii) povzbudiť rekapitalizáciu európskych podnikov a posilnenie úlohy trhov s cennými papiermi vzhľadom na cieľ obnovy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta zámer zmierniť určité požiadavky finančnej regulácie najmä na spôsobilé protistrany a profesionálnych investorov. V tomto zmysle subjekty v bankovom sektore už uvítali cieľ zjednodušenia, ktorý sleduje Komisia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zo svojej funkcie zástupcu okrem iného spotrebiteľov a občianskej spoločnosti oceňuje rozhodnutie zachovať vysoký stupeň regulácie zameranej na ochranu sporiteľov a neprofesionálnych investorov a snažiť sa o dosiahnutie správnej rovnováhy medzi rôznymi potrebami. Je zrejmé, že zjednodušenie právnych predpisov by nemalo obmedziť záruky pre sporiteľov a menej skúsených investorov, ktorí by sa mali jasne odlíšiť od profesionálnych subjektov a spôsobilých protistrán. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vo všeobecnosti a v súlade nedávnou správou fóra na vysokej úrovni pre úniu kapitálových trhov požaduje komplexné preskúmanie bankových a finančných pravidiel EÚ s cieľom odstrániť prekrývanie a nezrovnalosti v legislatíve sektora a predovšetkým nahradiť tie ustanovenia (určené na ochranu sporiteľov), ktoré sa ukázali ako neúčinné, nákladné a represívne pre finančné subjekty aj investorov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV okrem toho podporuje cieľ Komisie znížiť náklady na dodržiavanie predpisov, ako aj plytvanie materiálnymi zdrojmi, a to výrazným znížením výroby papierovej dokumentácie v prospech digitálnej interakcie. Digitálnymi nástrojmi sa dokáže zabezpečiť rýchlejšia a istejšia interakcia medzi subjektmi a zákazníkmi, ako aj lepšia uchovateľnosť dokumentácie a lepšia environmentálna udržateľnosť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Rovnako súhlasne sa výbor stavia k zjednodušeniu informácií o nákladoch a vedľajších poplatkoch za investície, v rámci ktorého sa rozlišujú rôzne úrovne požiadaviek na zverejňovanie informácií v závislosti od toho, či sú protistrany spôsobilé alebo nie. Aj v tomto konkrétnom a špecifickom ohľade je potrebné usilovať sa o správnu rovnováhu medzi potrebou zjednodušenia a potrebou primeranej ochrany sporiteľov a neprofesionálnych investorov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Spomedzi najdôležitejších aspektov návrhu, ktorým sa mení smernica MiFID II, by EHSV chcel zdôrazniť tie, ktoré sa týkajú obmedzení a krytia investícií do finančných derivátov v oblasti energetiky. Nazdáva sa však, že by bolo užitočné, keby intervencia na zavedenie výnimiek z krytia rizika (hedžingovej výnimky) pre energetické deriváty zahŕňala možnosti stimulov pre investície do energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta rozhodnutie Komisie potvrdiť pravidlá obmedzujúce využívanie krytia poľnohospodárskymi derivátmi z investícií do poľnohospodárskych výrobkov určených na ľudskú spotrebu. Dôvodom je, že hoci je dôležité a potrebné zabezpečiť rozvoj nových trhov podporou investícií aj prostredníctvom finančných nástrojov, osobitnú pozornosť si zasluhujú poľnohospodárske komodity označené za významné, aby sa zabránilo okrem iného odmeňovaniu využitia na iné než potravinárske účely. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV oceňuje, že navrhované zmeny zahŕňajú zjednodušenie všetkých prospektov, informačných správ a pravidelných správ, čo môže priniesť úspory potrebné na podporu alternatívnych investícií, a to aj vďaka rozsiahlejšiemu využívaniu digitálnych nástrojov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Rovnako pozitívne sa javí aj skrátenie dĺžky prospektov, pretože znižuje náklady na dodržiavanie predpisov v porovnaní s dokumentmi, ktoré boli v praxi často príliš dlhé a ťažko pochopiteľné pre menej skúsených sporiteľov. EHSV preto dúfa, že dôjde k dvojakému zjednodušeniu, a to tak pokiaľ ide o materiálne zdroje určené na spĺňanie požiadavky na informácie, ako aj o poskytovanie relevantných informácií sporiteľom. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komplexné zjednodušenie sektora, ako je dobre zhrnuté v novom modeli „prospektu obnovy EÚ“, by mohlo podporiť prílev likvidity do podnikov a oživenie úrovní kapitálu, ktoré sa znížili počas pandémie COVID-19. Tým by sa uľahčila emisia nových akcií aj pre spoločnosti s malou a strednou trhovou kapitalizáciou, čo by malo za následok zlepšenie prístupu ku kapitálu bez toho, aby sa upustilo od nevyhnutnej ochrany sporiteľov. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Zmena, ktorou sa navrhuje zvýšiť limit na výnimku z povinnosti uverejniť prospekt zo 75 miliónov EUR na 150 miliónov EUR pri nemajetkových cenných papieroch získaných spoločnosťami prostredníctvom úverových inštitúcií sa javí ako obzvlášť užitočná na posilnenie aktívnej úlohy bánk a úverových inštitúcií pri podpore obnovy. V návrhu Komisie sa predpokladá, že toto zvýšenie limitu na oslobodenie od prospektu je dočasné. EHSV sa však domnieva, že by v tomto opatrení bolo vhodné pokračovať aj po kríze tam, kde podporuje účinnú diverzifikáciu foriem financovania podnikov a približuje MSP ku kapitálovému trhu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV oceňuje cieľ zjednodušiť sekuritizácie menej prísnym prudenciálnym zaobchádzaním, ak sa týkajú nesplácaných úverov, čím sa bankám umožní odbremeniť svoje súvahy, čo povedie k zvýšeniu ich úverovej kapacity. Je však potrebné venovať veľkú pozornosť tomu, aby sa zabezpečilo, že toto zjednodušenie nebude v konečnom dôsledku výhodné len pre subjekty špecializované na nesplácané úvery, čo by podniky vystavilo ďalším ťažkostiam, ak by sa banky zbavovali svojich nesplácaných úverov príliš rýchlo. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Hoci EHSV súhlasí s cieľom návrhov Komisie, poukazujúc osobitne na návrhy týkajúce sa sekuritizácie nesplácaných úverov sa domnieva, že opatrenia by mali byť rozsiahlejšie, než sa navrhujú. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Najnovšie návrhy, ktoré predložila Komisia, ozaj sledujú správny cieľ zaviesť osobitné pravidlá pre problémové expozície v snahe odlíšiť ich v niektorých ohľadoch od splácaných úverov. Treba však poznamenať, že celý platný regulačný rámec pre nesplácané úvery je v istých ohľadoch nedostatočne pružný, čo môže mať silný vplyv na reálnu ekonomiku, predovšetkým na MSP, a to najmä v súčasnej hospodárskej situácii oslabenej pandémiou. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Odkazuje sa najmä na nariadenie o zabezpečovacom mechanizme nesplácaných úverov, v ktorom sa vyžaduje znehodnotenie nesplácaných úverov podľa prísneho harmonogramu a kde sa málo doceňuje skutočná ekonomická hodnota záruky týchto úverov (alebo sa dokonca nedoceňuje vôbec). Ak sa takýto rámec zdal byť ťažko zosúladiteľný s realitou sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi pred pandémiou, je jednoduché si predstaviť, ako bude ešte problematickejší v hospodárskom prostredí po pandémii. Preto by sa v nariadení o zabezpečovacom mechanizme malo ustanoviť aspoň dočasné pozastavenie alebo prekalibrovanie kriviek účelového viazania. Zdôrazňujeme tiež, že pravidlo „90 dní po splatnosti“ by sa malo dočasne zmierniť vzhľadom na núdzovú situáciu spôsobenú ochorením COVID-19, aby sa zabránilo negatívnemu sociálnemu vplyvu takejto krátkej lehoty. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV si uvedomuje, že návrh obsiahnutý v balíku zmien na uľahčenie oživenia kapitálového trhu, ktorý predložila Európska komisia, je zameraný na riešenie dôsledkov pandémie COVID-19, nemôžeme však upustiť od zdôrazňovania toho, že ustanovenia o minimálnom krytí strát pri problémových expozíciách stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/630 nie sú v súčasnosti dostatočné na riešenie hospodárskych dôsledkov pandémie, a preto by sa mali dočasne zmierniť. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Okrem návrhov týkajúcich sa sekuritizovaných úverov, ktoré predložila Komisia, by sa aj zaobchádzanie s nesplácanými úvermi odkúpenými špecializovanými subjektmi a finančnými inštitúciami bez využitia sekuritizácií, malo viac zefektívniť v porovnaní so súčasnou situáciou a platnými prudenciálnymi pravidlami tým, že sa vylepší článok 127 CRR. Súčasný právny rámec vytvára paradoxné demotivačné faktory v dôsledku nadmernej absorpcie kapitálu finančnými inštitúciami, ktoré nakupujú nesplácané úvery na sekundárnom trhu. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | To poskytuje výhodu fondom, ktoré sa špecializujú na nadobúdanie nesplácaných úverov a sú v niektorých prípadoch vo vlastníctve finančných subjektov mimo Európy, na ktoré sa úplne nevzťahuje regulačný rámec EÚ a ustanovenia nariadenia CRR. To vedie k paradoxnej situácii, keď dochádza k porušovaniu zásady „rovnaké riziko, rovnaké pravidlá“, takže hrozí, že sa dôraz, ktorý kladie EÚ na vnútornú reguláciu, ukáže byť prospešný pre tých, ktorí pôsobia na jednotnom európskom trhu, pričom si svoje sídlo a kapitál nechávajú mimo EÚ, a aspoň čiastočne mimo jej systému pravidiel. |
| --- | --- |

3.19.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/35

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o výnimku pre určité devízové referenčné hodnoty tretích krajín a o určenie náhradných referenčných hodnôt pre určité referenčné hodnoty, ktorých poskytovanie sa ukončuje

[COM(2020) 337 final – 2020/0154 (COD)]

(2021/C 10/06)

| Hlavný spravodajca: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Konzultácia | Rada Európskej únie 28. 8. 2020
  Európsky parlament 14. 9. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Rozhodnutie predsedníctva | 14. 7. 2020 |
| Prijaté v pléne | 29. 10. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 244/0/7 |

Konzultácia

Rada Európskej únie 28. 8. 2020

Európsky parlament 14. 9. 2020

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Rozhodnutie predsedníctva

14. 7. 2020

Prijaté v pléne

29. 10. 2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

244/0/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V nadväznosti na odporúčania uvedené v stanoviskách EHSV (1) a berúc do úvahy najmä ukončenie zverejňovania sadzby LIBOR (2), EHSV víta návrhy Európskej komisie na zabezpečenie kontinuity prevádzkových prostriedkov finančných subjektov v únii kapitálových trhov (CMU), pokiaľ ide o výnimku pre určité devízové referenčné hodnoty tretích krajín a o určenie náhradných referenčných hodnôt pre určité referenčné hodnoty, ktorých poskytovanie sa ukončuje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tieto návrhy nielenže priamo reagujú na dôsledky ukončenia zverejňovania sadzby LIBOR a vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie, ale zároveň umožňujú zahrnúť situáciu týkajúcu sa referenčných hodnôt krajín s menami, ktorých výmenný kurz nie je voľne konvertibilný, a tým prispievajú aj k dosiahnutiu širších cieľov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že dobre fungujúca únia kapitálových trhov si vyžaduje, aby boli tieto trhy bezpečné, stabilné a odolné voči otrasom. Z tohto hľadiska bude mať zánik sadzby LIBOR zásadné hospodárske dôsledky, keďže značný počet zmlúv neobsahuje záložné ustanovenia v súvislosti s odstránením odkazu na sadzbu LIBOR do konca roka 2021. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je preto mimoriadne dôležité a prvoradé zabezpečiť nahradenie odkazu na sadzbu LIBOR. EHSV zároveň víta návrh Komisie zapojiť do tohto procesu vnútroštátne orgány prostredníctvom prijatia európskeho nariadenia, ktorým by sa neutralizovalo riziko toho, že pri transpozícii smernice sa zistí, že právne predpisy sú rôznorodé. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta, že navrhovanými zmenami týkajúcimi sa referenčných hodnôt sa zavedie zákonná právomoc, prostredníctvom ktorej Európska komisia určí náhradnú sadzbu, keď sa prestane uverejňovať referenčná hodnota, ktorej ukončené poskytovanie by viedlo k výraznému narušeniu fungovania finančných trhov v Únii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor takisto víta, že zákonná náhradná sadzba nahradí zo zákona všetky odkazy na „referenčnú hodnotu, ktorej poskytovanie sa ukončuje“, vo všetkých zmluvách, ktoré uzatvoril subjekt pod dohľadom EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje za relevantné, že v prípade zmlúv nezahŕňajúcich subjekt pod dohľadom EÚ sa členským štátom odporúča, aby prijali vnútroštátne zákonné náhradné sadzby. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S cieľom monitorovať primeranosť novo zavedenej výnimky preto EHSV súhlasí s tým, že príslušné orgány a subjekty pod dohľadom sú povinné pravidelne podávať Komisii správy o využívaní vyňatých referenčných hodnôt podnikmi z EÚ a o zmenách súvah subjektov pod dohľadom týkajúcich sa expozície voči menovým výkyvom tretích krajín. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Rozhodnutie je v súlade s odporúčaniami Rady pre finančnú stabilitu (3), výbor sa však pozastavuje nad tým, že pokiaľ ide o celosvetovú činnosť, zdá sa, že EÚ je jedinou jurisdikciou, ktorá sa snaží regulovať mechanizmus fungovania referenčných hodnôt týkajúcich sa spotových výmenných kurzov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV samozrejme odporúča monitorovať vykonávanie tohto nariadenia a jeho integráciu do finančných trhov. Výbor sa domnieva, že je prvoradé zaistiť, aby plánované pravidlá konkrétne a priamo prispievali k dosiahnutiu cieľov a kladných účinkov pre všetky zainteresované strany a vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | V pracovnom programe Komisie na rok 2020 sa stanovuje opätovné preskúmanie nariadenia o indexoch používaných ako referenčné hodnoty, na základe ktorých sa určuje splatná suma v rámci finančného nástroja alebo finančnej zmluvy alebo hodnota finančného nástroja. V záujme posilnenia dôvery účastníkov kapitálových trhov v indexy používané ako referenčné hodnoty v Únii sa v nariadení o referenčných hodnotách stanovujú normy v oblasti správy a riadenia a kvality údajov pre referenčné hodnoty, na ktoré sa odkazuje vo finančných zmluvách. Prispieva to k úsiliu Komisie o podporu únie kapitálových trhov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nariadením o referenčných hodnotách sa zavádza požiadavka na povolenia pre správcov finančných referenčných hodnôt, ako aj požiadavky na prispievateľov vstupných údajov používaných na výpočet finančnej referenčnej hodnoty, a sa takisto upravuje používanie finančných referenčných hodnôt. V pravidlách stanovených v nariadení sa vyžaduje, aby subjekty pod dohľadom EÚ (ako sú banky, investičné spoločnosti, poisťovne, podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov – PKIPCP2) používali len indexy, ktorých správca je držiteľom povolenia. Referenčné hodnoty spravované v tretích krajinách sa môžu použiť v EÚ len na základe postupu rovnocennosti, uznania alebo schválenia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nariadenie o referenčných hodnotách sa uplatňuje od januára 2018. Účastníci trhu z EÚ však môžu naďalej používať referenčné hodnoty spravované v krajine mimo Únie bez ohľadu na to, či bolo vydané rozhodnutie o rovnocennosti a či bol index uznaný alebo schválený na použitie v Únii, a to až do skončenia platnosti prechodného režimu na konci decembra 2021. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Po prvé, navrhovanými zmenami v legislatívnom návrhu, ktorý je predmetom tohto stanoviska EHSV o referenčných hodnotách, sa zavedie zákonná právomoc, prostredníctvom ktorej Európska komisia určí náhradnú sadzbu, keď sa prestane uverejňovať referenčná hodnota, ktorej ukončené poskytovanie by viedlo k výraznému narušeniu fungovania finančných trhov v Únii. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Po druhé, zákonná náhradná sadzba nahradí zo zákona všetky odkazy na „referenčnú hodnotu, ktorej poskytovanie sa ukončuje“, vo všetkých zmluvách, ktoré uzatvoril subjekt pod dohľadom EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Po tretie, v prípade zmlúv nezahŕňajúcich subjekt pod dohľadom EÚ sa členským štátom odporúča, aby prijali vnútroštátne zákonné náhradné sadzby. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A napokon, s cieľom monitorovať primeranosť novo zavedenej výnimky sú príslušné orgány a subjekty pod dohľadom povinné pravidelne podávať Európskej komisii správy o využívaní vyňatých referenčných hodnôt podnikmi z EÚ a o zmenách súvah subjektov pod dohľadom týkajúcich sa expozície voči menovým výkyvom tretích krajín. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Pripomienky

| 3.1. | V nadväznosti na odporúčania uvedené v stanoviskách EHSV (4) a berúc do úvahy najmä ukončenie zverejňovania sadzby LIBOR, EHSV víta návrhy Európskej komisie na zachovanie kontinuity prevádzkových prostriedkov finančných subjektov v únii kapitálových trhov (CMU), pokiaľ ide o výnimku pre určité devízové referenčné hodnoty tretích krajín a o určenie náhradných referenčných hodnôt pre určité referenčné hodnoty, ktorých poskytovanie sa ukončuje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tieto návrhy nielenže priamo reagujú na dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie, ale zároveň umožňujú zahrnúť situáciu týkajúcu sa referenčných hodnôt krajín s menami, ktorých výmenný kurz nie je voľne konvertibilný, a tým prispievajú aj k dosiahnutiu širších cieľov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Umožňujú zohľadniť používanie devízových referenčných hodnôt na krytie volatility meny tretích krajín, vyplatenie zmlúv o derivátoch v inej mene, než je mena s obmedzenou konvertibilitou, najmä ak mena tretej krajiny nie je voľne konvertibilná. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Táto reforma má zásadný význam, pokiaľ ide o reakciu na dramatický vývoj v oblasti únie kapitálových trhov a súvisiacej bankovej únie v spojitosti s brexitom, zabezpečenie fungovania hospodárskej a menovej únie (HMÚ) a pomoc pri posilňovaní pozície EÚ a členských štátov v meniacom sa globálnom prostredí. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Reforma kritických referenčných hodnôt, ako sú sadzby IBOR (5), je najvyššou prioritou akčného plánu Komisie pre úniu kapitálových trhov v súlade s odporúčaniami Rady pre finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Cieľ, ktorým je dobre fungujúca únia kapitálových trhov, si vyžaduje, aby boli tieto trhy bezpečné, stabilné a odolné voči otrasom. Preto bude mať zánik sadzby LIBOR zásadné hospodárske dôsledky – a to napriek tomu, že táto sadzba čoraz menej reprezentuje trh alebo ekonomickú realitu, ktorej meradlom má byť – keďže značný počet zmlúv neobsahuje záložné ustanovenia v súvislosti s odstránením odkazu na sadzbu LIBOR do konca roka 2021. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Je preto mimoriadne dôležité a prvoradé zabezpečiť nahradenie odkazu na sadzbu LIBOR. EHSV zároveň víta návrh Európskej komisie zapojiť do tohto procesu vnútroštátne orgány prostredníctvom prijatia európskeho nariadenia, ktorým by sa neutralizovalo riziko toho, že pri transpozícii smernice sa zistí, že právne predpisy sú rôznorodé. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Podľa názoru podnikov a komunít, s ktorými Európska komisia viedla predbežné konzultácie, prijatie referenčných hodnôt prispieva k zabezpečeniu cezhraničných transakcií na trhu a k posilneniu spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže najmä v krajinách, ktorých výmenný kurz je ešte stále príliš regulovaný. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Táto zmena nariadenia sa uskutočňuje s cieľom čeliť mimoriadne významnému systémovému riziku: škála zmlúv, ktoré budú ovplyvnené ukončením poskytovania všeobecne používanej referenčnej hodnoty úrokových sadzieb, zahŕňa:






  a) | dlhopisy emitované subjektmi pod dohľadom; |
| --- | --- | --- |

3.9.

a)

dlhopisy emitované subjektmi pod dohľadom;

| b) | dlh vedený v súvahe subjektov pod dohľadom; |
| --- | --- |

b)

dlh vedený v súvahe subjektov pod dohľadom;

| c) | úvery; |
| --- | --- |

c)

úvery;

| d) | vklady a |
| --- | --- |

d)

vklady a

| e) | zmluvy o derivátoch. |
| --- | --- |

e)

zmluvy o derivátoch.

Veľká časť finančných zmlúv, ktoré odkazujú na všeobecne používané referenčné hodnoty úrokových sadzieb, zahŕňa subjekty pod dohľadom patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia o referenčných hodnotách.

| 3.10. | Právna neistota a potenciálny nepriaznivý hospodársky dosah, ktorý môže vyplynúť z ťažkostí s presadzovaním súčasných zmluvných záväzkov, budú predstavovať riziko pre finančnú stabilitu v Únii:






  — | pre spotrebiteľov, malé, stredné a veľké podniky a investorov je zaručená väčšia ochrana, pričom sa týmto návrhom zavádzajú rôzne nástroje, aby sa zabezpečilo, že postupné ukončenie poskytovania všeobecne používanej medzibankovej sadzby nebude mať neprimeraný vplyv na schopnosť bankového sektora poskytovať finančné prostriedky spoločnostiam EÚ, a teda neohrozí kľúčový cieľ únie kapitálových trhov; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

pre spotrebiteľov, malé, stredné a veľké podniky a investorov je zaručená väčšia ochrana, pričom sa týmto návrhom zavádzajú rôzne nástroje, aby sa zabezpečilo, že postupné ukončenie poskytovania všeobecne používanej medzibankovej sadzby nebude mať neprimeraný vplyv na schopnosť bankového sektora poskytovať finančné prostriedky spoločnostiam EÚ, a teda neohrozí kľúčový cieľ únie kapitálových trhov;

| — | EHSV v tejto súvislosti považuje za dôležité analyzovať aj tieto kontexty znenia, pokiaľ ide o návrh Komisie:






  i) | zdá sa, že odôvodnenia a dôvodová správa zohľadňujú širokú škálu zmlúv využívajúcich finančné referenčné hodnoty vrátane úverových zmlúv (alebo podobných úverových nástrojov) uzatvorených s právnickými alebo inými osobami (nielen spotrebiteľmi), pričom výbor v tejto súvislosti poukazuje na oddiel „Rozsah zákonnej náhradnej sadzby“; |
| --- | --- | --- |

—

EHSV v tejto súvislosti považuje za dôležité analyzovať aj tieto kontexty znenia, pokiaľ ide o návrh Komisie:

i)

zdá sa, že odôvodnenia a dôvodová správa zohľadňujú širokú škálu zmlúv využívajúcich finančné referenčné hodnoty vrátane úverových zmlúv (alebo podobných úverových nástrojov) uzatvorených s právnickými alebo inými osobami (nielen spotrebiteľmi), pričom výbor v tejto súvislosti poukazuje na oddiel „Rozsah zákonnej náhradnej sadzby“;

| ii) | v znení návrhu Komisie, ktorým sa stanovuje nahradenie vyplývajúce zo zákona, sa v článku 23a ods. 2 odkazuje na pojem „finančné zmluvy“, ktorý je vymedzený v nariadení EÚ o referenčných hodnotách (článok 3 ods. 1 bod 18) výlučne prostredníctvom odkazu na úverové zmluvy uzatvorené s fyzickými osobami – spotrebiteľmi, so zreteľom na odkazy na smernicu 2014/17/EÚ a smernicu 2008/48/ES; |
| --- | --- |

ii)

v znení návrhu Komisie, ktorým sa stanovuje nahradenie vyplývajúce zo zákona, sa v článku 23a ods. 2 odkazuje na pojem „finančné zmluvy“, ktorý je vymedzený v nariadení EÚ o referenčných hodnotách (článok 3 ods. 1 bod 18) výlučne prostredníctvom odkazu na úverové zmluvy uzatvorené s fyzickými osobami – spotrebiteľmi, so zreteľom na odkazy na smernicu 2014/17/EÚ a smernicu 2008/48/ES;

| iii) | v záujme zosúladenia cieľa uvedeného v dôvodovej správe so znením návrhu výbor považuje za užitočné analyzovať definíciu pojmu „finančné zmluvy“ a odkaz na tento pojem tak, aby sa neobmedzoval len na úverové zmluvy uzatvorené so spotrebiteľmi, ale aby zabezpečoval aj účinnosť mechanizmu náhrady zo zákona a v rámci úverových zmlúv uzatvorených s inými účastníkmi trhu; |
| --- | --- |

iii)

v záujme zosúladenia cieľa uvedeného v dôvodovej správe so znením návrhu výbor považuje za užitočné analyzovať definíciu pojmu „finančné zmluvy“ a odkaz na tento pojem tak, aby sa neobmedzoval len na úverové zmluvy uzatvorené so spotrebiteľmi, ale aby zabezpečoval aj účinnosť mechanizmu náhrady zo zákona a v rámci úverových zmlúv uzatvorených s inými účastníkmi trhu;

| — | výbor sa domnieva, že právomoci týkajúce sa určenia náhradnej sadzby by sa mali rozšíriť na všetky zmluvy podľa práva členského štátu EÚ, ako aj na zmluvy uzavreté medzi subjektmi so sídlom v EÚ, na ktoré sa nevzťahujú právne predpisy EÚ, ak právne predpisy tretej krajiny nestanovujú zákonnú náhradu za referenčnú hodnotu, ktorej poskytovanie sa ukončuje; |
| --- | --- |

—

výbor sa domnieva, že právomoci týkajúce sa určenia náhradnej sadzby by sa mali rozšíriť na všetky zmluvy podľa práva členského štátu EÚ, ako aj na zmluvy uzavreté medzi subjektmi so sídlom v EÚ, na ktoré sa nevzťahujú právne predpisy EÚ, ak právne predpisy tretej krajiny nestanovujú zákonnú náhradu za referenčnú hodnotu, ktorej poskytovanie sa ukončuje;

| — | navrhované opatrenia sa napokon považujú za prejav podpory „hospodárstva EÚ, ktoré pracuje v prospech ľudí“, čo je jedným z hlavných cieľov stanovených v pracovnom programe Komisie na rok 2020. Táto iniciatíva napomáha poskytovať bankové úvery retailovým klientom viazané na sadzby IBOR, čo je dôležitým prvkom hospodárstva, ktoré slúži potrebám ľudí. |
| --- | --- |

—

navrhované opatrenia sa napokon považujú za prejav podpory „hospodárstva EÚ, ktoré pracuje v prospech ľudí“, čo je jedným z hlavných cieľov stanovených v pracovnom programe Komisie na rok 2020. Táto iniciatíva napomáha poskytovať bankové úvery retailovým klientom viazané na sadzby IBOR, čo je dôležitým prvkom hospodárstva, ktoré slúži potrebám ľudí.

| 3.11. | Keďže v odôvodnení 10 k navrhovanej zmene sa uvádza, že by sa mali zohľadniť návrhy pracovných skupín, a že aspoň pokiaľ ide o prechod zo sadzby EONIA (Euro Overnight Index Average) na sadzbu EURSTR (Euro short-term rate) príslušná pracovná skupina odporučila, aby sa prešlo na sadzbu EURSTR + rozpätie (spread), EHSV považuje za užitočné potvrdiť, že „náhradnou referenčnou hodnotou“ sa rozumie „nová hodnota + rozpätie (spread)“. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV sa domnieva, že je užitočné objasniť pojem „výrazné narušenie fungovania finančných trhov v Únii“. V tejto súvislosti na základe ustanovení odôvodnenia 4 možno dospieť k záveru, že ukončenie zverejňovania sadzby LIBOR spadá do tejto kategórie, ale ak sa uvažuje v predstihu a vezme sa do úvahy, že v určitom okamihu by sa mohla nastoliť otázka zániku sadzby EURIBOR, bolo by vhodné vymedziť tento pojem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné uviesť aj podmienky, za akých bude Európska komisia tento predpis uplatňovať, napr. na ako dlho bude určená náhradná referenčná hodnota potom, ako boli splnené stanovené podmienky. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ďalším užitočným objasnením by bol stupeň extrateritoriality uplatňovania tohto opatrenia, t. j. že toto opatrenie sa uplatňuje, ak jeden z dohliadaných subjektov má sídlo v jednom z členských štátov bez ohľadu na právne predpisy, ktorými sa zmluva riadi. V tomto prípade treba poukázať najmä na zmluvy, ktoré sa riadia anglickým právom, ktoré sa od 1. januára 2021 stane vo vzťahu k Európskej únii právom tretieho štátu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Reforma nariadenia o referenčných hodnotách je preto správnym nástrojom na stanovenie zákonnej náhradnej sadzby, ktorou sa zmierňujú nepriaznivé dôsledky pre právnu istotu a finančnú stabilitu, ku ktorým by mohlo dôjsť v prípade, že by sa sadzba LIBOR alebo akákoľvek iná referenčná hodnota, ktorej ukončené poskytovanie by viedlo k výraznému narušeniu fungovania finančných trhov v Únii, prestala poskytovať bez toho, aby takáto náhradná sadzba bola dostupná a integrovaná do zmlúv uzatvorených v minulosti, ktoré sa vzťahujú na subjekt pod dohľadom patriaci do rozsahu pôsobnosti nariadenia o referenčných hodnotách. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Rozhodnutie je v súlade s odporúčaniami Rady pre finančnú stabilitu, výbor sa však pozastavuje nad tým, že pokiaľ ide o celosvetovú činnosť, zdá sa, že EÚ je jedinou jurisdikciou, ktorá sa snaží regulovať mechanizmus fungovania referenčných hodnôt týkajúcich sa spotových výmenných kurzov. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV samozrejme odporúča monitorovať vykonávanie tohto nariadenia a jeho integráciu do finančných trhov. Výbor sa domnieva, že je prvoradé zaistiť, aby plánované pravidlá konkrétne a priamo prispievali k dosiahnutiu cieľov a kladných účinkov pre všetky zainteresované strany a vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.17.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Európsky systém finančného dohľadu (ESFS) – reformy, Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 63, Udržateľné financovanie: taxonómia a referenčné hodnoty, Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 103 a Európsky systém finančného dohľadu (ESFS) – zmenený návrh na boj proti praniu špinavých peňazí, Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 58.

1

(2)  Sadzba LIBOR (London Interbank Offered Rate) slúži ako medzinárodne uznávaná hlavná referenčná úroková sadzba na výpočet nákladov na poskytovanie medzibankoých úverov.

2

(3)  Medzinárodné hospodárske zoskupenie zriadené na zasadnutí G20 v Londýne v apríli 2009. Zoskupuje 26 národných finančných orgánov (centrálne banky, ministerstvá financií atď.), ako aj niekoľko medzinárodných organizácií a zoskupení, ktoré vypracúvajú normy v oblasti finančnej stability.

3

(4)  Európsky systém finančného dohľadu (ESFS) – reformy, Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 63, Udržateľné financovanie: taxonómia a referenčné hodnoty, Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 103 a Európsky systém finančného dohľadu (ESFS) – zmenený návrh na boj proti praniu špinavých peňazí, Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 58.

4

(5)  Medzibankové úrokové sadzby (Interbank offer rates – IBOR) sú systémovo dôležité referenčné sadzby, ktoré sú základom mnohých zmlúv vo finančnom sektore.

5

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť

[COM(2020) 274 final]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť

[COM(2020) 275 final]

(2021/C 10/07)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Konzultácia | Európska komisia, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 218/0/5 |

Konzultácia

Európska komisia, 12.8.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

218/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) pripomína, že vyškolená a kvalifikovaná pracovná sila je jedným z hlavných prínosov európskeho sociálneho a hospodárskeho modelu a že podpora odbornej prípravy mladých ľudí a dospelých sa musí využiť ako páka na stimuláciu dlhodobého a udržateľného hospodárskeho rastu, pretože pomáha zvyšovať inovácie, produktivitu a konkurencieschopnosť podnikov a podporuje pracovníkov pri spravodlivej transformácii a kariérnom a mzdovom postupe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta skutočnosť, že program v oblasti zručností a navrhované odporúčanie týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) boli vypracované v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv (EPSP) a že mottom programu je prvá zásada EPSP. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor sa domnieva, že projekty centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy a financovania účasti krajín v súťažiach EuroSkills ako jeden z nástrojov prinesú zlepšenia v celom systéme OVP, čím sa zvýši kvalita, atraktívnosť a inkluzívnosť OVP pre všetkých. To by sa malo dosiahnuť spoločne s príslušnými sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti vrátane rodín, rodičov a študentov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV pripomína, že kľúčové kompetencie a zručnosti v oblasti STEAM (1) musia byť zahrnuté do poskytovania „správnych zručností“ s cieľom reagovať na bezprostredné požiadavky mladých ľudí a dospelých na úspešný život v spoločnosti a na potreby trhu práce v rámci digitálnej a zelenej transformácie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podčiarkuje dôraz na spoločenské a občianske kompetencie, ktoré sú pre jednotlivca ako demokratického občana rozhodujúce. K výchove k občianstvu by mali mať prístup všetci, najmä znevýhodnené skupiny (2). EHSV nabáda členské štáty, aby implementovali odporúčanie Rady o presadzovaní spoločných hodnôt (3) a tiež aby posilnili vzdelávanie o európskych hodnotách a identite v sektoroch OVP a vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor víta návrh Paktu o zručnostiach týkajúceho sa získavania nových zručností a zvyšovania úrovne zručností pracovníkov a vyzýva na stanovenie dosiahnuteľných cieľov a dohodnutých spoločných zásad kvality, ktoré sa majú navrhnúť v spolupráci s príslušnými sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti a ďalšími dôležitými zainteresovanými stranami s cieľom poskytnúť všetkým účinné riešenia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV žiada, aby sa kládol väčší dôraz na opatrenia v oblasti usmerňovania a poradenstva v súvislosti so zelenou a digitálnou transformáciou trhu práce, a to rozšírením podporných mechanizmov, ktoré by ponúkali rôzni poskytovatelia informácií, napr. systémy „ambasádorov odbornej prípravy“ odborových zväzov, podpora ľudských zdrojov pre podniky a práca občianskej spoločnosti s cieľom motivovať dospelých a pracovníkov, aby si zvyšovali úroveň zručností a získavali nové zručnosti. EHSV pripomína, že podporovanie ľudí pomocou odbornej prípravy v procese spravodlivej digitálnej a zelenej transformácie sa musí začať potvrdzovaním neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a zabezpečením uznávania a certifikácie kurzov odbornej prípravy, aby mohli byť súčasťou celkovej kvalifikácie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV poukazuje na svoje stanovisko na tému Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (4) a konštatuje, že plán obnovy, Next Generation EU a ostatné fondy EÚ (ESF+, Fond na spravodlivú transformáciu atď.) sa musia využívať účinným a konzistentným spôsobom s cieľom účinne podporovať politiky vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor vyzýva, aby sa uskutočnil výskum na európskej úrovni, pokiaľ ide o myšlienku európskej iniciatívy pre individuálne vzdelávacie účty (ILA) ako zastrešujúcej iniciatívy alebo osobitnej podpory pre potreby členských štátov. EHSV vyzýva Komisiu, aby iniciovala sociálny dialóg o ILA a o rozvoji európskych hlavných profilov v OVP s cieľom zohľadniť potreby sektorov, vnútroštátne požiadavky povolaní OVP v súlade s kolektívnymi dohodami, meniace sa pracovné a zamestnanecké profily a potreby podnikov, a konzultovať s príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV naliehavo žiada, aby sa opätovne prehodnotili a aktualizovali ukazovatele a referenčné hodnoty, keď budú k dispozícii údaje o vplyve krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Údaje a informácie o OVP, zručnostiach a potrebách na trhu práce sa musia zlepšiť vo vzťahu k cieľom EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a nové ukazovatele by mali presadzovať vykonávanie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a európskeho semestra. V snahe dosiahnuť navrhované ukazovatele do roku 2025 by bolo žiaduce, aby monitorovanie prebiehalo s frekvenciou každoročnej aktualizácie jednak celého radu údajov s cieľom lepšie sledovať zlepšenia v sektore OVP, jednak ponuky zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV žiada, aby sa všetkým osobám, ktoré sa zúčastňujú na odbornom vzdelávaní a príprave zaručilo právo a prístup k vysoko kvalitnému a inkluzívnemu OVP a učňovskej príprave s náležitým ohľadom na európsky rámec pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (EFQEA) (5). Okrem ukazovateľa účasti na učení sa na pracovisku stanovenom v odporúčaní o OVP by sa mohol vymedziť ukazovateľ vzdelávania v podnikoch a mohla by sa podporiť spolupráca medzi podnikmi v oblasti učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odkazuje na svoje stanovisko na tému Príprava stratégie EÚ na zlepšenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých (6) a vyzýva Komisiu, aby v súlade s Európskou zelenou dohodou vypracovala stratégiu v oblasti ekologických zručností a kompetencií na európskej úrovni a vytvorila ukazovatele týkajúce sa rámca kompetencií pre požadované ekologické zručnosti za účasti vlád, sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor žiada, aby sa vypracovali opatrenia na zvýšenie príťažlivosti povolania učiteľov a školiteľov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy tým, že sa im ponúknu strategické aktualizácie ich pôvodného vzdelania a možnosti ďalšieho profesijného rozvoja, aby boli pripravení na zelenú a digitálnu transformáciu OVP, a to zlepšením ich postavenia a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a tým, že sa zapoja do prípravy učebných osnov v oblasti digitálnej a zelenej transformácie pre školy a vzdelávacie inštitúcie poskytujúce OVP v rámci skutočného sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV by chcel, aby sa v akčnom pláne digitálneho vzdelávania (7) navrhla praktická podpora školským komunitám s cieľom zlepšiť digitálne zručnosti a investície do digitálnych nástrojov a prístupu k internetu a poskytnúť podporu tak, aby digitálne zručnosti, a to tak mäkké (pre spoločenský aj súkromný život), ako aj tvrdé (súvisiace s technológiou a prácou) mohli preniknúť k všetkým. Vyzývame Komisiu, aby poskytla príslušné údaje o prístupe k digitálnym nástrojom a prístupe na internet v školách v súvislosti s nástrojom SELFIE (8). Je dôležité, aby si pracovníci zvyšovali úroveň zručností a získavali nové zručnosti v oblasti potrebných digitálnych zručností. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV odporúča vypracovať celoeurópsku štúdiu s cieľom zmapovať existujúce mikrocertifikáty rôznych poskytovateľov v snahe zistiť skutočné potreby európskych podnikov, zamestnávateľov, pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie, pokiaľ ide o mikrocertifikáty a ich vplyv na kvalifikáciu a kolektívne zmluvy. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV odporúča zlepšiť platformu Europass prostredníctvom dôveryhodných informácií pre uchádzačov o zamestnanie, vzdelávajúce sa osoby, zamestnávateľov a tvorcov politík, ako aj sprístupniť informácie aj osobám so zdravotným postihnutím a poskytovať ich v rôznych jazykoch vrátane hlavných jazykov migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Výbor žiada, aby sa v rámci vnútroštátnych opatrení v oblasti zručností kládol dôraz na podporu študentiek, pracovníčok a nezamestnaných žien, a to prostredníctvom cielenej odbornej prípravy aj so zameraním sa na účinnú podporu rodín, ktoré čelia vážnym ťažkostiam v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV nabáda Komisiu, aby vypracovala opatrenia, ktoré zabezpečia, že sa každému utečencovi a žiadateľovi o azyl poskytne príležitosť na validáciu jeho zručností a kompetencií a že sa im ponúkne učňovská príprava a získanie nových zručností a zvyšovanie úrovne zručností, v snahe začleniť ich do trhu práce v súlade s Chartou základných práv EÚ. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV navrhuje, aby sa pokračovalo v diskusiách s vládami, relevantnými sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti o nosných ideách iniciatív týkajúcich sa vysokoškolského vzdelávania a výskumu v rámci programu v oblasti zručností. Partnerstvá medzi podnikmi a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania by mali byť rovnako prínosné pre obe strany a nemali by viesť k zníženiu verejných rozpočtov na vysokoškolské vzdelávanie. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV vyzýva na udržateľné vnútroštátne verejné investície do vysokoškolského vzdelávania a výskumu ako súčasť európskeho semestra, ktoré by sa mali podporovať z finančných prostriedkov EÚ s cieľom dosiahnuť úplnú inkluzívnosť a prístupnosť vysokoškolského vzdelávania a výskumu pre študentov a budúcich výskumných pracovníkov a zabezpečiť priaznivé pracovné prostredie pre akademických a výskumných pracovníkov. EHSV žiada, aby sa o návrhoch týkajúcich sa zručností a rozvoja kompetencií výskumných pracovníkov ďalej diskutovalo s plánovanými adresátmi iniciatív. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV vyzýva členské štáty, aby implementovali Parížske komuniké (2018) a nadchádzajúce Rímske komuniké (2020) a zabezpečili, aby sa ako základ európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania (EHEA) rešpektovala akademická sloboda a integrita, inštitucionálna autonómia, účasť študentov a zamestnancov na riadení vysokoškolského vzdelávania a verejná zodpovednosť. EHSV vyzýva členské štáty, aby rešpektovali základné hodnoty bolonského procesu, zaviedli zásady týkajúce sa sociálneho rozmeru a kvalitného vzdelávania a vyučovania a žiada skupinu pre nadviazanie na bolonský proces, aby zabezpečila ďalšie vykonávanie spoločne dohodnutých bolonských cieľov. EHSV tiež zdôrazňuje, že je dôležité vykonávať odporúčanie OSN týkajúce sa postavenia pedagogických pracovníkov v oblasti vysokoškolského vzdelávania z roku 1997 (9). |
| --- | --- |

1.21.

2.   Kontext

| 2.1. | V oznámení s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť sa stanovujú politické priority a opatrenia zamerané na poskytovanie odbornej prípravy väčšiemu počtu osôb, častejšie a v oblasti zručností potrebných pre pracovné miesto, najmä na zvládnutie zelenej a digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nový návrh vychádza z oznámenia s názvom Nový program v oblasti zručností pre Európu – Spolupráca na posilnení ľudského kapitálu, zamestnateľnosti a konkurencieschopnosti (2016) (10). V aktualizovanom programe v oblasti zručností (2020) sa navrhuje 12 iniciatív a štyri kvantitatívne ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2025. V návrhu odporúčania Rady týkajúcom sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť sa pre osoby, ktoré sa zúčastňujú na OVP, navrhujú ďalšie ciele. Toto stanovisko sa zameriava na obe iniciatívy. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Pandémia COVID-19 uvrhla európske hospodárstvo do hlbokej recesie a zvýšila mieru nezamestnanosti. Podľa Eurostatu bol síce nedávny nárast nezamestnanosti v porovnaní s poklesom hospodárskej činnosti malý, no očakáva sa, že sa miera nezamestnanosti v EÚ27 zvýši zo 6,7 % v roku 2019 na 9 % v roku 2020 (11). Na druhej strane kríza spôsobená pandémiou COVID-19 urýchlila digitálnu transformáciu v oblasti vzdelávania, práce a každodenného života. Balík opatrení Komisie preto prišiel v správnom čase, aby rozprúdil diskusie o účinných politikách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta skutočnosť, že program v oblasti zručností a navrhované odporúčanie týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) boli vypracované v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv (EPSP) v snahe prispieť k jeho prvej zásade týkajúcej sa práva na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie. Všetci Európania by skutočne mali mať právo na prístup ku kvalitnej a inkluzívnej odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu v rámci spravodlivej transformácie a so zreteľom na demografické zmeny. Zdôrazňujeme potrebu riešiť chudobu v dôsledku nízkeho stupňa dosiahnutého vzdelania, ktorá sa prehĺbila následkom nerovného prístupu ku vzdelaniu a odbornej príprave počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Domnievame sa, že kľúčové kompetencie a mäkké zručnosti sú rovnako dôležité ako „správne zručnosti“ potrebné na trhu práce. Medzi tieto kľúčové kompetencie patria aj spoločenské a občianske kompetencie, ktoré sú pre jednotlivca ako demokratického občana rozhodujúce, najmä keď prehĺbené sociálne a hospodárske nerovnosti môžu viesť k radikalizmu, populizmu a vyššej miere trestnej činnosti. Program v oblasti zručností by mal venovať väčšiu pozornosť rozvoju kľúčových kompetencií v rámci povinných cyklov vzdelávania/učebných osnov, ako aj vzdelávaniu mladých ľudí a dospelých. Veľmi vítaný je dôraz programu v oblasti zručností na oblasti STEM (12)
  a podnikateľské kompetencie, spolu s pochopením širších kompetencií potrebných pre spoločnosť a trh práce a za predpokladu, že dôraz sa bude klásť aj na sociálne a prierezové zručnosti. Zručnosti v oblastiach STEAM (13) sa musia ďalej zlepšovať, keďže umelecké, humanitné, spoločenské odbory a profesijné sektory významne prispievajú k HDP krajiny. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Poukazujeme na to, že EHSV vo svojom stanovisku o európskom vzdelávacom priestore (2018) (14) privítal skutočnosť, že v iniciatíve týkajúcej sa európskeho vzdelávacieho priestoru sa navrhuje väčšia inkluzívnosť v budúcich vzdelávacích systémoch, a zdôraznil, že získavanie vedomostí o EÚ, demokratických hodnotách, tolerancii a občianstve by sa malo považovať za právo pre všetkých v rámci holistického konceptu vzdelávania, s osobitným zameraním na znevýhodnené skupiny (15)
  obyvateľov, a ako súčasť vykonávania EPSP. Je dôležité nabádať členské štáty, aby implementovali odporúčanie Rady o presadzovaní spoločných hodnôt (16). V nadväznosti na stanovisko EHSV o vzdelávaní o Európskej únii (17) poukazujeme na to, že OVP a vzdelávanie dospelých by sa mali zamerať aj na posilnenie spoločných európskych hodnôt a identity EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta návrh Paktu o zručnostiach týkajúceho sa zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pracovnej sily. Je nevyhnutné navrhnúť pakt v spolupráci s príslušnými sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti a ďalšími dôležitými zainteresovanými stranami podľa osobitných skupín s cieľom vymedziť ciele pre adresátov tohto paktu a zabezpečiť, aby boli tieto ciele splnené. Pakt by mal poskytovať účinné riešenia pre mladých ľudí a dospelých, nezamestnaných, osoby s nízkou kvalifikáciou a pracovníkov, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať prístupu sociálno-ekonomicky znevýhodnených skupín ľudí ku kvalitnému a inkluzívnemu OVP, vzdelávaniu dospelých a odbornej príprave v oblasti získavania nových zručností a zvyšovania úrovne zručností poskytovanej širokou škálou poskytovateľov, ako sú verejné služby zamestnanosti, podniky a inštitúcie OVP. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Jedno z kritérií kvality týchto pravidiel poskytovania odbornej prípravy by malo súvisieť s potvrdzovaním neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa ešte pred začatím odbornej prípravy. Odborná príprava by mala byť uznaná a certifikovaná, pričom by sa mala jasne určiť úroveň kvalifikácie alebo jednotka/časť kvalifikácie, ktorá je súčasťou osvedčenia. Táto požiadavka by posilnila vykonávanie záverov Rady s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (18) a Odporúčania Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (19). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V súlade s predchádzajúcim stanoviskom EHSV na tému Udržateľné financovanie celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností v kontexte nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily (20) požadujeme, aby sa plán obnovy, Next Generation EU a ostatné fondy EÚ (ESF+, Fond na spravodlivú transformáciu atď.) využívali účinným a konzistentným spôsobom v snahe zabezpečiť, že podniky a sociálne podniky prežijú krízu, aby mohli ponúkať a udržiavať kvalitné pracovné miesta a aby pracovníci a nezamestnaní dostávali účinnú podporu, pokiaľ ide o získavanie kvalitných zručností. ESF+ ako doplnkový fond pomáha zavádzať reformy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy identifikované v rámci európskeho semestra a mal by podporovať ciele európskej priemyselnej stratégie a politiky MSP v oblasti rozvoja zručností. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že Komisia vo svojom návrhu rozpoznáva rozdielne prístupy v členských štátoch, ktoré ľuďom umožnia nadobúdať zručnosti počas celého života, teda je reč skôr o „účtoch“ než „účte“ v jednotnom čísle. Myšlienka európskej iniciatívy týkajúcej sa individuálnych vzdelávacích účtov (ILA) ako zastrešujúcej iniciatívy alebo osobitnej podpory pre členské štáty sa však musí ďalej skúmať prostredníctvom riadneho výskumu s cieľom zabezpečiť, aby mohla skutočne poskytnúť účinné riešenie na podporu zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností a bude sa zakladať na validácii neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa s cieľom poskytovať individuálne vzdelávacie možnosti. O ďalších politických opatreniach by sa preto malo rozhodnúť spoločne s príslušnými sociálnymi partnermi vrátane tých odvetvových. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pakt o zručnostiach by sa mohol zamerať na priemyselné odvetvia, v ktorých je dôležité podporovať zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností, ako aj motivovanie pracovníkov, aby sa na základe praktických usmernení a poradenstva zúčastňovali na dostupnej odbornej príprave, ktorá prispieva k ich profesijnému a kariérnemu rozvoju a je v záujme podniku. Pokiaľ ide o iniciatívu týkajúcu sa iniciatívy koncepcie (21) a myšlienku vytvorenia európskeho základného profilu v oblasti OVP, treba poznamenať, že potenciálne synergie sektorových profilov zručností niektorých povolaní sa musia ďalej prediskutovať s príslušnými odvetvovými sociálnymi partnermi. Je potrebné zohľadniť komplexné prístupy vrátane konkurencieschopnosti, výskumných a inovačných stratégií podnikov a priemyselného tajomstva. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Všetky osoby, ktoré sa zúčastňujú na OVP, by mali mať právo na vysoko kvalitné a inkluzívne OVP a učňovskú prípravu s náležitým ohľadom na odporúčanie Rady z roku 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (22). Ukazovatele miery zamestnateľnosti absolventov odborného vzdelávania a prípravy by mali zohľadňovať vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na priemyselné odvetvia a požiadavky absolventov na dôstojné a kvalitné pracovné miesta. Mohla by sa ďalej podnecovať spolupráca medzi podnikmi v oblasti učňovskej prípravy. Projekty v oblasti centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy by sa mohli viac zamerať na sociálne začlenenie a rovnaký prístup k vysokokvalitnej a atraktívnej odbornej príprave. Je dôležité zvážiť úlohu poskytovateľov OVP v národnom kontexte a ich interakciu so sociálnymi partnermi, pokiaľ ide o prispôsobenie učebných plánov potrebám v oblasti zručností. Podobne aj návrh týkajúci sa financovania účasti krajín v súťažiach EuroSkills môže zvýšiť atraktívnosť odborného vzdelávania a prípravy. Výnimočná príprava vybraných účastníkov OVP však bude slúžiť ako príklad pre vlády, aby účinnými opatreniami zlepšili kvalitu škôl OVP vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV pripomína závery z Rigy o stratégii v oblasti odborného vzdelávania a prípravy na roky 2015 – 2020, v ktorých sa uvádza, že učenie sa na pracovisku zahŕňa praktické vzdelávanie v školách a podnikoch (23). Keďže prístup k určitej forme učenia sa na pracovisku by mal byť normou pre všetky osoby absolvujúce OVP, ukazovatele zapojenia do učenia sa na pracovisku určite nie sú ambiciózne a sotva sa dajú uplatniť s cieľom zlepšiť poskytovanie učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Posilnenie informovanosti pre oblasť zručností na základe nedávnej činnosti strediska Cedefop (24) je nevyhnutné aj na vymedzenie a monitorovanie výsledkov členských štátov v súvislosti s ukazovateľmi týkajúcimi sa vzdelávania dospelých a odborného vzdelávania a prípravy. Predpovedanie/predvídanie potrieb v oblasti zručností v súvislosti so spoločenskými zmenami a zmenami trhu práce je dôležité na zabezpečenie lepšieho riadenia stratégií v oblasti zručností v rámci účinného sociálneho dialógu a konzultácií s príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti a zainteresovanými stranami vrátane podnikov. Bolo by vítané, keby sa ukazovatele navrhnuté v programe v oblasti zručností a v navrhovanom odporúčaní o OVP prehodnotili a aktualizovali v nadväznosti na výskum vplyvu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na vzdelávanie, odbornú prípravu a trh práce. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Všeobecnejšie je potrebné zlepšiť údaje a informácie o OVP, zručnostiach a trhu práce v súvislosti s cieľmi EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a novými ukazovateľmi navrhnutými na zabezpečenie vykonávania cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, predovšetkým cieľa 4 (vzdelávanie), cieľa 5 (rovnosť), cieľa 8 (dôstojná práca) a cieľa 13 (zmena klímy) a európskeho semestra. V snahe dosiahnuť navrhované ukazovatele do roku 2025 by bolo žiaduce, aby Eurostat a iné agentúry ako Cedefop a Eurofound vykonávali monitorovanie s každoročnou aktualizácie. Dodatočné ukazovatele by mohli lepšie podporiť podniky a pracovníkov pri určovaní ich investícií, poskytovania a potreby zručností, pričom by sa zamerali na „percentuálny podiel podnikov poskytujúcich odbornú prípravu podľa druhu odbornej prípravy“ a „výdavky podnikov na kurzy odbornej prípravy ako percentuálny podiel celkových nákladov práce“. Eurostat tieto údaje už zbiera každých päť rokov, ale takéto obdobie nepodporuje aktívne zapojenie sociálnych partnerov do predvídania/predpovedania zručností a zavedenie požadovanej odbornej prípravy, čo je aspekt, ktorý by sa mal podľa programu v oblasti zručností posilniť. Platené študijné voľno ako súčasť dohodnutých kolektívnych zmlúv môže byť nástrojom, ktorý sa zahrnie do ukazovateľov spolu s meraním poskytovania informácií a usmernení pracovníkom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V stanovisku EHSV o príprave stratégie EÚ na posilnenie ekologických zručností a kompetencií pre všetkých (25) sa poukazuje na to, že environmentálna zodpovednosť je povinnosťou každého. Proaktívne zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností s cieľom uľahčiť spravodlivý prechod na ekologické hospodárstvo by malo byť dostupné pre všetkých, najmä pre pracovníkov v upadajúcich sektoroch. Je potrebné monitorovať poskytovanie odbornej prípravy v oblasti mäkkých (pre každodenný život a spoločnosť) a tvrdých (technicko-odborných) ekologických zručností a kompetencií, a to na základe jasného ukazovateľa, ktorý je relevantný pre každého v Európe, a nielen pre dospelých. Takýto ukazovateľ a stratégia EÚ v oblasti ekologických zručností a kompetencií by mali vychádzať z dôkladnej štúdie na úrovni EÚ a posúdenia vnútroštátnych stratégií v oblasti ekologických zručností a kompetencií. Stanovenie ukazovateľov a rámca kompetencií pre požadované ekologické zručnosti musí byť založené na otvorenej metóde spolupráce. Učiteľom a školiteľom v oblasti OVP treba poskytovať kvalitný kontinuálny profesijný rozvoj aj v rámci podnikov (26) a mali by sa zapojiť do rozvoja učebných osnov v oblasti digitálnej a zelenej transformácie. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Zdôrazňujeme, že školy zohrávajú významnú spoločenskú úlohu a vyučovacie metódy by mali byť podporované digitalizáciou, ktorá by mala byť nástrojom, a nie cieľom. Zásadný význam má účinná podpora školám, učiacim sa, učiteľom, rodičom a rodinám s cieľom zlepšiť digitálne zručnosti a investície do vybavenia, ktorá by sa mala riešiť v rámci európskeho semestra i akčného plánu digitálneho vzdelávania. Keďže prebieha postupná digitalizácia priemyslu a hospodárstva, je dôležité, aby si pracovníci zvyšovali úroveň digitálnych zručností a získavali nové potrebné digitálne zručnosti využívaním sociálneho dialógu. Vyzývame Komisiu, aby poskytla príslušné údaje o prístupe k digitálnym nástrojom a o internete v školách v súvislosti s nástrojom SELFIE (27). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Po porade so sociálnymi partnermi je potrebné nájsť spoločné európske vymedzenie a chápanie mikrocertifikátov. EHSV odporúča vypracovať celoeurópsku štúdiu s cieľom zmapovať existujúce mikrocertifikáty, ktoré používajú podniky v rôznych sektoroch, poskytovatelia odbornej prípravy a vzdelávacie inštitúcie (v oblasti OVP a vysokoškolského vzdelávania) v snahe zistiť potreby a záujmy európskych podnikov, zamestnávateľov, pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie, pokiaľ ide o získavanie a vyžadovanie mikrocertifikátov. Mikrocertifikáty by sa mohli považovať za jedno z riešení, ale nie jediné riešenie a výsledok postupov uznávania a zvyšovania úrovne zručností alebo získavania nových zručností. Mali by jasne vymedziť, ako toto osvedčenie súvisí s úplnou kvalifikáciou. Vymedzenie noriem a ďalšie politické opatrenia na úrovni EÚ v súvislosti s mikrocertifikátmi sa musí prediskutovať so sociálnymi partnermi s osobitným dôrazom na zabezpečenie kvality a transparentnosti, pričom treba zvážiť takúto celoeurópsku štúdiu a dôkladné posúdenie vplyvu vrátane vplyvov na kvalifikácie a kolektívne dohody. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pokiaľ ide o spustenie novej platformy Europass, dôveryhodnosť certifikácie a kvalifikácií by sa mohla vyriešiť pomocou digitálnych údajov, pričom by sa mali rešpektovať postupy uznávania a validácie. Informácie by mali byť prístupné aj osobám so zdravotným postihnutím a poskytované v rôznych jazykoch vrátane hlavných jazykov migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl. Podrobnejšie by sa mala preskúmať myšlienka digitálnych preukazov na zrýchlené uznávanie kvalifikácií. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV víta návrhy Komisie týkajúce sa podpory strategických národných opatrení v oblasti zručností so zameraním na inkluzívnosť a rodovú rovnosť v OVP. Podľa nedávnych správ OSN (28), Rady Európy a Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE) (29) kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zasiahla najmä ženy s rodinami. Ženy čelia zvýšenej miere domáceho, sexuálneho a rodovo motivovaného násilia a je potrebné venovať pozornosť aj možným dlhodobejším účinkom pandémie na rovnováhu medzi pracovným a osobným životom a ekonomickú nezávislosť žien, keďže mnohé z nich to môže prinútiť prijímať ťažké rozhodnutia a prejsť na neplatenú prácu (30). Preto EHSV navrhuje, aby sa v rámci vnútroštátnych opatrení v oblasti zručností kládol dôraz na podporu študentiek, pracovníčok a nezamestnaných žien, a to prostredníctvom cielenej odbornej prípravy. Tieto opatrenia by sa mali zamerať aj na účinnú podporu rodín, ktoré čelia vážnym ťažkostiam v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV pripomína, že s utečencami sa musí zaobchádzať rovnako bez ohľadu na ich úroveň zručností a všetci utečenci a žiadatelia o azyl by mali mať možnosť potvrdiť svoje zručnosti a kompetencie a dostať učňovskú prípravu a získať nové zručnosti a zvyšovať úroveň zručností, aby sa začlenili na trh práce v súlade s Chartou základných práv EÚ. V pakte o migrácii a azyle by sa malo uznať, že utečenci majú zručnosti a kvalifikácie rôznej úrovne, ktoré môžu byť prínosom pre hostiteľské krajiny a miestny trh práce a potreby podnikov. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Je dôležité hľadať viac prepojení medzi európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania (EHEA) a európskym výskumným priestorom s cieľom zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť vysokoškolského vzdelávania a výskumu pre všetkých študentov bez ohľadu na ich vek alebo sociálno-ekonomické zázemie. Podpora kvality a uznávania štúdia medzi univerzitami musí byť významným dôrazom iniciatívy „Európske univerzity“. I keď vysokoškolské vzdelávanie je v právomoci jednotlivých štátov, návrhy Komisie týkajúce sa „európskeho diplomu“ a štatútu európskych univerzít, ako aj systému európskeho uznávania a zabezpečenia kvality sa zdajú byť posunom k synchronizácii vysokoškolského štúdia. EHSV preto žiada, aby sa pokračovalo v diskusiách s vládami, relevantnými sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti o nosných ideách týchto iniciatív a o ďalších politických opatreniach. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV poukazuje na to, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 mala z hľadiska vysokých škôl veľmi negatívny vplyv na prijímanie študentov, dochádzku, ich spoločenskú úlohu a investície. Je potrebné zaručiť udržateľné vnútroštátne verejné investície do vysokoškolského vzdelávania a výskumu a optimalizovať finančné prostriedky EÚ s cieľom dosiahnuť úplnú inkluzívnosť a prístupnosť vysokoškolského vzdelávania a výskumu pre študentov a budúcich výskumných pracovníkov a v snahe zabezpečiť priaznivé pracovné prostredie pre akademických a výskumných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Partnerstvá medzi podnikmi a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania by mali byť prínosné pre obe strany bez vonkajšieho tlaku a mali by byť vyvážené, aby sa zabezpečila jednak nezávislá výskumná a inovačná činnosť podnikov, jednak nezávislé verejné vysokoškolské vzdelávanie a výskumné ciele. Pokiaľ ide o návrhy programu v oblasti zručností, treba zohľadniť záväzky ministrov 48 krajín zapojených do bolonského procesu: akademická sloboda a integrita, inštitucionálna autonómia, účasť študentov a zamestnancov na riadení vysokoškolského vzdelávania a verejná zodpovednosť vysokoškolského vzdelávania a zodpovednosť zaň tvoria základ európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania (EHEA). EHSV tiež poukazuje na odporúčanie OSN týkajúce sa postavenia pedagogických pracovníkov v oblasti vysokoškolského vzdelávania z roku 1997 (31). |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Podľa článku 13 Charty základných práv EÚ „umenie a vedecké bádanie sú slobodné. Akademická sloboda sa rešpektuje“ (32). Návrhy na vytvorenie európskeho rámca kompetencií pre výskumných pracovníkov, taxonómie zručností pre výskumných pracovníkov a vypracovanie učebných plánov otvorenej vedy a vedeckého riadenia pre výskumných pracovníkov sú ambiciózne myšlienky, ale spochybňujú akademickú slobodu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania pri príprave budúcich akademických pracovníkov a výskumných pracovníkov na posilnenie slobody poznatkov a výskumu. |
| --- | --- |

4.19.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Veda, technológia, inžinierstvo, umenie a matematika.

1

(2)  EIGE.

2

(3)  Odporúčanie Rady o presadzovaní spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby (Ú. v. EÚ C 195, 7.6.2018, s. 1).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 232, 14.7.2020, s. 8.

4

(5)  Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu.

5

(6)  Stanovisko SOC/636 (vypracúva sa), názov sa mení.

6

(7)  Webová stránka Komisie venovaná novému akčnému plánu digitálneho vzdelávania.

7

(8)  Nástroj SELFIE.

8

(9)  Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel.

9

Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel

(10)  COM(2016) 381 final.

10

(11)  Tlačová správa Eurostatu Euro area unemployment at 7,8 %, júl 2020.

11

Euro area unemployment at 7,8 %

(12)  Veda, technológia, inžinierstvo a matematika.

12

(13)  Veda, technológia, inžinierstvo, UMENIE a matematika.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 136.

14

(15)  EIGE.

15

(16)  Odporúčanie Rady (Ú. v. EÚ C 195, 7.6.2018, s. 1).

16

(17)  Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 68.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1.

18

(19)  Odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa.

19

(20)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

20

(21)  Koncepcia sektorovej spolupráce v oblasti zručností.

21

(22)  Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu.

22

(23)  Pozri definíciu učenia sa na pracovisku v poznámke pod čiarou č. 6 v záveroch z Rigy z roku 2015.

23

(24)  Webová stránka Cedefop venovaná informovanosti pre oblasť zručností.

24

(25)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

25

(26)  Hlavné zásady profesionálneho rozvoja školiteľov v oblasti OVP, Cedefop a ETUCE Policy Paper on VET in Europe, 2012.

26

ETUCE Policy Paper on VET in Europe

(27)  Nástroj SELFIE.

27

(28)  UN Policy Brief: The Impact of COVID-19 on Women, 2020.

28

UN Policy Brief: The Impact of COVID-19 on Women

(29)  Pozri príslušnú webovú stránku EIGE.

29

(30)  https://www.coe.int/en/web/genderequality/women-s-rights-and-covid-19.

30

(31)  UN Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel, 1997.

31

UN Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel

(32)  Charta základných práv Európskej únie.

32

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/48

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu

[COM(2020) 276 final]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa mostu k pracovným miestam – posilnenia záruky pre mladých ľudí, ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí

[COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE)]

(2021/C 10/08)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Michael McLOUGHLIN |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Pomocný spravodajca:

Michael McLOUGHLIN

| Konzultácia | Európska komisia, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 220/0/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 12.8.2020

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

220/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že návrhom na posilnenie záruky pre mladých ľudí sa členským štátom predkladá súbor opatrení na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, ktorý zahŕňa rôzne nástroje, ako je učňovská príprava, stáže, vzdelávanie a pracovné ponuky, a vyzýva sa ním na ďalšie kroky na vytvorenie trvalého nástroja. Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že opatrenia nie sú vyvážené a zameriavajú sa najmä na vzdelávanie a zručnosti a menej na aktívne politiky trhu práce. V období po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by mladí ľudia v EÚ, ktorí sú najviac postihnutí nezamestnanosťou, mali mať prístup ku kvalitným pracovným príležitostiam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor vyzýva členské štáty, aby podnikli ďalšie kroky na posilnenie štvrtej a prvej zásady Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP) s cieľom podporiť medziodvetvovú a viacúrovňovú spoluprácu pri uplatňovaní holistického a integrovaného prístupu k podpore mladých ľudí, ktorí čelia viacerým prekážkam z hľadiska ich začleňovania do vzdelávania, spoločnosti a na trh práce. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV požaduje okamžité umiestňovanie mladých ľudí, ktorí sa zaregistrujú do záruky pre mladých ľudí. Kvalitné riešenie, ako napríklad kvalitné pracovné miesto alebo príležitosť absolvovať odbornú prípravu, sa musí poskytnúť rýchlo alebo v priebehu štyroch mesiacov. Mali by sa pritom zohľadňovať niekedy zdĺhavé postupy potvrdzovania neformálneho vzdelávania alebo informálneho učenia sa, ktoré sa môžu kombinovať s dostupnými možnosťami odbornej prípravy ponúkanými počas určitého časového obdobia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukazuje na to, že základom podpory mladých ľudí musí byť potvrdzovanie neformálneho vzdelávania alebo informálneho učenia sa. To by v ideálnom prípade malo viesť k získaniu kvalifikácie, ktorá jasne stanovuje dosiahnutý stupeň vzdelania podľa európskeho kvalifikačného rámca (EKR) alebo národného kvalifikačného rámca (NQF) a odbornú kvalifikáciu alebo osvedčenie. Systémy potvrdzovania a poskytovanie odbornej prípravy by mali byť pružnejšie a prispôsobivejšie, aby sa splnil štvormesačný cieľ a poskytla sa individuálna pomoc. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor vyzýva na prijatie iniciatívy EÚ zameranej na zlepšenie poskytovania kvalitných a inkluzívnych usmernení a poradenstva už od predškolského vzdelávania, aby sa mladým ľuďom poskytlo viac informácií o ich ďalšom vzdelávaní a následne o kariérnych možnostiach v kontexte digitálnej a zelenej transformácie trhu práce. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poznamenáva, že pracovné umiestnenia mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), musia byť v súlade s pracovným právom, kolektívnymi dohodami a daňovými predpismi, aby sa predišlo dlhodobému neistému zamestnávaniu mladých pracovníkov, na ktorých sa vzťahuje záruka pre mladých ľudí. Pri pracovnom umiestnení mladých ľudí ako pracovníkov sa musia dodržiavať primerané mzdové a pracovné podmienky, prístupné pracoviská, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci a demokracia na pracovisku podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ako aj kolektívne a/alebo odvetvové dohody. EHSV odporúča, aby členské štáty uplatňovali aktívne politiky trhu práce s cieľom vytvárať pracovné miesta pre mladých ľudí vo verejnom a súkromnom sektore a zabezpečiť dlhodobé riešenia. Krátkodobé a dočasné zmluvy môžu vyriešiť naliehavé problémy, ale dlhodobá neistota rovnako poškodzuje mladých ľudí, podniky aj hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor navrhuje, aby sa v spolupráci s príslušnými sociálnymi partnermi a aktérmi občianskej spoločnosti na európskej, národnej a miestnej úrovni zapojenými do navrhovania, implementácie a hodnotenia záruky pre mladých ľudí vytvoril rámec kvality, ktorým by sa tento systém riadil, aby sa zabezpečilo, že ponuka spĺňa určitú normu. Keďže s podporou fondov EÚ bolo na záruku pre mladých ľudí pridelených viac verejných zdrojov, je mimoriadne dôležité sledovať kvalitu ponuky z hľadiska kvalitatívnych kritérií a podmienenosti (1) pre umiestňovanie mladých ľudí. V tejto súvislosti vítame prácu Európskej konfederácie odborových zväzov (ETUC) a Európskeho fóra mládeže (EYF). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta návrh Komisie na zabezpečenie spätnej väzby po nástupe do zamestnania a monitorovanie záruky pre mladých ľudí s cieľom pokračovať v zlepšovaní monitorovania a hodnotenia podpory účinných politík v oblasti mládeže. EHSV vyzýva členské štáty, aby na základe spoločne dohodnutého rámca ukazovateľov zaviedli kvalitatívne a kvantitatívne monitorovanie vnútroštátnych systémov záruky pre mladých ľudí, ktoré sa bude vykonávať každoročne a zlepšovať prostredníctvom kvalitatívneho zoznamu. Mechanizmy monitorovania a hodnotenia by sa mali zameriavať aj na kvalitu, zapájať aktérov občianskej spoločnosti vrátane mládežníckych organizácií a získavať podnety aj priamo od mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzýva na spoluprácu na európskej a vnútroštátnej úrovni zameranú na vytváranie účinných politík v sociálnej oblasti, v oblasti zamestnanosti a vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom spojenectiev, ktoré medzi sebou nadviažu ministerstvá, verejné služby zamestnanosti, sociálni partneri, mládežnícke organizácie, národné mládežnícke rady a iné príslušné zainteresované strany v snahe nájsť najlepšie riešenie pre mladých ľudí a efektívnejšie osloviť tých, ktorí to potrebujú. Osobitný dôraz by sa pritom mal klásť na začlenenie sociálne a ekonomicky znevýhodnených skupín a zabezpečenie rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor odporúča, aby Komisia uskutočnila celoeurópsku štúdiu o vplyve krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na predčasné ukončenie školskej dochádzky a zvýšenú mieru NEET. Odporúča tiež upraviť štatistické údaje Eurostatu o miere nezamestnanosti mladých ľudí tak, aby zahŕňali aj mladých ľudí od veku, v ktorom ukončili povinnú školskú dochádzku podľa vnútroštátnych predpisov, až do veku 30 rokov (t. j. nielen mladých ľudí od 18 do 25 rokov) a zabezpečiť vhodné podporné opatrenia, primeranú úroveň financovania EÚ a prístup k nemu v rámci systému záruky pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva členské štáty EÚ, aby v záujme poskytovania účinnej podpory mladým ľuďom zabezpečili účinné opatrenia v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a trhu práce. Je dôležité zabezpečiť, aby sa a) stanovením vhodného veku pre ukončenie povinnej školskej dochádzky a b) udržateľnými verejnými investíciami do kvalitného a inkluzívneho vzdelávania a odbornej prípravy znižoval podiel mladých ľudí a osôb v skupine NEET s nízkou kvalifikáciou a nízkou mierou zručností. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV žiada účinnú podporu verejných služieb zamestnanosti (VSZ), ktoré jednotlivcom poskytnú ďalšie vzdelávanie, odbornú prípravu a kvalitné pracovné miesta. Poznamenáva, že zvýšením vekovej hranice pre prístup k záruke pre mladých ľudí by sa nemala znížiť kvalita príležitostí, ktoré poskytujú VSZ, ani ďalej vyvíjať tlak na VSZ alebo na systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré čelia zvýšenému dopytu. EHSV žiada, aby sa ďalej podporovala kapacita VSZ a aby sa jednotlivcom poskytovalo viac informácií o dostupnej učňovskej príprave, stážach a kvalitných pracovných ponukách v podnikoch. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor odporúča zlepšiť platformu Europass poskytovaním spoľahlivých informácií mladým uchádzačom o zamestnanie vrátane osôb so zdravotným postihnutím, a to v rôznych jazykoch vrátane hlavných jazykov migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyzýva členské štáty, aby pokračovali v spolupráci tak, aby sa všetky významné reformy záruky pre mladých ľudí odrazili v právnych nástrojoch upravujúcich príslušné financovanie. EHSV vyzýva Komisiu, aby zvýšila objem finančných prostriedkov EÚ dostupných pre záruku pre mladých ľudí, pričom zohľadní všetky investície EÚ do záruky pre mladých ľudí, všetky existujúce programy EÚ a hodnotenie využívania finančných prostriedkov EÚ. Informácie o finančných prostriedkoch EÚ, ktoré sú k dispozícii pre záruky pre mladých ľudí, by sa mali lepšie sprostredkovávať subjektom, ktoré pomáhajú mladým ľuďom, a členské štáty by mali dostať usmernenia vo svojich jazykoch. EHSV víta skutočnosť, že do európskeho semestra sa začlení cielená podpora pre mládež. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV vyzýva, aby sa do vykonávania Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zapájali sociálni partneri a ďalšie príslušné zainteresované strany, ako sa stanovuje v Európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov. Takéto zapojenie sa musí rozšíriť na finančný nástroj EÚ na podporu posilnenej záruky pre mladých ľudí v budúcom viacročnom finančnom rámci (VFR) (2021 – 2027). Tým by sa zabezpečilo participatívne programovanie a účinné monitorovanie jeho vykonávania tak, aby sa finančné prostriedky skutočne dostali k tým, ktorí ich potrebujú. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV víta plán Komisie vytvoriť rámec pre monitorovanie prístupu k sociálnej ochrane a poskytnúť riešenia na zabezpečenie primeraných pracovných podmienok pre ľudí pracujúcich v digitálnych platformách, keďže hromadná práca a práca pre platformy by inak nepriniesli najlepšie dlhodobé riešenia, pokiaľ ide o dobrú kvalitu pracovných umiestnení v rámci záruky pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV navrhuje prepojiť pripravovanú európsku záruku pre deti so zárukou pre mladých ľudí s cieľom poskytnúť účinnejšiu podporu mladým ľuďom s deťmi, či už ide o zamestnané alebo nezamestnané osoby. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV nabáda Komisiu, aby vymedzila akčný plán pre sociálne hospodárstvo, ktorý bude účinne podporovať mladých podnikateľov a podnikateľské start-upy, a zvyšovať zelené zručnosti na miestnej úrovni s osobitným zameraním na zraniteľné skupiny a so zapojením príslušných sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komisia navrhuje, aby členské štáty nabádali podniky, aby zamestnávali nezamestnaných mladých ľudí a poskytovali im kvalitné pracovné ponuky. EHSV poznamenáva, že stimuly zamestnanosti, dotácie na mzdy a náborové bonusy, ako aj daňové stimuly pre podniky, by v tomto smere mohli byť skutočne dobrým riešením. Zároveň by mali byť sprevádzané zabezpečením prístupu k vhodným možnostiam odbornej prípravy. Stimuly pre podniky by mali poskytovať účinné riešenia, ktoré zodpovedajú ich strednodobým a dlhodobým podnikateľským plánom. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV odporúča vypracovať celoeurópsku štúdiu, ktorá by zmapovala existujúce mikrocertifikáty a zistila potreby a záujmy európskych podnikov, zamestnávateľov, pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie, pokiaľ ide o získavanie a požadovanie mikrocertifikátov s osobitným dôrazom na mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV víta návrh Komisie na posilnenie sociálneho dialógu o zlepšení poskytovania učňovskej prípravy a vyzýva na účinné monitorovanie vykonávania odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (2) na vnútroštátnej a podnikovej úrovni. Posudzovanie a zlepšovanie učňovskej prípravy na základe kritérií európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu je dôležité. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EHSV vyzýva Komisiu, aby pomohla Európskej sieti učňov s jasným vymedzením jej mandátu s cieľom podporovať učňov v súlade s európskym rámcom pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Súvislosti a všeobecné pripomienky

| 2.1. | Odporúčanie Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí bolo prijaté v apríli 2013, v čase, keď hospodárske a finančné otrasy a hospodárska kríza vyvolali najvyššiu mieru nezamestnanosti v Európe, pričom nezamestnanosť sa dotkla mnohých mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandémia ochorenia COVID-19 uvrhla európske hospodárstvo do hlbokej recesie a zvýšila mieru nezamestnanosti. V júni 2020 bolo v EÚ nezamestnaných 3 milióny mladých ľudí vo veku do 25 rokov (17,1 % z celkového počtu aktívneho obyvateľstva v tejto skupine) (3), pričom sa očakáva (4), že do konca roka sa ich počet zvýši na 4,8 milióna (26,2 %). Okrem toho sa očakáva nárast počtu osôb v skupine NEET zo 4,9 milióna na 6,7 milióna. Posilnenie vykonávania záruky pre mladých ľudí prichádza v pravý čas, aby sa zabránilo tomu, že miera nezamestnanosti sa dostane na najvyššiu úroveň v histórii EÚ (5) v 21. storočí. Návrhom na posilnenie záruky pre mladých ľudí sa členským štátom predkladá súbor opatrení na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, ktorý zahŕňa rôzne nástroje, ako je učňovská príprava, stáže, vzdelávanie a pracovné ponuky. Návrh sa zameriava na prechod zo školy do zamestnania mladých ľudí do veku 30 rokov a ich začlenenie na trh práce do štyroch mesiacov od zaradenia do evidencie verejných služieb zamestnanosti (VSZ) alebo poskytovateľa záruky pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ako sa ukázalo počas poslednej hospodárskej krízy, mladí ľudia sú krízami ťažšie zasiahnutí. Sú zraniteľnejší na trhu práce a požívajú iba slabú alebo žiadnu sociálnu ochranu. Mnoho z nich má študentské pôžičky, obmedzené zdroje na rozvoj zručností a v dôsledku nečinnosti sú vystavení vysokému riziku duševných chorôb. Nezamestnanosť mladých ľudí má pre jednotlivcov dlhodobé následky a robí z nich „stratenú generáciu“. Podľa odhadov nadácie Eurofound (6) zaznamenali európske ekonomiky počas veľkej recesie straty približne 162 miliárd EUR ročne v dôsledku nedostatočných opatrení v oblasti začlenenia mladých ľudí. Nezamestnanosť mladých ľudí môže mať negatívny vplyv nielen na hospodárstvo, ale aj na celú spoločnosť, keďže mladí ľudia sa môžu rozhodnúť neparticipovať na demokratickom a spoločenskom živote. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mladí ľudia, ktorí spadajú do kategórie NEET, tvoria heterogénnu skupinu. Pochádzajú z rôznych prostredí a majú rôznu úroveň zručností a formálnych kvalifikácií. Niektoré vzdelávacie systémy nie sú dostatočne pružné, aby umožňovali priepustnosť medzi rôznymi sektormi vzdelávania. Týmto ľuďom by sa mali ponúknuť účinné riešenia podľa stupňa ich kvalifikácie a zručností. Cielená podpora v sociálnej oblasti, v oblasti zamestnanosti a vzdelávania by sa mala poskytovať najmä zraniteľným osobám pochádzajúcim zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia. Potrebné je zabezpečiť rodovú rovnosť a rovnaké príležitosti pre migrantov a utečencov, menšiny, Rómov a mladých ľudí so zdravotným postihnutím. Osobám s nízkou kvalifikáciou a mladým ľuďom, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, by sa mala poskytnúť pomoc na zlepšenie ich zručností a kompetencií, aby dosiahli kvalifikačnú úroveň „na úrovni 3 alebo 4 európskeho kvalifikačného rámca“ v závislosti od podmienok v danom členskom štáte. To by im umožnilo začleniť sa na trh práce v súlade s odporúčaním Rady s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V súvislosti s podporou mladých dospelých je nevyhnutné vymedziť túto kategóriu tak, aby zahŕňala osoby vo veku ukončenia povinnej školskej dochádzky (8)
  až po osoby do 30 rokov. V revidovanej záruke pre mladých ľudí sa rozširuje podpora do veku 30 rokov a počíta sa s účinnou podporou pre jednotlivcov pri získavaní dôstojného zamestnania a zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikácii. K vysokému podielu mladých ľudí s nízkou úrovňou zručností a kvalifikácie prispieva predčasné ukončenie školskej dochádzky a nedostatok verejných investícií do inkluzívneho vzdelávania pre všetkých. To zvyšuje potrebu opatrení na ich integráciu do ďalšieho vzdelávania a na trh práce. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pracovné miesta vytvorené v rôznych priemyselných odvetviach by mohli v dôsledku súčasnej krízy zaniknúť. Podľa zásady č. 4 Európskeho piliera sociálnych práv „mladí ľudia majú právo na ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu, stáž alebo ponuku kvalitného pracovného miesta do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia vzdelávania“. Pri poskytovaní podpory mladým ľuďom so získavaním nových zručností a rekvalifikáciou a v boji proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky je tiež potrebné uplatňovať zásadu č. 1 Európskeho piliera sociálnych práv, aby sa týmto mladým ľuďom zaručilo „právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie“. Členské štáty by mali zaručiť tieto práva podporovaním medziodvetvovej a viacúrovňovej spolupráce s cieľom zaviesť integrovaný prístup na podporu mladých ľudí, ktorí čelia viacerým prekážkam sociálneho začlenenia, ktoré presahujú rámec zamestnania (9). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | Ako už Stredisko pre monitorovanie trhu práce EHSV zdôraznilo vo svojej štúdii o zamestnanosti mladých ľudí (10) z roku 2014, realizácia záruky pre mladých ľudí v členských štátoch EÚ naráža na mnoho prekážok. Okrem iného ide o slabú kvalitu ponuky v rámci tohto systému, intervencie mimo sľúbenej štvormesačnej lehoty a neadekvátne informačné stratégie na pomoc mladým ľuďom, ktorí sú najviac vzdialení od trhu práce (napríklad osoby v skupine NEET). Na zabezpečenie lepšej realizácie záruky pre mladých ľudí sú potrebné efektívnejšie riadiace štruktúry. Financovanie by malo byť dobre cielené s vyššou mierou registrácie mladých ľudí. Preto je potrebné zaručiť lepšie zapojenie príslušných zainteresovaných strán (ako sú mládežnícke organizácie, národné rady mládeže a iné príslušné mimovládne organizácie a sociálni partneri na európskej, odvetvovej, vnútroštátnej a prípadne podnikovej úrovni) do navrhovania, vykonávania a hodnotenia systému záruky pre mladých ľudí, čo môže pomôcť zaistiť akceptáciu a bezproblémové zavádzanie reforiem do praxe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Je potrebné posilniť systém mapovania, aby bolo možné lepšie porozumieť rozmanitosti skupiny NEET. Monitorovanie podpory pre mladých ľudí by mal sprevádzať intenzívnejší výskum, pri ktorom sa prihliada na heterogénnosť skupiny NEET a osobitne na zraniteľné skupiny mladých ľudí, aby sa mohli vypracovať politiky založené na dôkazoch a zároveň dodržiavať zákon o ochrane údajov. Skupinu NEET je ťažké osloviť, a preto je potrebná integrovaná ponuka sociálnych služieb a služieb zamestnanosti – tak verejných, ako aj súkromných – na základe spoľahlivých dôkazov a údajov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zapojenie sociálnych partnerov a príslušných zainteresovaných strán do vykonávania Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+), ako sa stanovuje v Európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov, by sa v budúcom VFR (2021 – 2027) malo rozšíriť na finančný nástroj EÚ na podporu posilnenej záruky pre mladých ľudí. Tým by sa zabezpečilo participatívne programovanie a účinné monitorovanie jeho vykonávania tak, aby sa finančné prostriedky skutočne dostali k tým, ktorí ich potrebujú. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Z tohto hľadiska sa účinná podpora v sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy musí začať práve spoluprácou medzi príslušnými ministerstvami a podpornými službami. Ministerstvá, VSZ, mládežnícke organizácie, národné rady mládeže a ďalšie príslušné mimovládne organizácie, sociálni partneri a iné zainteresované strany by mali budovať spojenectvá, aby sa pre mladých ľudí našlo najlepšie riešenie. Skutočnosť, že štvormesačný cieľ nebol v predchádzajúcej záruke pre mladých ľudí splnený, musí byť v revidovanej verzii v centre pozornosti. Je potrebné posilniť a podporovať úlohu a kapacitu verejných služieb zamestnanosti pri poskytovaní kvalitných pracovných miest ľuďom. Mimovládne organizácie a sociálne podniky môžu mladým ľuďom tiež poskytovať podporu tým, že im ponúknu dočasné zamestnanie a stáže. K dispozícii by malo byť viac informácií o voľných pracovných miestach v podnikoch, pretože verejné služby zamestnanosti nedokážu poskytnúť podporu, ak nie sú žiadne voľné pracovné miesta alebo informácie o nich. Pokiaľ ide o účasť súkromných služieb zamestnanosti, je potrebné zabezpečiť, aby sa podpora v rámci záruky pre mladých ľudí poskytovala mladým ľuďom bezplatne ako verejná podpora. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V súlade s niektorými príkladmi uvedenými v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa mostu k pracovným miestam – posilnenia záruky pre mladých ľudí (11), je dôležité naďalej zlepšovať prepojenia s komunitami, mládežníckymi organizáciami a inými sociálnymi skupinami a dosah na ne. Dôležitá je skutočnosť, že v oznámení „Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu“ (12) sa uvádza, že dosah na najzraniteľnejšie skupiny je naďalej nedostatočný, čo ďalej ilustruje zásadný význam tejto a iných foriem osvetovej práce. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Poznamenávame, že podľa analýz Medzinárodnej organizácie práce (MOP) (13) týkajúcich sa záruky pre mladých ľudí sa nedostatok [národných] zdrojov negatívne odrazil na schopnosti krajín ponúknuť všetkým osobám v skupine NEET príležitosť pracovať alebo absolvovať odborné školenie do štyroch mesiacov. Vítame zvýšenie rozpočtu na záruku pre mladých ľudí, ako aj rozšírenie vekovej skupiny osôb, na ktoré sa iniciatíva zameriava. EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že zatiaľ čo z Plánu obnovy pre Európu ide na oživenie hospodárstva Európy 750 miliárd EUR, záruka pre mladých ľudí bude financovaná iba s 22 miliardami EUR, ktoré podľa Komisie (14) zahŕňajú investície z Európskeho sociálneho fondu a Iniciatívy zamestnanosti mladých ľudí vrátane národného spolufinancovania. Komisia tiež predstavila využívanie dodatočných finančných prostriedkov: ide o 55 miliárd EUR na obdobie rokov 2020 – 2022 z REACT-EU a 86 miliárd EUR z ESF+, ktoré môžu krajiny – okrem viacerých iných fondov – použiť aj na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Z výskumu (15) vyplýva, že účinná podpora by sa v rámci revidovanej záruky pre mladých ľudí mohla dosiahnuť s finančnými prostriedkami v objeme aspoň 50 miliárd EUR ročne. EHSV vyzýva Komisiu, aby členským štátom poskytla jasné čísla a usmernenia týkajúce sa celého objemu investícií na úrovni EÚ na podporu záruky pre mladých ľudí a hodnotenia jej skutočného využívania. Keďže je potrebné, aby bol podporný mechanizmus posilnený verejnými investíciami udržateľný, vítame začlenenie cielenej podpory pre mladých ľudí do európskeho semestra. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta skutočnosť, že v rámci tejto politickej iniciatívy sa navrhuje cielený prístup k zraniteľným jednotlivcom, ktorý je založený na širšom partnerstve so sociálnymi partnermi a mládežníckymi organizáciami a zameriava sa na rodový rozmer. Takéto partnerstvá musia fungovať mimo hlavných miest členských štátov, teda v miestnych komunitách, a získavať spätnú väzbu priamo od mladých ľudí. Je dôležité podporovať mladých ľudí pri zakladaní rodiny a pripravovaná európska záruka pre deti by mala obsahovať ustanovenia pre zamestnaných a nezamestnaných mladých ľudí s deťmi, ktoré by túto politiku spájali so zárukou pre mladých. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta návrhy na podporu podnikania mladých ľudí obsiahnuté v akčnom pláne Komisie pre sociálne hospodárstvo a jeho ustanovenia o zelených zručnostiach na miestnej úrovni s osobitným zameraním na zraniteľné skupiny. EHSV žiada Európsku komisiu, aby do vypracovania takéhoto akčného plánu zapojila príslušných sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti, najmä mládežnícke organizácie, s cieľom zahrnúť do neho skúsenosti mladých ľudí, učňov, stážistov a mladých pracovníkov. Treba podporovať podnikateľské start-upy mladých ľudí a propagovať podnikateľskú výchovu. Možnosti samostatnej zárobkovej činnosti v digitálnom a ekologickom hospodárstve, ktoré sa ponúkajú diskriminovaným a zraniteľným skupinám, musia byť v súlade s informáciami zameranými na tieto skupiny a musia im poskytovať konkrétnu podporu. V tejto súvislosti zohrávajú kľúčovú úlohu sprostredkovateľské subjekty, ako sú napríklad VSZ, mládežnícke organizácie, národné mládežnícke rady, iné príslušné mimovládne organizácie a odborové zväzy. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Aby sa pre všetky skupiny mladých ľudí v núdzi mohli vypracovať účinné stratégie, je dôležité jasne vymedziť skupinu mladých ľudí, na ktorú sa vzťahuje záruka pre mladých ľudí. Zníženie veku pre ukončenie povinnej školskej dochádzky v niektorých krajinách môže mať nepriaznivý vplyv na zvýšenie počtu osôb v skupine NEET. EHSV víta zvýšenie vekovej hranice, na ktorú sa vzťahuje záruka pre mladých ľudí; už v roku 2013 (16) odporúčal, aby sa veková hranica pre prístup k systému záruk pre mladých zvýšila na 30 rokov, a to najmä v krajinách, ktoré majú najvyššiu mieru nezamestnanosti mladých ľudí. V tejto súvislosti by však odporúčal opatrnosť, pokiaľ ide o kvalitu a kapacitu. Možno bude potrebné zabezpečiť, aby mali členské štáty určitú flexibilitu pri určovaní vekovej skupiny, ktorú chcú podporovať. Rozšírením vekovej skupiny by sa nemali vylúčiť mladí ľudia, ktorí už majú určité pracovné skúsenosti a majú nárok na dávky v nezamestnanosti. Je však dôležité jasne definovať vekové rozpätie skupiny. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komisia navrhuje, aby členské štáty nabádali podniky, aby zamestnávali nezamestnaných mladých ľudí a poskytovali im kvalitné pracovné ponuky. Musíme zlepšiť súlad medzi pracovnými miestami a kvalifikáciami a záujmami nezamestnaných mladých ľudí a motivovať ich kvalitnými a inkluzívnymi ponukami v oblasti zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, aby zostali na týchto pracovných miestach. EHSV sa však domnieva, že členské štáty by mali mať určitú flexibilitu pri rozhodovaní o tom, či rozšíria alebo nerozšíria rozsah pôsobnosti systému záruky pre mladých ľudí, a to s prihliadnutím na povahu a rozsah nezamestnanosti mladých ľudí na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Len posilnenie záruky pre mladých ľudí v časoch krízy nestačí a na pomoc mladým ľuďom sú potrebné okamžité opatrenia. Aktívnymi politikami trhu práce v členských štátoch sa musí zabezpečiť, aby sa mohli mladým ľuďom ponúknuť dlhodobé riešenia, zabezpečiť kvalitné pracovné miesta, kvalitné pracovné podmienky a spravodlivé možnosti náboru a udržania zamestnania. Pracovné právo a kolektívne zmluvy by sa mali rešpektovať a presadzovať, najmä pokiaľ ide o prepojenie medzi úrovňami kvalifikácie a mzdami, ako aj demokraciu na pracovisku. S mladými ľuďmi na trhu práce by sa malo zaobchádzať rovnako ako s dospelou populáciou, najmä pokiaľ ide o poberanie rovnakej minimálnej mzdy, prístup k dôchodkom a ochranu pred neistými pracovnými zmluvami (pracovné zmluvy na nula hodín), neplatené stáže a nepravú samostatnú zárobkovú činnosť. Krátkodobé a dočasné zmluvy pre mladých ľudí môžu vyriešiť naliehavé problémy, ale dlhodobá neistota poškodzuje rovnako mladých ľudí, podniky aj hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pružnosť je kľúčová, pokiaľ ide o štvormesačnú lehotu po zaradení do evidencie poskytovateľa záruky pre mladých ľudí, ktorým sú zvyčajne verejné služby zamestnanosti. Bezodkladne (17) by sa mala ponúknuť pracovná ponuka, alebo možnosť vzdelávania alebo odbornej prípravy. Malo by však zároveň ísť o kvalitné riešenie a kvalitné pracovné miesto alebo ponuku vzdelávania/odbornej prípravy. Mali by sa pritom zohľadniť niekedy zdĺhavé postupy potvrdzovania neformálneho vzdelávania alebo informálneho učenia sa, ktoré sa môžu kombinovať s dostupnou ponukou odbornej prípravy počas určitého časového obdobia. Systémy potvrdzovania a poskytovanie odbornej prípravy by mali byť pružnejšie a prispôsobivejšie, aby sa splnil štvormesačný cieľ a poskytla sa individuálna podpora. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Základom záruky pre mladých ľudí musí byť kvalitné odborné usmernenie a poradenstvo poskytované mladým ľuďom v rámci predškolského vzdelávania. Uznávanie a potvrdzovanie neformálneho vzdelávania alebo informálneho učenia sa by v ideálnom prípade malo viesť k získaniu kvalifikácie, ktorá jasne stanovuje dosiahnutý stupeň vzdelania podľa európskeho kvalifikačného rámca alebo národného kvalifikačného rámca a odbornú kvalifikáciu alebo osvedčenie, v ktorom sa jasne uvádzajú úlohy a zručnosti, ktoré sa ním osvedčujú, a to, ako osvedčenie súvisí s celkovou kvalifikáciou. Nový rámec Europass by mal umožňovať, aby sa do životopisu Europass jasným a praktickým spôsobom zahrnuli všetky typy osvedčení a kvalifikácií. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Mikrocertifikáty predstavujú alternatívne riešenia na zdokumentovanie dodatočných zručností, ktoré poskytujú podniky alebo inštitúcie odborného vzdelávania a prípravy a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania. Keďže na európskej úrovni neexistuje spoločná definícia alebo chápanie mikrocertifikátov, mohli by sa zvážiť ďalšie európske politiky v oblasti mikrocertifikátov, aby ich mohli mladí ľudia doplniť do svojich celkových kvalifikácií, a po vzájomne dohodnutej európskej definícii a chápania mikrocertifikátov s odborovými zväzmi a zamestnávateľmi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Kríza spôsobená ochorením COVID-19 mala vplyv na poskytovanie učňovskej prípravy. V mnohých odvetviach hospodárstva, ktorých sa dotkli reštriktívne opatrenia, boli učni nútení odložiť učňovskú prípravu alebo boli dokonca prepustení. V iných odvetviach učni pokračovali v učňovskej príprave prostredníctvom domácich projektov alebo simulácií. Koordinácia učňovských miest v podnikoch so študentmi odborného vzdelávania a prípravy je skutočne problematická. Súkromné a verejné podniky všetkých veľkostí by mali najmä verejným službám zamestnanosti poskytovať viac informácií, aby podporili inštitúcie odborného vzdelávania a učiteľov v ich úsilí nájsť budúcim učňom miesta pre praktické učenie. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV zdôrazňuje, že učňovská príprava nie je určená len mladým ľuďom, keďže v prvom odseku európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu sa zdôrazňuje toto dvojité zameranie učňovskej prípravy na mladých ľudí a dospelých. Skutočnosť, že učňovská príprava bola zaradená do koncepčného dokumentu o podpore zamestnanosti mladých ľudí, prispieva k nesprávnemu chápaniu učňovskej prípravy ako prípravy obmedzenej na mladých ľudí. EHSV víta skutočnosť, že Komisia navrhla členským štátom posilniť ponuky v oblasti vzdelávania a prechodu zo školy do zamestnania prostredníctvom poskytovania kvalitnej učňovskej prípravy alebo stáží. To môže tiež účinne pomôcť pri znižovaní predčasného ukončenia školskej dochádzky a zabezpečovaní lepšieho začlenenia migrantov a utečencov na trh práce pri súčasnom rešpektovaní Európskeho piliera sociálnych práv, európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu a rámec kvality pre stáže. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komisia navrhuje obnoviť Európske združenie učňovskej prípravy a dať mu nový impulz. Aj keď sa toto združenie výrazne zviditeľnilo pri poskytovaní učňovskej prípravy zvýšením počtu záväzkov podnikov, nestačí to. Mikropodniky a malé podniky stále čelia značným problémom pri ponúkaní učňovských miest. Preto by sa mohla podporovať spoločná učňovská príprava, ktorú by ponúkali rôzne podniky. Kvalita a účinnosť každej učňovskej prípravy by sa mala zabezpečiť podľa kritérií európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu a Komisia by mala podniky uznávať a odmeňovať v súlade s týmto rámcom. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EHSV víta zvýšený dôraz Komisie na zabezpečenie učňovskej prípravy v digitálnom a environmentálnom sektore, poznamenáva však, že kvalitná učňovská príprava by sa mala ponúknuť aj vo všetkých ostatných odvetviach, ktoré prechádzajú digitálnou a zelenou transformáciou. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Úspešné systémy odborného vzdelávania a prípravy a systémy učňovskej prípravy vedúce ku kvalitným pracovným miestam si vyžadujú účinný sociálny dialóg s odborovými zväzmi a zástupcami zamestnávateľov. EHSV víta návrh Komisie týkajúci sa potreby zintenzívniť sociálny dialóg na európskej a vnútroštátnej úrovni, pričom možnosti budovania kapacít by sa mohli ďalej posilniť prostredníctvom útvarov Komisie pre podporu učňovskej prípravy. Hoci niekoľko odvetvových sociálnych partnerov už prisľúbilo podporu Európskemu združeniu učňovskej prípravy, EHSV poukazuje na autonómiu európskych výborov pre medziodvetvový dialóg, ktoré si stanovujú vlastný pracovný program v súlade s dohodnutými spoločnými prioritami. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | V prípade nezamestnaných mladých ľudí, ktorí už získali kvalifikáciu, by záruka pre mladých ľudí mala slúžiť aj ako záruka práce (18), čo znamená, že mladí ľudia by získavali svoje prvé skúsenosti so zamestnaním vo verejnom alebo neziskovom sektore. |
| --- | --- |

3.20.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Pozri návrhy ETUC týkajúce sa kritérií kvality v uznesení ETUC o mládeži s názvom Revisited fight against youth unemployment (Obnovený boj proti nezamestnanosti mladých ľudí), 2020.

1

Revisited fight against youth unemployment

(2)  Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1.

2

(3)  Eurostat, údaje získané v auguste 2020.

3

(4)  Intereconomics, článok COVID-19 Crisis: How to Avoid a „Lost Generation“ (Koronakríza: Ako predísť „stratenej generácii“?), 2020.

4

COVID-19 Crisis: How to Avoid a „Lost Generation“

(5)  23,5 %, pričom v septembri 2013 (Eurostat) bolo nezamestnaných 5,5 milióna mladých ľudí (do 25 rokov).

5

(6)  Eurofound (2015), Social inclusion of young people (Sociálne začlenenie mladých ľudí).

6

Social inclusion of young people

(7)  Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1.

7

(8)  Eurydice: Compulsory Education (Povinná školská dochádzka) 2018/19. Školská dochádzka je povinná do dovŕšenia 15 rokov v 7 krajinách EÚ, do dovŕšenia 16 rokov v 16 krajinách EÚ, do dovŕšenia 17 rokov v jednej krajine EÚ a do dovŕšenia 18 rokov v 3 krajinách EÚ; v prípade Nemecka do dovŕšenia 16 rokov v 5 spolkových krajinách a do dovŕšenia 18 rokov v 11 spolkových krajinách.

8

Compulsory Education

(9)  Európske fórum mládeže: Updated position on the Implementation of the Youth Guarantee (Aktualizovaná pozícia k vykonávaniu záruky pre mladých ľudí), 2018.

9

Updated position on the Implementation of the Youth Guarantee

(10)  Štúdia Strediska pre monitorovanie trhu práce EHSV o zamestnanosti mladých ľudí, 2014.

10

(11)  SWD(2020) 124 final.

11

(12)  COM(2020) 276 final.

12

(13)  MOP, pracovný dokument The European Youth Guarantee: A systematic review of its implementation across countries (Európska záruka pre mladých ľudí: systematické preskúmanie jej vykonávania v jednotlivých krajinách), 2017.

13

The European Youth Guarantee: A systematic review of its implementation across countries

(14)  COM(2020) 276 final.

14

(15)  Intereconomics, článok COVID-19 Crisis: How to Avoid a „Lost Generation“ (Koronakríza: Ako predísť „stratenej generácii“?), 2020.

15

COVID-19 Crisis: How to Avoid a „Lost Generation“

(16)  Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 101.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 67.

17

(18)  Tcherneva, P. R. (2018). The Job Guarantee: Design, Jobs, and Implementation (Záruka práce: navrhovanie, pracovné miesta a vykonávanie), Levy Economics Institute, Working Papers Series No. 902.

18

The Job Guarantee: Design, Jobs, and Implementation

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti práv obetí (2020 – 2025)

[COM(2020) 258 final]

(2021/C 10/09)

| Spravodajca: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ionuț SIBIAN

| Konzultácia | Európska komisia, 12.8.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | Článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 9.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 226/1/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 12.8.2020

Právny základ

Článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

9.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

226/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV srdečne víta stratégiu EÚ v oblasti práv obetí na roky 2020 – 2025, predloženú Európskou komisiou, ktorou sa podporí dlhodobé plánovanie a riadne koordinované vykonávanie politík v širokom spektre odvetví a zároveň zabezpečí, aby sa na žiadnu obeť nezabudlo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že na to, aby stratégia bola funkčná, potrebujeme k nej jasný akčný plán s podrobnosťami o tom, ako a kedy vykonávať jednotlivé činnosti a aké výsledky očakávame. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Navrhovaná stratégia by sa mala chápať a uplatňovať spolu s ostatnými stratégiami EÚ: stratégiou pre rodovú rovnosť, stratégiou na účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí, stratégiou pre rovnosť LGBTI osôb, rámcom EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov a Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Navrhovaná stratégia by mala poskytnúť viac usmernení a podrobný prehľad o tom, ako by členské štáty mohli implementovať kvalitné normy a dostupné, spravodlivé a účinné nástroje na podporu obetí pri ich prístupe k restoratívnym službám. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Európska komisia by mala stratégiu využiť na nabádanie členských štátov k podpore zberu údajov a konzultáciám s komunitami, obeťami a potenciálnymi obeťami a posúdiť potreby na usmerňovanie tvorby politík a inštitucionálnych reakcií. Jednotný náhľad na zber údajov o obetiach trestných činov, ktorý by sa touto stratégiou mohol zabezpečiť, by umožnil lepšie a cielenejšie reakcie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča, aby sa úloha navrhovanej siete EÚ na predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a domácemu násiliu, o ktorej sa hovorí v stratégii, rozšírila aj na ciele a výstupy týkajúce sa identifikácie a zmierňovania tohto druhu trestnej činnosti, najmä ak má táto trestná činnosť nadnárodný prvok. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o kľúčové opatrenia navrhnuté v stratégii pre Európsku komisiu, EHSV sa domnieva, že niektoré aspekty stratégie by bolo vhodné objasniť vrátane nasledovného:






  a. | podpora odbornej prípravy by sa nemala obmedzovať na súdne orgány a/alebo orgány presadzovania práva. Potreba zabezpečiť neustále odborné vzdelávanie súvisiace s pomocou obetiam trestných činov, najmä obetiam trestných činov z nenávisti, je rovnako relevantná aj pre sociálnych pracovníkov a zdravotnícky personál. Takáto odborná príprava by mala výslovne zahŕňať školenia týkajúce sa zaujatosti a stereotypizácie a prebiehať v spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré poskytujú podporu rôznym zraniteľným skupinám; |
| --- | --- | --- |

1.7.

a.

podpora odbornej prípravy by sa nemala obmedzovať na súdne orgány a/alebo orgány presadzovania práva. Potreba zabezpečiť neustále odborné vzdelávanie súvisiace s pomocou obetiam trestných činov, najmä obetiam trestných činov z nenávisti, je rovnako relevantná aj pre sociálnych pracovníkov a zdravotnícky personál. Takáto odborná príprava by mala výslovne zahŕňať školenia týkajúce sa zaujatosti a stereotypizácie a prebiehať v spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré poskytujú podporu rôznym zraniteľným skupinám;

| b. | poskytovanie finančných prostriedkov EÚ národným organizáciám na podporu obetí a komunitným organizáciám by sa malo doplniť zintenzívnenou spoluprácou medzi organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi a celoštátnymi orgánmi (1). Celkovo by stratégia mala obsahovať jasné usmernenia pre štátne orgány o spolupráci a komunikácii s organizáciami občianskej spoločnosti a odborníkmi pri zisťovaní potrieb komunít a návrh cielených kampaní a oznamovacích a podporných systémov, ktoré budú úplne dostupné, spravodlivé a účinné; |
| --- | --- |

b.

poskytovanie finančných prostriedkov EÚ národným organizáciám na podporu obetí a komunitným organizáciám by sa malo doplniť zintenzívnenou spoluprácou medzi organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi a celoštátnymi orgánmi (1). Celkovo by stratégia mala obsahovať jasné usmernenia pre štátne orgány o spolupráci a komunikácii s organizáciami občianskej spoločnosti a odborníkmi pri zisťovaní potrieb komunít a návrh cielených kampaní a oznamovacích a podporných systémov, ktoré budú úplne dostupné, spravodlivé a účinné;

| c. | národné kampane na zvýšenie informovanosti o právach obetí by sa mali prispôsobiť potrebám a osobitným črtám osobitne zraniteľných komunít vrátane občanov krajín mimo EÚ, utečencov a žiadateľov o azyl a mali by byť založené na miestnom posudzovaní potrieb, trendov, osvedčených postupov a výziev. |
| --- | --- |

c.

národné kampane na zvýšenie informovanosti o právach obetí by sa mali prispôsobiť potrebám a osobitným črtám osobitne zraniteľných komunít vrátane občanov krajín mimo EÚ, utečencov a žiadateľov o azyl a mali by byť založené na miestnom posudzovaní potrieb, trendov, osvedčených postupov a výziev.

| 1.8. | Skúsenosti s COVID-19 opäť poukázali na to, že orgány v niektorých členských štátoch sú nedostatočne vybavené na zabezpečenie núdzových alebo krátkodobých útulkov, najmä mimo hlavných miest. Zabezpečovanie núdzových útulkov, bezpečných úkrytov a podporných stredísk a poskytovanie integrovaných podporných služieb je nevyhnutnosťou a vyžaduje si spoluprácu celoštátnych orgánov a aktérov občianskej spoločnosti, ako aj financovanie z EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Európska komisia by problematiku obetí mala začleniť do všetkých programov financovania z prostriedkov EÚ vrátane fondov EÚ spravovaných členskými štátmi a medzinárodne. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontext stanoviska

| 2.1. | Za posledných tridsať rokov sa práva obetí a politiky na ochranu týchto práv vyvíjali na medzinárodnej aj európskej úrovni. Veľký pokrok sa zaznamenal okrem iného v dôsledku prijatia viacerých právnych predpisov EÚ, ktoré sú prínosom pre obete, konkrétne smernice o právach obetí z roku 2012 a smernice o odškodňovaní z roku 2004, a teraz sa predkladá návrh novej stratégie EÚ v oblasti práv obetí na roky 2020 – 2025. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom Komisie je, aby sa prijatím jej prvej stratégie EÚ týkajúcej sa práv obetí zabezpečilo, že sa všetky obete trestných činov budú môcť spoľahnúť na úplné rešpektovanie ich práv bez ohľadu na to, kde v EÚ došlo k spáchaniu trestného činu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V stratégii sa na nasledujúcich päť rokov stanovuje niekoľko opatrení zameraných na dva ciele: po prvé, posilniť postavenie obetí, aby oznamovali trestné činy, uplatňovali si nárok na náhradu škody a napokon sa zotavili z následkov trestného činu; po druhé, spolupracovať so všetkými relevantnými aktérmi v oblasti práv obetí. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V stratégii sa na nasledujúcich päť rokov stanovuje aj niekoľko opatrení pre Komisiu, členské štáty aj občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Stratégia vychádza z piatich kľúčových priorít: 1. účinná komunikácia s obeťami a poskytnutie bezpečného prostredia, v ktorom obete môžu oznámiť trestný čin; 2. zlepšenie podpory a ochrany najzraniteľnejších obetí; 3. uľahčenie prístupu obetí k náhrade škody; 4. posilňovanie spolupráce a koordinácie všetkých relevantných aktérov; 5. posilňovanie medzinárodného rozmeru práv obetí. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Celkovo je pravdepodobné, že päť priorít stratégie bude mať pozitívne účinky a účinne prispeje k podpore vykonávania príslušného rámca EÚ členskými štátmi. Možno však poukázať aj na niekoľko kľúčových bodov a prierezové problémy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Stratégia obsahuje obmedzené usmernenia o význame vytvorenia alebo prípadného zlepšenia dosahu a účinnosti (formálnych či neformálnych) oznamovacích mechanizmov. Takéto mechanizmy by mali byť začlenené do stratégie, dostupné všetkým kategóriám obetí bez ohľadu na ich postavenie v príslušnom členskom štáte EÚ a prispôsobené a flexibilné tak, aby uspokojovali potreby najzraniteľnejších osôb. Vyžadovalo by si to lepšie posudzovanie potrieb, dokumentáciu, zber údajov a konzultačné postupy, ako sa uvádza v ďalších pripomienkach. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Hoci stratégia obsahuje viaceré odkazy na výzvy, ktorým čelia zraniteľné kategórie, mala by sa vzťahovať aj na utečencov a žiadateľov o azyl a malo by sa v nej uznať, že táto kategória osôb je väčšmi vystavená islamofóbnym, rasistickým, xenofóbnym a iným druhom trestných činov z nenávisti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V stratégii sa vo všeobecnosti poukazuje na to, že: „Ťažkosti obetí v súvislosti s prístupom k spravodlivosti sú spôsobené najmä nedostatkom informácií a nedostatočnou podporou a ochranou“. Je vhodné zdôrazniť, že do stratégie by sa mali zahrnúť ďalšie podrobnosti, pokiaľ ide o potrebu zabezpečiť, aby existujúce ustanovenia a mechanizmy boli nielen známejšie, ale aj vo všeobecnosti dostupnejšie (od oznamovania a vlastnej identifikácie, až po prístup k podporným alebo nápravným mechanizmom). V tejto súvislosti môžu byť často potrebné podporné služby, napríklad komunitných pracovníkov, zamestnancov v ochrane detí pre migrantov bez sprievodu, deti žiadajúce o azyl alebo deti v systémoch na ochranu detí, zdravotníkov, pracovníkov v oblasti duševného zdravia, tlmočníkov pre osoby, ktoré nehovoria miestnym jazykom atď. Odborná príprava by mala byť určená aj pre takéto podporné služby, ale v súčasnosti väčšina odkazov na odbornú prípravu v oblasti práv obetí súvisí s presadzovaním práva a súdnictvom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hoci prvoradou prioritou v stratégii je jednoznačne dosiahnuť účinnú komunikáciu s obeťami trestných činov a vytvoriť bezpečné prostredie pre obete, aby nahlasovali trestné činy, stále existuje veľké znepokojenie v súvislosti s vytváraním, účinným fungovaním a dostupnosťou oznamovacích a záznamových systémov, najmä neformálnych, keďže v samotnej stratégii sa zdôrazňuje, že mnohé z najzraniteľnejších komunít a obetí sa často zdráhajú spolupracovať s orgánmi, nemôžu tak urobiť, alebo čelia iným prekážkam v možnosti formálneho oznámenia (orgánom). Aj keď takéto systémy nevedú k vyšetrovaniu trestného činu, môžu aspoň zabezpečiť prístup ku konkrétnym druhom podpory a byť relevantné pri poskytovaní údajov v miestnom alebo národom kontexte (ktoré by mali byť kľúčové pri tvorbe politiky) a pri zostavovaní rozpočtu a plánovaní služieb. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Okrem toho a v tom istom duchu sa dá povedať, že v stratégii sa len málo spomína dokumentácia či zber údajov, alebo sa nespomínajú vôbec. Reakcia na potreby obetí a zavedenie rámca na zabezpečenie ich práv, najmä pokiaľ ide o obete určitých druhov trestných činov: trestné činy z nenávisti, sexuálne a rodovo motivované násilie atď., si vyžaduje dôkladné porozumenie miestnemu a komunitnému kontextu, prístup ku komunitám, posúdenie potrieb a prípravu cielenej politiky a praktických riešení. Výsledkom by malo byť to, že stratégiou budú členské štáty všeobecne nabádané k podpore zberu údajov, konzultáciám s komunitami, obeťami a potenciálnymi obeťami a posudzovaniu potrieb s mapovaním osvedčených postupov v spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti na usmerňovanie tvorby politík a inštitucionálnych reakcií. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Posledná vec, ktorú treba v súvislosti so zberom údajov zdôrazniť, je potreba, aby kľúčové orgány (policajné a súdne orgány, orgány prokuratúry) zaviedli účinné systémy, ktoré umožnia, aby sa informácie o obetiach trestných činov zhromažďovali v celom rozsahu, systematicky analyzovali a používali pri navrhovaní cielených opatrení v oblasti reakcie. V súčasnosti napríklad len niekoľko členských štátov zhromažďuje rozčlenené informácie o profiloch obetí trestných činov. Takéto informácie by boli užitočné pri analýze trendov a modelov a prispeli by k návrhu preventívnych činností, informačných kampaní, oznamovacích nástrojov, mechanizmov identifikácie a reakcie alebo podporných služieb. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Okrem toho je v mnohých členských štátoch EÚ ťažké odhadnúť rozsah takých javov, ako sú trestné činy z nenávisti, pretože dostupné oznamovacie systémy chýbajú, systémy zaznamenávania incidentov a/alebo sťažností sú príliš formálne (napríklad môžu byť dostupné len polícii a/alebo prokuratúre) a chýbajú aj určité kritériá a usmernenia o zbere údajov, pokiaľ ide o obete. Jednotný náhľad na zber údajov o obetiach trestných činov, ktorý by sa touto stratégiou mohol zabezpečiť, by umožnil lepšie a cielenejšie reakcie. Súvisí to aj s inými iniciatívami Komisie a s tým, ako sa môžu vykonávať (napríklad s iniciatívami týkajúcimi sa rasizmu a xenofóbie), pretože aj tie sú pravdepodobne negatívne ovplyvňované nedostatkom údajov alebo ich nedostatočnou analýzou. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pokiaľ ide o oznamovanie, je dôležité objasniť, že stratégia je zameraná na všetky tri piliere, ktoré sú relevantné na zabezpečenie práv obetí: a) identifikáciu (obetí trestných činov), ktorú možno zabezpečiť mechanizmami formálneho a neformálneho oznamovania, ako sa uvádza v predchádzajúcej pripomienke, b) prevenciu a c) reakciu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | To, že stratégia obsahuje niekoľko odkazov na význam komunikácie príslušných odborníkov s obeťami takým „spôsobom, ktorý je prispôsobený osobitným potrebám obetí“, predstavuje vítaný pokrok. Na primerané vykonávania tohto konkrétneho výstupu by sa však pre príslušných odborníkov mal zaviesť určitý mechanizmus a systémy budovania kapacít s cieľom umožniť náležitú identifikáciu a pochopenie týchto osobitných potrieb. Bez takejto identifikácie nie je možné dosiahnuť cieľ zabezpečenia reakcie, ktorá bude uspokojovať osobitné potreby. Takýto mechanizmus by závisel od koordinácie medzi orgánmi, organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi alebo komunitnými organizáciami. Jednak sa tým zvýši oznamovanie trestnej činnosti členmi určitých zraniteľných komunít a počet záznamov o nej a prispeje sa k podloženiu jednotlivých prípadov, a jednak sa tým posilní aj celková schopnosť národných systémov zisťovať potreby obetí a poskytovať relevantné odkazy a individualizované odpovede. Stratégia by preto mala zahŕňať zameranie na prostriedky zlepšujúce identifikáciu osobitných potrieb obetí trestných činov alebo objasnenie týchto prostriedkov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pokiaľ ide o uvedený bod, v stratégii existuje niekoľko odkazov na obete s „osobitnými potrebami“, ktoré „by mali mať prístup k špecializovanej podpore“. V tejto súvislosti by zainteresované celoštátne subjekty mali byť v celej stratégii nabádané, aby zavádzali mechanizmy na identifikáciu a posudzovanie osobitných potrieb, čo si bude vyžadovať aj pravidelné výmeny s inými existujúcimi príslušnými identifikačnými mechanizmami, ako je mechanizmus boja proti obchodovaniu s ľuďmi. To by umožnilo výmenu odborných znalostí medzi viacerými orgánmi, ako aj lepšiu, komplexnejšiu a ucelenejšiu reakciu, ktorá by zodpovedala zisteným osobitným potrebám. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Všetky útvary, ako aj informačné kampane o právach obetí musia rovnako vychádzať z posúdenia potrieb a konzultácie s komunitami. Osobitná pozornosť by sa pri navrhovaní takýchto informačných kampaní mala venovať nielen detským obetiam, starším osobám alebo obetiam so zdravotným postihnutím, ale napríklad aj potrebám utečencov, žiadateľov o azyl a obetí spomedzi migrantov, lebo aj tieto osoby môžu čeliť vážnym prekážkam a viacnásobnej diskriminácii pri prístupe k informáciám, oznamovaní trestných činov alebo využívaní podporných služieb. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Zameranie na odbornú prípravu sa odráža v celej stratégii a je skutočne kľúčom k zabezpečeniu bezproblémovo fungujúcich systémov a zaručeniu práv obetí. Ak však uznávame vplyv určitých druhov trestnej činnosti, najmä trestných činov z nenávisti, kybernetických trestných činov, rodovo motivovaného násilia alebo trestných činov ovplyvňujúcich deti, tak by činnosti odbornej prípravy nemali byť dostupné len súdnym orgánom a polícii. Dôraz by sa mal klásť aj na zlepšovanie súboru zručností pracovníkov prvého kontaktu, čo môžu byť komunitní pracovníci, učitelia, pracovníci na ochranu detí, pracovníci v oblasti prijímania alebo zadržiavania prisťahovalcov alebo členovia hraničnej polície. Platí to najmä v kontexte zmiešanej migrácie vrátane neregulárnej zmiešanej migrácie medzi členskými štátmi EÚ, rizika, že určité osoby sa stanú obeťou vykorisťovania, a zvyšujúceho sa počtu správ o násilí na hraniciach a v azylových prijímacích zariadeniach. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Hoci vítame zameranie smernice o právach obetí z roku 2012 na služby restoratívnej spravodlivosti a vyvodenie záveru, že takéto služby by mali v prvom rade zohľadňovať záujmy a potreby obetí, stratégia by mala poskytnúť viac usmernení a podrobnejší prehľad o tom, ako by mohli štáty zaviesť kvalitné normy a dostupné, spravodlivé a účinné nástroje na podporu takýchto restoratívnych služieb pre obete. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pokiaľ ide o obete rodovo motivovaného násilia, stratégia obsahuje niektoré jeho príklady, ale mali by sa uznať a špecifikovať aj iné druhy sexuálne a rodovo motivovaného násilia, napríklad škodlivé tradičné praktiky, ako je mrzačenie ženských pohlavných orgánov, svadby maloletých atď. Rozšírenie tohto zoznamu by prispelo k zvýšeniu informovanosti orgánov presadzovania práva a iných príslušných odborníkov o takýchto praktikách. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Úloha navrhovanej siete EÚ na predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a domácemu násiliu, o ktorej sa hovorí v stratégii, by sa mala rozšíriť aj na ciele a výstupy týkajúce sa identifikácie a zmierňovania tohto druhu trestnej činnosti (najmä ak má táto trestná činnosť nadnárodný prvok). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Rodovo motivované násilie a obťažovanie vo svete práce sa považujú za porušenie ľudských práv alebo zneužitie a ohrozujú ľudskú dôstojnosť, podporu dôstojnej práce a prístup na trh práce a napredovanie na ňom. Európski sociálni partneri podpísali v roku 2007 samostatnú dohodu o riešení tejto problematiky, ktorú je na úrovni členských štátov potrebné v plnej miere vykonávať. V roku 2019 bol pri príležitosti stého výročia MOP prijatý Dohovor č. 190 – Dohovor o násilí a obťažovaní, v ktorom sa identifikujú opatrenia na predchádzanie násiliu a ochranu obetí, a uvádzajú nástroje účinného presadzovania a nápravné opatrenia spolu s iniciatívami na usmerňovanie, odbornú prípravu a zvyšovanie povedomia. EHSV vyzýva európske inštitúcie, aby podporovali rýchlu ratifikáciu tohto dohovoru členskými štátmi a koordinovali prípadné následné činnosti na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Vždy, keď sa v stratégii rieši obchodovanie s ľuďmi, je potrebné uznať aj vplyv obchodovania s ľuďmi a vykorisťovania na občanov krajín mimo EÚ a utečencov. Vzťahuje sa to aj na kľúčové činnosti stanovené v stratégii, ktoré by mali byť zamerané aj na posudzovanie rozsahu, v akom sú jednotlivé mechanizmy dostupné aj pre občanov krajín mimo EÚ (ako sú migranti, žiadatelia o azyl a utečenci). Stratégia by okrem toho mala zahŕňať podporné opatrenia na zlepšenie dostupnosti, účinnosti a adaptability mechanizmov na identifikáciu obchodovania s ľuďmi a reakciu naň, pokiaľ ide o utečencov, migrantov a žiadateľov o azyl, ktorí sa stanú obeťami trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Pokiaľ ide o dostupnosť odškodnenia pre obete trestných činov, v stratégii by sa mala lepšie zohľadniť aj myšlienka, že odškodnenie by malo byť dostupné nezávisle od postavenia obete v členskom štáte EÚ (alebo bez ohľadu na jej postavenie). Žiadatelia o azyl, utečenci a migranti sa žiaľ pre nedostatok informácií, chýbajúce erudované a dostupné podporné služby či strach z odplaty alebo z negatívnych účinkov súvisiacich s ich postavením často zdráhajú žiadať odškodnenie, keď sa stanú obeťami trestného činu. Ak má byť cieľom stratégie posilnenie postavenia obetí, mala by byť rovnako zameraná na tieto obavy a poskytnúť cielené opatrenia na odstránenie týchto nedostatkov, s ktorými sa stretávajú osobitné kategórie obetí. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkrétne pripomienky k piatim prioritám stratégie

4.1.   Účinná komunikácia s obeťami a poskytnutie bezpečného prostredia, v ktorom obete môžu oznámiť trestný čin

| 4.1.1. | Jedným z kľúčových opatrení Európskej komisie je odborná príprava súdnych orgánov a orgánov presadzovania práva. Avšak potreba zabezpečiť neustále odborné vzdelávanie v súvislosti s pomocou obetiam trestných činov, najmä obetiam trestných činov z nenávisti, je rovnako relevantná aj pre sociálnych pracovníkov a zdravotnícky personál. Takáto odborná príprava by mala výslovne zahŕňať školenia týkajúce sa zaujatosti a stereotypizácie a prebiehať v spolupráci s mimovládnymi organizáciami, ktoré poskytujú podporu rôznym zraniteľným skupinám. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Pokiaľ ide o kľúčové opatrenia Európskej komisie, ktorými sa má zabezpečiť poskytovanie finančných prostriedkov EÚ národným organizáciám na podporu obetí a príslušným komunitným organizáciám, takéto financovanie by sa malo poskytovať najmä na rozvoj podporných služieb formou komplexných balíkov služieb právnej a psychologickej podpory pri hľadaní zamestnania v prípade potreby, núdzového ubytovania a podpory pri liečebných nákladoch. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Na úrovni členských štátov zostávajú navrhované kľúčové opatrenia veľmi všeobecné a skôr v rovine uvažovania. Účinné vykonávanie smernice sa zabezpečí vtedy, ak národné orgány vypracujú, prijmú a zavedú metodické normy, ktoré súdnym orgánom, orgánom presadzovania práva a poskytovateľom sociálnych služieb umožnia uznávať obete trestných činov (najmä obete trestných činov z nenávisti) a poskytovať im primeranú podporu. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Ak národné orgány ešte nezhromažďujú rozčlenené údaje týkajúce sa obetí trestných činov, malo by sa to stať prioritou, azda s podporným financovaním z EÚ. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Členské štáty by mali byť zahrnuté do navrhovaných kľúčových opatrení v oblasti informovanosti o právach a možnostiach oznamovania trestných činov, a malo by sa s nimi začať v školách na občianskej náuke. Orgány členských štátov by mali zabezpečiť, aby povinné celoštátne učebné plány obsahovali informácie o právach, národných inštitúciách pre ľudské práva a dostupných ochranných mechanizmoch, ktoré budú prispôsobené úrovni chápania žiakov. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Aby sa mimovládnym organizáciám umožnilo zúčastňovať sa na činnostiach odbornej prípravy spolu s orgánmi a zároveň tlmočiť cenné skúsenosti príjemcov pomoci a odborníkov podporujúcich obete trestných činov, je dôležité tento príspevok uznávať a odmeňovať prostredníctvom inštitucionálnych partnerstiev (2). |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Zlepšenie podpory a ochrany najzraniteľnejších obetí

| 4.2.1. | Pokiaľ ide o kľúčové opatrenia navrhnuté pre Európsku komisiu, ktoré majú slúžiť na podporu obetí s osobitnými potrebami, ako sú maloleté obete, obete rodovo motivovaného alebo domáceho násilia, obete rasistických a xenofóbnych trestných činov z nenávisti, obete trestných činov z nenávisti v komunite LGBTI+, staršie obete a obete so zdravotným postihnutím. Poskytovanie podpory obzvlášť zraniteľným skupinám by sa malo začať ich uznaním a uznaním osobitnej povahy ich postavenia, ktoré je často príčinou ich viktimizácie. Znamenalo by to prijatie sekundárnych právnych predpisov a vypracovanie súborov opatrení v odbornej príprave s vysvetlením konkrétnych charakteristík rôznych najzraniteľnejších skupín, metód pohovorov s nimi, aby sa zabránilo opakovanej traumatizácii, a usmernení o nadväzovaní prípadných potrebných kontaktov s príslušnými komunitami. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Pokiaľ ide o kľúčové opatrenia navrhnuté pre Európsku komisiu na vykonávanie usmerňujúcich zásad zabezpečenia ochrany a podpory pre obete trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov, mali by sa doplniť vytvorením mechanizmu EÚ na monitorovanie účinných reakcií na trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy prostredníctvom Agentúry EÚ pre základné práva, ktorá by mohla ďalej rozvíjať svoj súčasný mechanizmus zberu údajov a zahrnúť doň národné vykazovanie a funkcie včasného varovania. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pokiaľ ide o kľúčové opatrenia navrhnuté pre členské štáty, ktoré sa opierajú o poznatky získané z pandémie COVID-19, najmä opatrenia na zabezpečenie dostupnosti podpory a ochrany pre obete rodovo motivovaného a domáceho násilia a vytvorenie integrovaných a cielených služieb špecializovanej podpory pre najzraniteľnejšie obete vrátane bezpečných úkrytov pre deti, rodiny, ženy, ktoré sa stali obeťou rodovo motivovaného násilia, a LGBTI+ osoby, skúsenosti s touto pandémiou v niektorých členských štátov opäť ukázali, že ich orgány sú slabo vybavené na zabezpečenie núdzových alebo krátkodobých útulkov, najmä mimo hlavných miest. Zabezpečovanie núdzových útulkov, bezpečných úkrytov a podporných stredísk a poskytovanie integrovaných podporných služieb je nevyhnutnosťou a vyžaduje si spoluprácu celoštátnych orgánov a súkromných aktérov, ako aj financovanie z EÚ. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Uľahčenie prístupu obetí k náhrade škody

| 4.3.1. | Jedným z relevantných aktérov je Agentúra Európskej únie pre základné práva (FRA), ktorá prostredníctvom svojej siete nezávislých expertov z členských štátov (Franet) každoročne analyzuje právne predpisy a politiky prijaté na zabezpečenie ochrany práv obetí a môže tiež vypracúvať tematické správy. Vďaka svojmu mandátu je FRA schopná podporovať sľubné postupy a organizovať podujatia, na ktorých si kompenzačné orgány môžu vymieňať názory a zintenzívniť spoluprácu. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Posilňovanie spolupráce a koordinácie všetkých relevantných aktérov

| 4.4.1. | Pokiaľ ide o opatrenie navrhované členskými štátmi a zamerané na budovanie odolnejších spoločností podporovaním väčšieho zapojenia občianskej spoločnosti do národných opatrení, je tu pojem „zapojenie občianskej spoločnosti“ príliš široký: občianskou spoločnosťou sú aj združenia policajtov, príslušníkov väzenskej stráže, združenia civilnej ochrany/obrany a cirkvi. Dôležité je aktívne zapojenie tých častí občianskej spoločnosti, ktoré priamo pracujú s obeťami trestných činov. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Hoci Európska únia Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor) podpísala, na úrovni niektorých členských štátov je tento dohovor kritizovaný, pričom sa objavujú rôzne výhrady a interpretácie v reakcii na vznikajúcu rétoriku o „tradičných hodnotách“, v ktorej sa rod, rodovo motivované násilie a rodová identita opisujú ako niečo vykonštruované a narúšajúce národnú identitu, a domáce násilie vykresľuje ako súkromná záležitosť. EÚ zohráva pri ochrane Istanbulského dohovoru zásadnú úlohu. Hoci je na členských štátoch, aby vypracovali a zlepšili svoje právne predpisy, EÚ môže zvýšiť povedomie o význame ochrany pred rodovo motivovaným násilím. To možno dosiahnuť aj vyčlenením finančných prostriedkov na rozvoj odborných modulov na vzdelávanie právnikov, uľahčovanie výmen a poskytovanie podpory mimovládnym organizáciám, ktoré organizujú kampane, pracujú ako obhajcovia, a zároveň poskytujú podporu obetiam rodovo motivovaného násilia. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Posilňovanie medzinárodného rozmeru práv obetí

| 4.5.1. | Koordinácia vykonávania tejto stratégie vo všetkých inštitúciách a agentúrach EÚ je nevyhnutná na to, aby EÚ prevzala vedúcu úlohu v činnostiach Rady Európy a OSN v prospech obetí. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EÚ by mala využívať medzinárodné programy na financovanie činností mimo EÚ zameraných na podporu rozvoja zákonov, politík a služieb, a to aj financovaním budovania kapacít, ktoré bude zahŕňať všetky obete trestných činov. |
| --- | --- |

4.5.2.

5.   Financovanie z prostriedkov EÚ

| 5.1. | Len zanedbateľná časť rozpočtu EÚ sa vynakladá na problémy obetí. To je v protiklade s nákladmi, ktoré obetiam a spoločnosti spôsobuje trestná činnosť. Vzhľadom na význam a prierezový charakter problémov obetí by Európska komisia mala vypracovať strategický prístup k financovaniu obetí, v rámci ktorého sa identifikujú oblasti s najpravdepodobnejším prospechom z využívania finančných prostriedkov EÚ a bude sa koordinovať začleňovanie priorít obetí do rôznych programov EÚ v oblasti financovania vrátane tých, ktoré pôsobia na národnej a medzinárodnej úrovni (3). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Financovanie je rozhodujúce a malo by sa poskytovať takým spôsobom, že nebude založené na projektoch a bude skôr dlhodobé, pričom pôjde o kombináciu finančných prostriedkov EÚ a príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

5.2.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Okrem iného, pokiaľ ide o zber údajov, dokumentačné a oznamovacie mechanizmy a prístup k finančným prostriedkom, ale aj zavedenie udržateľných miestnych systémov podporných služieb.

1

(2)  Napríklad v nadväznosti na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z roku 2016 vo veci M. C. a A. C./Rumunsko (prípad homofóbneho trestného činu z nenávisti) a v súčasnosti pod podrobným dohľadom Rady ministrov Rady Európy rumunská mimovládna organizácia ACCEPT, ktorá v tejto veci podporovala žalobcov, pravidelne poskytuje Rumunskému inštitútu pre štúdie verejného poriadku (ISOP) školenia pro bono. Tieto školenia zahŕňajú prezentáciu antidiskriminačných právnych predpisov a ustanovení o trestných činoch z nenávisti a oboznámenie s pojmami „sexuálna orientácia“ a „rodová identita“, a ich súčasťou sú praktické stretnutia, simulácie a živé knižnice, na ktorých sa traja alebo štyria členovia komunity LGBTI zúčastňujú jednu hodinu počas dňa a vymieňajú si skúsenosti s orgánmi presadzovania práva. Ide o obrovské ľudské a logistické úsilie, ktoré bezplatne vynakladajú dobrovoľníci mimovládnej organizácie a pridružení odborníci. Skutočnou výzvou je však nedostatočná udržateľnosť a obmedzený vplyv týchto školení. Zo stoviek nových zamestnancov alebo z tisícov zamestnancov ministerstva vnútra je do nich zapojená iba malá skupina 20 – 30 účastníkov. Riešením by bolo uprednostnenie rozvoja vnútorných kapacít národných súdnych orgánov alebo orgánov presadzovania práva na organizovanie takýchto školení, ktoré by boli súčasťou ďalšieho odborného vzdelávania.

2

pro bono

(3)  Roadmap for the victims‘ rights strategy for 2020-2024, Victim Support Europe.

3

Roadmap for the victims‘ rights strategy for 2020-2024

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/63 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o dočasnej výnimke z určitých ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES, pokiaľ ide o používanie technológií poskytovateľmi interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania na spracúvanie osobných a iných údajov na účely boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí online

[COM(2020) 568 final – 2020/0259 (COD)]

(2021/C 10/10)

| Hlavný spravodajca: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Ionuţ SIBIAN

| Konzultácia | Európsky parlament, 17.9.2020
  Rada Európskej únie, 18.9.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 246/1/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 17.9.2020

Rada Európskej únie, 18.9.2020

Právny základ

článok 114 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

246/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že akákoľvek výnimka zo smernice 2002/58/ES sa musí starostlivo zvážiť s cieľom chrániť súkromie všetkých občanov. V tomto prípade však rozsah a závažnosť tohto trestného činu odôvodňujú výnimku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vo všeobecnosti súhlasí s navrhovaným nariadením o dočasnej a prísne obmedzenej výnimke z článku 5 ods. 1 a článku 6 smernice 2002/58/ES, ktoré chránia dôvernosť komunikácií a prevádzkových údajov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Podľa nášho názoru nie je dočasný prvok (ktorý trvá do 31. decembra 2025) odôvodnený a Komisia by mala zabezpečiť, aby sa riadne záruky ochrany súkromia pre deti vypracovali a zaviedli skôr ako o päť rokov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ ide o odvetvové normy týkajúce sa podávania správ a transparentnosti stanovené v článku 3 písm. e) navrhovaného nariadenia, EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné, aby tretia strana vykonávala pravidelné testovanie/pravidelný audit pomocou vzorky materiálu, ktorý nepredstavuje detskú pornografiu, na spôsob testov EICAR pre antivírusové programy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podľa nášho názoru by Komisia mala zorganizovať otvorenú súťaž s hodnotným ocenením (1) s cieľom podporiť nielen rozvoj nástrojov s otvoreným zdrojovým kódom a priemyselných noriem, ale aj vývoj možných nových riešení na odhaľovanie a oznamovanie sexuálneho zneužívania detí v plne šifrovaných elektronických komunikáciách. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že je načase, aby mala Európska únia svoje vlastné Európske centrum prevencie sexuálneho zneužívania detí a boja proti nemu, a vyzýva Komisiu, aby naliehala na zriadenie a rozvoj takéhoto centra. Podľa nášho názoru by centrum malo vychádzať z práce Europolu, spolupracovať s podnikmi a orgánmi presadzovania práva s cieľom identifikovať obete a postaviť páchateľov pred súd. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Najnovšie údaje Europolu (2) ukazujú, že pandémia COVID-19 mala obrovský vplyv na trestné činy online. Počas obdobia obmedzenia pohybu bol zaznamenaný značný nárast množstva materiálu zobrazujúceho sexuálne zneužívanie detí (detská pornografia) zdieľaného online. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z celkového počtu 16,9 milióna hlásení prípadov zneužívania detí, ktoré v roku 2019 dostalo Národné centrum Spojených štátov amerických pre nezvestné a vykorisťované deti (NCMEC), ktoré obsahovali 45 miliónov identifikovaných dokumentov týkajúcich sadetskej pornografie, pochádzalo 16,8 milióna správ od poskytovateľov elektronických služieb. Takmer tri milióny obrázkov a videí zachytávajúcich detskú pornografiu malo poskytovateľa hostingových služieb v Európskej únii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navrhované nariadenie je potrebné, pretože pri úplnom uplatňovaní európskeho kódexu elektronickej komunikácie od 21. decembra 2020 budú niektoré online komunikačné služby (3) patriť do rozsahu pôsobnosti smernice o súkromí a elektronických komunikáciách (smernica 2002/58/ES). Táto smernica neobsahuje výslovný právny základ pre dobrovoľné spracúvanie obsahu alebo prevádzkových údajov na účely odhaľovania zneužívania detí online a poskytovatelia by museli prerušiť svoju činnosť, pokiaľ členské štáty neprijmú osobitné vnútroštátne opatrenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V reakcii na to a vzhľadom na prioritný charakter sa Komisia rozhodla predložiť toto úzko zamerané nariadenie, aby sa zabránilo vzniku legislatívnej medzery v regulačnom rámci v oblasti telekomunikácií. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Navrhované nariadenie poskytuje záruky na zabezpečenie súkromia a ochrany osobných údajov:






  — | spracúvanie musí byť primerané a obmedzené na zavedené technológie, ktoré poskytovatelia interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania pravidelne používali na tento účel pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

spracúvanie musí byť primerané a obmedzené na zavedené technológie, ktoré poskytovatelia interpersonálnych komunikačných služieb nezávislých od číslovania pravidelne používali na tento účel pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia,

| — | použitá technológia musí byť v súlade s najmodernejšou technológiou používanou v tomto odvetví a musí čo najmenej zasahovať do súkromia, |
| --- | --- |

—

použitá technológia musí byť v súlade s najmodernejšou technológiou používanou v tomto odvetví a musí čo najmenej zasahovať do súkromia,

| — | použitá technológia musí byť sama osebe dostatočne spoľahlivá a musí v maximálnej možnej miere obmedzovať mieru chybovosti, a ak sa takéto príležitostné chyby vyskytnú, ich dôsledky musí bezodkladne odstrániť, |
| --- | --- |

—

použitá technológia musí byť sama osebe dostatočne spoľahlivá a musí v maximálnej možnej miere obmedzovať mieru chybovosti, a ak sa takéto príležitostné chyby vyskytnú, ich dôsledky musí bezodkladne odstrániť,

| — | technológia použitá na odhaľovanie nadväzovania kontaktov s deťmi sa obmedzuje na používanie relevantných kľúčových ukazovateľov, |
| --- | --- |

—

technológia použitá na odhaľovanie nadväzovania kontaktov s deťmi sa obmedzuje na používanie relevantných kľúčových ukazovateľov,

| — | spracúvanie je obmedzené na to, čo je nevyhnutne potrebné na tento účel, |
| --- | --- |

—

spracúvanie je obmedzené na to, čo je nevyhnutne potrebné na tento účel,

| — | pokiaľ sa sexuálne zneužívanie detí na internete neodhalí, údaje sa okamžite vymažú, |
| --- | --- |

—

pokiaľ sa sexuálne zneužívanie detí na internete neodhalí, údaje sa okamžite vymažú,

| — | poskytovateľ je povinný každoročne uverejňovať správy o príslušnom spracúvaní. |
| --- | --- |

—

poskytovateľ je povinný každoročne uverejňovať správy o príslušnom spracúvaní.

| 2.6. | V skutočnosti táto výnimka len zachováva súčasné postupy. |
| --- | --- |

2.6.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Podobné projektom NESSIE a ECRYPT (eSTREAM) financovaným z prostriedkov EÚ alebo súťaži Národného inštitútu pre normy a technológie (NIST) týkajúcej sa kryptografie.

1

(2)  Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic, EUROPOL, jún 2020.

2

Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic

(3)  Ako napríklad webmail alebo služby posielania správ.

3

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/65

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o identifikáciu zdaniteľných osôb v Severnom Írsku

[COM(2020) 360 final – 2020/0165 (CNS)]

(2021/C 10/11)

| Žiadosť Rady | 28.8.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/9 |

Žiadosť Rady

28.8.2020

Právny základ

článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/9

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k spoločnému systému dane z pridanej hodnoty vyjadril vo svojom stanovisku na tému Reforma DPH – I. balík opatrení prijatom 14. marca 2018 (1) a v stanovisku na tému Reforma DPH – II. balík opatrení prijatom 23. mája 2018 (2), na svojom 555. plenárnom zasadnutí 27., 28. a 29. októbra 2020 (schôdza z 29. októbra 2020) rozhodol 209 hlasmi za, pričom 9 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

V Bruseli 29. októbra 2020

predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 40.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 35.

2

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

[COM(2020) 220 – 2020/0097 (COD)]

(2021/C 10/12)

| Konzultácia | Rada, 24.6.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 196 a článok 322 ods. 1 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/9 |

Konzultácia

Rada, 24.6.2020

Právny základ

článok 196 a článok 322 ods. 1 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/9

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k tejto problematike vyjadril vo svojom stanovisku na tému Zlepšenie reakcie EÚ v civilnej ochrane – rescEU prijatom 18. októbra 2018 (1) a v stanovisku na tému Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany – zmena prijatom 19. júna 2019 (2), na svojom 555. plenárnom zasadnutí 27. až 29. októbra 2020 (schôdza z 29. októbra 2020) rozhodol 209 hlasmi za, pričom 9 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v uvedených dokumentoch.

V Bruseli 29. októbra 2020

predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 231.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 49.

2

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení

[COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD)]

(2021/C 10/13)

| Konzultácia | Európsky parlament, 14.9.2020
  Rada, 14.9.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/9 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14.9.2020

Rada, 14.9.2020

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/9

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 555. plenárnom zasadnutí 27., 28. a 29. októbra 2020 (schôdza z 29. októbra 2020) rozhodol 209 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 9 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 29. októbra 2020

predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/68

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Rady, ktorým sa otvárajú autonómne colné kvóty Únie na dovoz určitých produktov rybárstva na Kanárske ostrovy a stanovuje sa ich správa na obdobie 2021 – 2027

[COM(2020) 437 final – 2020/0209 (CNS)]

(2021/C 10/14)

| Konzultácia | Rada 16. 9. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 29. 10. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/9 |

Konzultácia

Rada 16. 9. 2020

Právny základ

článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

29. 10. 2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/9

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 555. plenárnom zasadnutí 27., 28. a 29. októbra 2020 (schôdza z 29. októbra 2020) rozhodol 209 hlasmi za, pričom 9 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/69

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis)

[COM(2020) 563 final – 2020/0036 (COD)]

(2021/C 10/15)

| Konzultácia | Európsky parlament 6. 10. 2020
  Rada 5. 10. 2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 29. 10. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 209/0/9 |

Konzultácia

Európsky parlament 6. 10. 2020

Rada 5. 10. 2020

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

29. 10. 2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

209/0/9

Európska komisia sa 17. septembra 2020 rozhodla predložiť Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru na konzultáciu zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999.

Vzhľadom na to, že sa výbor k obsahu pôvodného návrhu vyjadril už vo svojom stanovisku s názvom Európsky klimatický predpis (1) prijatom 15. júla 2020, na svojom 536. plenárnom zasadnutí 27., 28. a 29. októbra 2020 (schôdza z 29. októbra 2020) rozhodol 209 hlasmi za, pričom 9 členov sa hlasovania zdržalo, nevypracovať nové stanovisko na túto tému, ale odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 29. októbra 2020

Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 143.

1

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/70 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/70

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020

(doplňujúce stanovisko)

[COM(2019) 650 final]

(2021/C 10/16)

| Spravodajca: | Philip Von BROCKDORFF |
| --- | --- |

Spravodajca:

Philip Von BROCKDORFF

| Rozhodnutie predsedníctva | 28.5.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 ods. A vykonávacích predpisov k rokovaciemu poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 8.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 250/0/6 |

Rozhodnutie predsedníctva

28.5.2020

Právny základ

článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 ods. A vykonávacích predpisov k rokovaciemu poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

8.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

250/0/6

Preambula

Toto stanovisko je súčasťou balíka dvoch doplňujúcich stanovísk, z ktorých jedno sa týka ročnej stratégie udržateľného rastu [COM(2019) 650 final] a druhé odporúčania Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2019) 652 final]. Zámerom je aktualizovať a rozpracovať predchádzajúce návrhy EHSV (1)
  s prihliadnutím na nedávny vývoj, vplyv pandémie COVID-19 a obnovu, ako aj na rôzne správy a odporúčania uverejnené v rámci prebiehajúceho európskeho semestra. Tento súbor stanovísk predstavuje celkový príspevok občianskej spoločnosti EÚ k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politike v ďalšom cykle európskeho semestra, ktorý sa má začať v novembri 2020. EHSV vyzýva Európsku komisiu a Radu, aby tento príspevok zohľadnili v rámci nadchádzajúceho jesenného balíka opatrení týkajúceho sa európskeho semestra a následného medziinštitucionálneho rozhodovacieho procesu.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV považuje za pozitívne, že v ročnej stratégii udržateľného rastu sa dosiahol veľký pokrok smerom k prijatiu sociálnejšieho, inkluzívnejšieho a udržateľnejšieho hospodárskeho modelu, zohľadneniu cieľov udržateľného rozvoja a najmä k prijatiu záväzku transformovať súčasný model rastu na zelený rast. Tento záväzok je naďalej mimoriadne dôležitý vzhľadom na hospodárske a sociálne dôsledky pandémie COVID-19 a musí sa prejaviť v balíku opatrení nadchádzajúceho jesenného semestra, v ktorom Európska komisia stanoví pre EÚ hospodárske a sociálne priority. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že na to, aby sa mohlo účinne reagovať na dôsledky tejto pandémie, sú potrebné posúdenia tak hospodárskeho, ako aj sociálneho vplyvu. Takéto posúdenia umožnia členským štátom v plnej miere pochopiť, ako dôsledky pandémie zasiahli hospodárstvo a pohyb osôb, tovaru a služieb v celej EÚ. Okrem toho musia vlády rýchlo a rozhodne konať, aby sme pandémiu a jej následky prekonali, čo bude možné, len ak dobre pochopia jej dosah. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vlády musia reagovať prijatím podporných makroekonomických politík, ktoré pomôžu obnoviť dôveru a podporiť oživenie dopytu. Aby sa to podarilo, EHSV odporúča zrevidovať pravidlá Paktu stability a rastu s cieľom podporiť hospodárske oživenie a poskytnúť vládam dostatočný manévrovací priestor, ako aj možnosť uskutočniť veľmi potrebné investície do infraštruktúry, najmä so zreteľom na zmenu klímy. V úsilí pomôcť podnikom všetkých veľkostí pri transformácii na digitálne a ekologické hospodárstvo sa za potrebnú považuje aj flexibilita pravidiel štátnej pomoci. Prvoradý význam má aj prístup k financovaniu, najmä pre MSP, ako aj revízia stratégie pre MSP. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | To isté platí aj v sociálnej sfére, kde vlády musia zaviesť účinné a primerane financované opatrenia na predchádzanie ďalšiemu šíreniu nákazy a, čo je rovnako dôležité, cielené politiky na podporu systémov sociálneho zabezpečenia a ochranu príjmov zraniteľných sociálnych skupín, ktoré najviac zasiahlo obmedzenie príjmov v dôsledku hospodárskeho poklesu. Podporovať by sa malo aj členstvo v odborových zväzoch v snahe pomôcť dosiahnuť ciele Európskeho piliera sociálnych práv, ktoré sú obzvlášť potrebné v týchto krízových časoch. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V dôsledku pandémie COVID-19 sa zvýšil význam spravodlivého zdaňovania, keďže vlády musia pri podpore núdzových opatrení čeliť veľkému finančnému tlaku. EHSV sa však takisto domnieva, že hospodársky pokles zapríčinený pandémiou COVID-19 poukázal na skryté slabiny a neúplnosť európskej menovej únie. EÚ už dlho diskutuje o fiškálnej únii a balík 750 miliárd EUR na podporu obnovy a odolnosti je i napriek svojim nedostatkom dôkazom toho, že EÚ vyvíja veľké úsilie v záujme integrácie. Zatiaľ nie je isté, či sa tým členské štáty priblížia k fiškálnej únii, niet však pochýb o tom, že daňovú politiku v EÚ treba prepracovať, v neposlednom rade s cieľom podporiť verejné investície do infraštruktúry, vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzdvihuje význam úlohy politických lídrov v tomto krízovom období. Rokovania, ktoré viedli k vyčleneniu balíka na podporu obnovy a odolnosti, odhalili roztrieštenosť EÚ a takáto roztrieštenosť nie je dobrým znamením vzhľadom na inštitucionálnu a ústavnú reformu, ktorú EÚ potrebuje na upevnenie svojej pozície, ak chce zostať v Európe a na celom svete rovnako významná a súdržná ako doteraz. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje plán Next Generation EU za vhodne načasovaný. Tento plán si však bude vyžadovať obrovské úsilie zo strany členských štátov a Komisie, aby sa mohol uplatňovať súčasne s riadnym všeobecným rozpočtom EÚ na roky 2021 – 2027. Rozdielne kapacity v EU vyvolávajú stále veľa otázok, a preto môže byť potrebné, aby Komisia ďalej podporovala budovanie kapacít, ako aj úsilie na identifikáciu projektov. Pokiaľ ide o VFR na roky 2021 – 2027, výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada znížila výšku pôvodného návrhu Komisie. Európsky parlament a EHSV – vo svojom stanovisku na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (2) – už návrh Komisie označili za neuspokojivý. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Čas je tu takisto veľmi podstatný. Akékoľvek neprimerané oneskorenia pri schvaľovaní a vykonávaní dohodnutého plánu môžu vážne narušiť hospodársku obnovu EÚ a plnenie cieľov ročnej stratégie udržateľného rastu a zároveň ohroziť živobytie a prosperitu tisícov pracovníkov a vlastníkov malých podnikov v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje ročnú stratégiu udržateľného rastu za príležitosť pre EÚ prejsť na hospodársky model, ktorý prikladá rovnakú váhu hospodárskym aj sociálnym/inkluzívnym cieľom. Hospodárske dôsledky pandémie COVID-19 by nemali brániť plneniu cieľov ročnej stratégie udržateľného rastu. Pandémia COVID-19 v každom prípade ukázala, že sociálny rozmer je v našom živote rovnako dôležitý ako hospodársky. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje úsilie o zvýšenie produktivity v celej EÚ, nemalo by to však byť na úkor hospodárskej udržateľnosti alebo pracovných podmienok. Hospodárska prosperita je životne dôležitá a je možné ju dosiahnuť, ak rast prinesie hospodárstvu a spoločnosti pridanú hodnotu a skutočne zmení ľuďom život a zároveň posilní odolnosť voči budúcim vonkajším otrasom a prispeje ku konvergencii krajín a regiónov. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2020 a COVID-19

| 2.1. | Európska komisia 17. decembra 2019 prijala jesenný balík vrátane ročnej stratégie udržateľného rastu na rok 2020 a spoločnej správy o zamestnanosti. Kľúčovým odkazom, ktorý vyplýva z ročnej stratégie udržateľného rastu je to, že hospodársky rast nie je cieľom sám osebe a hospodárstvo má slúžiť ľuďom a planéte. Posun k novému modelu rastu je v súlade s európskou zelenou dohodou, a teda s hospodárstvom, v ktorom sa rešpektujú obmedzenia našich prírodných zdrojov. Nový model hospodárskeho rastu je tiež v súlade s cieľmi v oblasti zamestnanosti stanovenými v spoločnej správe o zamestnanosti, kde vytváranie pracovných miest vedie predovšetkým k trvalej prosperite v EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európsku zelenú dohodu možno vymedziť ako „udržateľný nový model rastu“ EÚ, ktorý pomáha dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja, o čom svedčí posun, ktorý sa čiastočne odráža v štyroch nových prioritách ročnej stratégie udržateľného rastu, ktorými sú: a) environmentálna udržateľnosť; b) rast produktivity; c) spravodlivosť a d) makroekonomická stabilita. Tieto priority nahradili predchádzajúci „účinný trojuholník“ ročného prieskumu rastu, a to investície, fiškálnu udržateľnosť a štrukturálne reformy. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ročná stratégia udržateľného rastu vo všeobecnosti predstavuje dôležitý krok vpred smerom k prijatiu rétoriky sociálnejšieho, inkluzívnejšieho a udržateľnejšieho hospodárskeho modelu, k prijatiu cieľov udržateľného rozvoja a najmä k záväzku transformovať súčasný model rastu na zelený rast. EHSV to považuje za pozitívne. V ročnej stratégii udržateľného rastu sa tiež objasňuje, že sa v nej odkazuje na udržateľnosť vo všetkých oblastiach, nielen v oblasti životného prostredia. Životnému prostrediu, produktivite, spravodlivosti a stabilite pripisuje Európska komisia (EK) rovnakú váhu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EK sa tiež domnieva, že nový hospodársky program si vyžiada transformáciu, ktorá musí byť „spravodlivá a inkluzívna“ a klásť „ľudí na prvé miesto“ a že „náklady nesmú znášať najzraniteľnejšie osoby“ a uznáva, že zmena klímy a sprievodné politiky majú výrazne distribučné dôsledky. Táto transformácia nevyhnutne povedie ku kľúčovým kompromisom, ako sú rastúce náklady na dopravu a možné straty pracovných miest. EHSV zastáva názor, že takéto kompromisy si vyžiadajú posúdenia sociálneho vplyvu a primerané reakcie v podobe sociálnych a fiškálnych politík v celej EÚ. Vzhľadom na hospodársky, sociálny a v menšej miere aj klimatický vplyv pandémie COVID-19 majú tieto posúdenia teraz nový rozmer. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Hospodársky dosah pandémie COVID-19 je v podstate trojaký: priamo zasiahla výrobu, spôsobila prerušenie dodávateľského reťazca a narušenie trhu a mala finančný dosah na podniky a finančné trhy. Všetky dôsledky pre európske hospodárstva sa však v tomto štádiu nedajú odhadnúť a budú do veľkej miery závisieť od toho, či Európu zasiahne koncom roka druhá vlna pandémie. Už teraz je však zjavné, že pandémia COVID-19 hospodárstva tvrdo zasiahla. Načasovanie následnej obnovy zostáva neisté a nestabilné podmienky spolu s dôsledkami pandémie COVID-19 pre trhy viedli k hospodárskemu poklesu v celej EÚ. Hoci sa očakávalo, že spoločný HDP krajín EÚ27 vzrastie v roku 2020 o 1,2 %, v súčasnosti sa predpokladá, že v dôsledku pandémie COVID-19 klesne o 7,4 %. Oproti tomu pokles zaznamenaný počas finančnej krízy v roku 2009 spôsobil v krajinách EÚ28 pokles o 4,5 %. Súčasná kríza zatlačila EÚ do najhlbšej recesie v jej histórii, pričom sa očakáva, že miera nezamestnanosti vzrastie zo 6,7 % v roku 2019 na 9 %. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pandémia COVID-19 zasiahla aj systémy sociálneho zabezpečenia, pričom sa pod tlakom dôsledkov pandémie a nedostatku finančných prostriedkov z dôvodu núdzového financovania a odloženia daňových platieb ocitli okrem iného zdravotná starostlivosť, poistenie v nezamestnanosti a dôchodky. Keďže jednotlivci a rodiny musia čeliť znižovaniu a strate príjmov, počet ľudí žijúcich v relatívnej chudobe sa v EÚ pravdepodobne zvýši. Posúdenie sociálneho vplyvu pandémie COVID-19 je preto rovnako dôležité, ako posúdenie jej vplyvu na hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sociálny vplyv, si vyžiada aj určité prehodnotenie dôrazu, ktorý sa v rámci ročnej stratégie udržateľného rastu kladie na sociálny rozmer EÚ. Sociálne práva sa osobitne uvádzajú v rámci cieľa spravodlivosti ročnej stratégie udržateľného rastu vrátane vyhlásenia, že „aby EÚ posilnila svoju hospodársku a sociálnu výkonnosť, musí v plnej miere dodržiavať zásady Európskeho piliera sociálnych práv“. Skúsenosti s pandémiou COVID-19 poskytli dôkaz o dôležitej úlohe, ktorú by mohol zohrávať európsky systém zaistenia v nezamestnanosti (SURE), ako je uvedené v ročnej stratégii udržateľného rastu, ako aj o podpore, ktorú by pracovníci mohli dostávať v čase vonkajších hospodárskych otrasov. Pandémia COVID-19 však pravdepodobne zvýši existujúce nerovnosti na trhu práce EÚ a negatívny vplyv sa javí ako výraznejší v prípade pracovníkov, ktorí sú menej vzdelaní a majú nízku mzdu, ako aj v prípade mladých pracovníkov a žien (3). Ročná stratégia udržateľného rastu v súčasnej podobe nedosahuje rovnováhu medzi sociálnym a hospodárskym rozmerom v rámci EÚ. Preto sa treba viac zamerať na dospelých s nízkou kvalifikáciou, nedostatok digitálnych zručností, zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV je takisto presvedčený, že zelená dohoda musí byť v scenári obnovy aj hospodárskou a sociálnou dohodou a musí poskytnúť podnikom a spotrebiteľom stimuly, aby mohli prejsť na udržateľné produkty, a zlepšiť občanom EÚ kvalitu života tým, že zabráni „škodám“ v dôsledku zmeny klímy a transformácie, ako sa to navrhuje v Mechanizme spravodlivej transformácie v rámci Európskej zelenej dohody. V tejto súvislosti je potrebná čo najväčšia flexibilita pri výklade pravidiel štátnej pomoci, aby sa mohli poskytovať stimuly na investície a priamu verejnú účasť v podnikoch v snahe oživiť hospodársku činnosť a optimalizovať vytváranie kvalitných pracovných miest v regiónoch, ktoré musia reagovať na požiadavku transformácie. Transformácia by sa zároveň mala aktívne usilovať znížiť nerovnosť a bojovať proti chudobe v súlade s integrovanou stratégiou sociálneho a udržateľného hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Udržateľná a sociálne prospešná produktivita a hospodársky rast sprevádzané zodpovedajúcimi štrukturálnymi zmenami sú potrebné aj na podporu primeranej sociálnej ochrany, a v neposlednom rade primeraných dôchodkov, dôstojných príjmov, kvalitných pracovných miest a verejných služieb, najmä pokiaľ ide o zdravotníctvo a bývanie. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V ročnej stratégii udržateľného rastu sa spomína „spravodlivé zdaňovanie“ a niet pochýb o tom, že daňové úniky, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, pranie špinavých peňazí a často neúprosné „preteky o dosiahnutie najnižšej úrovne“ oslabili schopnosť daňových orgánov vyberať dane potrebné na uspokojenie potrieb hospodárstva a ľudí. V stratégii sa takisto potvrdzuje úloha daní pri financovaní sociálnych štátov a uvádza sa v nej, že „vnútroštátne daňovo-dávkové systémy by sa mali optimalizovať tak, aby sa posilnili stimuly podporujúce účasť na trhu práce, aby sa zvýšila spravodlivosť a transparentnosť a aby sa zabezpečila finančná udržateľnosť a primeranosť systémov sociálneho zabezpečenia“. V súvislosti s pandémiou COVID-19 nadobudlo teda spravodlivé zdaňovanie väčší význam, a to nielen v snahe podporiť núdzové opatrenia, ale aj v záujme podpory financovania strednodobých až dlhodobých národných a európskych plánov obnovy prostredníctvom verejných investícií do infraštruktúry, vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Makroekonomická politika je naďalej zásadná pre dosiahnutie udržateľného hospodárskeho rastu, ale v ročnej stratégii udržateľného rastu vypracovanej koncom minulého roka sa uznal znepokojivý výhľad rastu. Situácia sa teraz zhoršila v dôsledku pandémie COVID-19, preto sa opäť zdôrazňuje úloha vládnych príjmov a výdavkov, ako ju definuje fiškálna politika, ktorá je rovnako dôležitá ako menová politika. Návrat k úsporným opatreniam nie je alternatívou vzhľadom na predlžovanie dôsledkov postfinančnej krízy. Vyrovnaný rozpočet sa teraz aspoň v krátkodobom až strednodobom horizonte javí ako celkom nemožný pre väčšinu, ak nie všetky členské štáty. Cieľ makroekonomickej stability je napriek tomu kľúčom k hospodárskej obnove. To sa však nedá dosiahnuť, pokiaľ sa Pakt stability a rastu po pandémii COVID-19 nezreviduje nad rámec nedávnej dočasnej aktivácie všeobecnej únikovej doložky. Okrem toho by sa mali zrevidovať aj pravidlá štátnej pomoci, aby sa okrem iného podporili ekologické investície. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Proces európskeho semestra s konkurencieschopnou udržateľnosťou ako kľúčovou zložkou bude mať čoraz väčší význam ako citlivý monitor a ukazovateľ potrebných politických opatrení a reformných krokov. Vzhľadom na pandémiu COVID-19 a dôraz na oživenie hospodárstva však nemožno cieľ zabezpečenia makroekonomického rastu dosiahnuť bez sociálnej súdržnosti a udržateľnosti. Preto je dôležité poskytnúť v rámci semestra silnejší právny základ pre zapojenie subjektov občianskej spoločnosti ako rovnocenných partnerov. EHSV tiež zdôrazňuje, aký význam bude mať obdobie po pandémii COVID-19 pre EÚ. Celá relevantnosť EÚ pre ľudí závisí od účinnosti jej plánu obnovy a ročnej stratégie udržateľného rastu, ktorá sa v skutočnosti premieta do jej schopnosti zmysluplne zlepšovať životy bežných ľudí. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 a jej význam pre ročnú stratégiu udržateľného rastu

| 3.1. | Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 tvrdo zasiahla hospodárstvo EÚ aj svetové hospodárstvo. Vo viacerých členských štátoch teraz hrozí recesia, ktorá môže mať vážne dôsledky a spôsobiť nevídanú úroveň nezamestnanosti. Nevyhnutné opatrenia na zabránenie šíreniu nákazy viedli k významnému zníženiu ponuky a dopytu. Hospodárske činnosti v oblasti dopravy, maloobchodu, výroby, voľného času, pohostinských služieb, rekreácie, remesiel a kultúry boli tvrdo zasiahnuté. Je tiež zrejmé, že dôvera verejnosti v reakciu na ohrozenie zdravia v súvislosti s pandémiou COVID-19 má priame a okamžité hospodárske účinky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prerušenia dodávateľského reťazca, ktoré majú vplyv na výrobný sektor, a klesajúce ceny komodít spolu s rastúcimi cenami zdravotnej starostlivosti a výrobkov IKT ešte viac prehĺbili hospodársky dosah pandémie COVID-19. Okrem toho bezprecedentná úroveň pôžičiek členských štátov na financovanie počiatočnej núdzovej reakcie na pandémiu obmedzila schopnosť fiškálnych stimulov v potrebnom rozsahu stabilizovať hospodárstvo a zvládnuť zdravotnú a humanitárnu krízu, ani nehovoriac o rýchlej obnove hospodárstva po prekonaní krízy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Najviac sú zasiahnuté malé a stredné podniky (4), samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnanci s pracovnými zmluvami na nula hodín. Kríza dramaticky zmenila podnikateľské prostredie pre MSP a táto zmena má obrovský negatívny dosah na státisíce MSP v celej EÚ. Táto zmena ohrozuje aj dôležitú úlohu, ktorú MSP zohrávajú v našom každodennom živote MSP zabezpečujú sociálnu stabilitu na miestnej a regionálnej úrovni, kde sú pilierom hospodárskej činnosti spoločnosti. Sú ťažiskom európskeho modelu sociálneho zabezpečenia a ich vlastníkov a manažérov viac zaujíma strednodobý a dlhodobý rozvoj podniku a miestneho hospodárstva než krátkodobé zisky a výnosy (5). Remeslá a MSP boli navyše vždy na čele kultúrneho rozvoja v celej Európe a zohrávajú dôležitú úlohu v úsilí podnietiť udržateľnú zmenu a ochraňovať dedičstvo, hodnoty a know-how. MSP sú teraz nevyhnutnejšie než kedykoľvek predtým pre život v centrách miest a zachovanie príťažlivosti vidieckych oblastí, keďže zabezpečujú každodenné potreby obyvateľov a zaručujú sociálnu stabilitu a súdržnosť. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Súčasná kríza sa dotýka všetkých rovnako, hrozí však, že sa v dôsledku nej potlačí pokrok dosiahnutý v oblasti rodovej rovnosti, prehĺbi feminizácia chudoby a zraniteľnosť voči násiliu a obmedzí rovnocenná účasť žien na trhu práce (6). Hoci úplný dosah pandémie COVID-19 je príliš zložitý na to, aby sa dal určiť, možno povedať, že dôsledky tejto krízy môžu zvrátiť desaťročia pokroku v boji proti chudobe a prehĺbiť nerovnosti v rámci celej EÚ. Členské štáty by zároveň mohli byť nútené vyčleniť viac finančných a ľudských zdrojov, než plánovali, ak majú dosiahnuť stanovené ciele udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Zatváranie škôl a vysokých škôl malo celý rad nepriaznivých vplyvov na deti a mladých ľudí vrátane prerušeného vyučovania. To všetko mohlo mať dôsledky na rozvoj zručností, kariérne vyhliadky a potenciálne celoživotné príjmy. V úsilí o obnovu by sa malo preto podporovať aj širokopásmové pripojenie pre domácnosti s nízkym príjmom a poskytovanie počítačového hardvéru žiakom na vzdelávacie účely. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pozitívne je, že digitálne technológie sa počas tejto krízy viac ako kedykoľvek predtým stali pozitívnym faktorom uľahčujúcim kontinuitu podnikania, online učenie sa a spájanie ľudí, pričom im zároveň pomáhajú udržiavať si dobré duševné zdravie. Nerovnosť prístupu k širokopásmovému pripojeniu a neprístupnosť IKT však bránia účinnej účasti na diaľku a prístupu k dištančnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pre ročnú stratégiu udržateľného rastu na rok 2020 je relevantnejšie to, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 by mohla mať výrazný a negatívny vplyv na úsilie o udržateľný rast. Dlhodobé spomalenie hospodárstva by mohlo mať nepriaznivý vplyv na vykonávanie ročnej stratégie udržateľného rastu a termíny splnenia záväzkov týkajúcich sa Parížskej dohody o zmene klímy a cieľov udržateľného rozvoja. Tvrdá pravda je, že sme sa mohli na túto krízu lepšie pripraviť, keby členské štáty prijali pred krízou udržateľnejšie a hospodársky odolnejšie stratégie. Pandémia COVID-19 odhalila totiž skryté slabiny v hospodárstvach EÚ, najmä to, že sa priveľmi spoliehajú na prevažne procyklické hospodárske politiky a hospodárske odvetvia, ktoré sú mimoriadne zraniteľné voči vonkajším hospodárskym otrasom. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na politickej úrovni táto kríza poukazuje na to, že potrebujeme politických lídrov schopných rozhodovať, ktorí veria v solidaritu, transparentnosť a spoluprácu. Toto nie je čas na vlastné záujmy, obviňovanie alebo politizáciu. Predovšetkým nemožno pripustiť, aby sa v čase krízy uvoľnilo uplatňovanie zásad právneho štátu. Všeobecne sa predpokladá, že právny štát je nevyhnutný pre hospodársky rast (7), ale právny štát je zjavne viacrozmerným konceptom, ktorý zahŕňa rôzne samostatné zložky od bezpečnosti osôb a vlastníckych práv až po kontrolu vlády a kontrolu korupcie. To je podľa názoru EHSV zlučiteľné s hospodárskou udržateľnosťou, a teda s ročnou stratégiou udržateľného rastu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 bola rozsiahla a zameraná na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej touto pandémiou. Tieto iniciatívy sú zhrnuté v nasledujúcej tabuľke č. 1.

  Tabuľka č. 1


  Reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 |
| --- | --- |

3.9.

Tabuľka č. 1

Reakcia EÚ na pandémiu COVID-19

Image 1

| 3.10. | Všetky uvedené skutočnosti výrazne podporia hospodársku obnovu EÚ. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „mechanizmus“) bude poskytovať rozsiahlu finančnú podporu na verejné investície a potrebné reformy, vďaka ktorým budú hospodárstva členských štátov odolnejšie a lepšie pripravené na budúcnosť. Pomôže členským štátom riešiť hospodárske a sociálne výzvy, ktorým čelia v období po kríze, a to v kľúčových oblastiach, ako je sociálna politika, zamestnanosť, zručnosti, vzdelávanie, výskum a inovácie a zdravie, ako aj pokiaľ ide o otázky súvisiace s podnikateľským prostredím vrátane verejnej správy a finančného sektora. Jednou z otázok, ktorými sa treba zaoberať, je však schopnosť jednotlivých členských štátov realizovať reformy a podporovať investície do infraštruktúry. Táto schopnosť je v každom štáte iná a možno bude potrebná koordinovaná reakcia na úrovni EÚ, aby sa zaistila účinnosť a efektivita investícií. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Zásadné však je, že nástroj okrem iného zabezpečí, aby sa investície zameriavali na výzvy a investičné potreby súvisiace s ekologickou a digitálnou transformáciou, čím sa zaistí udržateľná obnova v súlade s ročnou stratégiou udržateľného rastu. Investície do zelených a digitálnych technológií pomôžu zvýšiť energetickú efektívnosť v rôznych kľúčových odvetviach hospodárstva, ako aj vytvoriť pracovné miesta a zabezpečiť udržateľný rast. Mohlo by to poskytnúť EÚ výhodu prvenstva v globálnom úsilí o obnovu a pomôcť vybudovať odolnejšiu Úniu, ktorá bude vďaka diverzifikácii kľúčových dodávateľských reťazcov menej závislá. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Úspech tohto nástroja bude do veľkej miery závisieť od identifikácie a prípravy potrebnej na nasmerovanie príslušných projektov v súlade s prioritami prezentovanými v európskom semestri. Takisto je nevyhnutné čo najviac zosúladiť hospodársku a sociálnu politiku s odporúčaniami, ktoré sa poskytujú v rámci procesu európskeho semestra. EHSV súhlasí s názorom, že plány podpory obnovy a odolnosti, ktoré sa majú v rámci mechanizmu financovať, sú neoddeliteľnou súčasťou procesu zameraného na realizáciu odporúčaní pre jednotlivé krajiny formulovaných v rámci európskeho semestra. Tieto nástroje preto zvýšia účinnosť procesu a podporia vykonávanie ročnej stratégie udržateľného rastu na rok 2020. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV sa tiež domnieva, že tieto nástroje pomôžu posilniť potenciál rastu a hospodársku a sociálnu odolnosť príslušných členských štátov, a tým prispejú k sociálnej súdržnosti. Okrem toho podporujú ekologickú a digitálnu transformáciu, ktorá je taká potrebná pre hospodársku udržateľnosť a odolnosť. EHSV znovu opakuje, že pri vývoji projektov, z ktorých majú úžitok komunity a hospodárstvo ako celok, majú dôležitú úlohu vlády. EHSV tiež víta zámer Komisie monitorovať celý proces, t. j. identifikáciu, vývoj a realizáciu oprávnených projektov, aby sa zabezpečilo, že bude prebiehať transparentne. EHSV sa však domnieva, že Komisia by mala zabezpečiť, aby transparentnosť zahŕňala aj zapojenie všetkých zainteresovaných strán do procesu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | V súlade s tým je rozhodujúce, aby boli finančné prostriedky v rámci plánu obnovy Next Generation EU spravodlivo rozdelené, prístupné a dostupné pre tých, ktorí ich najviac potrebujú, najmä pre MSP, v súlade s cieľmi stanovenými v ročnej stratégii udržateľného rastu. To znamená, že treba zabezpečiť, aby sa financovanie a podpora určené na tieto účely vyplácali prostredníctvom vhodných kanálov, ako sú národné rozvojové agentúry, keďže MSP sa obvykle financujú prostredníctvom bankového sektora (8). Prístup k financovaniu je pre MSP mimoriadne dôležitý, pretože im poskytuje potrebnú likviditu tak počas núdzového stavu, ako aj vo fáze uvoľňovania krízových opatrení a obnovy, čo im umožňuje investovať do ďalšieho rozvoja so zreteľom na transformáciu digitálneho a ekologického hospodárstva. Tieto investície pomáhajú MSP účinne vyriešiť problém omeškaných platieb, a zabezpečujú im tak dostatočnú likviditu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Vzhľadom na bezprecedentné výzvy, ktorým MSP musia čeliť, EHSV vyzýva Komisiu, aby aktualizovala stratégiu pre MSP s cieľom zohľadniť nové okolnosti, ktoré vznikli od vypuknutia pandémie COVID-19. EHSV takisto vyzýva, aby sa politika zameraná na MSP uplatňovala prostredníctvom viacúrovňového a viacstranného riadenia. Je nevyhnutné zosúladiť opatrenia a rozpočty jednotlivých úrovní správy – európskej, národnej, regionálnej a miestnej – a účinne zapojiť organizácie na podporu podnikania do rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | MSP budú potrebovať aj pomoc národných inšpektorátov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, ako aj externých služieb v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, aby mohli posúdiť nové riziko spojené s pandémiou COVID-19, správne uplatňovať požadované opatrenia a znížiť s nimi spojenú záťaž a náklady. Okrem toho budú MSP potrebovať pomoc so zabezpečením osobných ochranných prostriedkov pre zamestnancov na pracovisku. Transparentnosť a účinná komunikácia sú majú zásadný význam pre dodávateľov, subdodávateľov, ako aj pre zákazníkov. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Obnova EÚ a ročná stratégia udržateľného rastu

| 4.1. | EHSV považuje plán Next Generation EU za vítaný a vhodne načasovaný. Je však zrejmé, že na to, aby sa mohol uplatňovať spoločne s riadnym všeobecným rozpočtom EÚ na roky 2021 – 2027, bude potrebné obrovské úsilie zo strany členských štátov aj Komisie. Čas je tu totiž veľmi podstatný. Akékoľvek neprimerané oneskorenia pri schvaľovaní a vykonávaní dohodnutých opatrení môžu narušiť hospodársku obnovu EÚ a plnenie cieľov ročnej stratégie udržateľného rastu a zároveň ohroziť živobytie a prosperitu tisícov pracovníkov a vlastníkov malých podnikov v celej Európe. Rovnako dôležité je, aby sa z dôvodu hospodárskych výziev alebo krátkodobej politickej výhodnosti nezmaril celkový cieľ plnenia cieľov ročnej stratégie udržateľného rastu. Pokiaľ ide o VFR na roky 2021 – 2027, výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada znížila výšku pôvodného návrhu Komisie. Európsky parlament a EHSV – vo svojom stanovisku na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (9) – už návrh Komisie označili za neuspokojivý. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | To znamená, že treba plynulo prejsť na model rastu, v ktorom sa nehospodárske a inkluzívne ciele považujú za rovnako dôležité ako hospodárske ciele. Je načase, aby EÚ bola ambicióznejšia a usilovala sa o dosiahnutie inkluzívnejšieho cieľa: uspokojiť potreby čo najväčšieho počtu občanov EÚ od bývania po zdravotnú starostlivosť a súčasne zachovať naše ekosystémy od stabilnej klímy a úrodnej pôdy až po zdravé oceány a ochrannú ozónovú vrstvu. Inými slovami, meranie hospodárskeho pokroku ako prostriedku umožňujúceho prechod z neudržateľného a neinkluzívneho rastu na udržateľnejší a inkluzívnejší model rastu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa tiež domnieva, že hospodárske problémy spôsobené krízou vedú k prehodnoteniu využívania zdrojov a krehkosti dodávok. EÚ musí zároveň posilniť postupy, ktoré zvyšujú odolnosť aj efektívnosť, ako sú obehové hospodárstvo, opatrenia v oblasti klímy a prípadne zvýšenie ambícií vnútroštátne stanovených príspevkov, t. j. plánovaného zníženia emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V menovej únii, ako je eurozóna, sú mechanizmy koordinácie a účinného rozdeľovania rizika nevyhnutnou potrebou a mali by umožniť veľký fiškálny tlak, ktorý je dôveryhodný, a zároveň znížiť rozdiely v rámci menovej únie. Podľa názoru EHSV je to rozhodujúce z hľadiska hospodárskej obnovy a oživenia, ako aj z hľadiska podpory najzraniteľnejších skupín spoločnosti. Hoci na vytváranie pracovných miest a bohatstva v EÚ je potrebná obnova a oživenie, nevyhnutný je aj rozsiahly fiškálny stimul s cielenými opatreniami zameranými na poskytovanie pomoci osobám, ktoré sú najviac zasiahnuté pandémiou COVID-19. Opatrenia môžu zahŕňať rôzne prostriedky na zachovanie prístupu k zdravotnej starostlivosti a základným životným podmienkam. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uvedený fiškálny stimul by uľahčil revidovaný Pakt stability a rastu (PSR). V revidovanom PSR by sa mal klásť menší dôraz na odhad cyklicky upravených rozpočtových deficitov členských štátov. Namiesto toho by sa mal zamerať na monitorovanie rastu verejných výdavkov. Konkrétne by sa každá vláda zaviazala k výdavkom v súlade s výhľadom hospodárskeho rastu a očakávanými daňovými príjmami a v súlade so strednodobým cieľom dlhu. Členským štátom by sa tým poskytol väčší fiškálny priestor a viac priestoru pre vnútroštátne rozhodovanie (v partnerstve so zainteresovanými stranami) s cieľom zaviesť plány obnovy v období po pandémii COVID-19 s väčším dôrazom na úlohu vlády pri podpore hospodárskej obnovy. Zachovanie makroekonomickej stability je, samozrejme, predpokladom udržateľného a inkluzívneho hospodárskeho rastu. EHSV sa tiež domnieva, že cieľom makroekonomickej politiky je spravodlivo a vyvážene spojiť udržateľný hospodársky rast, ochranu životného prostredia a sociálny blahobyt. Konkrétne, keďže nezamestnanosť a nedostatočná zamestnanosť sú hlavnými príčinami chudoby, rozhodujúcou úlohou je udržať hospodárstvo čo najbližšie k plnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vo fáze obnovy a oživenia by sa mal postaviť sociálny aspekt na rovnakú úroveň ako ekonomický rozmer. Základom udržateľnej hospodárskej činnosti je úzke prepojenie medzi oboma týmito rozmermi. Hospodárska udržateľnosť vrátane kapitálových investícií je úzko spojená s ekologickým rozmerom, napríklad s hospodárnym využívaním zdrojov a energie, ale tiež so sociálnym rozmerom, v ktorom sa vytváranie a ochrana pracovných miest so spravodlivou mzdou a dobrými pracovnými podmienkami považujú za rovnako dôležité. EHSV sa tiež domnieva, že usmernenia EÚ pre zamestnanosť sa musia zaktualizovať s ohľadom na pandémiu COVID-19, pričom by sa malo vychádzať z hodnotenia dôsledkov pre trh práce. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ako sa uvádza v bode 4.6, udržateľná hospodárska činnosť podporuje ekologický rozmer a na európsku zelenú dohodu sa dá pozerať ako na príležitosť dosiahnuť hospodárske výhody (definované ako súkromné a sociálne) a vytvárať pracovné miesta. EHSV podporuje názor Komisie, že európska zelená dohoda by mala byť kľúčovým prvkom pri obnove a oživení, pričom by sa mal riešiť každý negatívny sociálny vplyv vyplývajúci z prechodu na udržateľnú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Rovnaký argument sa uplatňuje konkrétne v prípade digitalizácie, s dôrazom na efektívnosť, pričom sa minimalizujú všetky negatívne účinky spôsobené prechodom na digitalizáciu služieb. Pandémia COVID-19 poukázala na význam digitálnej transformácie pre zachovanie obchodných operácií. Treba urýchliť a rozšíriť podporu digitalizácie medzi MSP vo všetkých odvetviach a iniciatívy sa musia zamerať na prakticky orientovanú propagáciu a rozširovanie digitálnych obchodných postupov v MSP, ako aj na bezpečnosť informačných technológií a rozvoj digitálnych zručností. Okrem toho centrá digitálnych inovácií musia byť technologicky otvorené a usilovať sa o digitalizáciu miestnych MSP. Kľúčovú úlohu tu musí zohrať aj elektronická verejná správa, ktorá umožňuje využívať online administratívne postupy v snahe odstrániť prekážky a urýchliť procesy. Digitalizáciou, iniciatívami elektronickej verejnej správy a znížením byrokracie a regulačnej záťaže pre MSP by orgány verejnej správy vytvorili prístupnejšie digitálne prostredie pre podnikateľov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Právny štát a najmä správa hospodárskych záležitostí zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní udržateľného hospodárskeho rastu. Správa hospodárskych záležitostí je nevyhnutným prostriedkom na zabezpečenie sociálnej a hospodárskej rovnosti, ale na účely udržateľnosti si vyžaduje porozumenie a rešpektovanie názorov a pozícií rôznych záujmových skupín v spoločnosti, ako aj pokus o zmierenie týchto rozdielov. V tejto súvislosti je naliehavé prijať opatrenia na podporu rozšírenia členstva v odborových zväzoch a zapojenia kategórií pracovníkov, ktoré v súčasnosti nie sú zastúpené. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Vyššia produktivita je nevyhnutná na kompenzáciu demografických trendov a podporu konvergencie smerom nahor v rámci krajín a regiónov, najmä tých krajín a regiónov v EÚ, ktoré potrebujú nadpriemerný rozvoj a produktivitu, aby dosiahli úroveň, ktorá pomôže zaistiť udržateľný hospodársky rast. Ak má hospodárstvo aj v budúcnosti naďalej udržateľne rásť, je potrebné posilniť jeho rastovú kapacitu, ale len do takej miery, aby tento rast prinášal hospodárstvu, spoločnosti a jej občanom pridanú hodnotu. Vyššia produktivita je teda prostriedkom na dosiahnutie cieľa: týmto cieľom sú lepšie životné, environmentálne a pracovné podmienky zodpovedajúce zručnostiam a kvalifikáciám špecifickým pre dané zamestnanie. Preto treba ďalej rozvíjať stratégie na zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov na domácich aj na celosvetových trhoch s aktívnym zapojením samotných pracovníkov v záujme podpory priaznivej klímy z hľadiska pracovnoprávnych vzťahov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pandémia COVID-19 bola pre EÚ určujúcim momentom a história nebude posudzovať účinnosť našej reakcie na základe okamžitých opatrení zameraných na podporu jednotlivcov a domácností ovplyvnených hospodárskymi a sociálnymi účinkami opatrení na obmedzenie pohybu, ale podľa toho, do akej miery reakcia v strednodobou a dlhodobom horizonte povedie k obnove a oživeniu, čo má skutočný význam pre milióny občanov EÚ. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruseli 29. októbra 2020

predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Ú. v. EÚ C 120, 14.4.2020, s. 1 a Ú. v. EÚ C 120, 14.4.2020, s. 7.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106.

2

(3)  Fana, M., Tolan, S., Torrejón, S., Urzi Brancati, C., & Fernández-Macías, E, The COVID-19 confinement measures and EU labour markets (Opatrenia na obmedzenie pohybu v čase pandémie COVID-19 a trh práce v EÚ), č. JRC120578, Spoločné výskumné centrum, 2020.

3

The COVID-19 confinement measures and EU labour markets

(4)  ECCP, European SMEs and the Impact of COVID-19 (Európske MSP a vplyv COVID-19), Európske fórum pre spoluprácu klastrov, 2020.

4

European SMEs and the Impact of COVID-19

(5)  SMEunited, Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited (Stratégia ukončenia opatrení a obnovy – kríza COVID-19), Policy Paper, 2020.

5

Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited

(6)  5. Pouliakas, K., & Branka, J, EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide? (Pracovné miesta v EÚ najviac ohrozené obmedzením sociálnych kontaktov počas pandémie COVID-19. Obmedzenie sociálnych kontaktov: zvýši pandémia nerovnosti na trhu práce?) Diskusný dokument IZA č. 13281, (2020).

6

EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide?

(7)  Dam, K. W, The law-growth nexus: The rule of law and economic development (Súvislosť rastu a práva: právny štát a hospodársky rozvoj). Brookings Institution Press, 2007.

7

The law-growth nexus: The rule of law and economic development

(8)  Bénassy-Quéré, A., Marimon, R., Pisani-Ferry, J., Reichlin, L., Schoenmaker, D., & di Mauro, B. W, 16 COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan (COVID-19: Európa potrebuje plán na zmierňovanie následkov katastrof). Europe in the Time of Covid-19 (Európa v čase pandémie COVID-19), 2020, s. 103.

8

COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan

Europe in the Time of Covid-19

(9)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106.

9

---

| 11.1.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 10/79 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 10/79

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny

(doplňujúce stanovisko)

[COM(2019) 652 final]

(2021/C 10/17)

| Hlavná spravodajkyňa: | Judith VORBACH (1) |
| --- | --- |

Hlavná spravodajkyňa:

Judith VORBACH (1)

| Rozhodnutie predsedníctva | 28.5.2020 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 8.9.2020 |
| Prijaté v pléne | 29.10.2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 555 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 147/9/21 |

Rozhodnutie predsedníctva

28.5.2020

Právny základ

článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

8.9.2020

Prijaté v pléne

29.10.2020

Plenárne zasadnutie č.

555

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

147/9/21

Preambula

Toto stanovisko je súčasťou balíka dvoch doplňujúcich stanovísk, z ktorých jedno sa týka odporúčania Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2019) 652 final] a druhé ročnej stratégie udržateľného rastu [COM(2019) 650 final]. Zámerom je aktualizovať a rozpracovať predchádzajúce návrhy EHSV (2)
  s prihliadnutím na nedávny vývoj, vplyv pandémie COVID-19 a obnovu, ako aj na rôzne správy a odporúčania uverejnené v rámci prebiehajúceho európskeho semestra. Tento súbor stanovísk predstavuje celkový príspevok občianskej spoločnosti EÚ k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politike v ďalšom cykle európskeho semestra, ktorý sa má začať v novembri 2020. EHSV vyzýva Európsku komisiu a Radu, aby tento príspevok zohľadnili v rámci nadchádzajúceho jesenného balíka opatrení týkajúceho sa európskeho semestra a následného medziinštitucionálneho rozhodovacieho procesu.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Vonkajší asymetrický otras spôsobený krízou COVID-19 má výrazný vplyv na hospodárstvo eurozóny. V jarnej hospodárskej prognóze 2020 Európska komisia uvádza, že „EÚ [postihne] v tomto roku recesia historických rozmerov (3)“, zatiaľ čo podľa letnej hospodárskej prognózy 2020 (4) sa očakáva „ešte hlbšia a nerovnomernejšia recesia“. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Dokončenie jednotného trhu a zabezpečenie jeho rýchleho oživenia a plnej funkčnosti by malo aj naďalej patriť medzi hlavné priority. To zahŕňa presadzovanie 20 zásad Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Z prognóz vyplýva, že sa výrazne zvýši nezamestnanosť, prehĺbi chudoba a sociálne a hospodárske nerovnosti, pričom značný počet podnikov sa dostane do konkurzu. Treba uviesť, že pandémia zasiahla všetky členské štáty eurozóny, avšak s rozdielnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami. Európski občania aj investori sa obávajú hlbokej recesie, preto konajú opatrne a čakajú na spoľahlivejšie predpovede. EHSV tiež varuje pred ďalšími systémovými rizikami spojenými s vážnym hospodárskym poklesom, ako je nestabilita finančných trhov alebo deflačné tendencie. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vyzýva na solidaritu medzi členskými štátmi eurozóny a medzi občanmi s cieľom znížiť príjmové a majetkové nerovnosti v rámci spoločnosti. Očakáva sa, že pandémia bude mať závažný negatívny vplyv na trh práce a sociálne podmienky v eurozóne, že sa zvýši nezamestnanosť, prehĺbi nerovnosť v príjmoch, chudoba a sociálne vylúčenie. Predpokladá sa, že miera nezamestnanosti v eurozóne sa v roku 2020 zvýši na 9,6 % a v roku 2021 klesne iba mierne na 8,6 %, a to opäť s výraznými rozdielmi medzi členskými štátmi, jednotlivými regiónmi a dokonca aj skupinami občanov. Očakáva sa aj prudký nárast nezamestnanosti mladých ľudí, ktorý by sa mohol riešiť prostredníctvom účinnej záruky pre mladých ľudí. Nerovnosti v oblasti príjmov a majetku idú okrem toho ruka v ruke s nerovnosťami, pokiaľ ide o očakávanú dĺžku života a prístup ku kvalitnému vzdelaniu a zdravotnej starostlivosti. Budúce politiky EÚ musia tiež starostlivo zohľadniť vplyv krízy na znevýhodnené skupiny a osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV očakáva, že v dôsledku pandémie sa reštrukturalizuje naše hospodárstvo a že sa navrhnú nové obchodné modely. Európa je už teraz priekopníkom, pokiaľ ide o obehové hospodárstvo, zelenú transformáciu a boj proti zmene klímy. Rýchle a efektívne zavedenie digitalizácie by urýchlilo prechod na inteligentný ekologický rast. EÚ musí využiť tento impulz na to, aby posilnila naše konkurenčné výhody a zabezpečila, že Európa sa bude usilovať dostať do čela a prevezme vedúcu úlohu v životne dôležitých oblastiach: digitálny sektor, umelá inteligencia, technológia, dekarbonizácia a udržateľný obehový rast. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné konať teraz a nie až keď pandémia COVID-19 pominie. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV víta rozhodnutie Rady o pláne obnovy EÚ, ktorý musí zohrávať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva Európy a pomôcť členským štátom bojovať proti pandémii a zabezpečiť rýchle a udržateľné hospodárske zotavenie. Plány obnovy by mali byť prepojené s vykonávaním Európskeho piliera sociálnych práv a cieľov udržateľného rozvoja, a zároveň podporovať udržateľný a inkluzívny rast. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Výbor sa domnieva, že nasledujúci viacročný finančný rámec (VFR) by mal poskytnúť potrebné prostriedky na zabezpečenie udržateľného a inkluzívneho rastu a dosiahnutie strategických cieľov EÚ. EHSV preto berie na vedomie, že Európska rada stanovila nižší rozsah VFR než to, čo žiadal Európsky parlament a EHSV. Okrem toho boli odstránené alebo výrazne znížené sumy stanovené v nástroji Next Generation EU na kompenzáciu škrtov vo VFR. EHSV vyjadruje znepokojenie predovšetkým nad škrtmi v oblasti investícií do inovácie a výskumu, digitalizácie a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nad upustením od kritéria rešpektovania zásad právneho štátu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pandémia zvýšila tlak na verejné rozpočty a očakáva sa, že úroveň verejného dlhu v celej eurozóne porastie. Zároveň sa prijali záväzky bojovať proti zmene klímy a zavádzať digitalizáciu, a na zabezpečenie hospodárskeho a sociálneho oživenia sú potrebné kvalitné investície, ktoré stimulujú pridanú hodnotu a vytvárajú kvalitné pracovné miesta. EHSV sa domnieva, že zvýšenie úsilia na riešenie krízy v oblasti klímy, podpora dobre platených miest a boj proti chudobe sú potrebné nielen na dosiahnutie cieľov samotných, ale aj na zabezpečenie hospodárskeho oživenia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV sa domnieva, že aktivácia únikovej doložky bola nevyhnutnou iniciatívou a varuje pred návratom k pravidlám, ktoré sa uplatňovali pred pandémiou, pretože krajiny, ktoré boli najviac zasiahnuté, by zaviedli úsporné opatrenia, čo by oslabilo výhody, ktoré prinesie nástroj Next Generation EU. EHSV sa okrem toho domnieva, že modernizované fiškálne pravidlá by sa mali znovu začať uplatňovať až vtedy, keď výrazne poklesne nezamestnanosť. EHSV okrem toho nabáda, aby sa ťažisko presunulo na hospodárske riadenie zamerané na prosperitu a založené na solidarite, napríklad zavedením zlatého pravidla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Rýchle zavedenie flexibility pri využívaní finančných prostriedkov EÚ tým, že sa členským štátom umožnilo uskutočňovať presuny medzi fondmi, regiónmi a politickými cieľmi, je potrebný a užitočný prístup. EHSV však upozorňuje, že členské štáty musia výrazne zlepšiť svoje plánovacie kapacity a zároveň zabezpečiť, že všetky vyčlenené finančné prostriedky sa využijú v plnej miere a efektívne, a to predovšetkým na investície s bezprostredným pozitívnym účinkom na prekonanie recesie a/alebo investície do prechodu na udržateľné, inkluzívne, digitalizované, nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Európsky semester sa nedávno stal centrálnym prvkom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. EHSV však poznamenáva, že politické orgány ako Európsky parlament a niektoré národné parlamenty sú do tohto procesu zapojené len vo veľmi malej miere alebo nie sú zapojené vôbec, a preto neexistuje dostatočný demokratický dohľad. Mala by sa viac posilniť aj úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV očakáva, že banky eurozóny budú v čase krízy pôsobiť ako tlmiče otrasov tým, že jednotlivcom umožnia potrebnú likviditu a úvery. Mala by sa okamžite dobudovať banková únia vrátane vykonávania európskeho systému ochrany vkladov, Dokončenie únie kapitálových trhov by tiež malo byť na poprednom mieste v programe EÚ. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje dôležitosť účinnej regulácie finančného trhu na dosiahnutie stability finančného sektora. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Vykonávanie sociálnych opatrení na úrovni EÚ a prostredníctvom európskeho semestra je nevyhnutné na nápravu zlyhaní trhu alebo podporu vývoja na trhu na národnej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že riešenie obrovskej nerovnováhy medzi členskými štátmi a v rámci nich je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie hospodárskej a sociálnej odolnosti. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV sa domnieva, že rozsiahle a rýchle verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja a zručností sa musia stať bezprostrednou prioritou, ak má EÚ v úmysle riešiť problém úbytku a starnutia obyvateľstva a zavádzať digitalizáciu. Vlády by mali byť pripravené podporovať nové inovatívne nápady a financovať experimentovanie v odvetviach s vysokým potenciálom rastu. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Je potrebné podporiť vnútroštátne systémy sociálnej ochrany. Na vytvorenie odolných štruktúr založených na solidarite, ktoré budú v čase krízy stabilizovať euro, by sa mal zaviesť európsky systém zaistenia v nezamestnanosti s cieľom posilniť vnútroštátne systémy tým, že sa jeho granty budú podmieňovať dostatočným financovaním vnútroštátnych systémov. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV si kladie otázku, ako by členské štáty eurozóny reagovali na iný, asymetrický otras, ktorý by prišiel v nadväznosti na súčasnú situáciu, keby ďalšia kríza postihla len jeden alebo dva členské štáty. EHSV je presvedčený, že členské štáty eurozóny potrebujú intenzívnejšiu spoluprácu a osobitne navrhnuté nástroje na zlepšenie svojej odolnosti a schopnosti absorbovať symetrické a asymetrické otrasy. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Daňové úniky, narúšanie základu dane, presun ziskov, pranie špinavých peňazí a boj proti korupcii sú pre mnohé členské štáty ešte stále citlivými a politicky náročnými témami. EHSV žiada rozhodný a urýchlený časový rámec pre reformy daňových politík, ktorými by sa odstránili medzery v právnych predpisoch a bojovalo proti daňovým únikom v celej Únii, keďže teraz je to ešte relevantnejšie. Musí sa vypracovať moderný daňový program EÚ s cieľom riešiť hospodárske, sociálne a ekologické výzvy budúcnosti a zároveň treba zlepšiť jeho demokratický prístup. Výbor totiž už minulý rok plne podporil začatie diskusií o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a o riadnom legislatívnom postupe v daňových otázkach, pričom uznal, že všetky členské štáty, ako aj inštitúcie a orgány EÚ musia mať vždy primerané možnosti zapojiť sa do rozhodovacieho procesu. EHSV žiada, aby sa čo najskôr prijali opatrenia v súvislosti s návrhmi Komisie v súlade s podmienkami odporúčanými v predchádzajúcich stanoviskách výboru (5). |
| --- | --- |

1.17

2.   Úvod a všeobecné pripomienky

| 2.1 | EHSV vo februári 2020 veľkou väčšinou prijal stanovisko k Hospodárskej politike eurozóny 2020. Aj keď sa eurozóna stále tešila obdobiu rastu, hospodárstvo čelilo znepokojujúcemu spomaleniu a vonkajšej a vnútornej nerovnováhe. Odvtedy sa hospodárske a sociálne okolnosti dramaticky zmenili v Európe aj na celom svete, keďže pandémia COVID-19 sa rýchlo rozšírila a zasiahla všetky členské štáty. Tento extrémny vonkajší symetrický šok ovplyvňuje hospodárstvo eurozóny a zvyšuje chudobu a príjmové nerovnosti. Podľa jarnej hospodárskej prognózy Európskej komisie 2020 sa v roku 2020 EÚ dostala do najhlbšej hospodárskej recesie vo svojej histórii. Letná hospodárska prognóza 2020 potvrdzuje túto nepriaznivú vyhliadku a predpovedá „ešte hlbšiu a nerovnomernejšiu recesiu“. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Európa je najväčším svetovým jednotným trhom a jej mena je druhou najpoužívanejšou. Plný potenciál jednotnej meny sa však môže dosiahnuť až potom, čo ju zavedú všetky členské štáty a hospodárska a menová únia (HMÚ) bude úplná. Aj keď Komisia má čoraz väčší záujem posilniť úlohu eura vo svete, dá sa to dosiahnuť len vtedy, ak sa recesia čo najviac zmierni a bezprostredne po nej sa zabezpečí dynamický a inkluzívny udržateľný rast. Preto je tiež dôležité podporovať členské štáty prostredníctvom ucelenej a cielenej spoločnej stratégie EÚ. Predseda Euroskupiny vo svojom prejave 11. júna uznal, že: „Koordinácia, najmä v rámci eurozóny, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby sme predchádzali rozdielom a zvyšovaniu nerovnováh. Ochrana jednotnej meny je rovnako kľúčová ako ochrana jednotného trhu. V skutočnosti sú vzájomne prepojené (6).“ |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jednotný trh je jedným z najpozoruhodnejších úspechov projektu EÚ. Umožňuje voľný a bezproblémový obchod medzi členskými štátmi, ktorý prispieva k hospodárskej prosperite, blahobytu a jedným z najvyšších životných štandardov na svete. Dokončenie jednotného trhu a zabezpečenie jeho rýchleho oživenia a plnej funkčnosti by malo aj naďalej patriť medzi hlavné priority, pričom by sa mali zohľadniť rokovania o brexite a jeho možný vplyv. Zahŕňa to sociálnu agendu s opatreniami vzostupnej sociálnej konvergencie na zabezpečenie spravodlivých a lepších pracovných podmienok a spravodlivejšie rozdelenie príjmov a bohatstva. Musí sa riadne presadzovať 20 zásad Európskeho sociálneho piliera, ako je zásada „rovnakej odmeny za rovnakú prácu na tom istom pracovisku“, s cieľom zaviesť opatrenia sociálnej konvergencie a dosiahnuť lepšie pracovné podmienky. Merať by sa mali aj negatívne účinky pandémie na pokrok pri plánovanom dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a EÚ by sa mala usilovať dodržať pôvodne stanovené termíny. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V jarnej prognóze Komisia zdôraznila, že „pandémia koronavírusu zásadne ovplyvnila výdavky spotrebiteľov, priemyselnú produkciu, investície, obchod, kapitálové toky a dodávateľské reťazce“, pričom sa očakáva, že to bude mať závažný vplyv na trh práce. Komisia tiež poznamenala, že „hrozí, že pandémia vyvolá drastickejšie a trvalejšie zmeny v postojoch ku globálnym hodnotovým reťazcom a medzinárodnej spolupráci.“ Existujú ďalšie riziká poklesu, ako napríklad závažnosť pandémie, konkurzy, kríza finančného sektora, problémy s likviditou a zložité rokovania. Trh práce by mohol utrpieť dlhodobé jazvy. Letná hospodárska predpoveď predpokladá, že hospodárstvo eurozóny sa v roku 2020 zníži o 8,75 %, pričom sa očakáva, že celkové hospodárstvo EÚ sa zníži o 8,3 %. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Predpovede naznačujú, že po bezprecedentnom vonkajšom symetrickom šoku spôsobenom pandémiou COVID-19 sa dramaticky zvýši nezamestnanosť, chudoba a sociálne a hospodárske nerovnosti, pričom značný počet podnikov zbankrotuje. Pandémia zasiahla všetky členské štáty eurozóny, avšak s rozdielnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami. V niektorých krajinách EÚ sa tento vplyv pridá k už existujúcim sociálnym problémom. Predpovede HDP do roku 2020 sa líšia, od poklesu o 4,6 % v Poľsku po pokles o 11,2 % v Taliansku, pričom sa očakáva, že sila poklesu sa v roku 2021 bude medzi členskými štátmi a regiónmi výrazne odlišovať. Rozdiely v prístupe a nákladoch na pôžičky medzi členskými štátmi a nedostatočná európska koordinácia hospodárskych, sociálnych a environmentálnych politík môžu ovplyvniť schopnosť členských štátov riešiť krízu. Rozdiely v schopnosti financovať potrebné investície na oživenie hospodárstva by tiež mohli narušiť rovnaké podmienky v eurozóne. Pretrvávajúca vysoká nerovnosť medzi členskými štátmi a regiónmi by okrem toho mohla viesť k migrácii z chudobnejších do bohatších krajín, čo by mohlo spôsobiť problematický únik mozgov a ďalšie sociálne problémy. |
| --- | --- |

2.5

3.   Dôsledky pandémie COVID-19

| 3.1 | Dokonca aj dnes, niekoľko mesiacov po pandémii, je situácia nestála, keďže prognózy sa menia každý mesiac a riziká sa stále zvyšujú. Zatiaľ nikto nedokáže odhadnúť, či budeme čeliť dvojitej vlne recesie v tvare „W“, po ktorej bude nasledovať zotavovanie, alebo ešte zložitejšiemu a dlhotrvajúcemu recesívnemu obdobiu, po ktorom bude nasledovať neskoršie a pomalšie zotavovanie. Európski občania aj investori sa obávajú hlbokej recesie, preto konajú opatrne a čakajú na spoľahlivejšie predpovede. EHSV zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú očakávania zohrávajú v makroekonomickom dopyte. Európska fiškálna rada už uviedla, že väčšia a trvalejšia fiškálna podpora bude potrebná aj v roku 2021, keďže zmierňovanie opatrení na obmedzenie pohybu bude pozvoľnejšie, než sa očakávalo, a spotrebitelia si pravdepodobne vytvoria preventívne úspory. Ak domácnosti a domáce aj zahraničné firmy znižujú výdavky, jedinou cestou na udržanie dopytu sú verejné výdavky a akomodačná menová politika (7). EHSV výslovne podporuje tento postoj a varuje pred ďalšími systémovými rizikami spojenými s vážnym hospodárskym poklesom, ako je nestabilita finančných trhov alebo deflačné tendencie. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pandémia zvýšila tlak na verejné rozpočty a očakáva sa, že úroveň verejného dlhu v celej eurozóne porastie, avšak aj v tomto prípade vo veľmi odlišnej miere medzi členskými štátmi. Niektoré krajiny zasiahla pandémia s vysokou zadlženosťou. Zároveň sa prijali záväzky bojovať proti zmene klímy a zavádzať digitalizáciu, a kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní hospodárskeho a sociálneho oživenia budú zohrávať kvalitné investície, ktoré stimulujú pridanú hodnotu a vytvárajú kvalitné pracovné miesta. EÚ by sa mala usilovať využiť pozitívne synergické účinky medzi verejnými a súkromnými investíciami a koordinovať budúce vykonávanie štrukturálnych programov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Po zdravotnej kríze sa v celej EÚ zaznamenalo výrazné zníženie ponuky a dopytu. „Pôvodne mala pandémia podobu ponukového šoku, ale sekundárne účinky teraz vyvolali masívny agregátny dopytový šok. Celkový vplyv [...] bude závisieť od toho, ktorý z týchto dvoch šokov dominuje...“ (8) Počas pandémie boli najťažšie zasiahnuté malé a stredné podniky (MSP), pričom mnohé z nich bez konkrétnych a realistických plánov na záchranu MSP skrachujú. EÚ už konala na centrálnej úrovni, je však na členských štátoch, aby urýchlene realizovali a koordinovane presmerovali dostupné prostriedky tam, kde sú najviac potrebné. Európska komisia by preto mala dôkladne monitorovať korelované čerpanie dostupných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Obmedzenie pohybu vynútené väčšinou členských štátov odhalilo zraniteľnosť dlhých dodávateľských reťazcov a negatívne účinky toho, že kritické odvetvia závisia od externých dodávateľov. Je preto potrebný jasný a prepracovaný strategický plán na úrovni EÚ s verejnými investíciami stimulujúcimi súkromné investície. Súkromný sektor môže do značnej miery určiť mieru svojej závislosti od miesta dodania surovín, ľudských zdrojov, logistiky atď. Nová priemyselná stratégia by mala pomôcť znížiť túto závislosť. Okrem toho by sa mala uskutočniť diskusia na úrovni EÚ a členských štátov, pokiaľ ide o vnútroštátnu produkciu v určitých kľúčových sektoroch, najmä v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV sa už vyjadril, že „je potrebné (opätovne) vybudovať integrované priemyselné hodnotové reťazce v rámci EÚ s cieľom posilniť strategickú autonómiu Európy a jej hospodársku odolnosť (9)“. Prezident Európskej centrálnej banky (ECB) 13. júna vyhlásil, že „snaha o vybudovanie odolnejších dodávateľských reťazcov by mohla byť katalyzátorom, ktorý potrebujeme na definitívne dokončenie jednotného trhu (10)“. Zároveň by to pomohlo zachovať dôstojné a efektívne pracovné miesta, pomáhať podnikom vytvárať pridanú hodnotu, podporiť konkurencieschopnosť, znížiť závislosť, zvrátiť nepriaznivé demografické trendy a dosiahnuť vzostupnú konvergenciu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pandémia bude mať tiež vážny vplyv na trh práce a sociálne podmienky v rámci eurozóny. Očakáva sa, že kríza COVID-19 výrazne zvýši nezamestnanosť, príjmové nerovnosti, chudobu a sociálne vylúčenie. Podľa jarnej prognózy 2020 sa očakáva, že miera nezamestnanosti v eurozóne sa v roku 2020 zvýši na 9,6 % a v roku 2021 klesne iba mierne na 8,6 %, a to opäť s výraznými rozdielmi medzi členskými štátmi, jednotlivými regiónmi a dokonca aj skupinami občanov. Z dlhodobého hľadiska môžu byť dotknuté niektoré odvetvia, ako je cestovný ruch, gastronómia, letectvo a kultúra. Napriek zavedeným rozsiahlym stabilizačným opatreniam bude mať stále veľa ľudí neistý príjem. Tí, ktorí boli zraniteľní už pred krízou, budú pravdepodobne touto krízou postihnutí najviac. Mnohé z pracovných miest, ktoré sa počas krízy ukázali ako životne dôležité, sú na trhu práce zväčša nedostatočne platené a podhodnotené. V budúcich politikách EÚ sa musí starostlivo zohľadniť vplyv krízy na znevýhodnené skupiny a ľudí so zdravotným postihnutím. Okrem toho sa očakáva prudký nárast nezamestnanosti mladých ľudí, čo zdôrazňuje potrebu účinných a posilnených programov v oblasti záruky pre mladých ľudí a programov na podporu ich zamestnanosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV očakáva, že v dôsledku pandémie sa reštrukturalizuje naše hospodárstvo a že sa navrhnú nové obchodné modely. Analýza jednotlivých odvetví ukazuje, že rozdiely sú už do väčšej či menšej miery viditeľné. Ak je každá kríza príležitosťou, musíme ju využiť na posilnenie našich konkurenčných výhod a uistiť sa, že Európa sa bude usilovať dostať do čela a prevezme vedúcu úlohu v životne dôležitých oblastiach: digitálny sektor, umelá inteligencia, technológia, dekarbonizácia, udržateľný obehový rast a inkluzívne hospodárstvo. To si vyžaduje zamerať sa na investície do výskumu a inovácie, ako aj do rozvoja kompetencií a zručností. Konkrétny predvídateľný a konkurencieschopný politický rámec je dôležitou súčasťou prostredia priaznivého pre súkromné investície. Celkovo by EÚ mala poskytnúť spoločnostiam správne podmienky na to, aby zvládli digitálny a ekologický prechod takým spôsobom, aby sa vytvorili nové spoločnosti a pracovné miesta, čo prinesie viacero výhod súčasne. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Zvyšujúci sa počet úmrtí na pandémiu a sociálne a hospodárske dôsledky predstavujú pre európsky projekt veľkú výzvu. Teraz sa eurozóna viac než inokedy vyzýva, aby preukázala solidaritu a vyšla z tejto krízy silnejšia. EHSV žiada, aby sa podnikli rozhodné kroky na zníženie rozdielov v príjmoch a bohatstve v spoločnosti na vnútroštátnej úrovni, keďže tieto rozdiely sú prepojené s nerovnosťou v očakávanej dĺžke života a prístupe ku kvalitnému vzdelaniu a zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Dobre koordinovaná európska politika v oblasti zdravia by bola dôležitým prínosom v boji proti pandémii, čím by sa umožnila spoluprácu a podpora medzi členskými štátmi. Aj distribúcia medicínskych produktov, ktoré sa považujú za užitočné a vhodné na boj proti šíreniu ochorenia COVID-19, by mala byť prioritou európskej zdravotnej politiky a dôkazom solidarity medzi členskými štátmi. K silnému a udržateľnému oživeniu hospodárstva, dôjde až po zdolaní pandémie. |
| --- | --- |

3.9

4.   Hospodárska a sociálna obnova

| 4.1 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné konať teraz a nie až keď pandémia COVID-19 pominie. Politické kroky a reformné procesy musia pokračovať aj v časoch veľkej neistoty. Znamená to, že treba urýchlene pokračovať v odložených diskusiách, napríklad pokiaľ ide o preskúmanie správy hospodárskych záležitostí, prepracovanie európskeho semestra, či začiatok Konferencie o budúcnosti Európy, a zaviesť dôležité politické opatrenia, ako napríklad začleniť ciele udržateľného rozvoja do regulačného rámca. Krízu COVID-19 možno vnímať aj ako príležitosť. Dúfajme, že EÚ bude dostatočne odvážna na to, aby sa jej chopila. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EHSV víta rozhodnutie Rady o Pláne obnovy pre Európu. Hoci sú príslušné sumy z makroekonomického hľadiska skromné, ide o veľmi významný krok, keďže potvrdzuje postoj ECB, že treba urobiť „všetko, čo je potrebné“, ktorý teraz zastáva aj EÚ ako celok. Nástroj Next Generation EU, ktorý je súčasťou VFR, musí zohrávať kľúčovú úlohu pri oživení hospodárstva Európy a pomôcť členským štátom bojovať proti pandémii a zabezpečiť rýchle a udržateľné hospodárske zotavenie. Stále však existujú nedostatky, ktoré treba riešiť. Treba zabezpečiť, aby v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v európskom semestri nebolo riziko negatívnej podmienenosti, keďže vďaka svojej úlohe v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti budú ešte záväznejšími. Plány obnovy by mali byť zamerané na posilnenie udržateľného a inkluzívneho rastu s osobitným zreteľom na ciele udržateľného rozvoja a Európsky pilier sociálnych práv. Zohľadniť by sa mala aj sociálno-ekonomická situácia každého členského štátu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV oceňuje okamžitú reakciu EÚ a členských štátov na pandémiu COVID-19. Výbor sa domnieva, že nasledujúci viacročný finančný rámec (VFR) by mal EÚ poskytnúť potrebné prostriedky na zabezpečenie udržateľného a inkluzívneho rastu, na jej hladké fungovanie a na dosiahnutie jej strategických cieľov. To si však vyžaduje dostatočné financovanie pre vedu a výskum, digitálne technológie a boj proti zmene klímy. VFR musí stanoviť správne priority na posilnenie súdržnosti medzi členskými štátmi a EÚ ako celkom. EHSV preto berie na vedomie, že na summite Rady bol rozsah VFR stanovený na 1,05 % HND EÚ27, čo je menej než 1,3 % HND, ktoré požadovali Európsky parlament a EHSV, a dokonca menej než 1,1 % HND EÚ27 navrhnuté v máji 2018. Okrem toho boli nakoniec odstránené alebo výrazne znížené sumy stanovené v nástroji Next Generation EU na kompenzáciu škrtov vo VFR, napríklad v oblasti politiky súdržnosti. EHSV vyjadruje tiež znepokojenie predovšetkým nad škrtmi v oblasti investícií do inovácie a výskumu, digitalizácie a Fondu na spravodlivú transformáciu, ako aj nad upustením od kritéria rešpektovania zásad právneho štátu. Na záver EHSV žiada, aby sa podnikli rýchle a rozhodné kroky na zavedenie ďalších vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV odporúča zachovanie obozretnej vyváženosti opatrení na strane ponuky a dopytu. Pokiaľ ide o stranu dopytu, treba mať na pamäti, že zvyšovanie investícií v eurozóne na riešenie klimatickej krízy, boj proti nezamestnanosti, podpora dobre platených pracovných miest a boj proti chudobe nie sú ciele len samy osebe, ale majú aj pozitívne účinky na agregátny dopyt, a preto by mohli podporiť oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) má potrebné nástroje na riešenie šoku, akým je napríklad COVID-19. Euroskupina sa 9. apríla 2020 rozhodla prijať komplexný balík v hodnote 540 miliárd EUR vrátane úverového nástroja vo výške 240 miliárd EUR (Pandemic Crisis Support – PCS, podpora vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou) založeného na úverovej linke ESM s dodatočnými podmienkami, ktorý by bol k dispozícii všetkým krajinám eurozóny. Rada guvernérov EMS 15. mája 2020 súhlasila so sprístupnením podpory PCS členským štátom eurozóny. Rada guvernérov rozhodne, či poskytne podporu príslušnej krajine, ktorá o ňu žiada, a to na základe posúdenia Európskej komisie v súčinnosti s ECB a v spolupráci s EMS (11). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV sa tiež domnieva, že rýchla aktivácia únikovej doložky Paktu stability a rastu bola potrebnou iniciatívou. EHSV však berie na vedomie odporúčania Európskej fiškálnej rady, podľa ktorých by sa na jar 2021 mali poskytnúť objasnenia v súvislosti s harmonogramom a podmienkami jej ukončenia alebo preskúmania. V tejto súvislosti EHSV varuje pred návratom k pravidlám, ktoré sa uplatňovali pred pandémiou, pretože krajiny, ktoré boli najviac zasiahnuté, by zaviedli úsporné opatrenia, čo by oslabilo výhody, ktoré prinesie nástroj Next Generation EU. Okrem toho sa akékoľvek nové fiškálne pravidlá mali znovu začať uplatňovať až vtedy, keď výrazne poklesne nezamestnanosť. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV naliehavo žiada, aby sa ťažisko presunulo na hospodárske riadenie zamerané na prosperitu a založené na solidarite. EHSV súhlasí s tvrdením Európskej fiškálnej rady, že je potrebné riešiť tendenciu znižovať verejné investície, ak sú verejné financie pod tlakom, a víta ochotu rady zaviesť zlaté pravidlo a jej odporúčania odstrániť nedostatky predchádzajúcich fiškálnych pravidiel s cieľom chrániť verejné investície, vrátane zavedenia centrálnej fiškálnej kapacity (12). EHSV žiada Komisiu, aby pokračovala v prebiehajúcom preskúmaní s cieľom urýchliť modernizáciu rámca správy hospodárskych záležitostí. Jedným z príkladov je skutočnosť, že napriek veľmi expanzívnej menovej politike stále čelíme hrozbe deflácie. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EÚ sa aktívne pokúsila zmobilizovať všetky dostupné prostriedky, aby umožnila členským štátom okamžite reagovať na pandémiu. EHSV víta rýchle zavedenie flexibility pri využívaní finančných prostriedkov EÚ tým, že sa členským štátom umožnilo uskutočňovať presuny medzi fondmi, regiónmi a politickými cieľmi. Súčasne sa EHSV domnieva, že členské štáty musia výrazne zlepšiť svoje plánovacie kapacity a zároveň zabezpečiť, že všetky vyčlenené finančné prostriedky sa využijú v plnej miere a efektívne. Prostriedky sa musia využiť predovšetkým na investície s bezprostredným pozitívnym účinkom na prekonanie recesie a/alebo investície do prechodu na udržateľné, inkluzívne, digitalizované, nízkouhlíkové hospodárstvo. EHSV žiada Európsku komisiu, aby poskytla štruktúrovaný prehľad o všetkých dostupných zdrojoch a finančných prostriedkoch. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Európsky semester je kľúčovým nástrojom Únie pre plánovanie, monitorovanie a správu a nedávno sa stal centrálnym prvkom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. EHSV uznáva ohlásenú reformu procesu európskeho semestra a jeho navrhovanú novú úlohu pri koordinácii opatrení na oživenie hospodárstva pri plnom rešpektovaní zásad európskej zelenej dohody (13), Európskeho piliera sociálnych práv (14) a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja (15). EHSV však poznamenáva, že politické orgány ako Európsky parlament a niektoré národné parlamenty sú do tohto procesu zapojené len vo veľmi malej miere alebo nie sú zapojené vôbec, a preto neexistuje dostatočný demokratický dohľad. Mala by sa viac posilniť aj úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Výbor je presvedčený, že by bolo mimoriadne užitočné, ak by mohol byť rozpočet EÚ flexibilnejší pri zvládaní nepriaznivých otrasov, najmä tých, ktoré nemajú ekonomický pôvod. EHSV odporúča, aby EÚ presadzovala politiky zamerané na okamžité zlepšovanie spolupráce členských štátov v časoch krízy. Lepšie postupy a posilnená spolupráca by umožnili rýchlu a koordinovanú európsku reakciu na akýkoľvek druh katastrofy. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Na druhej strane boli na túto krízu banky lepšie pripravené ako na finančnú krízu v roku 2008. EHSV očakáva, že banky eurozóny budú v čase krízy pôsobiť ako tlmiče otrasov tým, že jednotlivcom a podnikom umožnia potrebnú likviditu a úvery. Mala by sa čo najskôr dobudovať banková únia vrátane vykonávania európskeho systému ochrany vkladov. Dokončenie únie kapitálových trhov by okrem toho malo byť na poprednom mieste v programe EÚ. EHSV ďalej zdôrazňuje dôležitosť účinnej regulácie finančného trhu na dosiahnutie stability finančného sektora. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EHSV poukazuje na to, že boj proti vnútornej a vonkajšej nerovnováhe a nerovnosti znamená na jednej strane vykonávať sociálne politiky na úrovni EÚ a prostredníctvom európskeho semestra naprávať zlyhania trhu či podporovať vývoj na trhu na vnútroštátnej úrovni. Na druhej strane, každé opatrenie hospodárskej politiky EÚ – od regulácie finančného trhu po opatrenia na boj proti zmene klímy a boj proti kríze COVID-19 – musí zohľadňovať distribučné účinky. Sociálne zabezpečenie domácností navyše čoraz viac závisí od európskych faktorov, napríklad od jednostranných rozpočtových politík, slabého sociálneho rozmeru a oneskorení pri prehlbovaní HMÚ. EHSV zdôrazňuje, že riešenie obrovskej nerovnováhy medzi členskými štátmi a v rámci nich je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie hospodárskej a sociálnej odolnosti. |
| --- | --- |

4.12

5.   Ďalší postup

| 5.1 | EHSV sa domnieva, že významné a rýchle verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja a zručností sa musia stať jednou z priorít, ak má EÚ v úmysle riešiť problém úbytku a starnutia obyvateľstva a zavádzať digitalizáciu. EHSV už uviedol, že „európskym pracovníkom sa musia poskytnúť programy odbornej prípravy, rekvalifikácie, zvyšovania kvalifikácie a celoživotného vzdelávania, aby mohli v plnej miere ťažiť z technologických zmien (16)“. Vlády by mali byť pripravené podporovať nové inovatívne nápady a financovať experimentovanie v odvetviach s vysokým potenciálom rastu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Aby sa predišlo masívnym ťažkostiam, je potrebné podporiť vnútroštátne systémy sociálnej ochrany. S cieľom vytvoriť odolné a solidárne štruktúry, ktoré stabilizujú eurozónu v čase krízy a konsolidujú sociálnu ochranu v členských štátoch, by sa mal zaviesť európsky systém zaistenia v nezamestnanosti. Rovnako ako iné systémy pre prípad nezamestnanosti by fungoval ako automatický stabilizátor a zároveň by v prípade veľkých recesií slúžil ako opora pre vnútroštátne systémy poistenia v nezamestnanosti. Okrem toho by to posilnilo vnútroštátne systémy tým, že by boli jeho granty podmienené silným a solidárnym financovaním vnútroštátnych systémov. Nástroj podpory na zmiernenie rizík v nezamestnanosti v prípade núdze (SURE) je krok správnym smerom, malo by sa však urobiť ešte viac. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Odhady Európskej komisie z konca mája 2020 ukazujú, že na dosiahnutie zelenej transformácie a digitálnej transformácie musí EÚ investovať najmenej 595 miliárd EUR ročne (17). EHSV je presvedčený, že oživenie hospodárstva musí byť v plnom súlade so zásadami európskej zelenej dohody a cieľmi udržateľného rozvoja. Európa je už teraz priekopníkom, pokiaľ ide o obehové hospodárstvo, zelenú transformáciu a boj proti zmene klímy. EHSV sa domnieva, že rýchle a efektívne zavádzanie digitalizácie by urýchlilo prechod na inteligentný ekologický rast. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EHSV opakovane varoval, že „čím dlhšie bude súčasná politika zameraná na úspory pokračovať bez účinného investičného plánu, tým bude ohrozenejšia prosperita Európy“, a upozorňoval „na jasne nedostatočnú strategickú víziu do budúcnosti a nedostatočnú kapacitu, aby sa primerane reagovalo na ďalšie hospodárske a finančné krízy“. Okrem toho začiatkom roku 2018 výbor zdôraznil „potrebu vytvorenia nových finančných nástrojov na zabránenie kríze a obmedzenie procyklických opatrení (18)“. EHSV opätovne žiada, aby sa určili opatrenia na zníženie tlaku na verejné financie, ktoré by pri riešení vonkajších otrasov umožnili väčší manévrovací priestor. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV si kladie otázku, ako by členské štáty eurozóny reagovali na iný, asymetrický šok v dôsledku súčasnej situácie a očakávaného zložitého oživenia, vzhľadom na neistotu, ktorej eurozóna stále čelí. Bola by reakcia EÚ taká okamžitá a rýchla, ak by iná kríza zasiahla iba jeden alebo dva členské štáty eurozóny? Aj keď je to veľmi nežiaduce, EHSV sa domnieva, že takýto asymetrický šok by bol rozhodujúcim testom solidarity Únie a tohto projektu ako celku. EHSV je preto presvedčený, že členské štáty eurozóny potrebujú intenzívnejšiu spoluprácu a osobitne navrhnuté nástroje na zlepšenie ich odolnosti a schopnosti absorbovať symetrické a asymetrické otrasy. Okrem posilnenia hospodárskej odolnosti sa musí zvyšovať aj odolnosť pracovnej sily a sociálna odolnosť. Jedným z kľúčových faktorov pri dosahovaní tohto cieľa je väčšie zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do všetkých procesov, a to na národnej aj európskej úrovni (19). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Keďže deficity a dlhové zaťaženie rastú v celej Únii, musíme prehodnotiť náš prístup k daniam a všetkým ostatným zložkám, ktoré ovplyvňujú dane. Daňové úniky, agresívne daňové plánovanie, narúšanie základu dane, presun ziskov, pranie špinavých peňazí a boj proti korupcii boli pre mnohé členské štáty politicky náročnými témami, ale už nemáme ten luxus tváriť sa, že o nich nevieme. EHSV žiada rozhodnú reformu daňových politík, ktorou by sa odstránili medzery a bojovalo proti únikom v celej Únii. Výbor okrem toho vyzýva na koordinovanú fiškálnu politiku s cieľom zlepšiť finančnú pozíciu, udržateľnosť verejných financií a odolnosť voči otrasom v eurozóne. EHSV opakuje tiež svoje odporúčania určené členským štátom a európskym inštitúciám, aby zrýchlili postupy riešenia daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam, keďže teraz sú relevantnejšie. Musí sa vypracovať moderný daňový program EÚ s cieľom riešiť hospodárske, sociálne a ekologické výzvy budúcnosti a zároveň treba zlepšiť jeho demokratický prístup. Výbor totiž už minulý rok plne podporil začatie diskusií o postupnom prechode na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a o riadnom legislatívnom postupe v daňových otázkach, pričom uznal, že všetky členské štáty, ako aj inštitúcie a orgány EÚ musia mať vždy primerané možnosti zapojiť sa do rozhodovacieho procesu. EHSV žiada, aby sa čo najskôr prijali opatrenia v súvislosti s príslušnými návrhmi Komisie v súlade s podmienkami odporúčanými v predchádzajúcich stanoviskách EHSV (20). |
| --- | --- |

5.6

V Bruseli 29. októbra 2020

predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko bolo vypracované počas funkčného obdobia EHSV 2015 – 2020, spravodajcom bol Mihai Ivașcu, Judith Vorbach bola pomocná spravodajkyňa. Na prvom plenárnom zasadnutí EHSV vo funkčnom období 2020 – 2025 v októbri 2020 predstavila stanovisko Judit Vorbach ako hlavná spravodajkyňa.

1

(2)  Pozri stanoviská EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 120, 14.4.2020, s. 1), a na tému Hospodárska politika v eurozóne (2020) (Ú. v. EÚ C 120, 14.4.2020, s. 7).

2

Ročný prieskum rastu na rok 2020

(3)  Jarná hospodárska prognóza 2020 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/ip_20_799.

3

(4)  Letná hospodárska prognóza 2020 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sk/IP_20_1269.

4

(5)  Pozri stanoviská EHSV na tému Zdaňovanie – hlasovanie kvalifikovanou väčšinou (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 90), a na tému Posilniť udržateľný hospodársky rast v celej EÚ (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 29).

5

Zdaňovanie – hlasovanie kvalifikovanou väčšinou

Posilniť udržateľný hospodársky rast v celej EÚ

(6)  Poznámky Mária Centena po videokonferencii Euroskupiny z 11. júna 2020 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the- Eurogroup-videokonferencie-z-11-jún-2020 /.

6

(7)  Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Posúdenie zámerov fiškálnej politiky vhodných pre eurozónu na rok 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

7

(Posúdenie zámerov fiškálnej politiky vhodných pre eurozónu na rok 2021)

(8)  The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate.

8

(9)  Pozri stanovisko EHSV na tému Priemyselná stratégia (Ú. v. EÚ C 364, 28.10.2020, s. 108).

9

Priemyselná stratégia

(10)  The path out of uncertainty.

10

(11)  https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis.

11

(12)  Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Posúdenie zámerov fiškálnej politiky vhodných pre eurozónu na rok 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

12

(Posúdenie zámerov fiškálnej politiky vhodných pre eurozónu na rok 2021)

(13)  Európska zelená dohoda.

13

(14)  Európsky pilier sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10).

14

(15)  Ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 57.

16

(17)  SWD/2020/98 final.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 28.

18

(19)  Pozri stanovisko EHSV na tému Smerom k odolnejšiemu a udržateľnejšiemu európskemu hospodárstvu (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 23).

19

Smerom k odolnejšiemu a udržateľnejšiemu európskemu hospodárstvu

(20)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

20

---

PRÍLOHA

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy boli v rozprave zamietnuté, ale získali viac ako štvrtinu hlasov.

Bod 1.17

Zmeniť:

| 1.17 | Daňové úniky, narúšanie základu dane, presun ziskov, pranie špinavých peňazí a boj proti korupcii sú pre mnohé členské štáty ešte stále citlivými a politicky náročnými témami. EHSV žiada rozhodnú reformu daňových politík, ktorou by sa odstránili medzery a bojovalo proti únikom v celej Únii. Okrem toho EHSV podporuje iniciatívu Komisie, pokiaľ ide o hlasovanie kvalifikovanou väčšinou, a domnieva sa, že je dôležité, aby sa zavádzalo postupne, ale aby sa s tým začalo okamžite. |
| --- | --- |

1.17

Zdôvodnenie

Hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v daňových záležitostiach je veľmi citlivá téma so závažnými dôsledkami pre zvrchovanosť krajín v hospodárskych záležitostiach. Existujú opodstatnené dôvody na to, prečo sa v Zmluve o EÚ povoľuje, aby bolo zdaňovanie vnútroštátnou právomocou. Tieto dôvody sú naďalej dôležité. Zmena v oblasti zvrchovanosti by mohla byť aj prekážkou pri dosahovaní hospodárskej a sociálnej odolnosti. So zreteľom na zložitosť problematiky by sa v tomto stanovisku nemal niekoľkými vetami uvádzať nový postoj EHSV týkajúci sa hlasovania kvalifikovanou väčšinou.

Bod 5.6

Zmeniť

| 5.6 | Keďže deficity a dlhové zaťaženie rastú v celej Únii, musíme prehodnotiť náš prístup k daniam a všetkým ostatným zložkám, ktoré ovplyvňujú dane. Daňové úniky, agresívne daňové plánovanie, narúšanie základu dane, presun ziskov, pranie špinavých peňazí a boj proti korupcii boli pre mnohé členské štáty politicky náročnými témami, ale už nemáme ten luxus tváriť sa, že o nich nevieme. EHSV žiada rozhodnú reformu daňových politík, ktorou by sa odstránili medzery a bojovalo proti únikom v celej Únii. Výbor okrem toho vyzýva na koordinovanú fiškálnu politiku s cieľom zlepšiť finančnú pozíciu, udržateľnosť verejných financií a odolnosť voči otrasom v eurozóne. EHSV preto podporuje iniciatívu Komisie, pokiaľ ide o hlasovanie kvalifikovanou väčšinou a domnieva sa, že je dôležité jeho postupné, ale okamžité zavedenie. |
| --- | --- |

5.6

Zdôvodnenie

Hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v daňových záležitostiach je veľmi citlivá téma so závažnými dôsledkami pre zvrchovanosť krajín v hospodárskych záležitostiach. Existujú opodstatnené dôvody na to, prečo sa v Zmluve o EÚ povoľuje, aby bolo zdaňovanie vnútroštátnou právomocou. Tieto dôvody sú naďalej dôležité. Zmena v oblasti zvrchovanosti by mohla byť aj prekážkou pri dosahovaní hospodárskej a sociálnej odolnosti. So zreteľom na zložitosť problematiky by sa v tomto stanovisku nemal niekoľkými vetami uvádzať nový postoj EHSV týkajúci sa hlasovania kvalifikovanou väčšinou.

O týchto dvoch pozmeňovacích návrhoch sa hlasovalo spoločne, pričom boli zamietnuté pomerom hlasov 81:135 a 29 členov sa hlasovania zdržalo.

---