# Euroopan unionin C 202/18.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 202 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta18. elokuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 202

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta18. elokuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2005/C 202/1 | Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista, sekä komission vastaukset | 1 |
| 2005/C 202/2 | Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta | 33 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2005/C 202/1

Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista, sekä komission vastaukset

1

2005/C 202/2

Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta

33

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 18.8.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 202/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 1/2005

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista, sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2005/C 202/01)

SISÄLLYS

LYHENNELUETTELO

| I—XI | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—XI

| 1—11 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—11

| 1—5 | Petostentorjuntaviraston (OLAF) tehtävä |
| --- | --- |

1—5

| 6—7 | OLAFin organisaatio |
| --- | --- |

6—7

| 8—11 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus |
| --- | --- |

8—11

| 12—43 | OLAFIN TUTKIMUKSET |
| --- | --- |

12—43

| 12—17 | Tutkintamenettelyt |
| --- | --- |

12—17

| 18—19 | Tutkintaan liittyvä tärkeysjärjestyksen asettaminen |
| --- | --- |

18—19

| 20—22 | Arviointivaihe |
| --- | --- |

20—22

| 23—29 | Tutkimusvaihe |
| --- | --- |

23—29

| 30—32 | Seurantavaihe |
| --- | --- |

30—32

| 33—43 | Laadunvalvontamenettelyt |
| --- | --- |

33—43

| 34 | OLAFin käsikirja |
| --- | --- |

34

| 35—37 | Tutkimusten hallinnoinnin valvonta |
| --- | --- |

35—37

| 38—39 | Sisäinen tarkastus |
| --- | --- |

38—39

| 40—41 | OLAFin johtokunta |
| --- | --- |

40—41

| 42—43 | Toimintakertomukset |
| --- | --- |

42—43

| 44—65 | OLAFIN YKSIKÖIDEN OSALLISTUMINEN TUTKINTAAN |
| --- | --- |

44—65

| 44 | Johdanto |
| --- | --- |

44

| 45—50 | Tiedonhankinta, toimintastrategia ja tietopalvelut |
| --- | --- |

45—50

| 51—55 | Menettelytavat, lainsäädäntö ja oikeudelliset lausunnot |
| --- | --- |

51—55

| 56—61 | Suoraan viraston johtajan alaisuudessa toimivat yksiköt |
| --- | --- |

56—61

| 57—58 | Tuomioistuinasioiden yksikkö |
| --- | --- |

57—58

| 59—60 | Koulutuksesta ja ehdokasmaille annettavasta tuesta vastaava yksikkö |
| --- | --- |

59—60

| 61 | Budjetista ja henkilöstöstä vastaava yksikkö |
| --- | --- |

61

| 62—65 | Henkilöstöresurssit |
| --- | --- |

62—65

| 66—72 | VALVONTAKOMITEA |
| --- | --- |

66—72

| 73—94 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

73—94

| 74—88 | Tutkimusten tehokkuus ja vaikuttavuus |
| --- | --- |

74—88

| 89—92 | Resurssien hyödyntäminen tutkinnassa |
| --- | --- |

89—92

| 93 | OLAFin ja valvontakomitean väliset suhteet |
| --- | --- |

93

| 94 | Viraston keskittyminen uudelleen tutkintatehtävään |
| --- | --- |

94

LIITE I: OLAFin organisaatiokaavio

LIITE II: Tutkimusotoksessa havaitut keskeiset puutteet

Komission vastaukset

LYHENNELUETTELO

| AFIS | Petostentorjunnan tietojärjestelmä (Anti-fraud Information System) |
| --- | --- |
| CMS | Tapausten hallintajärjestelmä (Case Management System) |
| ECR | Sähköinen tiedonantojärjestelmä (Electronic Communications Registry) |
| EU | Euroopan unioni |
| IDOC | Komission tutkinta- ja kurinpitoelin (Investigation and Discipline Office of the Commission) |
| OLAF | Euroopan petostentorjuntavirasto |
| UCLAF | Petostentorjunnan koordinointiyksikkö |

AFIS

Petostentorjunnan tietojärjestelmä (Anti-fraud Information System)

CMS

Tapausten hallintajärjestelmä (Case Management System)

ECR

Sähköinen tiedonantojärjestelmä (Electronic Communications Registry)

EU

Euroopan unioni

IDOC

Komission tutkinta- ja kurinpitoelin (Investigation and Discipline Office of the Commission)

OLAF

Euroopan petostentorjuntavirasto

UCLAF

Petostentorjunnan koordinointiyksikkö

TIIVISTELMÄ

| I. | Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) perustettiin petostentorjunnan koordinointiyksikön (UCLAF) tilalle huhtikuussa 1999; viraston asemaa lujitettiin ja sen toiminta-ala ulotettiin Euroopan unionin kaikkiin toimielimiin ja elimiin. Viraston perustaminen oli työlästä etenkin sen edeltäjältä siirtyneiden tapausten sekavuuden takia. Rakenteellisen uudistuksen vaikutukset alkoivat näkyä vasta vuoden 2003 lopulla. Lukuisat tutkimusten hallinnointinäkökohdat edellyttivät kuitenkin parannusta vielä vuoden 2004 puolivälissä. |
| --- | --- |

I.

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) perustettiin petostentorjunnan koordinointiyksikön (UCLAF) tilalle huhtikuussa 1999; viraston asemaa lujitettiin ja sen toiminta-ala ulotettiin Euroopan unionin kaikkiin toimielimiin ja elimiin. Viraston perustaminen oli työlästä etenkin sen edeltäjältä siirtyneiden tapausten sekavuuden takia. Rakenteellisen uudistuksen vaikutukset alkoivat näkyä vasta vuoden 2003 lopulla. Lukuisat tutkimusten hallinnointinäkökohdat edellyttivät kuitenkin parannusta vielä vuoden 2004 puolivälissä.

| II. | Viraston kaksijakoinen asema — tutkintatoimien riippumattomuus mutta komission alaisuus muiden toimintojen osalta — ei ole vaarantanut tutkintatehtävän riippumattomuutta. Viraston kuuluminen komissioon on tarjonnut laajan hallinnollisen ja logistisen tuen, ja se on voinut myös hyödyntää petostentorjuntaa koskevia säännöksiä komission yksiköiden tueksi. Viraston asemaa ei siis ole tarpeen muuttaa (1). |
| --- | --- |

II.

Viraston kaksijakoinen asema — tutkintatoimien riippumattomuus mutta komission alaisuus muiden toimintojen osalta — ei ole vaarantanut tutkintatehtävän riippumattomuutta. Viraston kuuluminen komissioon on tarjonnut laajan hallinnollisen ja logistisen tuen, ja se on voinut myös hyödyntää petostentorjuntaa koskevia säännöksiä komission yksiköiden tueksi. Viraston asemaa ei siis ole tarpeen muuttaa (1).

| III. | Virastolla on riittävät resurssit tutkinnan käynnistämiseen kaikkien sille esitettävien vakavien ilmiantojen kohdalla. Sen tutkintamenettelyihinsä kohdistamat tärkeysjärjestykset ovat teoreettisia. |
| --- | --- |

III.

Virastolla on riittävät resurssit tutkinnan käynnistämiseen kaikkien sille esitettävien vakavien ilmiantojen kohdalla. Sen tutkintamenettelyihinsä kohdistamat tärkeysjärjestykset ovat teoreettisia.

| IV. | Virasto ei erota riittävän hyvin toisistaan tutkintaa (sisäistä tai ulkoista) ja tuki- ja koordinointitoimia. Kuhunkin tapaukseen liittyvät tehtävät ovat hyvin erilaisia, joten toimien yhdistäminen hankaloittaa resurssien hallintaa. |
| --- | --- |

IV.

Virasto ei erota riittävän hyvin toisistaan tutkintaa (sisäistä tai ulkoista) ja tuki- ja koordinointitoimia. Kuhunkin tapaukseen liittyvät tehtävät ovat hyvin erilaisia, joten toimien yhdistäminen hankaloittaa resurssien hallintaa.

| V. | Kanslian sekä tutkittavien tapausten hallinnointia varten perustetun tietojärjestelmän myötä toimet on kyetty rekisteröimään aiempaa paremmin ja vastuualueet on kyetty tarkentamaan, mutta johdon suorittama valvonta on ollut riittämätöntä, minkä seurauksena tapausten käsittelyssä on ollut pahoja viivästyksiä, esitetyt kertomukset ovat sisältäneet niukasti päätelmiä ja tulokset ovat olleet vaikeasti määritettävissä. Aiheettomien viivästyksien välttämiseksi olisi heti tutkinnan aloittamisen yhteydessä vahvistettava noudatettavat määräajat. |
| --- | --- |

V.

Kanslian sekä tutkittavien tapausten hallinnointia varten perustetun tietojärjestelmän myötä toimet on kyetty rekisteröimään aiempaa paremmin ja vastuualueet on kyetty tarkentamaan, mutta johdon suorittama valvonta on ollut riittämätöntä, minkä seurauksena tapausten käsittelyssä on ollut pahoja viivästyksiä, esitetyt kertomukset ovat sisältäneet niukasti päätelmiä ja tulokset ovat olleet vaikeasti määritettävissä. Aiheettomien viivästyksien välttämiseksi olisi heti tutkinnan aloittamisen yhteydessä vahvistettava noudatettavat määräajat.

| VI. | Tutkinnan valmistelu ja seuranta on liian usein ollut alkeellista. Tutkijat ovat määritelleet heikosti tavoitteet tarvittavien todisteiden ja resurssien osalta. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävä yhteistyö edellyttää tullialaa lukuun ottamatta vielä huomattavasti työtä sekä suoran että yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin alalla. |
| --- | --- |

VI.

Tutkinnan valmistelu ja seuranta on liian usein ollut alkeellista. Tutkijat ovat määritelleet heikosti tavoitteet tarvittavien todisteiden ja resurssien osalta. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävä yhteistyö edellyttää tullialaa lukuun ottamatta vielä huomattavasti työtä sekä suoran että yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin alalla.

| VII. | Viraston toimintaa koskeva raportointi on viime aikoina parantunut, mutta tiedot ovat keskittyneet enemmän aloitettujen toimien määrään kuin varsinaisiin tuloksiin — todellisuudessa takaisin perittyihin väärinkäytettyihin varoihin tai petosten tekijöihin kohdistettuihin kurinpidollisiin tai rikosoikeudellisiin seuraamuksiin. Asianmukaisiin indikaattoreihin pohjautuvaa tulosten arviointijärjestelmää on vielä lujitettava. |
| --- | --- |

VII.

Viraston toimintaa koskeva raportointi on viime aikoina parantunut, mutta tiedot ovat keskittyneet enemmän aloitettujen toimien määrään kuin varsinaisiin tuloksiin — todellisuudessa takaisin perittyihin väärinkäytettyihin varoihin tai petosten tekijöihin kohdistettuihin kurinpidollisiin tai rikosoikeudellisiin seuraamuksiin. Asianmukaisiin indikaattoreihin pohjautuvaa tulosten arviointijärjestelmää on vielä lujitettava.

| VIII. | Vuonna 2001 aloitetut toimet, joiden avulla virastoon oli määrä hankkia tutkintatehtäviin pätevää henkilöstöä, ovat tulleet tiensä päähän. Useiden toimihenkilöiden sopimuksia ei voida jatkaa tietyn ajanjakson kuluttua (tapauskohtaisesti kuudesta kahdeksaan vuotta), mikä heikentää vastedes tietämyksen vakiinnuttamista. Viraston koulutustoimet ovat näissä olosuhteissa olleet riittämättömiä. |
| --- | --- |

VIII.

Vuonna 2001 aloitetut toimet, joiden avulla virastoon oli määrä hankkia tutkintatehtäviin pätevää henkilöstöä, ovat tulleet tiensä päähän. Useiden toimihenkilöiden sopimuksia ei voida jatkaa tietyn ajanjakson kuluttua (tapauskohtaisesti kuudesta kahdeksaan vuotta), mikä heikentää vastedes tietämyksen vakiinnuttamista. Viraston koulutustoimet ovat näissä olosuhteissa olleet riittämättömiä.

| IX. | Käynnissä olevien tutkintatoimien laillisuuden ja tutkinnan kohteena olevien henkilöiden yksilönoikeuksien kunnioittamisen riippumatonta valvontaa ei ole varmistettu. Tutkintatoimien selkeän kodifioinnin puuttuminen voi johtaa oikeuskäsittelyihin. Asiaa koskevat säännökset ovat riittämättömiä. |
| --- | --- |

IX.

Käynnissä olevien tutkintatoimien laillisuuden ja tutkinnan kohteena olevien henkilöiden yksilönoikeuksien kunnioittamisen riippumatonta valvontaa ei ole varmistettu. Tutkintatoimien selkeän kodifioinnin puuttuminen voi johtaa oikeuskäsittelyihin. Asiaa koskevat säännökset ovat riittämättömiä.

| X. | Viraston ja sen valvontakomitean väliset suhteet ovat vaikeat. Viraston johtamis- ja hallinnointirakenteita koskevat säännökset on otettava tehokkaaseen tarkasteluun. |
| --- | --- |

X.

Viraston ja sen valvontakomitean väliset suhteet ovat vaikeat. Viraston johtamis- ja hallinnointirakenteita koskevat säännökset on otettava tehokkaaseen tarkasteluun.

| XI. | Virastolle annetut tehtävät olisi käytävä perusteellisesti uudelleen läpi, jotta voitaisiin välttää viraston toiminnan hajaantuminen sellaisiin petostentorjuntaan liittyviin toimiin, jotka eivät liity suoraan tutkintaan, ja jotta voitaisiin varmistaa, että kaikki resurssit suunnataan tehokkaaseen toimintaan Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavien petosten torjumiseksi. Viraston toimintojen keskittäminen uudelleen tutkintatehtävään mahdollistaisi sen resurssien hyödyntämisen siten, että tutkinnat voitaisiin kohdentaa aloille, joilla petosriskejä pidetään pahimpina. |
| --- | --- |

XI.

Virastolle annetut tehtävät olisi käytävä perusteellisesti uudelleen läpi, jotta voitaisiin välttää viraston toiminnan hajaantuminen sellaisiin petostentorjuntaan liittyviin toimiin, jotka eivät liity suoraan tutkintaan, ja jotta voitaisiin varmistaa, että kaikki resurssit suunnataan tehokkaaseen toimintaan Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavien petosten torjumiseksi. Viraston toimintojen keskittäminen uudelleen tutkintatehtävään mahdollistaisi sen resurssien hyödyntämisen siten, että tutkinnat voitaisiin kohdentaa aloille, joilla petosriskejä pidetään pahimpina.

JOHDANTO

Petostentorjuntaviraston (OLAF) tehtävä

| 1. | Perustamalla Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) (2) yhteisön toimielimet halusivat tehostaa Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavien laittomien toimien torjuntaa. Virastolle myönnettiin edeltäjiinsä nähden uusia toimivaltuuksia (3), jotka liittyvät etenkin hallinnollisten tutkimusten suorittamiseen kaikissa Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä. Tutkintatehtävää lujitettiin takaamalla kyseisen toiminnan riippumattomuus. Riippumattomuuden tueksi perustettiin puolestaan yhteisön toimielinten ja elinten ulkopuolisista henkilöistä koostuva valvontakomitea. Viraston johtaja, joka aloitti tehtävässään maaliskuussa 2000, sai valtuudet yksiköidensä henkilöstön nimittämiseen; tavoitteena oli kyetä vastaamaan paremmin viraston erityisiin tutkintatarpeisiin. |
| --- | --- |

1.

Perustamalla Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) (2) yhteisön toimielimet halusivat tehostaa Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavien laittomien toimien torjuntaa. Virastolle myönnettiin edeltäjiinsä nähden uusia toimivaltuuksia (3), jotka liittyvät etenkin hallinnollisten tutkimusten suorittamiseen kaikissa Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä. Tutkintatehtävää lujitettiin takaamalla kyseisen toiminnan riippumattomuus. Riippumattomuuden tueksi perustettiin puolestaan yhteisön toimielinten ja elinten ulkopuolisista henkilöistä koostuva valvontakomitea. Viraston johtaja, joka aloitti tehtävässään maaliskuussa 2000, sai valtuudet yksiköidensä henkilöstön nimittämiseen; tavoitteena oli kyetä vastaamaan paremmin viraston erityisiin tutkintatarpeisiin.

| 2. | OLAFin tutkintatehtävää korostaen (ks. kohta 12) komissio antoi viraston tehtäväksi myös useita Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä toimintoja (4). Kyseiset toiminnot, joista osa on koottu viraston yhteisön palvelukeskukseksi nimeämään kokonaisuuteen, kattavat seuraavat osa-alueet:






  a) | komission tuki jäsenvaltioille petostentorjunnan alalla; |
| --- | --- | --- |

2.

OLAFin tutkintatehtävää korostaen (ks. kohta 12) komissio antoi viraston tehtäväksi myös useita Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä toimintoja (4). Kyseiset toiminnot, joista osa on koottu viraston yhteisön palvelukeskukseksi nimeämään kokonaisuuteen, kattavat seuraavat osa-alueet:

a)

komission tuki jäsenvaltioille petostentorjunnan alalla;

| b) | petostentorjuntastrategian kehittäminen osana taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä menettelyjä (perustamissopimuksen 280 artikla); |
| --- | --- |

b)

petostentorjuntastrategian kehittäminen osana taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä menettelyjä (perustamissopimuksen 280 artikla);

| c) | petostentorjuntaan liittyvien, lainsäädäntöä ja määräyksiä koskevien komission aloitteiden valmistelu; |
| --- | --- |

c)

petostentorjuntaan liittyvien, lainsäädäntöä ja määräyksiä koskevien komission aloitteiden valmistelu;

| d) | petostentorjuntamenetelmien kehittäminen; |
| --- | --- |

d)

petostentorjuntamenetelmien kehittäminen;

| e) | tietojen kerääminen ja analysointi; |
| --- | --- |

e)

tietojen kerääminen ja analysointi;

| f) | teknisen tuen antaminen erityisesti koulutuksen alalla muille yhteisön toimielimille ja elimille sekä yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien kysymysten kanssa tekemisissä oleville kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

f)

teknisen tuen antaminen erityisesti koulutuksen alalla muille yhteisön toimielimille ja elimille sekä yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien kysymysten kanssa tekemisissä oleville kansallisille viranomaisille.

Lainsäädännössä ei ole määritetty kuvattujen toimintojen välistä tärkeysjärjestystä.

| 3. | Virasto toimii monimutkaisessa toimielinjärjestelmässä useiden muiden, suoraan tai epäsuorasti petostentorjunnan kanssa tekemisissä olevien toimijoiden keskuudessa. Toimivaltuuksien jako kyseisten toimijoiden välillä ei ole aina tarkkaa, mikä aiheuttaa samanaikaisesti päällekkäisyyksien sekä puutteiden riskin. Mainitut toimijat voidaan jakaa kolmeen alaryhmään:






  a) | jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden toimijat, kuten poliisivoimat, oikeusviranomaiset tai petostentorjuntaan osallistuvat hallintoviranomaiset; |
| --- | --- | --- |

3.

Virasto toimii monimutkaisessa toimielinjärjestelmässä useiden muiden, suoraan tai epäsuorasti petostentorjunnan kanssa tekemisissä olevien toimijoiden keskuudessa. Toimivaltuuksien jako kyseisten toimijoiden välillä ei ole aina tarkkaa, mikä aiheuttaa samanaikaisesti päällekkäisyyksien sekä puutteiden riskin. Mainitut toimijat voidaan jakaa kolmeen alaryhmään:

a)

jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden toimijat, kuten poliisivoimat, oikeusviranomaiset tai petostentorjuntaan osallistuvat hallintoviranomaiset;

| b) | yhteisön tasolla toimivat tahot, kuten tutkinta- ja kurinpitoelin (IDOC) (5), toimielinten sisäisen tarkastuksen yksiköt, Euroopan oikeusasiamies, komission operatiivisten yksiköiden valvontayksiköt tai OLAFin valvontakomitea; |
| --- | --- |

b)

yhteisön tasolla toimivat tahot, kuten tutkinta- ja kurinpitoelin (IDOC) (5), toimielinten sisäisen tarkastuksen yksiköt, Euroopan oikeusasiamies, komission operatiivisten yksiköiden valvontayksiköt tai OLAFin valvontakomitea;

| c) | muut hallitustenväliset, rikollisuuden torjuntaan osallistuvat elimet, kuten Eurojust ja Europol. |
| --- | --- |

c)

muut hallitustenväliset, rikollisuuden torjuntaan osallistuvat elimet, kuten Eurojust ja Europol.

| 4. | Jäsenvaltiot hallinnoivat noin 80:tä prosenttia Euroopan unionin menoista, joten viraston on — ilmeisistä tehokkuussyistä — tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa (esimerkiksi poliisi, tulli ja oikeusviranomaiset). Tämä tarve mutkistaa viraston tehtävää. Jäsenvaltioiden tehtävänä on rikosoikeudenkäynnin käynnistäminen tarpeen vaatiessa. Jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuus hankaloittaa viraston tehtävää entisestään. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltiot hallinnoivat noin 80:tä prosenttia Euroopan unionin menoista, joten viraston on — ilmeisistä tehokkuussyistä — tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa (esimerkiksi poliisi, tulli ja oikeusviranomaiset). Tämä tarve mutkistaa viraston tehtävää. Jäsenvaltioiden tehtävänä on rikosoikeudenkäynnin käynnistäminen tarpeen vaatiessa. Jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuus hankaloittaa viraston tehtävää entisestään.

| 5. | OLAF on uusi elin, mutta se on joutunut jatkamaan edeltäjänsä UCLAFin aloittamia toimia. OLAF sai käsiteltäväkseen noin 1 400 jo käynnissä olevaa tapausta (6), mikä on erittäin raskas perintö useiden tutkimusten epäjärjestelmällisen hallinnoinnin takia (7). Samaan aikaan UCLAFin henkilöstö siirrettiin kerralla virastoon, mikä rajoitti uuden johtajan toimintamahdollisuuksia vuonna 2001 tapahtuneisiin henkilöstötaulukon muutoksiin asti (8). |
| --- | --- |

5.

OLAF on uusi elin, mutta se on joutunut jatkamaan edeltäjänsä UCLAFin aloittamia toimia. OLAF sai käsiteltäväkseen noin 1 400 jo käynnissä olevaa tapausta (6), mikä on erittäin raskas perintö useiden tutkimusten epäjärjestelmällisen hallinnoinnin takia (7). Samaan aikaan UCLAFin henkilöstö siirrettiin kerralla virastoon, mikä rajoitti uuden johtajan toimintamahdollisuuksia vuonna 2001 tapahtuneisiin henkilöstötaulukon muutoksiin asti (8).

OLAFin organisaatio

| 6. | Viraston asema on kaksijakoinen: se suorittaa tutkimuksensa itsenäisesti, mutta toimii muiden tehtäviensä osalta komission alaisuudessa. Kaksijakoinen asema ei ole vaarantanut tutkintatehtävän riippumattomuutta, ja siihen liittyy tiettyjä etuja. Oikeudellisesti tarkasteltuna virasto on osa komissiota, ja se on voinut käyttää komission toimivaltuuksia etenkin jäsenvaltioissa paikan päällä erilaisten yleisten ja alakohtaisten asetusten nojalla toimitettavien tarkastusten yhteydessä (9). Komissioon kuuluminen on helpottanut myös OLAFin käytännön toimintaa, kun se on voinut pyytää hallinnollista tukea muilta komission yksiköiltä. |
| --- | --- |

6.

Viraston asema on kaksijakoinen: se suorittaa tutkimuksensa itsenäisesti, mutta toimii muiden tehtäviensä osalta komission alaisuudessa. Kaksijakoinen asema ei ole vaarantanut tutkintatehtävän riippumattomuutta, ja siihen liittyy tiettyjä etuja. Oikeudellisesti tarkasteltuna virasto on osa komissiota, ja se on voinut käyttää komission toimivaltuuksia etenkin jäsenvaltioissa paikan päällä erilaisten yleisten ja alakohtaisten asetusten nojalla toimitettavien tarkastusten yhteydessä (9). Komissioon kuuluminen on helpottanut myös OLAFin käytännön toimintaa, kun se on voinut pyytää hallinnollista tukea muilta komission yksiköiltä.

| 7. | Viraston organisaatiokaavio toukokuulta 2004 on esitetty liitteessä I. Vuodesta 2001 alkaen viraston henkilöstötaulukkoon on kuulunut noin 300 tointa; määrä on kaksinkertainen UCLAFiin verrattuna (10). Vuonna 2004 tutkintajaostoon (jaosto B) kuului 126 tutkijaa (11) ja 13 hallinnolliseen henkilöstöön kuuluvaa. Loput 193 tointa jakaantuvat viraston muiden yksiköiden kesken, joihin kuuluvat menettelytavoista, lainsäädäntökysymyksistä ja oikeusasioista vastaavat yksiköt (jaosto A) sekä tiedusteluista, toimintastrategioista ja tukipalveluista vastaavat yksiköt (jaosto C). |
| --- | --- |

7.

Viraston organisaatiokaavio toukokuulta 2004 on esitetty liitteessä I. Vuodesta 2001 alkaen viraston henkilöstötaulukkoon on kuulunut noin 300 tointa; määrä on kaksinkertainen UCLAFiin verrattuna (10). Vuonna 2004 tutkintajaostoon (jaosto B) kuului 126 tutkijaa (11) ja 13 hallinnolliseen henkilöstöön kuuluvaa. Loput 193 tointa jakaantuvat viraston muiden yksiköiden kesken, joihin kuuluvat menettelytavoista, lainsäädäntökysymyksistä ja oikeusasioista vastaavat yksiköt (jaosto A) sekä tiedusteluista, toimintastrategioista ja tukipalveluista vastaavat yksiköt (jaosto C).

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 8. | Tarkastuksen tavoitteena oli OLAFin hallinnoinnin laadullinen arviointi tutkinnan alalla; arvioinnin kohteena olivat seuraavat kysymykset:






  a) | miten virasto on suoriutunut tutkintatehtävästään; |
| --- | --- | --- |

8.

Tarkastuksen tavoitteena oli OLAFin hallinnoinnin laadullinen arviointi tutkinnan alalla; arvioinnin kohteena olivat seuraavat kysymykset:

a)

miten virasto on suoriutunut tutkintatehtävästään;

| b) | mikä on ollut OLAFin eri yksiköiden osuus tutkinnassa. |
| --- | --- |

b)

mikä on ollut OLAFin eri yksiköiden osuus tutkinnassa.

Viraston toimien lopullista vaikuttavuutta ei kyetty arvioimaan, koska tutkinnan konkreettisia seurauksia koskevat tiedot eivät olleet riittävän luotettavia.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuimen kertomus täydentää komission huhtikuussa 2003 esittämää arviointia, joka painottui viraston toimintaa koskeviin oikeussääntöihin (12). Kertomus täydentää myös komission lokakuussa 2004 esittämää toista, määrällisempää arviointia (13). |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuimen kertomus täydentää komission huhtikuussa 2003 esittämää arviointia, joka painottui viraston toimintaa koskeviin oikeussääntöihin (12). Kertomus täydentää myös komission lokakuussa 2004 esittämää toista, määrällisempää arviointia (13).

| 10. | Vuoden 2004 huhtikuun ja lokakuun välisenä aikana toimitetun tarkastuksen lähtökohdaksi otettiin viraston tutkintatoimien osalta tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämät huomautukset (14). Tarkastus kohdistui sovellettaviin järjestelmiin, rakenteisiin ja henkilöstösäännöksiin. Tarkastelun kohteeksi otettiin myös sellaisten OLAFin yksiköiden toiminta, jotka eivät vastaa suoraan tutkinnasta. Tarkastus kohdistui viraston viimeaikaiseen organisaatioon ja vuoden 2003 lopulla toteutetuista tai päätetyistä toimista poimittuun 117 tapahtuman otokseen; kävi kuitenkin ilmi, että tuolloin virastolla oli vielä käynnissä lukuisien sen edeltäjän toteuttamien toimien selvittäminen ja että vuosien 2002—2003 välisenä aikana käynnistetyt uudelleenjärjestelyt alkoivat vasta tuottaa ensimmäisiä tuloksia. Tarkastuksen yhteydessä havaitut puutteet on esitetty liitteessä II. |
| --- | --- |

10.

Vuoden 2004 huhtikuun ja lokakuun välisenä aikana toimitetun tarkastuksen lähtökohdaksi otettiin viraston tutkintatoimien osalta tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämät huomautukset (14). Tarkastus kohdistui sovellettaviin järjestelmiin, rakenteisiin ja henkilöstösäännöksiin. Tarkastelun kohteeksi otettiin myös sellaisten OLAFin yksiköiden toiminta, jotka eivät vastaa suoraan tutkinnasta. Tarkastus kohdistui viraston viimeaikaiseen organisaatioon ja vuoden 2003 lopulla toteutetuista tai päätetyistä toimista poimittuun 117 tapahtuman otokseen; kävi kuitenkin ilmi, että tuolloin virastolla oli vielä käynnissä lukuisien sen edeltäjän toteuttamien toimien selvittäminen ja että vuosien 2002—2003 välisenä aikana käynnistetyt uudelleenjärjestelyt alkoivat vasta tuottaa ensimmäisiä tuloksia. Tarkastuksen yhteydessä havaitut puutteet on esitetty liitteessä II.

| 11. | Tämä kertomus laadittiin komission esitettyä OLAFin tutkimuksia koskevan asetuksen tarkistamista (15). Tilintarkastustuomioistuin on antanut asiaa koskevan lausunnon, jossa on otettu huomioon tarkastukseen perustuvat päätelmät ja suositukset. |
| --- | --- |

11.

Tämä kertomus laadittiin komission esitettyä OLAFin tutkimuksia koskevan asetuksen tarkistamista (15). Tilintarkastustuomioistuin on antanut asiaa koskevan lausunnon, jossa on otettu huomioon tarkastukseen perustuvat päätelmät ja suositukset.

OLAFIN TUTKIMUKSET

Tutkintamenettelyt

| 12. | Koordinointitoimien ulkopuolella asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 erotetaan toisistaan ulkoiset tutkimukset (3 artikla) ja sisäiset tutkimukset (4 artikla). Virasto puolestaan jakaa tapaukset viiteen eri ryhmään:






  a) | sisäiset tutkimukset (lahjontatapaustutkimukset toimielimissä ja vastaavissa elimissä); |
| --- | --- | --- |

12.

Koordinointitoimien ulkopuolella asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 erotetaan toisistaan ulkoiset tutkimukset (3 artikla) ja sisäiset tutkimukset (4 artikla). Virasto puolestaan jakaa tapaukset viiteen eri ryhmään:

a)

sisäiset tutkimukset (lahjontatapaustutkimukset toimielimissä ja vastaavissa elimissä);

| b) | ulkoiset tutkimukset (sellaisiin kolmansiin osapuoliin kohdistuvat suorat tutkimukset, joiden toiminta liittyy yhteisön talousarviotoimiin); |
| --- | --- |

b)

ulkoiset tutkimukset (sellaisiin kolmansiin osapuoliin kohdistuvat suorat tutkimukset, joiden toiminta liittyy yhteisön talousarviotoimiin);

| c) | oikeusapu (kansallisille viranomaisille rikosoikeudenkäyntien yhteydessä annettava apu); |
| --- | --- |

c)

oikeusapu (kansallisille viranomaisille rikosoikeudenkäyntien yhteydessä annettava apu);

| d) | koordinointi (jäsenvaltioille useita maita koskevissa tutkimuksissa annettava apu); |
| --- | --- |

d)

koordinointi (jäsenvaltioille useita maita koskevissa tutkimuksissa annettava apu);

| e) | seurantatapaukset (tärkeiden tapausten kohdalla virastolle annetaan mahdollisuus seurata, täyttävätkö jäsenvaltiot perustamissopimuksen 280 artiklan mukaiset velvollisuutensa). |
| --- | --- |

e)

seurantatapaukset (tärkeiden tapausten kohdalla virastolle annetaan mahdollisuus seurata, täyttävätkö jäsenvaltiot perustamissopimuksen 280 artiklan mukaiset velvollisuutensa).

| 13. | Aktiivisessa tutkintavaiheessa oleviin tapauksiin (475 tapausta 30. syyskuuta 2004) kuuluvat varsinaiset tutkimukset (252) sekä tuki- ja koordinointitoimet (223). Koordinointitoimet ovat yleisiä etenkin tulojen sekä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen menojen kohdalla. Tarkastuksessa tulli- ja kauppa-alalla tarkastetuista 23 tapauksesta neljän kohdalla tutkimusten suorittajana oli virasto. |
| --- | --- |

13.

Aktiivisessa tutkintavaiheessa oleviin tapauksiin (475 tapausta 30. syyskuuta 2004) kuuluvat varsinaiset tutkimukset (252) sekä tuki- ja koordinointitoimet (223). Koordinointitoimet ovat yleisiä etenkin tulojen sekä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen menojen kohdalla. Tarkastuksessa tulli- ja kauppa-alalla tarkastetuista 23 tapauksesta neljän kohdalla tutkimusten suorittajana oli virasto.

| 14. | Tutkimusten ja tuki- ja koordinointitoimien kokoaminen tutkimusjaostossa samojen yksiköiden suoritettavaksi hankaloittaa resurssien hallintaa. Viraston tehtävät tutkimuksissa ja tuki- ja koordinointitoimissa poikkeavat olennaisesti toisistaan. Tutkimusten yhteydessä jokainen menettelyvaihe on dokumentoitava, perusteltava ja rekisteröitävä siten, että aineistoa voidaan käyttää todisteena oikeusviranomaisille. Tuki- ja koordinointitoimien yhteydessä viraston on tuettava kansallisia viranomaisia nopeasti ja tehokkaasti, mutta sen tehtävänä ei ole asioiden valmistelu oikeuskäsittelyä varten. Tällaisissa tapauksissa tutkintamenettelyiden käyttö ei ole aina aiheellista. Tutkintamenettelyiden käyttö vie resursseja, jotka voitaisiin suunnata tutkimuksiin, ja aiheuttaa riskin tehtävien päällekkäisyydestä seurantayksiköiden vastuulle kuuluvien tiettyjen vastuualueiden kanssa. |
| --- | --- |

14.

Tutkimusten ja tuki- ja koordinointitoimien kokoaminen tutkimusjaostossa samojen yksiköiden suoritettavaksi hankaloittaa resurssien hallintaa. Viraston tehtävät tutkimuksissa ja tuki- ja koordinointitoimissa poikkeavat olennaisesti toisistaan. Tutkimusten yhteydessä jokainen menettelyvaihe on dokumentoitava, perusteltava ja rekisteröitävä siten, että aineistoa voidaan käyttää todisteena oikeusviranomaisille. Tuki- ja koordinointitoimien yhteydessä viraston on tuettava kansallisia viranomaisia nopeasti ja tehokkaasti, mutta sen tehtävänä ei ole asioiden valmistelu oikeuskäsittelyä varten. Tällaisissa tapauksissa tutkintamenettelyiden käyttö ei ole aina aiheellista. Tutkintamenettelyiden käyttö vie resursseja, jotka voitaisiin suunnata tutkimuksiin, ja aiheuttaa riskin tehtävien päällekkäisyydestä seurantayksiköiden vastuulle kuuluvien tiettyjen vastuualueiden kanssa.

| 15. | Virasto voi suorittaa ainoastaan hallinnollisia tutkimuksia. Näin ollen se ei voi suorittaa tehtäviä, jotka edellyttävät poliisivaltuuksia. Virasto voi esimerkiksi kopioida asiakirjoja taloudellisten toimijoiden tiloissa, mutta se ei voi tutkia omistajien tai henkilöstön koteja, vaikka sillä olisi merkittäviä todisteita. Virasto ei voi myöskään tutkia taloudellisen toimijan tai yksityishenkilön tilejä, vaikka kyseessä olisi yhteisön toimielimen tai elimen toimihenkilö. Tutkintatoimiin, joihin virasto voi ryhtyä, liittyy näin ollen selkeitä rajoituksia, jotka vaikuttavat viraston päätelmien laajuuteen. Tutkintavaiheen tehokkuus saattaa käytännössä heikentyä myös, jos jäsenvaltiot eivät toimita pyydettyä tukea virastolle. |
| --- | --- |

15.

Virasto voi suorittaa ainoastaan hallinnollisia tutkimuksia. Näin ollen se ei voi suorittaa tehtäviä, jotka edellyttävät poliisivaltuuksia. Virasto voi esimerkiksi kopioida asiakirjoja taloudellisten toimijoiden tiloissa, mutta se ei voi tutkia omistajien tai henkilöstön koteja, vaikka sillä olisi merkittäviä todisteita. Virasto ei voi myöskään tutkia taloudellisen toimijan tai yksityishenkilön tilejä, vaikka kyseessä olisi yhteisön toimielimen tai elimen toimihenkilö. Tutkintatoimiin, joihin virasto voi ryhtyä, liittyy näin ollen selkeitä rajoituksia, jotka vaikuttavat viraston päätelmien laajuuteen. Tutkintavaiheen tehokkuus saattaa käytännössä heikentyä myös, jos jäsenvaltiot eivät toimita pyydettyä tukea virastolle.

| 16. | Viraston tutkimukset käynnistyvät yleensä kolmansilta osapuolilta tulevien tietojen perusteella. Kyseessä ovat komission yksiköiltä, muilta EU:n toimielimiltä, jäsenvaltioiden viranomaisilta, yksityishenkilöiltä tai taloudellisilta toimijoilta tulevat ilmiannot. Kun tiedot on saatu, viraston rekistereihin avataan uusi tiedosto (16). Tutkintaan kuuluu kolme päävaihetta:






  a) | arviointivaihe, jonka päättyessä tutkintajaosto esittää tiiviin kertomuksen (17), jossa esitetään tutkinnan käynnistämistä, jos saadut vihjeet vaikuttavat riittävän pitäviltä (18). Arviointikertomus toimitetaan lausuntoa varten johtokunnalle, joka koostuu viraston tutkintayksiköiden edustajista. Viraston johtaja päättää, käynnistetäänkö tutkinta. Arvioitavana oli 194 tapausta 30. syyskuuta 2004 (ks. taulukko 1); |
| --- | --- | --- |

16.

Viraston tutkimukset käynnistyvät yleensä kolmansilta osapuolilta tulevien tietojen perusteella. Kyseessä ovat komission yksiköiltä, muilta EU:n toimielimiltä, jäsenvaltioiden viranomaisilta, yksityishenkilöiltä tai taloudellisilta toimijoilta tulevat ilmiannot. Kun tiedot on saatu, viraston rekistereihin avataan uusi tiedosto (16). Tutkintaan kuuluu kolme päävaihetta:

a)

arviointivaihe, jonka päättyessä tutkintajaosto esittää tiiviin kertomuksen (17), jossa esitetään tutkinnan käynnistämistä, jos saadut vihjeet vaikuttavat riittävän pitäviltä (18). Arviointikertomus toimitetaan lausuntoa varten johtokunnalle, joka koostuu viraston tutkintayksiköiden edustajista. Viraston johtaja päättää, käynnistetäänkö tutkinta. Arvioitavana oli 194 tapausta 30. syyskuuta 2004 (ks. taulukko 1);

| b) | tutkimusvaihe, jonka aikana kyseessä olevia tahoja vastaan tai niiden puolesta puhuvia näkökohtia tutkitaan viraston käsikirjaan sisältyvien menettelyiden mukaisesti. Tutkinnan päätyttyä tutkijat toimittavat kertomusluonnoksen johtokunnalle, joka arvioi, onko syytä siirtää tapaus oikeus- tai kurinpitoviranomaisille, varmistaa perinnän seuranta tai poistaa asia käsittelystä. Johtaja tekee asiaa koskevan päätöksen johtokunnan kannan kuultuaan. Aktiivisessa tutkimusvaiheessa oli 475 tapausta 30. syyskuuta 2004; |
| --- | --- |

b)

tutkimusvaihe, jonka aikana kyseessä olevia tahoja vastaan tai niiden puolesta puhuvia näkökohtia tutkitaan viraston käsikirjaan sisältyvien menettelyiden mukaisesti. Tutkinnan päätyttyä tutkijat toimittavat kertomusluonnoksen johtokunnalle, joka arvioi, onko syytä siirtää tapaus oikeus- tai kurinpitoviranomaisille, varmistaa perinnän seuranta tai poistaa asia käsittelystä. Johtaja tekee asiaa koskevan päätöksen johtokunnan kannan kuultuaan. Aktiivisessa tutkimusvaiheessa oli 475 tapausta 30. syyskuuta 2004;

| c) | kolmas vaihe toteutetaan tutkintajaoston ulkopuolella, ja sen yhteydessä keskitytään oikeusviranomaisille siirrettyjen ja varojen perintää edellyttävien tapausten seurantaan. Useiden tapausten käsittely päättyy ilman seurantaa. Seurantavaiheessa oli 649 tapausta 30. syyskuuta 2004. |
| --- | --- |

c)

kolmas vaihe toteutetaan tutkintajaoston ulkopuolella, ja sen yhteydessä keskitytään oikeusviranomaisille siirrettyjen ja varojen perintää edellyttävien tapausten seurantaan. Useiden tapausten käsittely päättyy ilman seurantaa. Seurantavaiheessa oli 649 tapausta 30. syyskuuta 2004.

Taulukko 1

Tapaukset vaiheittain jaoteltuina syyskuun 2004 lopussa

| Tutkintavaiheet
  Alat | Arviointivaiheessa olevat tapaukset | Tutkimusvaiheessa olevat tapaukset | Seurantavaiheessa olevat tapaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahjonnan torjunta | 28 | 57 | 48 |
| Välittömät menot | 33 | 42 | 78 |
| Ulkoiset tuet | 53 | 81 | 84 |
| Maatalous | 21 | 86 | 59 |
| Rakennerahastot | 41 | 48 | 202 |
| Tulli | 18 | 161 | 178 |
| Yhteensä | 194 | 475 | 649 |
| Lähde: OLAFin tapausten hallintajärjestelmä, tilastotiedot 30.9.2004. |

Tutkintavaiheet

Alat

Arviointivaiheessa olevat tapaukset

Tutkimusvaiheessa olevat tapaukset

Seurantavaiheessa olevat tapaukset

Lahjonnan torjunta

28

57

48

Välittömät menot

33

42

78

Ulkoiset tuet

53

81

84

Maatalous

21

86

59

Rakennerahastot

41

48

202

Tulli

18

161

178

Yhteensä

194

475

649

Lähde: OLAFin tapausten hallintajärjestelmä, tilastotiedot 30.9.2004.

| 17. | Viraston vuonna 2002 perustama tapausten hallintajärjestelmä (CMS, Case management system) helpotti tutkittavana olevien tapausten rekisteröintiä (19). Järjestelmää parannettiin vuonna 2003, mutta sen tietoihin on suhtauduttava varauksella, sillä tarkastuksessa kävi ilmi, että useiden tiedostojen käsittelyyn tai päivittämiseen liittyy viiveitä ja että niissä olevat taloudelliset tiedot eivät ole yhdenmukaisia eivätkä aina todennettuja. Tapauksia saatetaan luokitella tutkintavaiheessa oleviksi toimiksi, vaikka tutkintatoimia ei enää olisi käynnissä ja tapausten käsittely on saatettu lopettaa seurantatoimin tai ilman seurantaa. Tapauksien käsittely on saatettu myös päättää ilman että kyseessä olevia summia on määritetty. Tietyissä tapauksissa kävi ilmi, että tutkijat olivat lykänneet tutkinnan päättämistä voidakseen huolehtia itse tapausten seurannasta, vaikka se ei periaatteessa ole heidän tehtävänsä. |
| --- | --- |

17.

Viraston vuonna 2002 perustama tapausten hallintajärjestelmä (CMS, Case management system) helpotti tutkittavana olevien tapausten rekisteröintiä (19). Järjestelmää parannettiin vuonna 2003, mutta sen tietoihin on suhtauduttava varauksella, sillä tarkastuksessa kävi ilmi, että useiden tiedostojen käsittelyyn tai päivittämiseen liittyy viiveitä ja että niissä olevat taloudelliset tiedot eivät ole yhdenmukaisia eivätkä aina todennettuja. Tapauksia saatetaan luokitella tutkintavaiheessa oleviksi toimiksi, vaikka tutkintatoimia ei enää olisi käynnissä ja tapausten käsittely on saatettu lopettaa seurantatoimin tai ilman seurantaa. Tapauksien käsittely on saatettu myös päättää ilman että kyseessä olevia summia on määritetty. Tietyissä tapauksissa kävi ilmi, että tutkijat olivat lykänneet tutkinnan päättämistä voidakseen huolehtia itse tapausten seurannasta, vaikka se ei periaatteessa ole heidän tehtävänsä.

Tutkintaan liittyvä tärkeysjärjestyksen asettaminen

| 18. | OLAFin johdon ilmoittaman menettelytavan mukaan etusijalle asetetaan sisäiset tutkimukset sekä lähinnä laajentumista koskeviin välittömiin menoihin liittyvät tutkimukset. |
| --- | --- |

18.

OLAFin johdon ilmoittaman menettelytavan mukaan etusijalle asetetaan sisäiset tutkimukset sekä lähinnä laajentumista koskeviin välittömiin menoihin liittyvät tutkimukset.

| 19. | Käytännössä viraston resurssit riittävät kaikkien sille esitettyjen vakavien ilmiantojen tutkimiseen eikä sen tarvitse valita, mitkä tapaukset voidaan tutkia. Taulukossa 2 on eritelty ilmiantojen kuukausittainen määrä aloittain.
  Taulukko 2
  Virastolle esitettyjen ilmiantojen määrä elokuusta 2003 syyskuuhun 2004







  Ala | Ilmiantoja keskimäärin kuukaudessa | Kuukausittaisten ilmiantojen osuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahjonnan torjunta | 5 | 9 % |
| Välittömät menot | 8 | 15 % |
| Ulkoiset tuet | 12 | 23 % |
| Maatalous | 12 | 23 % |
| Rakennerahastot | 7 | 13 % |
| Tulli | 9 | 17 % |
| Yhteensä | 53 | 100 % |
| Lähde: OLAFin tietojen hallintajärjestelmä, tilastotiedot 30.9.2004. |

19.

Käytännössä viraston resurssit riittävät kaikkien sille esitettyjen vakavien ilmiantojen tutkimiseen eikä sen tarvitse valita, mitkä tapaukset voidaan tutkia. Taulukossa 2 on eritelty ilmiantojen kuukausittainen määrä aloittain.

Taulukko 2

Virastolle esitettyjen ilmiantojen määrä elokuusta 2003 syyskuuhun 2004

Ala

Ilmiantoja keskimäärin kuukaudessa

Kuukausittaisten ilmiantojen osuus

Lahjonnan torjunta

5

9 %

Välittömät menot

8

15 %

Ulkoiset tuet

12

23 %

Maatalous

12

23 %

Rakennerahastot

7

13 %

Tulli

9

17 %

Yhteensä

53

100 %

Lähde: OLAFin tietojen hallintajärjestelmä, tilastotiedot 30.9.2004.

Arviointivaihe

| 20. | Virasto on yleisesti ottaen lyhentänyt arviointeihin käytettävää aikaa huomattavasti vahvistamalla arvioinnilleen kahden viikon määräajan, joka alkaa arvioijan nimittämisestä. Yli neljä kuukautta käynnissä olleiden arviointien osuus väheni huomattavasti lokakuun 2002 ja syyskuun 2004 välisenä aikana — 62 prosentista 35 prosenttiin — mutta niiden lukumäärä oli vieläkin 68. Kun kyse on aloista, joilla arviointikertomuksen laadintaan tarvittava aineisto on hankittava yhteisön elinten ulkopuolelta, kahden viikon määräaika vaikuttaa liian lyhyeltä (20). Suurimmassa osassa tutkituista arvioinneista tutkinnan aloittamispäätökset vaikuttivat perustelluilta viraston soveltamien kriteereiden avulla arvioituna. Tarkastus kuitenkin osoitti, että tietyissä käytännöissä (ks. liite II) on parantamisen varaa:






  a) | kolmanneksessa tutkituista arvioinneista tutkinnan tavoitteet olivat epätarkat; |
| --- | --- | --- |

20.

Virasto on yleisesti ottaen lyhentänyt arviointeihin käytettävää aikaa huomattavasti vahvistamalla arvioinnilleen kahden viikon määräajan, joka alkaa arvioijan nimittämisestä. Yli neljä kuukautta käynnissä olleiden arviointien osuus väheni huomattavasti lokakuun 2002 ja syyskuun 2004 välisenä aikana — 62 prosentista 35 prosenttiin — mutta niiden lukumäärä oli vieläkin 68. Kun kyse on aloista, joilla arviointikertomuksen laadintaan tarvittava aineisto on hankittava yhteisön elinten ulkopuolelta, kahden viikon määräaika vaikuttaa liian lyhyeltä (20). Suurimmassa osassa tutkituista arvioinneista tutkinnan aloittamispäätökset vaikuttivat perustelluilta viraston soveltamien kriteereiden avulla arvioituna. Tarkastus kuitenkin osoitti, että tietyissä käytännöissä (ks. liite II) on parantamisen varaa:

a)

kolmanneksessa tutkituista arvioinneista tutkinnan tavoitteet olivat epätarkat;

| b) | kolmanneksessa arvioinneista johdon suorittama valvonta osoittautui heikoksi; |
| --- | --- |

b)

kolmanneksessa arvioinneista johdon suorittama valvonta osoittautui heikoksi;

| c) | puoleen tutkituista arvioinneista liittyi huomattavia viiveitä, joista ei ollut annettu selvitystä. |
| --- | --- |

c)

puoleen tutkituista arvioinneista liittyi huomattavia viiveitä, joista ei ollut annettu selvitystä.

| 21. | Talouspetosten pitäisi olla viraston ensisijaisen kiinnostuksen kohteena, mutta käytännössä rikosasiat on usein asetettu etusijalle. Mahdollista taloudellista vaikutusta, jonka perusteella olisi voitu asettaa tutkinnan tavoitteet, kuten väärinkäytettyjen varojen selvittäminen, pidettiin toissijaisena. |
| --- | --- |

21.

Talouspetosten pitäisi olla viraston ensisijaisen kiinnostuksen kohteena, mutta käytännössä rikosasiat on usein asetettu etusijalle. Mahdollista taloudellista vaikutusta, jonka perusteella olisi voitu asettaa tutkinnan tavoitteet, kuten väärinkäytettyjen varojen selvittäminen, pidettiin toissijaisena.

| 22. | On tosiasia, että OLAFin tutkimukset ovat luonteeltaan sellaisia, että kaikkia niiden eri vaiheisiin liittyviä näkökohtia ei voida ennakoida, mutta resurssien hukkaamisriskin välttämiseksi on kuitenkin hyödyllistä pyrkiä hahmottamaan tutkimusten organisoinnin ja suunnittelun laajat linjat. Arviointikertomuksiin on usein sisältynyt vain summittaista suunnittelua, jota ei tutkinnan myöhemmässäkään vaiheessa ole korvattu yksityiskohtaisemmilla työsuunnitelmilla. Kävi myös ilmi, että jotkin arvioinnit olisivat olleet onnistuneempia, jos seurantayksiköitä ja tuomioistuinasioiden yksikköä olisi kuultu alusta alkaen tutkinnan tavoitteiden, olemassaolevien vaihtoehtojen ja tarvittavien resurssien osalta. Joissakin tapauksissa myös jaoston C (analyysit ja tiedonhankinta) kuuleminen olisi saattanut auttaa arvioijia hyödyntämään paremmin käytettävissä olevia tiedonhankintavälineitä (ks. liite II). |
| --- | --- |

22.

On tosiasia, että OLAFin tutkimukset ovat luonteeltaan sellaisia, että kaikkia niiden eri vaiheisiin liittyviä näkökohtia ei voida ennakoida, mutta resurssien hukkaamisriskin välttämiseksi on kuitenkin hyödyllistä pyrkiä hahmottamaan tutkimusten organisoinnin ja suunnittelun laajat linjat. Arviointikertomuksiin on usein sisältynyt vain summittaista suunnittelua, jota ei tutkinnan myöhemmässäkään vaiheessa ole korvattu yksityiskohtaisemmilla työsuunnitelmilla. Kävi myös ilmi, että jotkin arvioinnit olisivat olleet onnistuneempia, jos seurantayksiköitä ja tuomioistuinasioiden yksikköä olisi kuultu alusta alkaen tutkinnan tavoitteiden, olemassaolevien vaihtoehtojen ja tarvittavien resurssien osalta. Joissakin tapauksissa myös jaoston C (analyysit ja tiedonhankinta) kuuleminen olisi saattanut auttaa arvioijia hyödyntämään paremmin käytettävissä olevia tiedonhankintavälineitä (ks. liite II).

Tutkimusvaihe

| 23. | Lokakuussa 2002 oli 51 prosenttia tutkimuksista ollut käynnissä yli vuoden ajan, mutta syyskuussa 2004 vastaava määrä oli jo 62 prosenttia. Näin oli siitä huolimatta, että tutkimusten keskimääräinen kesto oli lyhentynyt vanhojen UCLAFin tapausten selvittämisen myötä. Viivästyksien syynä oli usein — kuten arviointienkin kohdalla — aika, jonka jäsenvaltiot tarvitsevat viraston pyytämän aineiston toimittamiseen (21) (ks. liite II). Viivästyksiä aiheutti myös se, että OLAF on soveltanut viestinnässään muiden komission yksiköiden tapaan usein byrokraattista lähestymistapaa, mistä on ollut seurauksena pitkiä pysähtyneitä jaksoja, jotka olisi voitu välttää tekemällä käynnit kyseisiin yksiköihin. Tarkastus osoitti, että joidenkin viivästysten taustalla oli tutkijoiden vaatimaton vauhti; asetuksen (EY) N:o 1073/1999 6 artiklan 5 kohdassa kuitenkin edellytetään, että viraston tutkimukset toteutetaan ”keskeytyksettä”. |
| --- | --- |

23.

Lokakuussa 2002 oli 51 prosenttia tutkimuksista ollut käynnissä yli vuoden ajan, mutta syyskuussa 2004 vastaava määrä oli jo 62 prosenttia. Näin oli siitä huolimatta, että tutkimusten keskimääräinen kesto oli lyhentynyt vanhojen UCLAFin tapausten selvittämisen myötä. Viivästyksien syynä oli usein — kuten arviointienkin kohdalla — aika, jonka jäsenvaltiot tarvitsevat viraston pyytämän aineiston toimittamiseen (21) (ks. liite II). Viivästyksiä aiheutti myös se, että OLAF on soveltanut viestinnässään muiden komission yksiköiden tapaan usein byrokraattista lähestymistapaa, mistä on ollut seurauksena pitkiä pysähtyneitä jaksoja, jotka olisi voitu välttää tekemällä käynnit kyseisiin yksiköihin. Tarkastus osoitti, että joidenkin viivästysten taustalla oli tutkijoiden vaatimaton vauhti; asetuksen (EY) N:o 1073/1999 6 artiklan 5 kohdassa kuitenkin edellytetään, että viraston tutkimukset toteutetaan ”keskeytyksettä”.

| 24. | Viraston johto on valvonut vain vähän tutkimusten kestoa. Olisi voinut olettaa, että tutkinta-asiakirjat selittävät ja perustelevat viiveet, mutta näin ei kuitenkaan ollut. Viraston on toimitettava valvontakomitealle yhdeksän tutkintakuukauden jälkeen kertomus, jonka avulla saadaan joitakin tietoja, mutta tämän jälkeen virastolla ei ole mitään velvoitetta viivästysten selittämiseen niiden kestosta riippumatta; sen ei tarvitse raportoida säännöllisesti edes johtokunnalle. Useissa tapauksissa viivästykset ovat vailla selitystä. |
| --- | --- |

24.

Viraston johto on valvonut vain vähän tutkimusten kestoa. Olisi voinut olettaa, että tutkinta-asiakirjat selittävät ja perustelevat viiveet, mutta näin ei kuitenkaan ollut. Viraston on toimitettava valvontakomitealle yhdeksän tutkintakuukauden jälkeen kertomus, jonka avulla saadaan joitakin tietoja, mutta tämän jälkeen virastolla ei ole mitään velvoitetta viivästysten selittämiseen niiden kestosta riippumatta; sen ei tarvitse raportoida säännöllisesti edes johtokunnalle. Useissa tapauksissa viivästykset ovat vailla selitystä.

| 25. | Arviointikertomuksissa tutkimukset luokitellaan lähinnä niiden kiireellisyyden mukaan. Luokittelun vaikutus töiden jatkoon ei ole selkeä. Tutkintaan suunnattavia resursseja tai määräaikoja, joiden kuluessa tehtävät on niiden kiireellisyyden mukaan suoritettava, koskevaa sääntöä ei itse asiassa ole. |
| --- | --- |

25.

Arviointikertomuksissa tutkimukset luokitellaan lähinnä niiden kiireellisyyden mukaan. Luokittelun vaikutus töiden jatkoon ei ole selkeä. Tutkintaan suunnattavia resursseja tai määräaikoja, joiden kuluessa tehtävät on niiden kiireellisyyden mukaan suoritettava, koskevaa sääntöä ei itse asiassa ole.

| 26. | Tutkijoiden ajankäytön rekisteröinti on olennainen väline tutkinnan suorittamisen valvonnassa. Tilintarkastustuomioistuin on jo ehdottanut tällaisen järjestelmän käyttöönottoa, mutta virastolla ei ole sellaista edelleenkään käytössään (22). Jaostolla B ei sitä paitsi ole yleistä tutkijoiden työmäärän arviointivälinettä. |
| --- | --- |

26.

Tutkijoiden ajankäytön rekisteröinti on olennainen väline tutkinnan suorittamisen valvonnassa. Tilintarkastustuomioistuin on jo ehdottanut tällaisen järjestelmän käyttöönottoa, mutta virastolla ei ole sellaista edelleenkään käytössään (22). Jaostolla B ei sitä paitsi ole yleistä tutkijoiden työmäärän arviointivälinettä.

| 27. | Viraston tutkimuksia on haitannut tutkinta-asiakirjojen kodifioinnin puuttuminen, mikä on kuitenkin tarpeen niin tutkijoiden kuin tutkinnan kohteidenkin kannalta (23) etenkin sisäisten tutkimusten yhteydessä. Koodeksin puuttumiseen liittyy kaksinkertainen riski: ensinnäkin riski tutkintavaiheessa tutkinnan kohteena olevien henkilöiden kanssa ilmenevistä menettelyristiriidoista ja toiseksi riski siitä, että tutkinnan perusteella aloitetut oikeuskäsittelyt epäonnistuvat, koska avoimuuden ja kontradiktorisuuden periaatteiden soveltamisen varmistamista koskevia menettelyjä ei ole noudatettu (24). |
| --- | --- |

27.

Viraston tutkimuksia on haitannut tutkinta-asiakirjojen kodifioinnin puuttuminen, mikä on kuitenkin tarpeen niin tutkijoiden kuin tutkinnan kohteidenkin kannalta (23) etenkin sisäisten tutkimusten yhteydessä. Koodeksin puuttumiseen liittyy kaksinkertainen riski: ensinnäkin riski tutkintavaiheessa tutkinnan kohteena olevien henkilöiden kanssa ilmenevistä menettelyristiriidoista ja toiseksi riski siitä, että tutkinnan perusteella aloitetut oikeuskäsittelyt epäonnistuvat, koska avoimuuden ja kontradiktorisuuden periaatteiden soveltamisen varmistamista koskevia menettelyjä ei ole noudatettu (24).

| 28. | Yleisemmällä tasolla tutkimuksia koskenut otos osoitti — arviointeja koskeneen otoksen tapaan — että OLAFin varsinainen tutkintatyö oli useissa tapauksissa melko rajallista. On poikkeuksellista, että virasto käyttää valtuuksiaan tehdä tutkimuksia paikan päällä, kuulla todistajia tai kuulustella epäiltyjä. Virasto on tukeutunut mainittuihin erityisiin tutkintamenetelmiin eniten tullialalla. Sitä vastoin se turvautuu melko usein tiettyjen jäsenvaltioiden — etenkin Italian — kohdalla kyseisten maiden tutkintayksiköille esitettäviin tietopyyntöihin. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen menojen kohdalla virasto pyytää yleensä tarpeellisena pitämänsä aineiston, tutkii ja analysoi sen ja käy tarvittaessa paikan päällä (25). Jopa suoraan hallinnoitujen menojen tapauksessa, joiden osalta virasto on pääasiallinen tutkija, viraston toiminta typistyy usein hallinnoinnista vastaavilta komission yksiköiltä kerätyn aineiston analysointiin, joka perustuu lähinnä rahoitussopimusten perusteella valtuutettujen riippumattomien tarkastajien kertomuksiin. Tällaisessa tapauksessa virasto kokoaa ja selvittää jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille toimitettavat aineistoon kuuluvat tositteet, mutta ei kuitenkaan hanki lisätodisteita hallinnointiyksiköiden hallussa jo olleisiin todisteisiin. Aineiston kokoaminen on useimmiten tapahtunut tuomioistuinasioiden yksikön avulla. |
| --- | --- |

28.

Yleisemmällä tasolla tutkimuksia koskenut otos osoitti — arviointeja koskeneen otoksen tapaan — että OLAFin varsinainen tutkintatyö oli useissa tapauksissa melko rajallista. On poikkeuksellista, että virasto käyttää valtuuksiaan tehdä tutkimuksia paikan päällä, kuulla todistajia tai kuulustella epäiltyjä. Virasto on tukeutunut mainittuihin erityisiin tutkintamenetelmiin eniten tullialalla. Sitä vastoin se turvautuu melko usein tiettyjen jäsenvaltioiden — etenkin Italian — kohdalla kyseisten maiden tutkintayksiköille esitettäviin tietopyyntöihin. Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen menojen kohdalla virasto pyytää yleensä tarpeellisena pitämänsä aineiston, tutkii ja analysoi sen ja käy tarvittaessa paikan päällä (25). Jopa suoraan hallinnoitujen menojen tapauksessa, joiden osalta virasto on pääasiallinen tutkija, viraston toiminta typistyy usein hallinnoinnista vastaavilta komission yksiköiltä kerätyn aineiston analysointiin, joka perustuu lähinnä rahoitussopimusten perusteella valtuutettujen riippumattomien tarkastajien kertomuksiin. Tällaisessa tapauksessa virasto kokoaa ja selvittää jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille toimitettavat aineistoon kuuluvat tositteet, mutta ei kuitenkaan hanki lisätodisteita hallinnointiyksiköiden hallussa jo olleisiin todisteisiin. Aineiston kokoaminen on useimmiten tapahtunut tuomioistuinasioiden yksikön avulla.

| 29. | Viraston on kyettävä laatimaan tutkimusten loppukertomukset oikeudellisten menettelyiden puitteissa. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien toimien yhteydessä kertomukset osoitetaan jäsenvaltioiden hallintoviranomaisille (esimerkiksi tullit ja maksajavirastot). Kertomusten perustelujen on näin ollen oltava selkeitä ja päätelmien asianmukaisia, tarkkoja ja punnittuja. Useissa tutkittuun otokseen kuuluneissa tapauksissa ilmeni, että loppukertomusten laadussa oli toivomisen varaa. Yleisin puute liittyi petosten rahamääräiseen arviointiin, vaikka tutkimukset kohdistuvat useimmiten varojen väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

29.

Viraston on kyettävä laatimaan tutkimusten loppukertomukset oikeudellisten menettelyiden puitteissa. Jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien toimien yhteydessä kertomukset osoitetaan jäsenvaltioiden hallintoviranomaisille (esimerkiksi tullit ja maksajavirastot). Kertomusten perustelujen on näin ollen oltava selkeitä ja päätelmien asianmukaisia, tarkkoja ja punnittuja. Useissa tutkittuun otokseen kuuluneissa tapauksissa ilmeni, että loppukertomusten laadussa oli toivomisen varaa. Yleisin puute liittyi petosten rahamääräiseen arviointiin, vaikka tutkimukset kohdistuvat useimmiten varojen väärinkäyttöön.

Seurantavaihe

| 30. | OLAF jakaa seurannan viiteen eri tyyppiin:






  a) | taloudellinen seuranta, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisön talousarvioon vaikuttavien väärinkäytettyjen varojen perintä; |
| --- | --- | --- |

30.

OLAF jakaa seurannan viiteen eri tyyppiin:

a)

taloudellinen seuranta, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisön talousarvioon vaikuttavien väärinkäytettyjen varojen perintä;

| b) | hallinnollinen seuranta, jonka avulla pyritään vaikuttamaan talousarviotulojen ja -menojen hallinnointimenettelyjen parantamiseen; |
| --- | --- |

b)

hallinnollinen seuranta, jonka avulla pyritään vaikuttamaan talousarviotulojen ja -menojen hallinnointimenettelyjen parantamiseen;

| c) | oikeudellinen seuranta, jonka tarkoituksena on seurata rikosoikeudenkäyntien ja yhteisön toimielinten tai elinten mahdollisten vahingonkorvauskanteiden edistymistä; |
| --- | --- |

c)

oikeudellinen seuranta, jonka tarkoituksena on seurata rikosoikeudenkäyntien ja yhteisön toimielinten tai elinten mahdollisten vahingonkorvauskanteiden edistymistä;

| d) | kurinpidollinen seuranta, jonka yhteydessä selvitetään, millaisiin jatkotoimiin yhteisön toimielimet tai elimet aikovat ryhtyä viraston suositusten perusteella (26); |
| --- | --- |

d)

kurinpidollinen seuranta, jonka yhteydessä selvitetään, millaisiin jatkotoimiin yhteisön toimielimet tai elimet aikovat ryhtyä viraston suositusten perusteella (26);

| e) | lainsäädännöllinen seuranta, jonka tavoitteena on yhteisön lainsäädännön muuttaminen vähemmän alttiiksi petosriskeille. |
| --- | --- |

e)

lainsäädännöllinen seuranta, jonka tavoitteena on yhteisön lainsäädännön muuttaminen vähemmän alttiiksi petosriskeille.

| 31. | Seurantaan todellisuudessa käytetty aika oli vaikeasti arvioitavissa. Saadut viitteet kuitenkin osoittavat, että kyseessä ei ole asianomaisten yksiköiden pääasiallinen toiminta. Viraston suorittaman seurannan tuoma arvonlisä osoittautui yleisesti ottaen heikoksi etenkin koordinoinnin ja tuen kohdalla (ks. liite II). Taloudellisen seurannan osalta viraston tehtävän tulisi rajoittua perittävien määrien vahvistamiseen. Kun tästä on huolehdittu, on operatiivisten pääosastojen tulojen ja menojen hyväksyjien sekä jäsenvaltioiden viranomaisten tehtävänä lähettää perintämääräykset ja varmistaa maksujen suorittaminen määräajan loppuun mennessä. Budjettipääosaston tehtävänä on puolestaan huolehtia perintämääräysten kirjaamisesta heti lähettämisen yhteydessä sekä valvoa, että tulojen ja menojen hyväksyjät noudattavat maksujen erääntymisaikataulua. Mikäli he laiminlyövät kyseisen velvollisuuden, budjettipääosaston on turvauduttava tutkinta- ja kurinpitoelimeen. Perittävien määrien vahvistamista pidemmälle menevä OLAFin toiminta on näin ollen suurelta osin päällekkäistä tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävien kanssa. |
| --- | --- |

31.

Seurantaan todellisuudessa käytetty aika oli vaikeasti arvioitavissa. Saadut viitteet kuitenkin osoittavat, että kyseessä ei ole asianomaisten yksiköiden pääasiallinen toiminta. Viraston suorittaman seurannan tuoma arvonlisä osoittautui yleisesti ottaen heikoksi etenkin koordinoinnin ja tuen kohdalla (ks. liite II). Taloudellisen seurannan osalta viraston tehtävän tulisi rajoittua perittävien määrien vahvistamiseen. Kun tästä on huolehdittu, on operatiivisten pääosastojen tulojen ja menojen hyväksyjien sekä jäsenvaltioiden viranomaisten tehtävänä lähettää perintämääräykset ja varmistaa maksujen suorittaminen määräajan loppuun mennessä. Budjettipääosaston tehtävänä on puolestaan huolehtia perintämääräysten kirjaamisesta heti lähettämisen yhteydessä sekä valvoa, että tulojen ja menojen hyväksyjät noudattavat maksujen erääntymisaikataulua. Mikäli he laiminlyövät kyseisen velvollisuuden, budjettipääosaston on turvauduttava tutkinta- ja kurinpitoelimeen. Perittävien määrien vahvistamista pidemmälle menevä OLAFin toiminta on näin ollen suurelta osin päällekkäistä tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävien kanssa.

| 32. | Viraston vastuulle kuuluu keskinäiseen avunantoon perustuvan menettelyn yhteydessä tulli- ja maatalousalaa koskeva seuranta (27), joka ei ole ollut järjestelmällistä. Virasto ei ole vahvistanut sääntöä, jonka perusteella se seuraisi jatkuvasti ja yhtenäisesti jäsenvaltioilta keskinäisen avunannon puitteissa pyydetyn tuen osalta tapahtunutta edistystä; aloitettujen toimien tulokset on lisäksi eritelty huonosti. |
| --- | --- |

32.

Viraston vastuulle kuuluu keskinäiseen avunantoon perustuvan menettelyn yhteydessä tulli- ja maatalousalaa koskeva seuranta (27), joka ei ole ollut järjestelmällistä. Virasto ei ole vahvistanut sääntöä, jonka perusteella se seuraisi jatkuvasti ja yhtenäisesti jäsenvaltioilta keskinäisen avunannon puitteissa pyydetyn tuen osalta tapahtunutta edistystä; aloitettujen toimien tulokset on lisäksi eritelty huonosti.

Laadunvalvontamenettelyt

| 33. | Edeltävissä kohdissa esitetyt heikkoudet nostavat esiin kysymyksen viraston laadunvalvontajärjestelmien vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

33.

Edeltävissä kohdissa esitetyt heikkoudet nostavat esiin kysymyksen viraston laadunvalvontajärjestelmien vaikuttavuudesta.

OLAFin käsikirja

| 34. | OLAFin käsikirjassa määritetään viraston jokaisen yksikön toiminta sekä suurin osa sovellettavista hallinnollisista menettelyistä. Vain vähäinen osa käsikirjasta koskee tutkintaa; kyseisessä osassa luetellaan olemassa olevat käytännöt viittaamalla lähinnä tapausten hallintajärjestelmään (CMS) kuuluviin käsittelyvaiheisiin. Toimiin liittyvien puhtaasti oikeudellisten näkökohtien käsittelyyn on suunnattu suhteettoman suuri huomio organisaatioon ja tutkimusten suorittamiseen liittyvien käytännön näkökohtien kustannuksella; liian vähäiselle huomiolle on jäänyt myös toimiin osallistuvilta eri tahoilta — esimerkiksi jäsenvaltioiden yksiköiltä ja ennen kaikkea viraston johdolta — odotettu rooli. Johtokunnan rooli — tutkimusten hallinnoinnin olennainen osatekijä — olisi selitettävä erityisen tarkasti. |
| --- | --- |

34.

OLAFin käsikirjassa määritetään viraston jokaisen yksikön toiminta sekä suurin osa sovellettavista hallinnollisista menettelyistä. Vain vähäinen osa käsikirjasta koskee tutkintaa; kyseisessä osassa luetellaan olemassa olevat käytännöt viittaamalla lähinnä tapausten hallintajärjestelmään (CMS) kuuluviin käsittelyvaiheisiin. Toimiin liittyvien puhtaasti oikeudellisten näkökohtien käsittelyyn on suunnattu suhteettoman suuri huomio organisaatioon ja tutkimusten suorittamiseen liittyvien käytännön näkökohtien kustannuksella; liian vähäiselle huomiolle on jäänyt myös toimiin osallistuvilta eri tahoilta — esimerkiksi jäsenvaltioiden yksiköiltä ja ennen kaikkea viraston johdolta — odotettu rooli. Johtokunnan rooli — tutkimusten hallinnoinnin olennainen osatekijä — olisi selitettävä erityisen tarkasti.

Tutkimusten hallinnoinnin valvonta

| 35. | OLAFille siirtyi UCLAFin organisaatiokulttuuri, jossa tutkijat suorittivat suurimman osan tutkinnasta itsenäisesti ilman varsinaista valvontaa. Tutkinnan salassapito on tarpeen tutkimuksia haittaavien paineiden välttämiseksi, mutta aivan yhtä tärkeää on, että tutkinnasta vastaavan viraston johto suorittaa valvontaa, jonka tarkoituksena on tutkijan tavoitteissa pysymisen lisäksi sen tarkistaminen, että toimet etenevät tavanomaisia menettelyjä noudattaen. Näin ei ole aina ollut. Valvonta on välttämätöntä myös resurssien asianmukaisen hyödyntämisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

35.

OLAFille siirtyi UCLAFin organisaatiokulttuuri, jossa tutkijat suorittivat suurimman osan tutkinnasta itsenäisesti ilman varsinaista valvontaa. Tutkinnan salassapito on tarpeen tutkimuksia haittaavien paineiden välttämiseksi, mutta aivan yhtä tärkeää on, että tutkinnasta vastaavan viraston johto suorittaa valvontaa, jonka tarkoituksena on tutkijan tavoitteissa pysymisen lisäksi sen tarkistaminen, että toimet etenevät tavanomaisia menettelyjä noudattaen. Näin ei ole aina ollut. Valvonta on välttämätöntä myös resurssien asianmukaisen hyödyntämisen varmistamiseksi.

| 36. | Tapausten hallinnointijärjestelmä (CMS) ja kanslian perustaminen toivat mukanaan järjestyksen, joka oli aiemmin puuttunut tutkinta-aineistojen rekisteröinnistä, fyysisestä sijoittamisesta ja rakenteesta. Järjestelmä on kuitenkin vielä muutettava varsinaiseksi hallinnointivälineeksi, jonka avulla tutkintajaoston johto on paremmin selvillä vastuulleen kuuluvista toimista, pystyy paremmin valmistelemaan aloitettavat toimet ja varmistamaan niiden toteuttamisen viipymättä. Tässä yhteydessä tutkintajaoston kaikissa yksiköissä olisi otettava käyttöön kuukausittaiseen seurantaan käytettävät seurantakaaviot, jotka ovat olleet kokeiluluonteisessa käytössä osassa kyseisistä yksiköistä; kaavioiden avulla seurattaisiin sekä tutkijoiden työmäärää että päätettyjen tutkimusten todellisia taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

36.

Tapausten hallinnointijärjestelmä (CMS) ja kanslian perustaminen toivat mukanaan järjestyksen, joka oli aiemmin puuttunut tutkinta-aineistojen rekisteröinnistä, fyysisestä sijoittamisesta ja rakenteesta. Järjestelmä on kuitenkin vielä muutettava varsinaiseksi hallinnointivälineeksi, jonka avulla tutkintajaoston johto on paremmin selvillä vastuulleen kuuluvista toimista, pystyy paremmin valmistelemaan aloitettavat toimet ja varmistamaan niiden toteuttamisen viipymättä. Tässä yhteydessä tutkintajaoston kaikissa yksiköissä olisi otettava käyttöön kuukausittaiseen seurantaan käytettävät seurantakaaviot, jotka ovat olleet kokeiluluonteisessa käytössä osassa kyseisistä yksiköistä; kaavioiden avulla seurattaisiin sekä tutkijoiden työmäärää että päätettyjen tutkimusten todellisia taloudellisia vaikutuksia.

| 37. | Tutkintatuloksia hallinnoidaan huonosti. Pelkkä seurannan aloittaminen ei kanna konkreettisiin tuloksiin (28) (perintään tai rikosoikeudelliseen tai kurinpidolliseen seuraamukseen). Toisin sanoen seurannan aloittaminen ei ole tulosten tae. Merkittävää ei ole myöskään tapausten siirtäminen oikeusviranomaisille. Kansalliset viranomaiset saattavat itse asiassa pitää viraston esittämiä todisteita riittämättöminä, ja rikkomuksen perustana olevat tosiseikat saattavat vanhentua. Jos virasto on sisäisten tutkimusten yhteydessä saanut kerättyä todisteita yhteisön toimielinten tai elinten toimihenkilöiden rikkomuksista, tapauksia on usein ollut erittäin vaikea saada kyseisten elinten toimipaikkana olevien maiden oikeusviranomaisten tutkittavaksi (29); tämä voi johtua siitä, että kyseisillä viranomaisilla ei ole selkeitä menettelyjä kyseisten tapausten siirtämisestä tuomioistuinkäsittelyyn tai siitä, että ne eivät aseta tapauksia etusijalle viraston toiveiden mukaan (30). Brysselissä ja Luxemburgissa — toimielinten pääasiallisissa toimipaikoissa — olisi hyödyllistä, jos virasto täsmentäisi noudatettavat käytännön menettelytavat uudelleen kyseisille oikeusviranomaisille, jotta siirrettävät tapaukset eivät enää katoaisi näkyvistä. Toimielimet tai elimet eivät sitä paitsi aina noudata viraston kurinpidollisia suosituksia. |
| --- | --- |

37.

Tutkintatuloksia hallinnoidaan huonosti. Pelkkä seurannan aloittaminen ei kanna konkreettisiin tuloksiin (28) (perintään tai rikosoikeudelliseen tai kurinpidolliseen seuraamukseen). Toisin sanoen seurannan aloittaminen ei ole tulosten tae. Merkittävää ei ole myöskään tapausten siirtäminen oikeusviranomaisille. Kansalliset viranomaiset saattavat itse asiassa pitää viraston esittämiä todisteita riittämättöminä, ja rikkomuksen perustana olevat tosiseikat saattavat vanhentua. Jos virasto on sisäisten tutkimusten yhteydessä saanut kerättyä todisteita yhteisön toimielinten tai elinten toimihenkilöiden rikkomuksista, tapauksia on usein ollut erittäin vaikea saada kyseisten elinten toimipaikkana olevien maiden oikeusviranomaisten tutkittavaksi (29); tämä voi johtua siitä, että kyseisillä viranomaisilla ei ole selkeitä menettelyjä kyseisten tapausten siirtämisestä tuomioistuinkäsittelyyn tai siitä, että ne eivät aseta tapauksia etusijalle viraston toiveiden mukaan (30). Brysselissä ja Luxemburgissa — toimielinten pääasiallisissa toimipaikoissa — olisi hyödyllistä, jos virasto täsmentäisi noudatettavat käytännön menettelytavat uudelleen kyseisille oikeusviranomaisille, jotta siirrettävät tapaukset eivät enää katoaisi näkyvistä. Toimielimet tai elimet eivät sitä paitsi aina noudata viraston kurinpidollisia suosituksia.

Sisäinen tarkastus

| 38. | Sisäisen tarkastuksen yksikkö, jossa on kaksi väliaikaista toimihenkilöä, toimii suoraan viraston johtajan alaisuudessa. Yksikön pääasiallisena tehtävänä on ilmoittaa johtajalle sisäisen valvonnan menettelyiden vaikuttavuudesta. Vuonna 2001 perustetun yksikön toimet ovat alusta lähtien keskittyneet lähinnä viraston hallinnointia ja sen tutkimusten ulkopuolista toimintaa koskeviin näkökohtiin. Sitä on pyydetty myös erilaisiin johdon tukitehtäviin sekä tukemaan Eurostat-tapaukseen liittyvien asiakirjojen käsittelyyn heinäkuusta 2003 alkaen perustettua työryhmää. |
| --- | --- |

38.

Sisäisen tarkastuksen yksikkö, jossa on kaksi väliaikaista toimihenkilöä, toimii suoraan viraston johtajan alaisuudessa. Yksikön pääasiallisena tehtävänä on ilmoittaa johtajalle sisäisen valvonnan menettelyiden vaikuttavuudesta. Vuonna 2001 perustetun yksikön toimet ovat alusta lähtien keskittyneet lähinnä viraston hallinnointia ja sen tutkimusten ulkopuolista toimintaa koskeviin näkökohtiin. Sitä on pyydetty myös erilaisiin johdon tukitehtäviin sekä tukemaan Eurostat-tapaukseen liittyvien asiakirjojen käsittelyyn heinäkuusta 2003 alkaen perustettua työryhmää.

| 39. | Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei ole antanut ainoatakaan tutkimustoimintaa koskevaa kertomusta, jossa olisi arvioitu tapausten hallintajärjestelmän moitteetonta toimintaa tai tulosindikaattoreiden luotettavuutta ja asianmukaisuutta. Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei ollut vuoden 2004 loppuun mennessä omia riskianalyysejään lukuun ottamatta vaikuttanut merkittävästi tutkimustoiminnan hallinnointijärjestelmien parantamiseen. |
| --- | --- |

39.

Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei ole antanut ainoatakaan tutkimustoimintaa koskevaa kertomusta, jossa olisi arvioitu tapausten hallintajärjestelmän moitteetonta toimintaa tai tulosindikaattoreiden luotettavuutta ja asianmukaisuutta. Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei ollut vuoden 2004 loppuun mennessä omia riskianalyysejään lukuun ottamatta vaikuttanut merkittävästi tutkimustoiminnan hallinnointijärjestelmien parantamiseen.

OLAFin johtokunta

| 40. | Tutkintajaoston johtajan johtama OLAFin johtokunta, johon kuuluu suurin osa suoraan tai välillisesti tutkinnasta vastaavien yksiköiden päälliköistä, perustettiin vuonna 2002. Johtokunta kokoontuu kerran viikossa tutkimaan eri tutkintavaiheissa esitettyjä kertomuksia (arviointivaihe, päätösvaihe, seurannan lopettamisvaihe). Johtokunnan perustaminen vastasi kahteen laaja-alaiseen tavoitteeseen:






  a) | kertomusten laadun parantaminen hyödyntämällä eri yksiköiden kokemuksia; |
| --- | --- | --- |

40.

Tutkintajaoston johtajan johtama OLAFin johtokunta, johon kuuluu suurin osa suoraan tai välillisesti tutkinnasta vastaavien yksiköiden päälliköistä, perustettiin vuonna 2002. Johtokunta kokoontuu kerran viikossa tutkimaan eri tutkintavaiheissa esitettyjä kertomuksia (arviointivaihe, päätösvaihe, seurannan lopettamisvaihe). Johtokunnan perustaminen vastasi kahteen laaja-alaiseen tavoitteeseen:

a)

kertomusten laadun parantaminen hyödyntämällä eri yksiköiden kokemuksia;

| b) | eri tutkijaryhmien viraston johtajalle esittämien päätösten yhtenäisyyden varmistaminen. |
| --- | --- |

b)

eri tutkijaryhmien viraston johtajalle esittämien päätösten yhtenäisyyden varmistaminen.

| 41. | Johtokunnan perustaminen merkitsi epäilemättä edistystä tapausten käsittelyssä, mutta sen onnistuminen tutkimusten hallinnoinnin johtamisen kannalta on laimeaa etenkin siksi, että johtokunnan jäsenillä on käytettävissään vain vähän aikaa kaikkien tapausten tutkimiseen. Johtokunnan toiminnasta huolimatta tutkimuksia on näin ollen aloitettu riittämättömien arviointien perusteella, toteuttamisviiveitä ei seurata sen jälkeen kun niistä on ilmoitettu valvontakomitealle ja tutkimuksia saatetaan siirtää seurantayksiköille vaikka kaikkia todisteiden hakutoimia ei olisi vielä saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

41.

Johtokunnan perustaminen merkitsi epäilemättä edistystä tapausten käsittelyssä, mutta sen onnistuminen tutkimusten hallinnoinnin johtamisen kannalta on laimeaa etenkin siksi, että johtokunnan jäsenillä on käytettävissään vain vähän aikaa kaikkien tapausten tutkimiseen. Johtokunnan toiminnasta huolimatta tutkimuksia on näin ollen aloitettu riittämättömien arviointien perusteella, toteuttamisviiveitä ei seurata sen jälkeen kun niistä on ilmoitettu valvontakomitealle ja tutkimuksia saatetaan siirtää seurantayksiköille vaikka kaikkia todisteiden hakutoimia ei olisi vielä saatettu päätökseen.

Toimintakertomukset

| 42. | Petostentorjunnasta laaditaan erityyppisiä kertomuksia, jotka kuuluvat OLAFin toiminnan ulkoiseen valvontaan, sillä kertomukset osoitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Virasto laatii vuosittain toimintakertomuksen, komissio esittää vuosittain kertomuksen taloudellisten etujen suojaamista koskevan politiikkansa toteuttamisesta, OLAFin valvontakomitea laatii vuosikertomuksen, ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 15 artiklassa edellytetään, että viraston toiminnasta on laadittava arviointikertomus kolmen toimintavuoden jälkeen. |
| --- | --- |

42.

Petostentorjunnasta laaditaan erityyppisiä kertomuksia, jotka kuuluvat OLAFin toiminnan ulkoiseen valvontaan, sillä kertomukset osoitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Virasto laatii vuosittain toimintakertomuksen, komissio esittää vuosittain kertomuksen taloudellisten etujen suojaamista koskevan politiikkansa toteuttamisesta, OLAFin valvontakomitea laatii vuosikertomuksen, ja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 15 artiklassa edellytetään, että viraston toiminnasta on laadittava arviointikertomus kolmen toimintavuoden jälkeen.

| 43. | Viraston toimintakertomukset ovat parantuneet sisällöllisesti vuosien myötä. Yhteenvedot ovat selkiytyneet sen jälkeen kun ne ovat perustuneet tapausten hallintajärjestelmän tilastotietoihin ja kun analyysit keskittyvät oikeudellisten tai tutkinnan menettelytapoihin liittyvien kysymysten sijasta enemmän tapausten tutkimiseen. Tilastotietojen luotettavuutta on vielä lisättävä rekisteröimällä toimet aiempaa tarkemmin ja päivittämällä tiedostot nopeammin. Viimeisimmissä kertomuksissa on puolestaan parannettavaa siinä mielessä, että niissä toimintaa analysoidaan pikemmin määrällisesti kuin saavutettujen tulosten kannalta. Tältä osin asetuksen (EY) N:o 1073/1999 12 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan mukaan johtaja toimittaa ”kertomuksen... viraston tutkimusten tuloksista”. Perittäviä määriä koskevat tiedot eivät ole kovinkaan luotettavia, sillä jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eivät ole yhtenäisiä eivätkä vahvistettuja (31). Käytettävissä oleva aika ei riitä viraston toimien vaikuttavuuden arviointiin oikeudellisten jatkotoimien osalta, ja sisäisiin tutkimuksiin liittyvien kurinpitomenettelyiden lukumäärä on vain vähäinen. Raportoidakseen toiminnastaan sekä avoimesti että asianmukaisesti viraston olisi yksilöitävä ja päivitettävä indikaattoreita, jotka eivät koske pelkästään sen toiminnan volyymiä vaan myös tutkimusten tuloksia (onnistumisia tai epäonnistumisia) (32) (ks. kohta 39), jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa yhteistyössä suoritetut tutkimukset mukaan lukien. Tutkimusten todelliset tulokset ovat edelleen vaikeasti arvioitavissa. |
| --- | --- |

43.

Viraston toimintakertomukset ovat parantuneet sisällöllisesti vuosien myötä. Yhteenvedot ovat selkiytyneet sen jälkeen kun ne ovat perustuneet tapausten hallintajärjestelmän tilastotietoihin ja kun analyysit keskittyvät oikeudellisten tai tutkinnan menettelytapoihin liittyvien kysymysten sijasta enemmän tapausten tutkimiseen. Tilastotietojen luotettavuutta on vielä lisättävä rekisteröimällä toimet aiempaa tarkemmin ja päivittämällä tiedostot nopeammin. Viimeisimmissä kertomuksissa on puolestaan parannettavaa siinä mielessä, että niissä toimintaa analysoidaan pikemmin määrällisesti kuin saavutettujen tulosten kannalta. Tältä osin asetuksen (EY) N:o 1073/1999 12 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan mukaan johtaja toimittaa ”kertomuksen... viraston tutkimusten tuloksista”. Perittäviä määriä koskevat tiedot eivät ole kovinkaan luotettavia, sillä jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eivät ole yhtenäisiä eivätkä vahvistettuja (31). Käytettävissä oleva aika ei riitä viraston toimien vaikuttavuuden arviointiin oikeudellisten jatkotoimien osalta, ja sisäisiin tutkimuksiin liittyvien kurinpitomenettelyiden lukumäärä on vain vähäinen. Raportoidakseen toiminnastaan sekä avoimesti että asianmukaisesti viraston olisi yksilöitävä ja päivitettävä indikaattoreita, jotka eivät koske pelkästään sen toiminnan volyymiä vaan myös tutkimusten tuloksia (onnistumisia tai epäonnistumisia) (32) (ks. kohta 39), jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa yhteistyössä suoritetut tutkimukset mukaan lukien. Tutkimusten todelliset tulokset ovat edelleen vaikeasti arvioitavissa.

OLAFIN YKSIKÖIDEN OSALLISTUMINEN TUTKINTAAN

Johdanto

| 44. | Tässä osassa arvioidaan OLAFin yksiköiden todellista osuutta tutkinnassa. On tarpeen muistuttaa, että marraskuussa 2003 komission puheenjohtaja esitti OLAFin toiminnan keskittämistä uudelleen sen tutkintatehtävään (33). |
| --- | --- |

44.

Tässä osassa arvioidaan OLAFin yksiköiden todellista osuutta tutkinnassa. On tarpeen muistuttaa, että marraskuussa 2003 komission puheenjohtaja esitti OLAFin toiminnan keskittämistä uudelleen sen tutkintatehtävään (33).

Tiedonhankinta, toimintastrategia ja tietopalvelut

| 45. | Jaostossa C on kolme yksikköä (ks. liite I). Ensimmäinen yksikkö vastaa petostentorjuntastrategioihin liittyvistä kysymyksistä, pitkän aikavälin suuntausten ja riskien analysoinnista sekä jäsenvaltioiden ilmoittamia väärinkäytöksiä koskevista tietokannoista. Toisen yksikön vastuulle kuuluvat informaatiotekniikat ja kanslia. Tapausten hallintajärjestelmän (CMS) perustaminen ja toiminnan varmistaminen ovat kuuluneet lähinnä tämän yksikön vastuualueeseen (ks. kohta 17). Kolmannen yksikön tehtävänä on tukea teknisten välineiden ja ohjelmistojen avulla tutkintajaoston tutkimuksia. Yksikkö voi myös antaa operatiivista tukea (34) jäsenvaltioiden tutkintayksiköille. |
| --- | --- |

45.

Jaostossa C on kolme yksikköä (ks. liite I). Ensimmäinen yksikkö vastaa petostentorjuntastrategioihin liittyvistä kysymyksistä, pitkän aikavälin suuntausten ja riskien analysoinnista sekä jäsenvaltioiden ilmoittamia väärinkäytöksiä koskevista tietokannoista. Toisen yksikön vastuulle kuuluvat informaatiotekniikat ja kanslia. Tapausten hallintajärjestelmän (CMS) perustaminen ja toiminnan varmistaminen ovat kuuluneet lähinnä tämän yksikön vastuualueeseen (ks. kohta 17). Kolmannen yksikön tehtävänä on tukea teknisten välineiden ja ohjelmistojen avulla tutkintajaoston tutkimuksia. Yksikkö voi myös antaa operatiivista tukea (34) jäsenvaltioiden tutkintayksiköille.

| 46. | Strategisesta analysoinnista vastaavan yksikön avulla viraston pitäisi voida aloittaa tiettyjä tutkimuksia ilmiantojen lisäksi kohdennettujen riskianalyysien perusteella, joita virasto voisi toteuttaa mahdollisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten kanssa. Yksikkö on toiminut kahden vuoden ajan, mutta sen toimilla ei ole ollut suoraa vaikutusta tutkintatoimiin (35). |
| --- | --- |

46.

Strategisesta analysoinnista vastaavan yksikön avulla viraston pitäisi voida aloittaa tiettyjä tutkimuksia ilmiantojen lisäksi kohdennettujen riskianalyysien perusteella, joita virasto voisi toteuttaa mahdollisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten kanssa. Yksikkö on toiminut kahden vuoden ajan, mutta sen toimilla ei ole ollut suoraa vaikutusta tutkintatoimiin (35).

| 47. | Yksikkö selvitti mahdollisia tutkinnan aloittamistapoja, esimerkiksi tietoja, jotka jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (ETY) N:o 595/91 (36) ja asetuksen (EY) N:o 1681/94 perusteella maatalouden ja rakennerahastojen aloilla. Yksikkö päätteli, että tiedot olivat yleisesti ottaen laadullisesti riittämättömiä hyödynnettäviksi. |
| --- | --- |

47.

Yksikkö selvitti mahdollisia tutkinnan aloittamistapoja, esimerkiksi tietoja, jotka jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (ETY) N:o 595/91 (36) ja asetuksen (EY) N:o 1681/94 perusteella maatalouden ja rakennerahastojen aloilla. Yksikkö päätteli, että tiedot olivat yleisesti ottaen laadullisesti riittämättömiä hyödynnettäviksi.

| 48. | Strategisia analysointeja hankaloittaa se, että yksiköllä on vaikeuksia päästä toimielinten eri tietokantoihin. Toimielinten yksiköt ovat itse asiassa ilmaisseet olevansa huolestuneita siitä, jos virasto saisi yleisen käyttöoikeuden tietokantoihin, joihin sovelletaan henkilökohtaisten tietojen suojaamissäännöksiä (asetus (EY) N:o 45/2001). Tästä arkaluontoisesta kysymyksestä ei ole käyty kattavaa keskustelua valvontakomitean kanssa, vaikka keskustelun käyminen on olennaista, mikäli viraston oletetaan alkavan soveltaa järjestelmällisempää ja aktiivisempaa lähestymistapaa sisäisten tutkimustensa aloittamiseen. |
| --- | --- |

48.

Strategisia analysointeja hankaloittaa se, että yksiköllä on vaikeuksia päästä toimielinten eri tietokantoihin. Toimielinten yksiköt ovat itse asiassa ilmaisseet olevansa huolestuneita siitä, jos virasto saisi yleisen käyttöoikeuden tietokantoihin, joihin sovelletaan henkilökohtaisten tietojen suojaamissäännöksiä (asetus (EY) N:o 45/2001). Tästä arkaluontoisesta kysymyksestä ei ole käyty kattavaa keskustelua valvontakomitean kanssa, vaikka keskustelun käyminen on olennaista, mikäli viraston oletetaan alkavan soveltaa järjestelmällisempää ja aktiivisempaa lähestymistapaa sisäisten tutkimustensa aloittamiseen.

| 49. | Tutkintayksiköiden toiminta-analyysejä koskevat tukipyynnöt ovat lisääntyneet vasta hiljattain, mutta kasvu vaikuttaa säännölliseltä varsinkin tietokantojen käytön osalta. Vuoden 2004 puolivälissä toiminta-analyyseistä vastaavan yksikön toimet kohdistuivat enimmäkseen maatalousalaan sekä tullialaan, jotka eivät kuulu OLAFin johtajan määrittämiin tärkeimpiin tutkintakohteisiin. |
| --- | --- |

49.

Tutkintayksiköiden toiminta-analyysejä koskevat tukipyynnöt ovat lisääntyneet vasta hiljattain, mutta kasvu vaikuttaa säännölliseltä varsinkin tietokantojen käytön osalta. Vuoden 2004 puolivälissä toiminta-analyyseistä vastaavan yksikön toimet kohdistuivat enimmäkseen maatalousalaan sekä tullialaan, jotka eivät kuulu OLAFin johtajan määrittämiin tärkeimpiin tutkintakohteisiin.

| 50. | Viraston yhteisön palvelukeskukseksi nimeämän toiminnan yhteydessä toiminta-analyyseistä vastaava yksikkö kohdentaa huomattavan osan resursseistaan jäsenvaltioiden tukemiseen maatalousalalla ja tullialalla. Seuraavat kaksi toiminta-alaa kuuluisivat pikemmin muiden komission yksiköiden tehtäviin:






  a) | petostentorjunnan tietojärjestelmän (AFIS) toiminta; järjestelmän avulla jäsenvaltiot ja OLAF ottavat vastaan ja välittävät petoksiin liittyviä tietoja (37); |
| --- | --- | --- |

50.

Viraston yhteisön palvelukeskukseksi nimeämän toiminnan yhteydessä toiminta-analyyseistä vastaava yksikkö kohdentaa huomattavan osan resursseistaan jäsenvaltioiden tukemiseen maatalousalalla ja tullialalla. Seuraavat kaksi toiminta-alaa kuuluisivat pikemmin muiden komission yksiköiden tehtäviin:

a)

petostentorjunnan tietojärjestelmän (AFIS) toiminta; järjestelmän avulla jäsenvaltiot ja OLAF ottavat vastaan ja välittävät petoksiin liittyviä tietoja (37);

| b) | Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien, jäsenvaltioiden tullien infrastruktuurin tukemiseen liittyvien ohjelmien hallinnointi. |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien, jäsenvaltioiden tullien infrastruktuurin tukemiseen liittyvien ohjelmien hallinnointi.

Menettelytavat, lainsäädäntö ja oikeudelliset lausunnot

| 51. | Jaostossa A on kuusi yksikköä (ks. liite I). Niistä kolme vastaa seurantatoimista (ks. kohdat 30—32) ja tutkijoille alakohtaisen lainsäädännön osalta annettavasta tuesta. Mainittujen yksiköiden tarkka rooli vaihtelee niiden vastuulle kuuluvien alojen mukaan. Ne huolehtivat kuitenkin kahdesta tehtävästä, joista toinen liittyy tutkimuksiin ja toinen komission operatiivisille pääosastoille taloudellisten etujen suojaamisen alalla annettavaan tukeen. |
| --- | --- |

51.

Jaostossa A on kuusi yksikköä (ks. liite I). Niistä kolme vastaa seurantatoimista (ks. kohdat 30—32) ja tutkijoille alakohtaisen lainsäädännön osalta annettavasta tuesta. Mainittujen yksiköiden tarkka rooli vaihtelee niiden vastuulle kuuluvien alojen mukaan. Ne huolehtivat kuitenkin kahdesta tehtävästä, joista toinen liittyy tutkimuksiin ja toinen komission operatiivisille pääosastoille taloudellisten etujen suojaamisen alalla annettavaan tukeen.

| 52. | Mainitut kolme yksikköä vastaavat tutkimusten yhteydessä alakohtaiseen lainsäädäntöön liittyvistä analyyseistä. Ne huolehtivat myös jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien väärinkäytöksien seurannasta. Yksiköiden etenkin tapausten arviointivaiheessa antamat oikeudelliset ja taloudelliset lausunnot ovat parantaneet osaltaan tutkimusten laatua varsinkin välittömien menojen ja ulkoisten toimien aloilla. |
| --- | --- |

52.

Mainitut kolme yksikköä vastaavat tutkimusten yhteydessä alakohtaiseen lainsäädäntöön liittyvistä analyyseistä. Ne huolehtivat myös jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien väärinkäytöksien seurannasta. Yksiköiden etenkin tapausten arviointivaiheessa antamat oikeudelliset ja taloudelliset lausunnot ovat parantaneet osaltaan tutkimusten laatua varsinkin välittömien menojen ja ulkoisten toimien aloilla.

| 53. | Komission operatiivisille pääosastoille annettavan tuen osalta yksiköt osallistuvat lainsäädännön tutkimiseen petoksen toteennäyttämisen näkökulmasta. Niiden tehtävänä on esittää torjuntamenetelmiä hyödyntämällä viraston tutkimusten perusteella saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

53.

Komission operatiivisille pääosastoille annettavan tuen osalta yksiköt osallistuvat lainsäädännön tutkimiseen petoksen toteennäyttämisen näkökulmasta. Niiden tehtävänä on esittää torjuntamenetelmiä hyödyntämällä viraston tutkimusten perusteella saatuja kokemuksia.

| 54. | Tilintarkastustuomioistuin toi esille yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä antamansa erityiskertomuksen kohdassa 53 (38), että OLAFin asema jäsenvaltioiden ilmoittamien sääntöjenvastaisuuksien seurannassa on häilyvä maatalouden pääosaston ja viraston välisen epäselvän vastuualuejaon takia, mikä on heikentänyt yhteisön talousarvioon aiheettomasti kirjattujen määrien perintämenettelyiden tehokkuutta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi vain vähäisessä määrin tullialalla ja rakennerahastojen alalla havaittujen sääntöjenvastaisuuksien seurannan, mutta vastuualuejakoa koskevat kysymykset koskettavat myös kyseisiä aloja. Yleisesti ottaen seurantatoimilla on taipumuksena viedä viraston resursseja tutkimustoiminnasta ja hyödyttää komission operatiivisia pääosastoja. |
| --- | --- |

54.

Tilintarkastustuomioistuin toi esille yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä antamansa erityiskertomuksen kohdassa 53 (38), että OLAFin asema jäsenvaltioiden ilmoittamien sääntöjenvastaisuuksien seurannassa on häilyvä maatalouden pääosaston ja viraston välisen epäselvän vastuualuejaon takia, mikä on heikentänyt yhteisön talousarvioon aiheettomasti kirjattujen määrien perintämenettelyiden tehokkuutta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi vain vähäisessä määrin tullialalla ja rakennerahastojen alalla havaittujen sääntöjenvastaisuuksien seurannan, mutta vastuualuejakoa koskevat kysymykset koskettavat myös kyseisiä aloja. Yleisesti ottaen seurantatoimilla on taipumuksena viedä viraston resursseja tutkimustoiminnasta ja hyödyttää komission operatiivisia pääosastoja.

| 55. | Jaoston A kolmeen muuhun yksikköön lukeutuvassa oikeustapauksista vastaavassa yksikössä (12 toimihenkilöä) noin kolmannes resursseista on suunnattu tutkintajaostoa tukeviin yleisiin (ei alakohtaisiin) oikeudellisiin lausuntoihin. Mainittu toiminto on hyödyllinen, sillä sen avulla täydennetään seurantayksiköiden alakohtaisia lausuntoja. On kuitenkin vähemmän selkeää, vastaavatko yksikön muut — etenkin taloudellisten etujen suojaamisstrategiaan liittyvät — toimet viraston pääasiallista tehtävää ja onko virasto parhaassa asemassa hoitamaan niitä. Sama tilanne koskee kahta muuta yksikköä (euron suojaaminen ja tuki neuvoa-antaville komiteoille taloudellisten etujen suojaamisen alalla). |
| --- | --- |

55.

Jaoston A kolmeen muuhun yksikköön lukeutuvassa oikeustapauksista vastaavassa yksikössä (12 toimihenkilöä) noin kolmannes resursseista on suunnattu tutkintajaostoa tukeviin yleisiin (ei alakohtaisiin) oikeudellisiin lausuntoihin. Mainittu toiminto on hyödyllinen, sillä sen avulla täydennetään seurantayksiköiden alakohtaisia lausuntoja. On kuitenkin vähemmän selkeää, vastaavatko yksikön muut — etenkin taloudellisten etujen suojaamisstrategiaan liittyvät — toimet viraston pääasiallista tehtävää ja onko virasto parhaassa asemassa hoitamaan niitä. Sama tilanne koskee kahta muuta yksikköä (euron suojaaminen ja tuki neuvoa-antaville komiteoille taloudellisten etujen suojaamisen alalla).

Suoraan viraston johtajan alaisuudessa toimivat yksiköt

| 56. | Sisäisen tarkastuksen yksikön lisäksi neljä yksikköä toimii suoraan viraston johtajan alaisuudessa (ks. liite I). |
| --- | --- |

56.

Sisäisen tarkastuksen yksikön lisäksi neljä yksikköä toimii suoraan viraston johtajan alaisuudessa (ks. liite I).

Tuomioistuinasioiden yksikkö

| 57. | Yksikkö toimii suoraan viraston johtajan alaisuudessa, mutta sen tehtäväalueista kaksi on erittäin suorassa yhteydessä tutkintatehtävään:






  a) | tutkimusten tukeminen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erityispiirteiden osalta; |
| --- | --- | --- |

57.

Yksikkö toimii suoraan viraston johtajan alaisuudessa, mutta sen tehtäväalueista kaksi on erittäin suorassa yhteydessä tutkintatehtävään:

a)

tutkimusten tukeminen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erityispiirteiden osalta;

| b) | sen varmistaminen, että siirrettäessä tapauksia kansallisille oikeusviranomaisille viraston asiakirjat siirretään kyseisten maiden virallisille syyttäjille ongelmitta. |
| --- | --- |

b)

sen varmistaminen, että siirrettäessä tapauksia kansallisille oikeusviranomaisille viraston asiakirjat siirretään kyseisten maiden virallisille syyttäjille ongelmitta.

| 58. | Tuomioistuinasioiden yksikkö on osallistunut vain vähäisessä määrin arviointi- ja tutkintatehtäviin. Se on toiminut usein myöhäisessä vaiheessa, joten käytettävissä olevia valtuuksia ei ole voitu aina hyödyntää, mikä on vaikuttanut joidenkin tutkintakertomusten laatuun. Välittömien menojen alalla yksikkö on vuoden 2003 jälkipuoliskosta alkaen osallistunut tutkijoiden työhön tutkimusten aloittamisesta lähtien. Jos tätä käytäntöä laajennettaisiin viraston kaikkiin toiminta-aloihin, olisi helpompaa määrittää, ovatko käytettävissä olevat todisteet riittäviä tai miten niitä on täydennettävä tutkinnan päättämiseksi siten, että se voidaan siirtää hyvin onnistumismahdollisuuksin kurinpito- tai oikeusviranomaisille. |
| --- | --- |

58.

Tuomioistuinasioiden yksikkö on osallistunut vain vähäisessä määrin arviointi- ja tutkintatehtäviin. Se on toiminut usein myöhäisessä vaiheessa, joten käytettävissä olevia valtuuksia ei ole voitu aina hyödyntää, mikä on vaikuttanut joidenkin tutkintakertomusten laatuun. Välittömien menojen alalla yksikkö on vuoden 2003 jälkipuoliskosta alkaen osallistunut tutkijoiden työhön tutkimusten aloittamisesta lähtien. Jos tätä käytäntöä laajennettaisiin viraston kaikkiin toiminta-aloihin, olisi helpompaa määrittää, ovatko käytettävissä olevat todisteet riittäviä tai miten niitä on täydennettävä tutkinnan päättämiseksi siten, että se voidaan siirtää hyvin onnistumismahdollisuuksin kurinpito- tai oikeusviranomaisille.

Koulutuksesta ja ehdokasmaille annettavasta tuesta vastaava yksikkö

| 59. | Unionin laajentumisen yhteydessä erityisyksikkö vastasi Phare-ohjelman avulla rahoitetun 15 miljoonan euron suuruisen ohjelman täytäntöönpanosta. Toiminnan on määrä jatkua periaatteessa vuoteen 2006 saakka. Vuonna 2004 kyseisen yksikön vastuulle annettiin toinen, uusia jäsenvaltioita koskeva ohjelma (Hercules: 11,7 miljoonaa euroa). Viraston tehtävänä ei ole — kuten ei rahanväärentämisen torjunnankaan kohdalla — alkaa hallinnoida meno-ohjelmia. |
| --- | --- |

59.

Unionin laajentumisen yhteydessä erityisyksikkö vastasi Phare-ohjelman avulla rahoitetun 15 miljoonan euron suuruisen ohjelman täytäntöönpanosta. Toiminnan on määrä jatkua periaatteessa vuoteen 2006 saakka. Vuonna 2004 kyseisen yksikön vastuulle annettiin toinen, uusia jäsenvaltioita koskeva ohjelma (Hercules: 11,7 miljoonaa euroa). Viraston tehtävänä ei ole — kuten ei rahanväärentämisen torjunnankaan kohdalla — alkaa hallinnoida meno-ohjelmia.

| 60. | Yksikkö vastaa periaatteessa myös viraston henkilöstölleen tarjoamasta koulutuksesta. Näyttäisi kuitenkin, että kyseinen toiminta on laiminlyöty. Yksikölle annettu tehtävä olisi arvioitava uudelleen. |
| --- | --- |

60.

Yksikkö vastaa periaatteessa myös viraston henkilöstölleen tarjoamasta koulutuksesta. Näyttäisi kuitenkin, että kyseinen toiminta on laiminlyöty. Yksikölle annettu tehtävä olisi arvioitava uudelleen.

Budjetista ja henkilöstöstä vastaava yksikkö

| 61. | Tämän yksikön toiminnan ulottuvuus ja yleisesti ottaen OLAFin hallintomenot ovat vähäisempiä kuin siinä tapauksessa, jos virasto ei olisi hallinnollisesti sidoksissa komissioon. OLAF säästää huomattavasti hyödyntämällä suurta määrää hallinnon pääosaston yksiköiden palveluja asian kuitenkaan haittaamatta sen tutkintatehtävän itsenäisyyttä. |
| --- | --- |

61.

Tämän yksikön toiminnan ulottuvuus ja yleisesti ottaen OLAFin hallintomenot ovat vähäisempiä kuin siinä tapauksessa, jos virasto ei olisi hallinnollisesti sidoksissa komissioon. OLAF säästää huomattavasti hyödyntämällä suurta määrää hallinnon pääosaston yksiköiden palveluja asian kuitenkaan haittaamatta sen tutkintatehtävän itsenäisyyttä.

Henkilöstöresurssit

| 62. | Toimien määrän voimakas kasvu vuoden 1999 jälkeen kuvastaa budjettivallan käyttäjän halua lujittaa viraston tutkintatehtävää. Uusien toimien määrä ei kuitenkaan perustu tutkimukseen, jossa viraston tarpeet olisi määritetty sen noudattaman strategian ja työmäärän perusteella. |
| --- | --- |

62.

Toimien määrän voimakas kasvu vuoden 1999 jälkeen kuvastaa budjettivallan käyttäjän halua lujittaa viraston tutkintatehtävää. Uusien toimien määrä ei kuitenkaan perustu tutkimukseen, jossa viraston tarpeet olisi määritetty sen noudattaman strategian ja työmäärän perusteella.

| 63. | Suuri osa henkilöstömäärän kasvusta perustuu väliaikaisten toimihenkilöiden toimiin. Ura-alueiden A ja B väliaikaisten toimien määrä nousi 12:sta 127:ään vuosien 1999 ja 2001 välisenä aikana. Vuoden 2004 henkilöstötaulukossa kyseisten toimien osuus ura-alueiden A ja B henkilöstön kokonaismäärästä oli 55 prosenttia. Väliaikaisten toimien suuri lukumäärä on seurausta varainhoitovuoden 2001 talousarviomenettelystä, jonka tarkoituksena oli UCLAFista siirrettyjen tutkintajohtoon kuuluvien toimien korvaaminen (39). Nyt kun mainittu tavoite on saavutettu, tilanne aiheuttaa vastedes enemmän vaikeuksia kuin tuottaa hyötyä:






  a) | useita tutkijoita on rekrytoitu jäsenvaltioiden valvontayksiköistä, joten suuri osa heistä on joutunut perehtymään oikeussäännöksiin, yhteisön toimintaympäristöön sekä yhteisön talousarvion toteuttamismenettelyihin. Perehtymistä on vaikeuttanut entisestään se, että — toisin kuin kauppapolitiikasta ja kilpailusta vastaavat pääosastot (40) — virasto on antanut vain vähän alkuvaiheen koulutusta rekrytoimilleen tutkijoille; |
| --- | --- | --- |

63.

Suuri osa henkilöstömäärän kasvusta perustuu väliaikaisten toimihenkilöiden toimiin. Ura-alueiden A ja B väliaikaisten toimien määrä nousi 12:sta 127:ään vuosien 1999 ja 2001 välisenä aikana. Vuoden 2004 henkilöstötaulukossa kyseisten toimien osuus ura-alueiden A ja B henkilöstön kokonaismäärästä oli 55 prosenttia. Väliaikaisten toimien suuri lukumäärä on seurausta varainhoitovuoden 2001 talousarviomenettelystä, jonka tarkoituksena oli UCLAFista siirrettyjen tutkintajohtoon kuuluvien toimien korvaaminen (39). Nyt kun mainittu tavoite on saavutettu, tilanne aiheuttaa vastedes enemmän vaikeuksia kuin tuottaa hyötyä:

a)

useita tutkijoita on rekrytoitu jäsenvaltioiden valvontayksiköistä, joten suuri osa heistä on joutunut perehtymään oikeussäännöksiin, yhteisön toimintaympäristöön sekä yhteisön talousarvion toteuttamismenettelyihin. Perehtymistä on vaikeuttanut entisestään se, että — toisin kuin kauppapolitiikasta ja kilpailusta vastaavat pääosastot (40) — virasto on antanut vain vähän alkuvaiheen koulutusta rekrytoimilleen tutkijoille;

| b) | tämänhetkisistä väliaikaisista sopimuksista suurimman osan kohdalla toinen eli viimeinen kolmivuotisjakso päättyy vuosien 2007 ja 2009 välisenä aikana (41). Kyseiset toimihenkilöt joutuvat poistumaan viraston palveluksesta, joten suurena riskinä on, että virasto menettää kertyneen kokemuksen ja saavutetun osaamisen lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

b)

tämänhetkisistä väliaikaisista sopimuksista suurimman osan kohdalla toinen eli viimeinen kolmivuotisjakso päättyy vuosien 2007 ja 2009 välisenä aikana (41). Kyseiset toimihenkilöt joutuvat poistumaan viraston palveluksesta, joten suurena riskinä on, että virasto menettää kertyneen kokemuksen ja saavutetun osaamisen lyhyessä ajassa.

| 64. | Yhteisön toimintaympäristö on monimutkainen, joten tutkijoiden on oltava monitaitoisia ja sopeutumiskykyisiä. Mainittujen ominaisuuksien yhdistelmää ei ole helppo löytää, joten tulevaisuudessa on todellakin tarpeen asettaa aiempaa tärkeämmälle sijalle rekrytointien vakaus sekä koulutusohjelmat. Tässä tilanteessa olisi syytä tutkia uudelleen henkilöstötaulukkoa, jotta tutkijoille voitaisiin taata vähemmän epävarma tilanne ja todelliset uramahdollisuudet. Tämä on toteutettavissa asteittain muuttamalla tiettyjä toimia mahdollisuuksien mukaan seuraavien talousarviomenettelyiden yhteydessä. |
| --- | --- |

64.

Yhteisön toimintaympäristö on monimutkainen, joten tutkijoiden on oltava monitaitoisia ja sopeutumiskykyisiä. Mainittujen ominaisuuksien yhdistelmää ei ole helppo löytää, joten tulevaisuudessa on todellakin tarpeen asettaa aiempaa tärkeämmälle sijalle rekrytointien vakaus sekä koulutusohjelmat. Tässä tilanteessa olisi syytä tutkia uudelleen henkilöstötaulukkoa, jotta tutkijoille voitaisiin taata vähemmän epävarma tilanne ja todelliset uramahdollisuudet. Tämä on toteutettavissa asteittain muuttamalla tiettyjä toimia mahdollisuuksien mukaan seuraavien talousarviomenettelyiden yhteydessä.

| 65. | Vastaavasti olisi pyrittävä asettamaan analysoinnista (tiedonhankinnasta) vastaaviin viraston yksiköihin enemmän kansallisia asiantuntijoita maista, joihin petoksiin ja Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvät ongelmat vaikuttavat voimakkaimmin. Näin voidaan toimia erityisesti sellaisten jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa, joita on pyydetty yhteistyöhön viraston kanssa. |
| --- | --- |

65.

Vastaavasti olisi pyrittävä asettamaan analysoinnista (tiedonhankinnasta) vastaaviin viraston yksiköihin enemmän kansallisia asiantuntijoita maista, joihin petoksiin ja Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvät ongelmat vaikuttavat voimakkaimmin. Näin voidaan toimia erityisesti sellaisten jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa, joita on pyydetty yhteistyöhön viraston kanssa.

VALVONTAKOMITEA

| 66. | Valvontakomitea on perustettu OLAFin perustamisasiakirjoissa (42); ”valvontakomitea toteuttaa säännöllistä tutkintatoimien toteuttamiseen kohdistuvaa valvontaa ja vahvistaa siten viraston riippumattomuutta” (43). Se myös ”antaa lausuntoja viraston toiminnasta viraston johtajalle tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, mutta ei kuitenkaan puutu vireillä oleviin tutkimuksiin” (). Käytännössä komitea on keskittänyt huomionsa asetuksen (EY) N:o 1073/1999 kymmenteen perustelukappaleeseen nojaten suurelta osin oman työjärjestyksensä säännökseen, jossa komitea tarkentaa ottavansa tehtäväkseen sen varmistamisen, että virasto noudattaa yksilönoikeuksien ja perusvapauksien periaatteita erityisesti sisäisten tutkimusten yhteydessä (44). |
| --- | --- |

66.

Valvontakomitea on perustettu OLAFin perustamisasiakirjoissa (42); ”valvontakomitea toteuttaa säännöllistä tutkintatoimien toteuttamiseen kohdistuvaa valvontaa ja vahvistaa siten viraston riippumattomuutta” (43). Se myös ”antaa lausuntoja viraston toiminnasta viraston johtajalle tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, mutta ei kuitenkaan puutu vireillä oleviin tutkimuksiin” (). Käytännössä komitea on keskittänyt huomionsa asetuksen (EY) N:o 1073/1999 kymmenteen perustelukappaleeseen nojaten suurelta osin oman työjärjestyksensä säännökseen, jossa komitea tarkentaa ottavansa tehtäväkseen sen varmistamisen, että virasto noudattaa yksilönoikeuksien ja perusvapauksien periaatteita erityisesti sisäisten tutkimusten yhteydessä (44).

| 67. | Valvontakomitean tehtävä on useilta osin arkaluontoinen. Sen on samanaikaisesti taattava sekä viraston riippumattomuus että tutkinnan kohteena olevien henkilöiden oikeudet. Tähän komitealla ei ole lainsäädäntöön perustuvaa päätäntävaltaa. Se antaa lausuntoja ainoastaan periaatekysymyksistä ja luo näin järjestelmän, jolla ei ole välitöntä vaikutusta tutkimuksiin. Edelleen, koska komitea ei voi vaikuttaa tutkimusten etenemiseen, sillä ei ole mitään vaikutusta tutkintatoimien laillisuuden valvontaan niiden toteutusvaiheessa. |
| --- | --- |

67.

Valvontakomitean tehtävä on useilta osin arkaluontoinen. Sen on samanaikaisesti taattava sekä viraston riippumattomuus että tutkinnan kohteena olevien henkilöiden oikeudet. Tähän komitealla ei ole lainsäädäntöön perustuvaa päätäntävaltaa. Se antaa lausuntoja ainoastaan periaatekysymyksistä ja luo näin järjestelmän, jolla ei ole välitöntä vaikutusta tutkimuksiin. Edelleen, koska komitea ei voi vaikuttaa tutkimusten etenemiseen, sillä ei ole mitään vaikutusta tutkintatoimien laillisuuden valvontaan niiden toteutusvaiheessa.

| 68. | Useat viimeaikaiset tapaukset osoittavat, että tutkintamenettelyn valvonnassa on päällekkäisyyksiä valvontakomitean ja Euroopan oikeusasiamiehen välillä. Komitea käsitteli syyskuun 2003 ja toukokuun 2004 välisenä aikana seitsemässä kokouksessaan viraston yksittäisiin tutkimuksiin liittyvää Euroopan oikeusasiamiehen toimintaa. Komitea ei käsittele tutkinnan kohteena olevien henkilöiden viraston johtajalle osoittamia valituksia; johtaja voi menetellä niiden osalta tarpeelliseksi katsomallaan tavalla. |
| --- | --- |

68.

Useat viimeaikaiset tapaukset osoittavat, että tutkintamenettelyn valvonnassa on päällekkäisyyksiä valvontakomitean ja Euroopan oikeusasiamiehen välillä. Komitea käsitteli syyskuun 2003 ja toukokuun 2004 välisenä aikana seitsemässä kokouksessaan viraston yksittäisiin tutkimuksiin liittyvää Euroopan oikeusasiamiehen toimintaa. Komitea ei käsittele tutkinnan kohteena olevien henkilöiden viraston johtajalle osoittamia valituksia; johtaja voi menetellä niiden osalta tarpeelliseksi katsomallaan tavalla.

| 69. | Komitea ei saa puuttua viraston hallinnointiin; se ei saa puuttua tutkimusten ulkopuoliseen viraston toimintaan eikä tutkimusten suorittamiseen. Tästä huolimatta






  a) | komitealle on ilmoitettava tutkimuksista, joita ei ole saatettu päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa niiden aloittamisesta. Näillä komitealle annettavilla ilmoituksilla ei useimmiten ole käytännön vaikutuksia; |
| --- | --- | --- |

69.

Komitea ei saa puuttua viraston hallinnointiin; se ei saa puuttua tutkimusten ulkopuoliseen viraston toimintaan eikä tutkimusten suorittamiseen. Tästä huolimatta

a)

komitealle on ilmoitettava tutkimuksista, joita ei ole saatettu päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa niiden aloittamisesta. Näillä komitealle annettavilla ilmoituksilla ei useimmiten ole käytännön vaikutuksia;

| b) | komitean on tutkittava vuosittain yksityiskohtaisesti viraston talousarvioesitys (45), vaikka se koskee muutakin kuin tutkimustoimintaa. Esityksen tutkiminen on käytännössä lähinnä muodollisuus, sillä komitealla ei ole budjettivallan käyttäjän alaan kuuluvia vastuualueita; |
| --- | --- |

b)

komitean on tutkittava vuosittain yksityiskohtaisesti viraston talousarvioesitys (45), vaikka se koskee muutakin kuin tutkimustoimintaa. Esityksen tutkiminen on käytännössä lähinnä muodollisuus, sillä komitealla ei ole budjettivallan käyttäjän alaan kuuluvia vastuualueita;

| c) | komitea on pyytänyt, että sille ilmoitetaan ennalta tapausten siirtämisestä kansallisille oikeusviranomaisille (46). Tapausten siirtäminen oikeusviranomaisille kuuluu kuitenkin usein tutkintavaiheeseen, jossa tutkinta jatkuu kyseisten viranomaisten avustuksella; tämän lisäksi siirtäminen kuuluu yksinomaisesti viraston johtajan tehtäviin, joten se, että asiasta ilmoitetaan ennalta komitealle, voi haitata menettelyä; |
| --- | --- |

c)

komitea on pyytänyt, että sille ilmoitetaan ennalta tapausten siirtämisestä kansallisille oikeusviranomaisille (46). Tapausten siirtäminen oikeusviranomaisille kuuluu kuitenkin usein tutkintavaiheeseen, jossa tutkinta jatkuu kyseisten viranomaisten avustuksella; tämän lisäksi siirtäminen kuuluu yksinomaisesti viraston johtajan tehtäviin, joten se, että asiasta ilmoitetaan ennalta komitealle, voi haitata menettelyä;

| d) | komitea vaatii työjärjestyksessään, että viraston johtaja myöntää sille perustamisasiakirjoissa määritettyä laajemmat valtuudet (esimerkiksi viraston johtajan käsiteltäväksi saatettujen valitusten tiedoksi saaminen (47), petostentorjuntaan ja taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien komission lainsäädäntöaloitteiden tiedoksi saaminen (48), oikeus saada nähtäväksi kaikki OLAFin asiakirjat ja aineistot (49), omat talousarviovarat, (50) sihteeristön henkilöstön nimittäminen (51) ja sihteeristön toimipaikasta päättäminen (52)). |
| --- | --- |

d)

komitea vaatii työjärjestyksessään, että viraston johtaja myöntää sille perustamisasiakirjoissa määritettyä laajemmat valtuudet (esimerkiksi viraston johtajan käsiteltäväksi saatettujen valitusten tiedoksi saaminen (47), petostentorjuntaan ja taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien komission lainsäädäntöaloitteiden tiedoksi saaminen (48), oikeus saada nähtäväksi kaikki OLAFin asiakirjat ja aineistot (49), omat talousarviovarat, (50) sihteeristön henkilöstön nimittäminen (51) ja sihteeristön toimipaikasta päättäminen (52)).

| 70. | Viraston johtajan riippumattomuus ei ole ollut varsinaisesti uhattuna missään vaiheessa hänen nimittämisensä jälkeen (53). Komitea on käytännössä keskittänyt huomionsa laajalti siihen, että virasto ei loukkaa sisäisissä tutkimuksissa yksilönoikeuksia, ja on valittanut tutkintatoimille yksiselitteiset puitteet tarjoavien menettelysäännösten puuttumista. Komitean keskittyminen sisäisiin tutkimuksiin ja yksilönoikeuksiin on vaikuttanut viraston johdon ja komitean välisiin suhteisiin. |
| --- | --- |

70.

Viraston johtajan riippumattomuus ei ole ollut varsinaisesti uhattuna missään vaiheessa hänen nimittämisensä jälkeen (53). Komitea on käytännössä keskittänyt huomionsa laajalti siihen, että virasto ei loukkaa sisäisissä tutkimuksissa yksilönoikeuksia, ja on valittanut tutkintatoimille yksiselitteiset puitteet tarjoavien menettelysäännösten puuttumista. Komitean keskittyminen sisäisiin tutkimuksiin ja yksilönoikeuksiin on vaikuttanut viraston johdon ja komitean välisiin suhteisiin.

| 71. | Viraston noudattaman menettelytavan mukaisesti valvontakomitea on asettanut sisäisiin tutkimuksiin perustuvat rikosoikeudelliset menettelyt ulkoisten tutkimusten edelle, vaikka yhteisön taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten torjunta ulottuu laajalti toimielinten ja elinten ulkopuolelle ja useat petokset tehdään ilman minkäänlaista yhteyttä toimielinten tai elinten henkilöstöön. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 7 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että ”toimielinten ja elinten on toimitettava viipymättä virastolle kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin tai lahjontaan”, ja 7 artiklan 3 kohdan mukaan ”jos se on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista, jäsenvaltioiden on toimitettava virastolle kaikki muut... aiheellisina pidetyt asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät petosten... lahjonnan ja yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaan”; valvontakomitea ei ole kuitenkaan koskaan tutkinut, miten toimielimet ja elimet tai jäsenvaltiot ovat noudattaneet tätä velvoitetta, joka kuitenkin on viraston tutkimustoiminnan kannalta olennainen (54). |
| --- | --- |

71.

Viraston noudattaman menettelytavan mukaisesti valvontakomitea on asettanut sisäisiin tutkimuksiin perustuvat rikosoikeudelliset menettelyt ulkoisten tutkimusten edelle, vaikka yhteisön taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten torjunta ulottuu laajalti toimielinten ja elinten ulkopuolelle ja useat petokset tehdään ilman minkäänlaista yhteyttä toimielinten tai elinten henkilöstöön. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 7 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että ”toimielinten ja elinten on toimitettava viipymättä virastolle kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin tai lahjontaan”, ja 7 artiklan 3 kohdan mukaan ”jos se on kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollista, jäsenvaltioiden on toimitettava virastolle kaikki muut... aiheellisina pidetyt asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät petosten... lahjonnan ja yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaan”; valvontakomitea ei ole kuitenkaan koskaan tutkinut, miten toimielimet ja elimet tai jäsenvaltiot ovat noudattaneet tätä velvoitetta, joka kuitenkin on viraston tutkimustoiminnan kannalta olennainen (54).

| 72. | Jotta komitealla olisi tutkimusten suorittamista käsitellessään tiedossa kaikki asiaan vaikuttavat seikat, komitean sihteeristö käy läpi päätettyjä tutkimuksia koskevat asiakirjat, jotka valitaan puheenjohtajan kanssa sovituin perustein. Tutkittujen tapausten lukumäärä oli 17 (55) vuonna 2003 ja seitsemän vuoden 2004 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Tutkimusten perusteella laaditaan yksityiskohtaiset arvioinnit, joissa esitetään usein asianmukaisia suosituksia tai tärkeitä periaatteita. Arviointeja ei toimiteta virastolle. Avoimempi asenne olisi eduksi yksiköiden välisille suhteille ja mahdollistaisi samalla parhaiden käytäntöjen hyödyntämisen, mikä puolestaan lujittaisi osaltaan tutkimustoimintaa. |
| --- | --- |

72.

Jotta komitealla olisi tutkimusten suorittamista käsitellessään tiedossa kaikki asiaan vaikuttavat seikat, komitean sihteeristö käy läpi päätettyjä tutkimuksia koskevat asiakirjat, jotka valitaan puheenjohtajan kanssa sovituin perustein. Tutkittujen tapausten lukumäärä oli 17 (55) vuonna 2003 ja seitsemän vuoden 2004 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Tutkimusten perusteella laaditaan yksityiskohtaiset arvioinnit, joissa esitetään usein asianmukaisia suosituksia tai tärkeitä periaatteita. Arviointeja ei toimiteta virastolle. Avoimempi asenne olisi eduksi yksiköiden välisille suhteille ja mahdollistaisi samalla parhaiden käytäntöjen hyödyntämisen, mikä puolestaan lujittaisi osaltaan tutkimustoimintaa.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 73. | Virasto aloitti huomattavat uudelleenjärjestelytoimet marraskuussa 2003. Tarkastuksen yhteydessä kävi ilmi, että vuoden 2004 alussa virastolla oli vielä päätösvaiheessa sen edeltäjän UCLAFin jättämän raskaan perinnön selvittäminen ja että uudet toimet alkoivat vasta tuottaa ensimmäisiä tuloksia (ks. kohta 10). |
| --- | --- |

73.

Virasto aloitti huomattavat uudelleenjärjestelytoimet marraskuussa 2003. Tarkastuksen yhteydessä kävi ilmi, että vuoden 2004 alussa virastolla oli vielä päätösvaiheessa sen edeltäjän UCLAFin jättämän raskaan perinnön selvittäminen ja että uudet toimet alkoivat vasta tuottaa ensimmäisiä tuloksia (ks. kohta 10).

Tutkimusten tehokkuus ja vaikuttavuus

| 74. | Viraston tutkintapolitiikka on epäselvää viraston oma-aloitteisen toiminnan, etusijalle asetettavien asioiden määrittämisen sekä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja määräaikojen valvonnan osalta. Myös tavoitteena olevia tuloksia koskevat suuntaviivat ovat epätarkkoja, sillä tutkimusten taloudelliset tai kurinpidolliset näkökohdat saattavat jäädä tuloksiltaan usein kaukaisten ja epävarmojen oikeudenkäyntimenettelyiden varjoon (ks. kohdat 19, 20 ja 25).

  Viraston tulisi määritellä tutkimustensa ohjaavat periaatteet tavoitteena olevien tulosten perusteella eikä enää pelkästään keskeisten toiminta-alojen perusteella; tämän jälkeen sen tulisi ottaa käyttöön tulosindikaattorit (pelkkien toimintaa kuvaavien indikaattoreiden sijasta), joiden avulla olisi helpommin arvioitavissa, missä määrin viraston tekemät valinnat ovat perusteltuja. |
| --- | --- |

74.

Viraston tutkintapolitiikka on epäselvää viraston oma-aloitteisen toiminnan, etusijalle asetettavien asioiden määrittämisen sekä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja määräaikojen valvonnan osalta. Myös tavoitteena olevia tuloksia koskevat suuntaviivat ovat epätarkkoja, sillä tutkimusten taloudelliset tai kurinpidolliset näkökohdat saattavat jäädä tuloksiltaan usein kaukaisten ja epävarmojen oikeudenkäyntimenettelyiden varjoon (ks. kohdat 19, 20 ja 25).

Viraston tulisi määritellä tutkimustensa ohjaavat periaatteet tavoitteena olevien tulosten perusteella eikä enää pelkästään keskeisten toiminta-alojen perusteella; tämän jälkeen sen tulisi ottaa käyttöön tulosindikaattorit (pelkkien toimintaa kuvaavien indikaattoreiden sijasta), joiden avulla olisi helpommin arvioitavissa, missä määrin viraston tekemät valinnat ovat perusteltuja.

| 75. | Eri tutkintavaiheita koskeva päätöksentekomenettely on muuttunut avoimemmaksi (ks. kohta 16). Johtokunnan osallistuminen toimintaan ja vakiomuotoisten kertomusten käyttöönottaminen ovat vaikuttaneet asiaan huomattavasti (ks. kohta 41). |
| --- | --- |

75.

Eri tutkintavaiheita koskeva päätöksentekomenettely on muuttunut avoimemmaksi (ks. kohta 16). Johtokunnan osallistuminen toimintaan ja vakiomuotoisten kertomusten käyttöönottaminen ovat vaikuttaneet asiaan huomattavasti (ks. kohta 41).

| 76. | Tuki- ja koordinointitoimien rinnastaminen tutkimuksiin vaikeuttaa resurssien hallintaa ja johtaa aikaa vievään tapausten hallintajärjestelmän käyttöön, vaikka virasto ei ole tuki- ja koordinointitoimien osalta velvollinen keräämään ja esittämään itse todisteita (ks. kohdat 13 ja 14).

  Viraston organisaatiota olisi syytä tarkastella uudelleen tuki- ja koordinointitoimien osalta ja tutkia, olisiko kannattavaa perustaa erityinen yksikkö kyseisiä, palvelukeskuksen alaan kuuluvia toimia varten. |
| --- | --- |

76.

Tuki- ja koordinointitoimien rinnastaminen tutkimuksiin vaikeuttaa resurssien hallintaa ja johtaa aikaa vievään tapausten hallintajärjestelmän käyttöön, vaikka virasto ei ole tuki- ja koordinointitoimien osalta velvollinen keräämään ja esittämään itse todisteita (ks. kohdat 13 ja 14).

Viraston organisaatiota olisi syytä tarkastella uudelleen tuki- ja koordinointitoimien osalta ja tutkia, olisiko kannattavaa perustaa erityinen yksikkö kyseisiä, palvelukeskuksen alaan kuuluvia toimia varten.

| 77. | Alkuvaiheen tehtäviä (arvioinnit) koskevat analyysit ovat olleet alkeellisia. Tukiyksiköt (tuomioistuinasiat, seuranta, toiminta-analyysi) ovat osallistuneet vain vähäisessä määrin tavoitteiden määrittelyyn ja kunkin tutkimuksen yhteydessä noudatettavan strategian laadintaan. Johtokunta ei ole vaatinut riittävän vahvasti tutkimusten tavoitteiden ja odotettavien tulosten selkeää määrittämistä (ks. kohdat 20 ja 22).

  Tietyt tutkintatoimet on perusteltava aiempaa paremmin, tutkijoiden tavoitteita on selkiytettävä tapauksittain ja on varmistettava, että työsuunnitelmat tukevat ehdotettuja päätöksiä. Johtokunnassa olisi syytä harkita aiempaa pienempien ryhmien muodostamista; samankaltaisia tapauksia käsittelevät henkilöt työskentelisivät samassa ryhmässä (56). Tällainen menettelytapa pienentäisi eri osapuolilta vaadittavan tutkintatyön määrää ja edistäisi päätösluonnosten perusteellisempaa analysointia. Se mahdollistaisi myös tutkittavana olevien tapausten kokonaisvaltaisen seurannan sekä käsiteltävien asioiden tärkeysjärjestyksen hallinnan. Johtokunnan eri ryhmät voisivat tarvittaessa kokoontua käsittelemään kaikkien yksiköiden kannalta merkittäviä periaatekysymyksiä. |
| --- | --- |

77.

Alkuvaiheen tehtäviä (arvioinnit) koskevat analyysit ovat olleet alkeellisia. Tukiyksiköt (tuomioistuinasiat, seuranta, toiminta-analyysi) ovat osallistuneet vain vähäisessä määrin tavoitteiden määrittelyyn ja kunkin tutkimuksen yhteydessä noudatettavan strategian laadintaan. Johtokunta ei ole vaatinut riittävän vahvasti tutkimusten tavoitteiden ja odotettavien tulosten selkeää määrittämistä (ks. kohdat 20 ja 22).

Tietyt tutkintatoimet on perusteltava aiempaa paremmin, tutkijoiden tavoitteita on selkiytettävä tapauksittain ja on varmistettava, että työsuunnitelmat tukevat ehdotettuja päätöksiä. Johtokunnassa olisi syytä harkita aiempaa pienempien ryhmien muodostamista; samankaltaisia tapauksia käsittelevät henkilöt työskentelisivät samassa ryhmässä (56). Tällainen menettelytapa pienentäisi eri osapuolilta vaadittavan tutkintatyön määrää ja edistäisi päätösluonnosten perusteellisempaa analysointia. Se mahdollistaisi myös tutkittavana olevien tapausten kokonaisvaltaisen seurannan sekä käsiteltävien asioiden tärkeysjärjestyksen hallinnan. Johtokunnan eri ryhmät voisivat tarvittaessa kokoontua käsittelemään kaikkien yksiköiden kannalta merkittäviä periaatekysymyksiä.

| 78. | Viraston johdon suorittama tutkimusten valvonta on ollut yleisesti ottaen riittämätöntä (ks. kohdat 28, 35 ja 36). Tutkimusten kesto ei ole hallinnassa (ks. kohta 24).

  Yksiköiden päälliköiden on varmistettava, että asetettua asioiden käsittelyjärjestystä noudatetaan ja että tutkijoiden todellinen työmäärä on tiedossa ja valvonnassa. Tutkinnan aikana on etsittävä todisteita eikä vain koottava jo saatavissa olevia tietoja. Viraston on hyödynnettävä paremmin toimintamahdollisuuksiaan (esimerkiksi todistajien kuuleminen, käynnit paikan päällä asiakirjojen keräämiseksi ja toiminta-analyysit). |
| --- | --- |

78.

Viraston johdon suorittama tutkimusten valvonta on ollut yleisesti ottaen riittämätöntä (ks. kohdat 28, 35 ja 36). Tutkimusten kesto ei ole hallinnassa (ks. kohta 24).

Yksiköiden päälliköiden on varmistettava, että asetettua asioiden käsittelyjärjestystä noudatetaan ja että tutkijoiden todellinen työmäärä on tiedossa ja valvonnassa. Tutkinnan aikana on etsittävä todisteita eikä vain koottava jo saatavissa olevia tietoja. Viraston on hyödynnettävä paremmin toimintamahdollisuuksiaan (esimerkiksi todistajien kuuleminen, käynnit paikan päällä asiakirjojen keräämiseksi ja toiminta-analyysit).

| 79. | Tutkijoiden todellista työmäärää tai heidän tutkintaan käyttämäänsä aikaa ei mitata millään tavalla (ks. kohta 26).

  Arvion tutkintaan käytettävästä ajasta sisältävät työsuunnitelmat ja ajankäytön hallintajärjestelmä olisivat yksi keino mukauttaa työmäärä paremmin tutkintajaoston eri yksiköissä käytettävissä oleviin resursseihin sekä välttyä viivästyksiltä. |
| --- | --- |

79.

Tutkijoiden todellista työmäärää tai heidän tutkintaan käyttämäänsä aikaa ei mitata millään tavalla (ks. kohta 26).

Arvion tutkintaan käytettävästä ajasta sisältävät työsuunnitelmat ja ajankäytön hallintajärjestelmä olisivat yksi keino mukauttaa työmäärä paremmin tutkintajaoston eri yksiköissä käytettävissä oleviin resursseihin sekä välttyä viivästyksiltä.

| 80. | Yli yhdeksän kuukautta käynnissä olleiden tutkimusten pakollinen raportointi valvontakomitealle ei ole tuottanut merkittävää tulosta (ks. kohta 24).

  Kun otetaan huomioon kansallisissa (rikos)lainsäädännöissä ja yhteisön lainsäädännössä säädetyt vanhentumisajat (esimerkiksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 3 artikla), tutkimusten enimmäiskeston määrittäminen lisäisi todennäköisesti menettelyjen vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

80.

Yli yhdeksän kuukautta käynnissä olleiden tutkimusten pakollinen raportointi valvontakomitealle ei ole tuottanut merkittävää tulosta (ks. kohta 24).

Kun otetaan huomioon kansallisissa (rikos)lainsäädännöissä ja yhteisön lainsäädännössä säädetyt vanhentumisajat (esimerkiksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 3 artikla), tutkimusten enimmäiskeston määrittäminen lisäisi todennäköisesti menettelyjen vaikuttavuutta.

| 81. | Tutkinnan tulokset ovat vaikeasti määritettävissä. Sisäisissä tutkimuksissa on edistytty seuraamusten soveltamisen osalta hyvin vähän vuoden 1998 jälkeen. Oikeudelliset ja kurinpidolliset menettelyt ovat osoittautuneet suurelta osin tehottomiksi (ks. kohta 37). |
| --- | --- |

81.

Tutkinnan tulokset ovat vaikeasti määritettävissä. Sisäisissä tutkimuksissa on edistytty seuraamusten soveltamisen osalta hyvin vähän vuoden 1998 jälkeen. Oikeudelliset ja kurinpidolliset menettelyt ovat osoittautuneet suurelta osin tehottomiksi (ks. kohta 37).

| 82. | Viraston omat taloudelliset seurantatoimet vievät sen resursseja (ks. kohdat 31 ja 54). Oikeudellinen seuranta lisää vain vähän esitettyjen päätelmien todellista arvoa (ks. kohta 43).

  Taloudellista seurantaa ei pitäisi antaa viraston tehtäväksi. Komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja jäsenvaltioiden tehtävänä on järjestää tutkimusten päätyttyä maksettavana olevien määrien perintä. Tulojen ja menojen hyväksyjien ja jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava OLAFille viipymättä perityistä määristä tai poistetuista saamisista. Oikeudellinen seuranta tulisi rajoittaa tapauksiin, joissa alkuperäisen menoerän hyväksyjän on rikosoikeudellisen menettelyn perusteella käynnistettävä siviilioikeudellinen perintämenettely. Operatiivisten pääosastojen tulisi vastata lainsäädännöllisestä seurannasta viraston esittämien tiivistelmien perusteella. |
| --- | --- |

82.

Viraston omat taloudelliset seurantatoimet vievät sen resursseja (ks. kohdat 31 ja 54). Oikeudellinen seuranta lisää vain vähän esitettyjen päätelmien todellista arvoa (ks. kohta 43).

Taloudellista seurantaa ei pitäisi antaa viraston tehtäväksi. Komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja jäsenvaltioiden tehtävänä on järjestää tutkimusten päätyttyä maksettavana olevien määrien perintä. Tulojen ja menojen hyväksyjien ja jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava OLAFille viipymättä perityistä määristä tai poistetuista saamisista. Oikeudellinen seuranta tulisi rajoittaa tapauksiin, joissa alkuperäisen menoerän hyväksyjän on rikosoikeudellisen menettelyn perusteella käynnistettävä siviilioikeudellinen perintämenettely. Operatiivisten pääosastojen tulisi vastata lainsäädännöllisestä seurannasta viraston esittämien tiivistelmien perusteella.

| 83. | Käynnissä olevien tutkintatoimien laillisuuteen ei kohdisteta riippumatonta valvontaa (57). Tutkintaa koskevat menettelyt on kodifioitu puutteellisesti (ks. kohta 27).

  Menettelyjen kodifioinnin avulla on varmistettava, että tutkintatoimet ovat ennakoitavissa, kuulemisia koskevat määräajat ovat tarkat ja että tutkinnan kohteena olevien tahojen oikeuksista huolehditaan ja heidän pääsynsä tapausta koskevaan aineistoon varmistetaan kaikissa keskeisissä tutkintavaiheissa. Koodeksin tulee myös tukea tutkimusten salaisuuden periaatteen noudattamista ja määrittää käynnissä olevien tutkintatoimien laillisuuden valvontamenettelyt. Koodeksin tulisi olla lainvoimainen, se olisi julkaistava ja sen avulla olisi voitava soveltaa avoimesti OLAFin tutkimusten keskeisiä periaatteita, etenkin avoimuuden periaatetta ja kontradiktorista periaatetta. |
| --- | --- |

83.

Käynnissä olevien tutkintatoimien laillisuuteen ei kohdisteta riippumatonta valvontaa (57). Tutkintaa koskevat menettelyt on kodifioitu puutteellisesti (ks. kohta 27).

Menettelyjen kodifioinnin avulla on varmistettava, että tutkintatoimet ovat ennakoitavissa, kuulemisia koskevat määräajat ovat tarkat ja että tutkinnan kohteena olevien tahojen oikeuksista huolehditaan ja heidän pääsynsä tapausta koskevaan aineistoon varmistetaan kaikissa keskeisissä tutkintavaiheissa. Koodeksin tulee myös tukea tutkimusten salaisuuden periaatteen noudattamista ja määrittää käynnissä olevien tutkintatoimien laillisuuden valvontamenettelyt. Koodeksin tulisi olla lainvoimainen, se olisi julkaistava ja sen avulla olisi voitava soveltaa avoimesti OLAFin tutkimusten keskeisiä periaatteita, etenkin avoimuuden periaatetta ja kontradiktorista periaatetta.

| 84. | Välittömien menojen alalla virasto on riippuvainen yhteistyöstä kansallisten yksiköiden kanssa. Jotkin jäsenvaltiot tukevat virastoa toisia halukkaammin, vaikka virastolla ei ole käytössään kaikkia keinoja tiettyjen seikkojen toteennäyttämiseksi (ks. kohdat 15 ja 37). |
| --- | --- |

84.

Välittömien menojen alalla virasto on riippuvainen yhteistyöstä kansallisten yksiköiden kanssa. Jotkin jäsenvaltiot tukevat virastoa toisia halukkaammin, vaikka virastolla ei ole käytössään kaikkia keinoja tiettyjen seikkojen toteennäyttämiseksi (ks. kohdat 15 ja 37).

| 85. | Omien varojen ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen menojen aloilla jäsenvaltioiden kanssa tehtävä yhteistyö, joka perustuu keskinäisen avunannon menettelyihin ja asiaa koskeviin säädöksiin (asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96), on usein keskinkertaista (ks. kohdat 15 ja 32).

  Jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen selkiyttämiseksi olisi hyödyllistä joko laatia neuvoston erityinen asetus, jossa määritettäisiin yhteistyöhön sovellettavat yksityiskohtaiset säännöt (ks. ehdotus asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamiseksi), tai tehdä sopimuksia sellaisten kansallisten tutkintayksiköiden kanssa, joilla on parhaat mahdollisuudet viraston auttamiseen (58). |
| --- | --- |

85.

Omien varojen ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen menojen aloilla jäsenvaltioiden kanssa tehtävä yhteistyö, joka perustuu keskinäisen avunannon menettelyihin ja asiaa koskeviin säädöksiin (asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96), on usein keskinkertaista (ks. kohdat 15 ja 32).

Jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen selkiyttämiseksi olisi hyödyllistä joko laatia neuvoston erityinen asetus, jossa määritettäisiin yhteistyöhön sovellettavat yksityiskohtaiset säännöt (ks. ehdotus asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamiseksi), tai tehdä sopimuksia sellaisten kansallisten tutkintayksiköiden kanssa, joilla on parhaat mahdollisuudet viraston auttamiseen (58).

| 86. | Viraston perustama tapausten hallintajärjestelmä (Case management system sekä kanslia) edistää selkeästi dokumentoinnin ja tutkinta-asiakirjojen hallintaa (ks. kohta 17). |
| --- | --- |

86.

Viraston perustama tapausten hallintajärjestelmä (Case management system sekä kanslia) edistää selkeästi dokumentoinnin ja tutkinta-asiakirjojen hallintaa (ks. kohta 17).

| 87. | Tapausten hallintajärjestelmän tietokantoja ei ole hyödynnetty siten, että niiden avulla olisi muodostettu varsinainen tutkimusten hallintajärjestelmä ja päätöksenteon tukijärjestelmä, vaikka sellainen on välttämätön tutkintajaoston johdolle (ks. kohdat 34 ja 36).

  Tapausten hallintajärjestelmän tietokantoja olisi käytettävä dokumentointijärjestelmän muuttamiseen varsinaiseksi tutkimusten hallintajärjestelmäksi ja päätöksenteon tukijärjestelmäksi. Mainittu muutos ja tutkintajohdon aseman selkiyttäminen lisäisivät tutkimusten vaikuttavuutta ja viivästysten ennakoitavuutta. OLAFin käsikirjaa on täydennettävä näiltä osin ja johdon vastuualueet on täsmennettävä. Käsikirjan toimivuuden lisäämiseksi olisi syytä koota erilliseen osaan kaikki tutkimusten organisointia, suorittamista sekä valvontaa koskevat ohjeet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös tutkijoiden kouluttamiseen (esimerkiksi tutkimustekniikat, jäsenvaltioiden ja yhteisön alakohtainen lainsäädäntö ja raportointitaidot). |
| --- | --- |

87.

Tapausten hallintajärjestelmän tietokantoja ei ole hyödynnetty siten, että niiden avulla olisi muodostettu varsinainen tutkimusten hallintajärjestelmä ja päätöksenteon tukijärjestelmä, vaikka sellainen on välttämätön tutkintajaoston johdolle (ks. kohdat 34 ja 36).

Tapausten hallintajärjestelmän tietokantoja olisi käytettävä dokumentointijärjestelmän muuttamiseen varsinaiseksi tutkimusten hallintajärjestelmäksi ja päätöksenteon tukijärjestelmäksi. Mainittu muutos ja tutkintajohdon aseman selkiyttäminen lisäisivät tutkimusten vaikuttavuutta ja viivästysten ennakoitavuutta. OLAFin käsikirjaa on täydennettävä näiltä osin ja johdon vastuualueet on täsmennettävä. Käsikirjan toimivuuden lisäämiseksi olisi syytä koota erilliseen osaan kaikki tutkimusten organisointia, suorittamista sekä valvontaa koskevat ohjeet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös tutkijoiden kouluttamiseen (esimerkiksi tutkimustekniikat, jäsenvaltioiden ja yhteisön alakohtainen lainsäädäntö ja raportointitaidot).

| 88. | Viraston raporttien laatiminen nielee huomattavan osan resursseista, mutta asianmukaisten tulosindikaattoreiden puuttumisen takia kertomusten sisältämät tiedot eivät ole aina riittävän selkeitä viraston vaikuttavuuden arvioimiseksi (ks. kohdat 37, 39 ja 43).

  Laadittavien kertomusten määrää olisi vähennettävä ja niiden informatiivisesta arvosta olisi huolehdittava. Tilastotietojen luotettavuutta ja asianmukaisuutta olisi lisättävä, jotta ajan mittaan voitaisiin suorittaa vertailuja. Selkeys lisääntyisi, jos käyttöön otettaisiin tulosindikaattorit, jotka keskittyisivät mahdollisten tulosten sijasta todellisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

88.

Viraston raporttien laatiminen nielee huomattavan osan resursseista, mutta asianmukaisten tulosindikaattoreiden puuttumisen takia kertomusten sisältämät tiedot eivät ole aina riittävän selkeitä viraston vaikuttavuuden arvioimiseksi (ks. kohdat 37, 39 ja 43).

Laadittavien kertomusten määrää olisi vähennettävä ja niiden informatiivisesta arvosta olisi huolehdittava. Tilastotietojen luotettavuutta ja asianmukaisuutta olisi lisättävä, jotta ajan mittaan voitaisiin suorittaa vertailuja. Selkeys lisääntyisi, jos käyttöön otettaisiin tulosindikaattorit, jotka keskittyisivät mahdollisten tulosten sijasta todellisiin tuloksiin.

Resurssien hyödyntäminen tutkinnassa

| 89. | Viraston harjoittaman aktiivisen tutkintapolitiikan seurauksena sen on vaikea ennakoida työmääräänsä ja organisoida tutkijaryhmänsä työmäärän mukaisesti (ks. kohdat 26 ja 62). Toimihenkilöiden jakautuminen tutkintajaoston eri yksiköiden kesken ei ole avointa. Henkilöstöhallintoa hankaloittaa väliaikaisten toimien suhteettoman suuresta määrästä johtuva epävakaus (ks. kohdat 63 ja 64).

  Olisi suotavaa, että yksiköiden työmäärän seurannasta huolehdittaisiin ja että henkilöstöhallinnon rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi käyttöön otettaisiin varsinainen yleissuunnitelma. Tutkijaryhmien hyvä hallinnointi edellyttäisi lisäksi yksiköiden henkilöstömäärien tasaamista, jotta yksiköiden päälliköt voisivat valvoa tutkimuksia tiiviimmin. |
| --- | --- |

89.

Viraston harjoittaman aktiivisen tutkintapolitiikan seurauksena sen on vaikea ennakoida työmääräänsä ja organisoida tutkijaryhmänsä työmäärän mukaisesti (ks. kohdat 26 ja 62). Toimihenkilöiden jakautuminen tutkintajaoston eri yksiköiden kesken ei ole avointa. Henkilöstöhallintoa hankaloittaa väliaikaisten toimien suhteettoman suuresta määrästä johtuva epävakaus (ks. kohdat 63 ja 64).

Olisi suotavaa, että yksiköiden työmäärän seurannasta huolehdittaisiin ja että henkilöstöhallinnon rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi käyttöön otettaisiin varsinainen yleissuunnitelma. Tutkijaryhmien hyvä hallinnointi edellyttäisi lisäksi yksiköiden henkilöstömäärien tasaamista, jotta yksiköiden päälliköt voisivat valvoa tutkimuksia tiiviimmin.

| 90. | Strategisen analysoinnin yksiköillä ei ole ollut vaikutusta tutkintajaoston toimintaan. Riskianalyysien kohdalla kyseisten yksiköiden vaikutus on ollut rajallinen (ks. kohta 46).

  Strategisen analysoinnin yksiköiden tehtävä on määritettävä uudelleen, jotta ne voivat käytännössä osallistua sellaisten tapausten havaitsemiseen, jotka johtavat ulkoisten tutkimusten aloittamiseen suurimmilla riskialoilla. Yksiköiden olisi toimittava jäsenvaltioiden ilmoittamien väärinkäytöksiä koskevien tietojen esittämisen, luonteen ja tarkkuuden parantamiseksi, jotta voitaisiin luoda tietokantoja, joiden avulla voitaisiin etsiä poikkeamia ja käynnistää tutkimuksia. |
| --- | --- |

90.

Strategisen analysoinnin yksiköillä ei ole ollut vaikutusta tutkintajaoston toimintaan. Riskianalyysien kohdalla kyseisten yksiköiden vaikutus on ollut rajallinen (ks. kohta 46).

Strategisen analysoinnin yksiköiden tehtävä on määritettävä uudelleen, jotta ne voivat käytännössä osallistua sellaisten tapausten havaitsemiseen, jotka johtavat ulkoisten tutkimusten aloittamiseen suurimmilla riskialoilla. Yksiköiden olisi toimittava jäsenvaltioiden ilmoittamien väärinkäytöksiä koskevien tietojen esittämisen, luonteen ja tarkkuuden parantamiseksi, jotta voitaisiin luoda tietokantoja, joiden avulla voitaisiin etsiä poikkeamia ja käynnistää tutkimuksia.

| 91. | Oikeudellinen tuki on tarpeen tietyistä yhteisön säännöksistä aiheutuvien vaikeuksien takia. Tutkintayksiköt saavat alalla säännöllisesti tukea. Toisaalta voidaan kysyä, miten taloudellisten etujen suojaamisstrategiaan liittyvät tehtävät edesauttavat viraston tutkimuksia (ks. kohdat 53 ja 55).

  Taloudellisten etujen suojaamisstrategiaan liittyvät tehtävät eivät vaikuta suoraan tutkimusten suorittamiseen, joten muut komission yksiköt saattaisivat soveltua paremmin kyseisten kysymysten käsittelyyn. |
| --- | --- |

91.

Oikeudellinen tuki on tarpeen tietyistä yhteisön säännöksistä aiheutuvien vaikeuksien takia. Tutkintayksiköt saavat alalla säännöllisesti tukea. Toisaalta voidaan kysyä, miten taloudellisten etujen suojaamisstrategiaan liittyvät tehtävät edesauttavat viraston tutkimuksia (ks. kohdat 53 ja 55).

Taloudellisten etujen suojaamisstrategiaan liittyvät tehtävät eivät vaikuta suoraan tutkimusten suorittamiseen, joten muut komission yksiköt saattaisivat soveltua paremmin kyseisten kysymysten käsittelyyn.

| 92. | Tukitoimet vaikuttavat hyödyllisiltä, kun kyse on jäsenvaltioiden konkreettisesta, koordinointiin tai analysointiin liittyvästä tukemisesta kansainvälisten tutkimusten yhteydessä. Viraston päätehtävänsä ohella suorittamat toiminnot — etenkin taloudellisten etujen suojaamiseen laajassa mielessä liittyvät toiminnot — loitontavat johtoa tutkimustoiminnan valvonta- ja tukitehtävästä. Kun kyse on vastuualueista, jotka kuuluvat yleensä komission operatiivisille yksiköille (esimerkiksi ohjelmien hallinnointi), viraston resurssien käyttö ei ole paras vaihtoehto (ks. kohdat 55 ja 59).

  Ohjelmien hallinnointitehtävät kuuluvat komission operatiivisille yksiköille, joilla on tehtäviin virastoa paremmat valmiudet. |
| --- | --- |

92.

Tukitoimet vaikuttavat hyödyllisiltä, kun kyse on jäsenvaltioiden konkreettisesta, koordinointiin tai analysointiin liittyvästä tukemisesta kansainvälisten tutkimusten yhteydessä. Viraston päätehtävänsä ohella suorittamat toiminnot — etenkin taloudellisten etujen suojaamiseen laajassa mielessä liittyvät toiminnot — loitontavat johtoa tutkimustoiminnan valvonta- ja tukitehtävästä. Kun kyse on vastuualueista, jotka kuuluvat yleensä komission operatiivisille yksiköille (esimerkiksi ohjelmien hallinnointi), viraston resurssien käyttö ei ole paras vaihtoehto (ks. kohdat 55 ja 59).

Ohjelmien hallinnointitehtävät kuuluvat komission operatiivisille yksiköille, joilla on tehtäviin virastoa paremmat valmiudet.

OLAFin ja valvontakomitean väliset suhteet

| 93. | Viraston tyyppisen elimen toiminnan on perustuttava selkeään hallinnolliseen vastuualuejakoon ja valvontajärjestelmään. Valvontakomitean tehtävä on epäselvä. Valvontakomitea ei myöskään anna viraston johdolle kaikkea sen tarvitsemaa tukea (ks. kohta 70).

  Valvontakomitean asemaa olisi tarkistettava, jotta voitaisiin välttää riskit puuttumisesta käynnissä oleviin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

93.

Viraston tyyppisen elimen toiminnan on perustuttava selkeään hallinnolliseen vastuualuejakoon ja valvontajärjestelmään. Valvontakomitean tehtävä on epäselvä. Valvontakomitea ei myöskään anna viraston johdolle kaikkea sen tarvitsemaa tukea (ks. kohta 70).

Valvontakomitean asemaa olisi tarkistettava, jotta voitaisiin välttää riskit puuttumisesta käynnissä oleviin tutkimuksiin.

Viraston keskittyminen uudelleen tutkintatehtävään

| 94. | OLAFin kuuluminen komissioon ei ole vaarantanut sen tutkintatehtävän riippumattomuutta, vaikka tiettyjä kommunikaatio-ongelmia onkin havaittu. Viraston asemaa ei näin ollen ole syytä asettaa kyseenalaiseksi. Tutkintajohtoon olisi sitä vastoin pitänyt kiinnittää jatkuvaa huomiota tulosten laadun varmistamiseksi ja tehtävien päällekkäisyyksien välttämiseksi muiden komission yksiköiden kanssa. Viraston viiden ensimmäisen toimintavuoden ajalta saatu kokemus osoittaa, että harkinta olisi tarpeen, jotta tutkimusten johtaminen konkreettisiin tuloksiin voitaisiin varmistaa aiempaa paremmin, olipa kyse väärinkäytettyjen varojen perinnästä taikka kurinpidollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten tosiasiallisesta soveltamisesta.

  Edeltävän perusteella voidaan todeta, että viraston toiminnan keskittäminen uudelleen tutkintatehtävään — kuten komission puheenjohtaja esitti marraskuussa 2003 — lisäisi todennäköisesti tutkimusten vaikuttavuutta ja jättäisi ennaltaehkäisevistä ja lainsäädännöllisistä tehtävistä huolehtimisen muille tahoille. Uudelleenkeskittämisen lisäksi viraston johtamis- ja hallinnointirakenteita olisi muutettava, mikä edellyttäisi lainsäädännöllisiä muutoksia (59). |
| --- | --- |

94.

OLAFin kuuluminen komissioon ei ole vaarantanut sen tutkintatehtävän riippumattomuutta, vaikka tiettyjä kommunikaatio-ongelmia onkin havaittu. Viraston asemaa ei näin ollen ole syytä asettaa kyseenalaiseksi. Tutkintajohtoon olisi sitä vastoin pitänyt kiinnittää jatkuvaa huomiota tulosten laadun varmistamiseksi ja tehtävien päällekkäisyyksien välttämiseksi muiden komission yksiköiden kanssa. Viraston viiden ensimmäisen toimintavuoden ajalta saatu kokemus osoittaa, että harkinta olisi tarpeen, jotta tutkimusten johtaminen konkreettisiin tuloksiin voitaisiin varmistaa aiempaa paremmin, olipa kyse väärinkäytettyjen varojen perinnästä taikka kurinpidollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten tosiasiallisesta soveltamisesta.

Edeltävän perusteella voidaan todeta, että viraston toiminnan keskittäminen uudelleen tutkintatehtävään — kuten komission puheenjohtaja esitti marraskuussa 2003 — lisäisi todennäköisesti tutkimusten vaikuttavuutta ja jättäisi ennaltaehkäisevistä ja lainsäädännöllisistä tehtävistä huolehtimisen muille tahoille. Uudelleenkeskittämisen lisäksi viraston johtamis- ja hallinnointirakenteita olisi muutettava, mikä edellyttäisi lainsäädännöllisiä muutoksia (59).

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 9. kesäkuuta 2005 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Ks. komission kertomus — Arviointi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) toiminnasta (15 artikla), KOM(2003) 154 lopullinen, 2. huhtikuuta 2003.

1

(2)  Komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999 (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999 (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1).

2

(3)  Petostentorjunnan koordinoinnista vastaava työryhmä (vuoteen 1987 saakka), petostentorjunnan koordinointiyksikkö (UCLAF: 1987—1999). Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 8/98 (EYVL C 230, 22.7.1998), jonka päätelmät vaikuttivat Euroopan petostentorjuntaviraston perustamisharkinnan taustalla.

3

(4)  Päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom 2 artiklan 3—7 kohta. Osana Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyviä toimintoja komissio antoi vuosien 2004—2005 toimintaohjelman yhteydessä OLAFin vastuulle 31 toimintoa 37:stä.

4

(5)  IDOC (Investigation and Discipline Office of the Commission) perustettiin helmikuussa 2002 tutkimusten suorittamista ja komission kurinpitomenettelyiden järjestämistä varten. Viraston ja IDOCin välisistä suhteista oli määrä tehdä sopimus, jonka viimeistely on vieläkin kesken.

5

Investigation and Discipline Office of the Commission

(6)  Evaluation complémentaire des activités d'OLAF, SEC(2004) 1370, taulukko 3 (26.10.2004). Taulukon mukaan yhdeksän tapausta oli avoinna vielä 30. kesäkuuta 2004 ja 280 tapausta oli seurantavaiheessa.

6

Evaluation complémentaire des activités d'OLAF

(7)  Ks. erityiskertomus nro 8/98, kohta 1.6 (EYVL C 230, 22.7.1998).

7

(8)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2000, kohta 7.42 (EYVL C 359, 15.12.2001).

8

(9)  Esimerkiksi neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95 (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1), joka koskee Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista; neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2), joka koskee paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, sekä omiin varoihin, rakennerahastoihin ja Euroopan kehitysrahastoon liittyvät erityiset asetukset.

9

(10)  Vuoden 1999 alussa UCLAFin henkilöstötaulukkoon kuului 149 tointa.

10

(11)  Joista 13 oli kansallisia asiantuntijoita.

11

(12)  Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 15 artiklan säännöksiin perustuva arviointi.

12

(13)  Evaluation complémentaire des activités d'OLAF, SEC(2004) 1370, 26.10.2004.

13

Evaluation complémentaire des activités d'OLAF

(14)  Erityisesti erityiskertomus nro 8/98 (EYVL C 230, 22.7.1998) sekä varainhoitovuotta 2000 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen luvussa seitsemän esitetyt huomautukset (EYVL C 359, 15.12.2001).

14

(15)  KOM(2004) 103 lopullinen, 10.2.2004.

15

(16)  Tapausten hallintajärjestelmä — Case management system (CMS).

16

Case management system

(17)  Arviointikertomukset jaotellaan seuraaviin pääotsakkeisiin: 1. tausta; 2. vihje; 3. tietojen luotettavuus, lähde ja uskottavuus; 4. OLAFin toimivalta; 5. lähestymistapa; 6. taloudellinen vaikutus ja perintämahdollisuudet; 7. tärkeys; 8. ehdotettava työsuunnitelma; 9. resurssien kohdentaminen.

17

(18)  Vihjeen ollessa niin hatara, että arviointikin on tarpeetonta, tapausta ei aleta tutkia (suoraan hylätyt tapaukset).

18

(19)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 8/98, kohta 1.5 ja 1.6 (EYVL C 230, 22.7.1998).

19

(20)  Rakennerahastot ovat erityisen ongelmallisia, koska dokumentointia ja yksityiskohtaisia taloudellisia tietoja ei ole saatavissa yhteisön eikä jäsenvaltioiden tasolla, vaan ainoastaan alueellisella tasolla.

20

(21)  Jäsenvaltioiden velvollisuudesta toimittaa tietoja virastolle on säädetty selvästi asetuksen (EY) N:o 1073/1999 7 artiklassa.

21

(22)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2000, kohta 7.49 (EYVL C 359, 15.12.2001).

22

(23)  Tutkintatoimia koskevat säännökset ovat hajaantuneet eri teksteihin, ja niiden konsolidointi olisi tarpeen (asetus (EY) N:o 1073/1999; asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96; asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95; toimielintenväliset sopimukset; IDOCin tiedonanto; virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt).

23

(24)  Komission lokakuussa 2003 julkaiseman arviointikertomuksen toisessa suosituksessa kehotetaan laatimaan hallinnolliset säännöt tutkintatoimenpiteiden täytäntöönpanoa varten.

24

(25)  Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 7 artiklassa säädetään selvästi, että OLAFille on toimitettava tutkimuksissa tarvittavat tiedot.

25

(26)  Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 9 artiklan 4 kohdan mukaan viraston tutkimusten yhteydessä toimielimet ja elimet ilmoittavat virastolle kurinpidollisista jatkotoimista, joihin ne ryhtyvät viraston suositusten perusteella.

26

(27)  Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997 (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1).

27

(28)  Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Euroopan yhteisöjen investointipankki, 164 kohta.

28

(29)  Erityisesti Belgia ja Luxemburg.

29

(30)  Ks. viraston suorittama analysointi (Evaluation complémentaire SEC(2004) 1370, kohta 1.3.2, 26.10.2004).

30

Evaluation complémentaire

(31)  Tilintarkastustuomioistuin toi esiin vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2000 (kohta 7.49), että virastolla ei ole käytössään kattavaa järjestelmää eri tutkintamenettelyjen tulosten ja perittyjen määrien rekisteröintiin.

31

(32)  Tältä osin olisi syytä erottaa toisistaan tutkintakertomusten suositukset ja niiden perusteella todellisuudessa aloitettavat oikeus- tai kurinpitotoimet. Niin ikään olisi erotettava toisistaan perittäväksi määrätyt ja todellisuudessa perityt varat.

32

(33)  Puheenjohtaja Prodin lausunto Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle 18. marraskuuta 2003.

33

(34)  Jäsenvaltioiden havaitsemia petoksia koskevien rekisteröinti- ja tiedonantojärjestelmien (AFIS, ECR) avulla annettava tuki.

34

(35)  Cinquième rapport de l'Office de lutte antifraude (petostentorjuntaa koskeva kertomus, heinäkuu 2003 — kesäkuu 2004), kohta 3.1.1.

35

Cinquième rapport de l'Office de lutte antifraude

(36)  Ks. erityiskertomus nro 3/2004, 10. kesäkuuta 2004 (EUVL C 269, 4.11.2004).

36

(37)  Yksikkö C.2 osallistuu AFIS-järjestelmän tekniseen hallintaan; virastolla pitäisi olla järjestelmään käyttöoikeus, vaikka sitä hallinnoisi toinen komission yksikkö.

37

(38)  Ks. erityiskertomus nro 3/2004.

38

(39)  Ura-alueiden A ja B vakinaisten virkojen määrä nousi 107:stä 143:een vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana ja laski 109:ään vuonna 2001.

39

(40)  Mainitut komission pääosastot käyttävät laajalti korkeatasoisia tutkijaryhmiä.

40

(41)  Tilintarkastustuomioistuin toi esiin jo erityiskertomuksessaan nro 8/98, että väliaikaisten toimihenkilöiden suuri osuus johtaa jatkuvuuden puutteeseen organisaatiossa.

41

(42)  Päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom 4 artikla.

42

(43)  Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 11 artiklan 1 kohta.

43

(44)  Työjärjestys, 17. marraskuuta 1999, 2 artikla (EYVL L 41, 15.2.2000).

44

(45)  Päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom 6 artiklan 2 kohdan mukaan johtaja kuulee komiteaa, mutta virallista lausuntoa ei edellytetä.

45

(46)  Asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 säädetään, että komitealle on ilmoitettava viraston johtajan oikeusviranomaisille siirtämistä tapauksista, mutta ilmoittamisen ajankohtaa ei määritetä; sen sijaan komitean työjärjestyksen mukaan (22 artiklan 5 kohta) ilmoittaminen tapahtuu ennen tapausten siirtämistä.

46

(47)  22 artiklan 6 kohta.

47

(48)  22 artiklan 7 kohta.

48

(49)  3 artiklan b kohta.

49

(50)  4 artiklan 5 kohta, 19 artiklan 7 kohta ja 25 artikla.

50

(51)  19 artiklan 1 ja 2 kohta.

51

(52)  19 artiklan 4 kohta.

52

(53)  Komissio pidättäytyi tutkintaan puuttumisesta jopa Eurostatin kriisin ollessa pahimmillaan vuonna 2003.

53

(54)  Ks. myös asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artikla, jonka perusteella jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kaikki tarvittava apu taloudellisten etujen suojaamiseksi.

54

(55)  Joista 14 oli sisäisiä tutkimuksia.

55

(56)  Esimerkiksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat tulot ja menot, suoraan hallinnoitavat menot ja sisäiset tutkimukset.

56

(57)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1073/1999 14 artikla. Uusien henkilöstösääntöjen 90 a artikla ei ratkaise kysymystä viraston tutkintatoimiin ennen oikeudenkäyntiä kohdistettavien valitusten riippumattomuudesta.

57

(58)  Tällainen sopimus on tehty Italian Guardia di finanzan kanssa.

58

(59)  Viraston tutkimuksia koskeva asetus (EY) N:o 1073/1999; viraston perustamisesta tehty päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom; sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä tehty komission päätös 1999/396/EY, EHTY, Euratom (EYVL L 149, 16.6.1999, s. 57).

59

---

LIITE I

OLAFIN ORGANISAATIOKAAVIO

Image

---

LIITE II

TUTKINTATOIMISTA POIMITUSSA OTOKSESSA HAVAITUT KESKEISET PUUTTEET

| Arvioinnit (30 toimea) |
| --- |
| Toteuttamisviiveet | 16 tapausta |
| Puutteellinen valvonta | 13 tapausta |
| Tutkimustavoitteiden tarkentamatta jättäminen | 12 tapausta |
| Tapausten hallintajärjestelmän tiedot puutteelliset | 15 tapausta |
| Tutkinta (62 toimea) |
| Toteuttamisviiveet | 34 tapausta |
| Puutteellinen valvonta | 24 tapausta |
| Vähäiset tutkintatoimet | 10 tapausta |
| Raportointi laadullisesti riittämätöntä | 15 tapausta |
| Tavoitteiden tarkentamatta jättäminen | 28 tapausta |
| Tapausten hallintajärjestelmän tiedot puutteelliset | 13 tapausta |
| Seuranta (25 toimea) |
| Toteuttamisviiveet | 22 tapausta |
| Seurannan hyöty vähäinen | 8 tapausta |
| Puutteellinen valvonta | 7 tapausta |
| Tapausten hallintajärjestelmän tiedot puutteelliset | 6 tapausta |
| Vähäiset seurantatoimet | 5 tapausta |

Arvioinnit (30 toimea)

Toteuttamisviiveet

16 tapausta

Puutteellinen valvonta

13 tapausta

Tutkimustavoitteiden tarkentamatta jättäminen

12 tapausta

Tapausten hallintajärjestelmän tiedot puutteelliset

15 tapausta

Tutkinta (62 toimea)

Toteuttamisviiveet

34 tapausta

Puutteellinen valvonta

24 tapausta

Vähäiset tutkintatoimet

10 tapausta

Raportointi laadullisesti riittämätöntä

15 tapausta

Tavoitteiden tarkentamatta jättäminen

28 tapausta

Tapausten hallintajärjestelmän tiedot puutteelliset

13 tapausta

Seuranta (25 toimea)

Toteuttamisviiveet

22 tapausta

Seurannan hyöty vähäinen

8 tapausta

Puutteellinen valvonta

7 tapausta

Tapausten hallintajärjestelmän tiedot puutteelliset

6 tapausta

Vähäiset seurantatoimet

5 tapausta

Image

---

KOMISSION VASTAUKSET

Komissio toimittaa vastaustensa liitteenä OLAFin valvontakomitean vastaukset kohtiin 66—72 ja 93. Komissio ja OLAF toteavat, etteivät ole samaa mieltä tietyistä valvontakomitean esittämistä näkemyksistä.

YHTEENVETO

| III. | Tietojen seulonnan (1) ansiosta OLAFilla on tällä hetkellä kapasiteettia käynnistää tutkinta kaikkien saamiensa vakavien ilmiantojen suhteen. OLAF haluaa lisätä tutkinnan tehokkuutta ja seurantaa tulevaisuudessa ja kehittää tehokkaamman strategisen analyysin. Tämän vuoksi OLAF saattaa joutua mukautumaan uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

III.

Tietojen seulonnan (1) ansiosta OLAFilla on tällä hetkellä kapasiteettia käynnistää tutkinta kaikkien saamiensa vakavien ilmiantojen suhteen. OLAF haluaa lisätä tutkinnan tehokkuutta ja seurantaa tulevaisuudessa ja kehittää tehokkaamman strategisen analyysin. Tämän vuoksi OLAF saattaa joutua mukautumaan uusiin ensisijaisiin tavoitteisiin.

| IV. | Tutkinnalla ja tuki- ja koordinointitoimilla on sama tavoite: taloudellisen edun suojeleminen. Niiden välinen ero on selkeä ja perustuu asetukseen (EY) N:o 1073/1999. Tämä näkyy OLAFin roolissa, sen tehtävissä, valtuuksissa ja itsenäisessä asemassa. Jos OLAFin rakenteita uudistetaan toimielinten päätöksillä (2), organisaation eri osat voidaan erotella paremmin. |
| --- | --- |

IV.

Tutkinnalla ja tuki- ja koordinointitoimilla on sama tavoite: taloudellisen edun suojeleminen. Niiden välinen ero on selkeä ja perustuu asetukseen (EY) N:o 1073/1999. Tämä näkyy OLAFin roolissa, sen tehtävissä, valtuuksissa ja itsenäisessä asemassa. Jos OLAFin rakenteita uudistetaan toimielinten päätöksillä (2), organisaation eri osat voidaan erotella paremmin.

| V. | Johtoa koskevat huomiot liittyvät tilintarkastustuomioistuimen analysoimiin tapauksiin. Niissä ei vielä näy vuoden 2003 jälkeen tapahtunut kehitys. Niinpä tilintarkastustuomioistuimen huomiota valvonnan riittämättömyydestä olisi lievennettävä (heinäkuusta 2000 kesäkuuhun 2003 saatettiin päätökseen 957 UCLAFilta periytynyttä tapausta, ja kolmen viime vuoden aikana tutkinnan keskimääräinen pituus on lyhentynyt 33 kuukaudesta vuoden 2004 22 kuukauteen). Lisäksi komissio ehdottaa, että tutkinnalle asetetaan määräajat (ks. asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskeva ehdotus (3)). |
| --- | --- |

V.

Johtoa koskevat huomiot liittyvät tilintarkastustuomioistuimen analysoimiin tapauksiin. Niissä ei vielä näy vuoden 2003 jälkeen tapahtunut kehitys. Niinpä tilintarkastustuomioistuimen huomiota valvonnan riittämättömyydestä olisi lievennettävä (heinäkuusta 2000 kesäkuuhun 2003 saatettiin päätökseen 957 UCLAFilta periytynyttä tapausta, ja kolmen viime vuoden aikana tutkinnan keskimääräinen pituus on lyhentynyt 33 kuukaudesta vuoden 2004 22 kuukauteen). Lisäksi komissio ehdottaa, että tutkinnalle asetetaan määräajat (ks. asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskeva ehdotus (3)).

| VI. | Ensimmäinen vaihe toteutettiin kirjaamon kautta, ja vastedes OLAF varmistaa laadun ja lainmukaisuuden valvonnan linjapäälliköiden, johtokunnan sekä tuomioistuin- ja seurantayksiköiden avulla. Lisäksi OLAF kiinnittää enemmän huomiota tutkintatoimiensa suunnitteluun työsuunnitelmien avulla.
  Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa edellyttää molemmilta osapuolilta jatkuvia ponnisteluja. OLAF on määritellyt tämän yhdeksi tärkeimmistä parannettavista asioista. Yhteistyö on myös komission mielestä tärkeää, ja sitä onkin kuvattu OLAFin toiminnan arviointia koskevan komission kertomuksen (4) suosituksessa nro 14 monialaista asiantuntemusta tarjoavana keskuksena. |
| --- | --- |

VI.

Ensimmäinen vaihe toteutettiin kirjaamon kautta, ja vastedes OLAF varmistaa laadun ja lainmukaisuuden valvonnan linjapäälliköiden, johtokunnan sekä tuomioistuin- ja seurantayksiköiden avulla. Lisäksi OLAF kiinnittää enemmän huomiota tutkintatoimiensa suunnitteluun työsuunnitelmien avulla.

Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa edellyttää molemmilta osapuolilta jatkuvia ponnisteluja. OLAF on määritellyt tämän yhdeksi tärkeimmistä parannettavista asioista. Yhteistyö on myös komission mielestä tärkeää, ja sitä onkin kuvattu OLAFin toiminnan arviointia koskevan komission kertomuksen (4) suosituksessa nro 14 monialaista asiantuntemusta tarjoavana keskuksena.

| VII. | OLAFin tehokkuutta voidaan arvioida vain osittain tutkinnan konkreettisten jatkotoimenpiteiden, kuten syytetoimien tai takaisinperinnän, perusteella. Kansalliset viranomaiset ja joissakin tapauksissa yhteisön toimielimet päättävät, mitä tehdään tapauksissa, jotka eivät kuulu OLAFin toimivaltaan.
  Suoritusindikaattorien määrittely ja soveltaminen on hankalaa. OLAF onkin pohtinut asiaa ja seurannut kansallisten tutkintaviranomaisten kokemuksia. Se tarkastelee mahdollisuutta pyytää jäsenvaltioiden viranomaisilta palautetta kertomustensa hyödyllisyydestä. |
| --- | --- |

VII.

OLAFin tehokkuutta voidaan arvioida vain osittain tutkinnan konkreettisten jatkotoimenpiteiden, kuten syytetoimien tai takaisinperinnän, perusteella. Kansalliset viranomaiset ja joissakin tapauksissa yhteisön toimielimet päättävät, mitä tehdään tapauksissa, jotka eivät kuulu OLAFin toimivaltaan.

Suoritusindikaattorien määrittely ja soveltaminen on hankalaa. OLAF onkin pohtinut asiaa ja seurannut kansallisten tutkintaviranomaisten kokemuksia. Se tarkastelee mahdollisuutta pyytää jäsenvaltioiden viranomaisilta palautetta kertomustensa hyödyllisyydestä.

| VIII. | OLAFia perustettaessa palvelukseen on voitu saada varsin nopeasti kokeneita tutkijoita sen ansiosta, että OLAFin henkilöstötaulukossa on ollut paljon väliaikaisia toimihenkilöitä. OLAF on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomasta riskistä, ja se aikoo budjettiviranomaisten suostumuksella muuttaa vähitellen merkittävän osuuden näistä väliaikaisista toimista pysyviksi, jolloin hankittu taitotieto säilyy. OLAF kiinnittää lisäksi tulevaisuudessa erityistä huomiota henkilöstönsä, erityisesti tutkijoiden ja uusien toimihenkilöiden, kouluttamiseen. |
| --- | --- |

VIII.

OLAFia perustettaessa palvelukseen on voitu saada varsin nopeasti kokeneita tutkijoita sen ansiosta, että OLAFin henkilöstötaulukossa on ollut paljon väliaikaisia toimihenkilöitä. OLAF on tietoinen tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomasta riskistä, ja se aikoo budjettiviranomaisten suostumuksella muuttaa vähitellen merkittävän osuuden näistä väliaikaisista toimista pysyviksi, jolloin hankittu taitotieto säilyy. OLAF kiinnittää lisäksi tulevaisuudessa erityistä huomiota henkilöstönsä, erityisesti tutkijoiden ja uusien toimihenkilöiden, kouluttamiseen.

| IX. | OLAFin nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä on jo monia merkittäviä säännöksiä ihmisoikeuksien suojelemiseksi. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (5) muuttamista koskevassa ehdotuksessa säädetään asianomaisten henkilöiden puolustautumisoikeuden kodifioinnista. Laadun ja lainmukaisuuden valvonta kuuluu nyt linjapäälliköille ja johtokunnalle, mutta sisäistä valvontaa pohditaan myöhemmin.
  Jotta tutkinnan lainmukaisuus taataan käytännössä vielä paremmin ja OLAFin menettelyt tulevat entistä avoimemmiksi, OLAFin menettelykäsikirjan uuteen versioon sisältyy hallinnollisten sääntöjen kokoelma (jota tulevaisuudessa voidaan kehittää erillään nykyisestä käsikirjasta). |
| --- | --- |

IX.

OLAFin nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä on jo monia merkittäviä säännöksiä ihmisoikeuksien suojelemiseksi. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (5) muuttamista koskevassa ehdotuksessa säädetään asianomaisten henkilöiden puolustautumisoikeuden kodifioinnista. Laadun ja lainmukaisuuden valvonta kuuluu nyt linjapäälliköille ja johtokunnalle, mutta sisäistä valvontaa pohditaan myöhemmin.

Jotta tutkinnan lainmukaisuus taataan käytännössä vielä paremmin ja OLAFin menettelyt tulevat entistä avoimemmiksi, OLAFin menettelykäsikirjan uuteen versioon sisältyy hallinnollisten sääntöjen kokoelma (jota tulevaisuudessa voidaan kehittää erillään nykyisestä käsikirjasta).

| X. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä OLAFin hallintotavan tarkistamisesta ja on esittänyt mahdollisia ratkaisuja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessaan. |
| --- | --- |

X.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä OLAFin hallintotavan tarkistamisesta ja on esittänyt mahdollisia ratkaisuja asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessaan.

| XI. | Kaikki OLAFin toiminta keskittyy taloudellisten etujen suojaamiseen. Niinpä resurssien saaminen operatiivisiin toimiin on ensiarvoisen tärkeää. Tilintarkastustuomioistuin itse toteaa kohdassa III, että OLAFilla on tällä hetkellä riittävät resurssit vastata operatiivisen toiminnan haasteisiin.
  Komissio suhtautuu tilintarkastustuomioistuimen huomioihin myönteisesti. Tämä ei kuitenkaan vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

XI.

Kaikki OLAFin toiminta keskittyy taloudellisten etujen suojaamiseen. Niinpä resurssien saaminen operatiivisiin toimiin on ensiarvoisen tärkeää. Tilintarkastustuomioistuin itse toteaa kohdassa III, että OLAFilla on tällä hetkellä riittävät resurssit vastata operatiivisen toiminnan haasteisiin.

Komissio suhtautuu tilintarkastustuomioistuimen huomioihin myönteisesti. Tämä ei kuitenkaan vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.

JOHDANTO

| 4. | OLAF on tietoinen siitä, että sen on tehtävänsä hoitamiseksi tarpeen tehdä yhteistyötä eri viranomaisten kanssa jäsenvaltioissa. Erityishuomiota on annettava koordinaatio- ja tukitoimille ja toimihenkilöiden rekrytoimiselle kansallisista erityisorganisaatioista. |
| --- | --- |

4.

OLAF on tietoinen siitä, että sen on tehtävänsä hoitamiseksi tarpeen tehdä yhteistyötä eri viranomaisten kanssa jäsenvaltioissa. Erityishuomiota on annettava koordinaatio- ja tukitoimille ja toimihenkilöiden rekrytoimiselle kansallisista erityisorganisaatioista.

| 7. | OLAF pyytää kiinnittämään huomion vuonna 2004 laadittuun täydentävään arviointiin sen toiminnasta (6), jonka mukaan noin 60 prosenttia sen resursseista on osoitettu operatiivisiin tehtäviin. Tämä johtuu siitä, että suuri osa niistä resursseista, jotka eivät kuulu tutkinnan ja toimintojen jaostoon (B), ovat kiinteästi sidoksissa tutkintaan. |
| --- | --- |

7.

OLAF pyytää kiinnittämään huomion vuonna 2004 laadittuun täydentävään arviointiin sen toiminnasta (6), jonka mukaan noin 60 prosenttia sen resursseista on osoitettu operatiivisiin tehtäviin. Tämä johtuu siitä, että suuri osa niistä resursseista, jotka eivät kuulu tutkinnan ja toimintojen jaostoon (B), ovat kiinteästi sidoksissa tutkintaan.

| 8. | Komissio myöntää, että tällä hetkellä saattaa olla vaikeaa arvioida OLAFin toimien vaikuttavuutta. OLAFilla ei ollut alkuaikoina arvioinnissa tarvittavia välineitä, mutta tapausten hallinnointijärjestelmän (Case Management System, CMS) käyttöönoton jälkeen sen toimista on voitu pitää kirjaa. Järjestelmän avulla tuloksia on voitu kuvata taloudellisten vaikutusten ja oikeusviranomaisten kanssa toteutetun yhteistyön kannalta (ks. OLAFin toiminnan täydentävä arviointi (7)). Koska kansallisissa menettelyissä on kuitenkin viiveitä, OLAFin tutkinnan konkreettisista jatkotoimenpiteistä ei saada heti tietoa. Tämän vuoksi OLAF pohtii kansallisten viranomaisten kokemusten perusteella, mitkä olisivat sopivia suoritusindikaattoreita, joiden avulla sen toimia voitaisiin arvioida helpommin. On kuitenkin vaikea mitata tointen ehkäisevää ja varoittavaa puolta, joka on tärkeä tulos OLAFin toiminnasta. |
| --- | --- |

8.

Komissio myöntää, että tällä hetkellä saattaa olla vaikeaa arvioida OLAFin toimien vaikuttavuutta. OLAFilla ei ollut alkuaikoina arvioinnissa tarvittavia välineitä, mutta tapausten hallinnointijärjestelmän (Case Management System, CMS) käyttöönoton jälkeen sen toimista on voitu pitää kirjaa. Järjestelmän avulla tuloksia on voitu kuvata taloudellisten vaikutusten ja oikeusviranomaisten kanssa toteutetun yhteistyön kannalta (ks. OLAFin toiminnan täydentävä arviointi (7)). Koska kansallisissa menettelyissä on kuitenkin viiveitä, OLAFin tutkinnan konkreettisista jatkotoimenpiteistä ei saada heti tietoa. Tämän vuoksi OLAF pohtii kansallisten viranomaisten kokemusten perusteella, mitkä olisivat sopivia suoritusindikaattoreita, joiden avulla sen toimia voitaisiin arvioida helpommin. On kuitenkin vaikea mitata tointen ehkäisevää ja varoittavaa puolta, joka on tärkeä tulos OLAFin toiminnasta.

| 10. | Komissio on jo aiemmin korostanut, miten tärkeää on päättää aloitetut menettelyt ja kuroa umpeen OLAFia perustettaessa eri syistä johtuneet viivästykset (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus 2000, kohta 7.41). Ei ole yllättävää, että seuraukset ovat havaittavissa vielä vuonna 2004 (ks. kohta 73). Liitteessä II esiin otetut heikkoudet on suhteutettava tilanteeseen, sillä ne koskevat suurelta osin tapauksia, joiden käsittely on aloitettu ennen OLAFin hallinnon uudelleenjärjestelyä marraskuussa 2003.
  OLAF on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämät huomiot ja CMS:n käyttöönottaminen on esimerkki kehityksestä, jota OLAF on saanut aikaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 8/98 jälkeen. |
| --- | --- |

10.

Komissio on jo aiemmin korostanut, miten tärkeää on päättää aloitetut menettelyt ja kuroa umpeen OLAFia perustettaessa eri syistä johtuneet viivästykset (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus 2000, kohta 7.41). Ei ole yllättävää, että seuraukset ovat havaittavissa vielä vuonna 2004 (ks. kohta 73). Liitteessä II esiin otetut heikkoudet on suhteutettava tilanteeseen, sillä ne koskevat suurelta osin tapauksia, joiden käsittely on aloitettu ennen OLAFin hallinnon uudelleenjärjestelyä marraskuussa 2003.

OLAF on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämät huomiot ja CMS:n käyttöönottaminen on esimerkki kehityksestä, jota OLAF on saanut aikaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 8/98 jälkeen.

OLAFIN TUTKIMUKSET

| 13. | Tutkimusten ja operatiivisten toimien välinen ero näkyy OLAFin roolissa (sen oikeuksissa ja toimivallassa). OLAFin toiminnan oikeudellisen kehyksen vuoksi varsinaista suoraa toimintaa tutkinnan muodossa on vähemmän tullin ja kaupan aloilla (ks. vastaukset kohtiin IV, 4 ja 12). |
| --- | --- |

13.

Tutkimusten ja operatiivisten toimien välinen ero näkyy OLAFin roolissa (sen oikeuksissa ja toimivallassa). OLAFin toiminnan oikeudellisen kehyksen vuoksi varsinaista suoraa toimintaa tutkinnan muodossa on vähemmän tullin ja kaupan aloilla (ks. vastaukset kohtiin IV, 4 ja 12).

| 14. | Koordinointi- ja tukitoimilla pyritään lainsäätäjän asettamaan tavoitteeseen eli taloudellisen edun tehokkaaseen suojaamiseen. OLAF yrittää löytää kunkin tapauksen erityispiirteisiin soveltuvan menettelyn. Toimissa ei suosita mitään tiettyä toimintatapaa eikä resursseja käytetä tutkimuksia haittaavalla tavalla. Toimet ovat kuitenkin usein monimutkaisia ja kattavat monta jäsenvaltiota, joten on erittäin tärkeää noudattaa tarkkoja menettelyjä. Kun sama sisäinen raportointimenettely kattaa koko OLAFin operatiivisen toiminnan, varmistetaan myös parempi avoimuus (ks. vastaus kohtaan 76). Keskinäisessä avunannossa voitaisiin kuitenkin soveltaa yksinkertaistettua menettelyä. |
| --- | --- |

14.

Koordinointi- ja tukitoimilla pyritään lainsäätäjän asettamaan tavoitteeseen eli taloudellisen edun tehokkaaseen suojaamiseen. OLAF yrittää löytää kunkin tapauksen erityispiirteisiin soveltuvan menettelyn. Toimissa ei suosita mitään tiettyä toimintatapaa eikä resursseja käytetä tutkimuksia haittaavalla tavalla. Toimet ovat kuitenkin usein monimutkaisia ja kattavat monta jäsenvaltiota, joten on erittäin tärkeää noudattaa tarkkoja menettelyjä. Kun sama sisäinen raportointimenettely kattaa koko OLAFin operatiivisen toiminnan, varmistetaan myös parempi avoimuus (ks. vastaus kohtaan 76). Keskinäisessä avunannossa voitaisiin kuitenkin soveltaa yksinkertaistettua menettelyä.

| 15. | Kansallisten viranomaisten kanssa tehtävä yhteistyö edellyttää keskinäistä luottamusta, jonka perustana ja vahvistuksena on myös OLAFin jäsenvaltioille antama apu (koordinointi ja tuki). OLAFin politiikkaan kuuluu operatiivisten yhteyksien parantaminen, jonka se on kirjannut ensisijaisiin tavoitteisiinsa vuonna 2005. |
| --- | --- |

15.

Kansallisten viranomaisten kanssa tehtävä yhteistyö edellyttää keskinäistä luottamusta, jonka perustana ja vahvistuksena on myös OLAFin jäsenvaltioille antama apu (koordinointi ja tuki). OLAFin politiikkaan kuuluu operatiivisten yhteyksien parantaminen, jonka se on kirjannut ensisijaisiin tavoitteisiinsa vuonna 2005.

| 16. | a) | OLAF varmistuu tietoja arvioitaessa siitä, että epäilyt i) koskevat OLAFin toimivaltaan kuuluvia rikkomuksia; ii) ovat riittävän vakavia (8); ja iii) koskevat tosiseikkoja, jotka vastaavat ennalta vahvistettuja ensisijaisuusperusteita (9). Tutkimusten ensisijaiset tavoitteet vahvistetaan OLAFin perusteellisen tarkastelun ja valvontakomitean kanssa käydyn keskustelun perusteella. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

OLAF varmistuu tietoja arvioitaessa siitä, että epäilyt i) koskevat OLAFin toimivaltaan kuuluvia rikkomuksia; ii) ovat riittävän vakavia (8); ja iii) koskevat tosiseikkoja, jotka vastaavat ennalta vahvistettuja ensisijaisuusperusteita (9). Tutkimusten ensisijaiset tavoitteet vahvistetaan OLAFin perusteellisen tarkastelun ja valvontakomitean kanssa käydyn keskustelun perusteella.

| c) | OLAFin päätös jatkotoimenpiteiden toteuttamatta jättämisestä on itsessään tärkeä niin asianomaisille henkilöille kuin toimielimellekin, jos sen myötä alun perin esitetyt epäilyt voidaan todeta aiheettomiksi. |
| --- | --- |

c)

OLAFin päätös jatkotoimenpiteiden toteuttamatta jättämisestä on itsessään tärkeä niin asianomaisille henkilöille kuin toimielimellekin, jos sen myötä alun perin esitetyt epäilyt voidaan todeta aiheettomiksi.

| 17. | OLAF teki alkuvuodesta 2003 tapausten hallinnointijärjestelmään (CMS) useita tärkeitä muutoksia, joiden ansiosta se toimii paremmin ja sen sisältämät tiedot ovat luotettavampia. Taloudellisten vaikutusten arviointi ennakolta on vaikeaa, joten OLAF aikoo perustaa asiantuntijatyöryhmän tarkastelemaan suuntaviivoja, joiden perusteella tutkinnan alussa arvioidaan tapauksen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin. CMS:n luvut edustavat mahdollisimman tarkkaa arviota kunkin tutkinnan lopussa; asianomainen tulojen ja menojen hyväksyjä määrittää tarkan määrän ja laatii perintämääräyksen. |
| --- | --- |

17.

OLAF teki alkuvuodesta 2003 tapausten hallinnointijärjestelmään (CMS) useita tärkeitä muutoksia, joiden ansiosta se toimii paremmin ja sen sisältämät tiedot ovat luotettavampia. Taloudellisten vaikutusten arviointi ennakolta on vaikeaa, joten OLAF aikoo perustaa asiantuntijatyöryhmän tarkastelemaan suuntaviivoja, joiden perusteella tutkinnan alussa arvioidaan tapauksen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin. CMS:n luvut edustavat mahdollisimman tarkkaa arviota kunkin tutkinnan lopussa; asianomainen tulojen ja menojen hyväksyjä määrittää tarkan määrän ja laatii perintämääräyksen.

| 19. | Niiden tapausten osuus, joiden OLAF ei katso aiheuttavan jatkotoimenpiteitä, on kasvanut merkittävästi vuodesta 2002, jolloin otettiin käyttöön järjestelmä tapausten ensisijaisuuden määrittämiseksi heti niiden tultua tietoon (ks. vastaukset kohtiin 16 a ja III).
  Todellisempi haaste on se, miten OLAF saa heti aluksi käyttöönsä oleellisia tietoja (jotka koskevat vakavia tapauksia ja johtavat todennäköisesti tuloksellisiin tutkimuksiin).
  OLAF suunnittelee uuden asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti ennakoivamman, tiedonhankintaan perustuvan tutkinnan ja toiminnan kehittämistä (ks. vastaus kohtaan 74). |
| --- | --- |

19.

Niiden tapausten osuus, joiden OLAF ei katso aiheuttavan jatkotoimenpiteitä, on kasvanut merkittävästi vuodesta 2002, jolloin otettiin käyttöön järjestelmä tapausten ensisijaisuuden määrittämiseksi heti niiden tultua tietoon (ks. vastaukset kohtiin 16 a ja III).

Todellisempi haaste on se, miten OLAF saa heti aluksi käyttöönsä oleellisia tietoja (jotka koskevat vakavia tapauksia ja johtavat todennäköisesti tuloksellisiin tutkimuksiin).

OLAF suunnittelee uuden asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti ennakoivamman, tiedonhankintaan perustuvan tutkinnan ja toiminnan kehittämistä (ks. vastaus kohtaan 74).

| 20. | OLAFin uudessa, 25. helmikuuta 2005 hyväksytyssä käsikirjassa otetaan huomioon, että on mahdotonta arvioida tilanne kahden viikon määräajassa joillakin aloilla, jotka edellyttävät yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Tämän vuoksi tutkinnan määräaika on vastedes kaksi kuukautta (10), ja sitä voidaan jatkaa yksikönpäälliköiden suostumuksella.






  b) | Tilintarkastustuomioistuimen valvonnasta esittämissä huomioissa on otettava huomioon olosuhteet, joissa OLAFin johto joutuu toimimaan. OLAF saattoi alkaa kouluttaa johtoa vasta, kun keskeneräiset tapaukset oli selvitetty. |
| --- | --- | --- |

20.

OLAFin uudessa, 25. helmikuuta 2005 hyväksytyssä käsikirjassa otetaan huomioon, että on mahdotonta arvioida tilanne kahden viikon määräajassa joillakin aloilla, jotka edellyttävät yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Tämän vuoksi tutkinnan määräaika on vastedes kaksi kuukautta (10), ja sitä voidaan jatkaa yksikönpäälliköiden suostumuksella.

b)

Tilintarkastustuomioistuimen valvonnasta esittämissä huomioissa on otettava huomioon olosuhteet, joissa OLAFin johto joutuu toimimaan. OLAF saattoi alkaa kouluttaa johtoa vasta, kun keskeneräiset tapaukset oli selvitetty.

| c) | Samoin viiveiden osalta on muistutettava, että aiemmat tapaukset ovat sitoneet paljon voimavaroja (heinäkuun 2000 ja kesäkuun 2003 välisenä aikana saatettiin päätökseen 957 UCLAFilta periytynyttä tapausta). |
| --- | --- |

c)

Samoin viiveiden osalta on muistutettava, että aiemmat tapaukset ovat sitoneet paljon voimavaroja (heinäkuun 2000 ja kesäkuun 2003 välisenä aikana saatettiin päätökseen 957 UCLAFilta periytynyttä tapausta).

| 21. | OLAF ottaa vastedes tapausten arvioinnin alusta lähtien huomioon niiden taloudelliset vaikutukset, jotka kuuluvat kohtaan 16 a annetussa vastauksessa mainittuihin ensisijaisuusperusteisiin. OLAFin tavoitteet täydentävät toisiaan, ja lähestymistapa on yhtaikaa taloudellinen (takaisinperintä) ja ennaltaehkäisevä (hallinnolliset tai kurinpidolliset seuraamukset tai rangaistukset). Komission ja OLAFin välille vuonna 2003 käyttöön otetun yhteistyömekanismin seurauksena OLAF toimittaa tiedot, jotka tarvitaan suojatoimenpiteiden (11) toteuttamiseen tutkinnan aikana EU:n taloudellisen edun suojelemiseksi. |
| --- | --- |

21.

OLAF ottaa vastedes tapausten arvioinnin alusta lähtien huomioon niiden taloudelliset vaikutukset, jotka kuuluvat kohtaan 16 a annetussa vastauksessa mainittuihin ensisijaisuusperusteisiin. OLAFin tavoitteet täydentävät toisiaan, ja lähestymistapa on yhtaikaa taloudellinen (takaisinperintä) ja ennaltaehkäisevä (hallinnolliset tai kurinpidolliset seuraamukset tai rangaistukset). Komission ja OLAFin välille vuonna 2003 käyttöön otetun yhteistyömekanismin seurauksena OLAF toimittaa tiedot, jotka tarvitaan suojatoimenpiteiden (11) toteuttamiseen tutkinnan aikana EU:n taloudellisen edun suojelemiseksi.

| 22. | Käsikirjan uudessa versiossa (ks. vastaus kohtaan 20) esitetyn arviointivaiheen pidentämisen tavoitteena on työn tehokkaampi suunnittelu.
  Vuodesta 2005 jo arviointivaiheessa on säännönmukaisesti kuultu tuomioistuin- ja seurantayksiköitä ja pyydetty enemmän apua analysointi- ja informaatioyksiköiltä (tiedonhankintayksiköiltä). |
| --- | --- |

22.

Käsikirjan uudessa versiossa (ks. vastaus kohtaan 20) esitetyn arviointivaiheen pidentämisen tavoitteena on työn tehokkaampi suunnittelu.

Vuodesta 2005 jo arviointivaiheessa on säännönmukaisesti kuultu tuomioistuin- ja seurantayksiköitä ja pyydetty enemmän apua analysointi- ja informaatioyksiköiltä (tiedonhankintayksiköiltä).

| 23. | Kuten OLAFin toiminnan täydentävässä arvioinnissa (12) todetaan, OLAFin tutkintaan kuluva keskimääräinen aika on lyhentynyt 33 kuukaudesta vuonna 2002 22 kuukauteen vuonna 2004 (ks. vastaus kohtaan 78). |
| --- | --- |

23.

Kuten OLAFin toiminnan täydentävässä arvioinnissa (12) todetaan, OLAFin tutkintaan kuluva keskimääräinen aika on lyhentynyt 33 kuukaudesta vuonna 2002 22 kuukauteen vuonna 2004 (ks. vastaus kohtaan 78).

| 24. | Komissio esittää asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa (6 artiklan 7 kohta) tutkinnan hallinnoinnin vahvistamista asettamalla tutkinnalle määräajat. Lisäksi OLAF esittää vuoden 2005 toimintasuunnitelmassa tutkijoilleen työajan käytön seurantaa, jonka avulla tutkinnan määräaikoja voitaisiin noudattaa paremmin (ks. vastaukset kohtiin 26 ja 80). |
| --- | --- |

24.

Komissio esittää asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa (6 artiklan 7 kohta) tutkinnan hallinnoinnin vahvistamista asettamalla tutkinnalle määräajat. Lisäksi OLAF esittää vuoden 2005 toimintasuunnitelmassa tutkijoilleen työajan käytön seurantaa, jonka avulla tutkinnan määräaikoja voitaisiin noudattaa paremmin (ks. vastaukset kohtiin 26 ja 80).

| 25. | Työajan käytön seurannan ansiosta myös tutkinnan kiireellisyysluokitusta voidaan noudattaa paremmin. |
| --- | --- |

25.

Työajan käytön seurannan ansiosta myös tutkinnan kiireellisyysluokitusta voidaan noudattaa paremmin.

| 26. | OLAF tarkastelee kansallisten viranomaisten kokemuksia ottaakseen käyttöön sellaisen työajan käytön seurannan järjestelmän, joka soveltuu tutkinta-alalle. Samaan aikaan seurantayksiköt testaavat työajan rekisteröintiä. On kuitenkin huomattava, että CMS:n ansiosta tiedetään, kuinka monta tapausta kullakin tutkijalla on. |
| --- | --- |

26.

OLAF tarkastelee kansallisten viranomaisten kokemuksia ottaakseen käyttöön sellaisen työajan käytön seurannan järjestelmän, joka soveltuu tutkinta-alalle. Samaan aikaan seurantayksiköt testaavat työajan rekisteröintiä. On kuitenkin huomattava, että CMS:n ansiosta tiedetään, kuinka monta tapausta kullakin tutkijalla on.

| 27. | Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa säädetään kyseisten henkilöiden puolustautumisoikeuden kodifioinnista. OLAFin uuden menettelykäsikirjan hallinnollisten sääntöjen kokoelmassa esitetään yksityiskohtaiset sisäiset säännöt oikeuksien ja valtuuksien käyttämisestä ja perusoikeuksien noudattamisesta tutkinnan aikana. Tämän vuoksi OLAF on tilannut tammikuussa 2005 kahdeksaa jäsenvaltiota koskevan vertailevan tutkimuksen määritelläkseen sopivan tason takeille, joilla perusoikeuksia suojataan tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

27.

Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa säädetään kyseisten henkilöiden puolustautumisoikeuden kodifioinnista. OLAFin uuden menettelykäsikirjan hallinnollisten sääntöjen kokoelmassa esitetään yksityiskohtaiset sisäiset säännöt oikeuksien ja valtuuksien käyttämisestä ja perusoikeuksien noudattamisesta tutkinnan aikana. Tämän vuoksi OLAF on tilannut tammikuussa 2005 kahdeksaa jäsenvaltiota koskevan vertailevan tutkimuksen määritelläkseen sopivan tason takeille, joilla perusoikeuksia suojataan tutkinnan aikana.

| 28. | OLAFin valtuuksista keskustellessa on erotettava sisäiset ja ulkoiset tutkimukset. Asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ei anneta maatalous- ja tullialalle pakkokeinoja taloudellisten toimijoiden kanssa käytäviä keskusteluja varten. Näin ollen OLAF pyrkii tukeutumaan jäsenvaltioihin ja muihin yksiköihin, joilla on asianmukaiset keinot.
  On lisäksi hyvin tärkeää, että OLAF osallistuu asiakirja-aineiston järjestämiseen ennen niiden lähettämistä kansallisille oikeusviranomaisille, jotta kyseiset viranomaiset voivat käsitellä ne tehokkaimmalla tavalla. |
| --- | --- |

28.

OLAFin valtuuksista keskustellessa on erotettava sisäiset ja ulkoiset tutkimukset. Asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ei anneta maatalous- ja tullialalle pakkokeinoja taloudellisten toimijoiden kanssa käytäviä keskusteluja varten. Näin ollen OLAF pyrkii tukeutumaan jäsenvaltioihin ja muihin yksiköihin, joilla on asianmukaiset keinot.

On lisäksi hyvin tärkeää, että OLAF osallistuu asiakirja-aineiston järjestämiseen ennen niiden lähettämistä kansallisille oikeusviranomaisille, jotta kyseiset viranomaiset voivat käsitellä ne tehokkaimmalla tavalla.

| 29. | OLAF on suunnitellut vuodeksi 2005 erityistä tutkijoille suunnattua koulutusta tutkintaraporttien laadun parantamiseksi. Helmikuussa 2005 hyväksytyssä käsikirjassa esitetyssä uudenmuotoisessa loppuraportissa ilmoitetaan taloudellisen vaikutuksen määrä (joskin sitä on vaikea arvioida tarkasti, kuten todetaan vastauksessa kohtaan 17) sekä säännönvastaisuuksien luonne ja kurinpidolliset tai hallinnolliset seuraamukset tai rangaistukset. |
| --- | --- |

29.

OLAF on suunnitellut vuodeksi 2005 erityistä tutkijoille suunnattua koulutusta tutkintaraporttien laadun parantamiseksi. Helmikuussa 2005 hyväksytyssä käsikirjassa esitetyssä uudenmuotoisessa loppuraportissa ilmoitetaan taloudellisen vaikutuksen määrä (joskin sitä on vaikea arvioida tarkasti, kuten todetaan vastauksessa kohtaan 17) sekä säännönvastaisuuksien luonne ja kurinpidolliset tai hallinnolliset seuraamukset tai rangaistukset.

| 31. | Komissio katsoo, että OLAFin ja muiden asiaa käsittelevien komission yksiköiden (tulojen ja menojen hyväksyjät, budjettipääosasto ja oikeudellinen yksikkö) välinen vastuualueiden jako taloudellisten jatkotoimenpiteiden suhteen on selkeä eikä päällekkäisyyksiä ole (ks. säännöt (13)). Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.
  Maatalousmenoille on jo käytössä mekanismi, jossa maatalouden pääosasto seuraa sääntöjenvastaisesti maksetuiksi todettujen varojen takaisinperintää tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn kautta.
  OLAFin seurantayksiköillä on ollut muita, erityisiä petostentorjuntatehtäviä (jotka liittyvät tullitietojärjestelmään, keskinäiseen hallinnolliseen avunantoon, yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyihin pöytäkirjoihin, maatalousalan takaisinperintää käsittelevään erityisryhmään, OLAFin operatiiviseen toimintaan liittyvien rakennetoimien ohjelmien lopettamiseen ja velallisten paikantamiseen tulojen ja menojen hyväksyjien puolesta). |
| --- | --- |

31.

Komissio katsoo, että OLAFin ja muiden asiaa käsittelevien komission yksiköiden (tulojen ja menojen hyväksyjät, budjettipääosasto ja oikeudellinen yksikkö) välinen vastuualueiden jako taloudellisten jatkotoimenpiteiden suhteen on selkeä eikä päällekkäisyyksiä ole (ks. säännöt (13)). Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.

Maatalousmenoille on jo käytössä mekanismi, jossa maatalouden pääosasto seuraa sääntöjenvastaisesti maksetuiksi todettujen varojen takaisinperintää tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn kautta.

OLAFin seurantayksiköillä on ollut muita, erityisiä petostentorjuntatehtäviä (jotka liittyvät tullitietojärjestelmään, keskinäiseen hallinnolliseen avunantoon, yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyihin pöytäkirjoihin, maatalousalan takaisinperintää käsittelevään erityisryhmään, OLAFin operatiiviseen toimintaan liittyvien rakennetoimien ohjelmien lopettamiseen ja velallisten paikantamiseen tulojen ja menojen hyväksyjien puolesta).

| 32. | OLAF valmistelee parhaillaan keskinäiseen avunantoon tarkoitettua sähköistä viestimoduulia, jonka odotetaan tehostavan käsittelyä ja seurantaa huomattavasti. |
| --- | --- |

32.

OLAF valmistelee parhaillaan keskinäiseen avunantoon tarkoitettua sähköistä viestimoduulia, jonka odotetaan tehostavan käsittelyä ja seurantaa huomattavasti.

| 33. | OLAF on ottanut laadunvalvonnan ensisijaisiin tavoitteisiinsa vuonna 2005 ja aloittanut koulutustoimia sitä varten (ks. vastaus kohtaan 29). Johtokunta keskittyy yhä enemmän laadunvalvontaan ja tulevaisuudessa sisäinen tarkastus valvoo yhä tarkemmin sen toteuttamista (ks. vastaus kohtaan 39). |
| --- | --- |

33.

OLAF on ottanut laadunvalvonnan ensisijaisiin tavoitteisiinsa vuonna 2005 ja aloittanut koulutustoimia sitä varten (ks. vastaus kohtaan 29). Johtokunta keskittyy yhä enemmän laadunvalvontaan ja tulevaisuudessa sisäinen tarkastus valvoo yhä tarkemmin sen toteuttamista (ks. vastaus kohtaan 39).

| 34. | OLAFin käsikirjassa korostetaan tutkintaan liittyviä oikeudellisia seikkoja tarkoituksellisesti, sillä OLAFin oikeudellisten velvoitteiden noudattamatta jättäminen heikentää tuloksia.
  Käsikirjaa päivitetään ja parannetaan jatkuvasti. Uusimmassa OLAFin käsikirjassa (25. helmikuuta 2005) selkiytetään useimpia tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista seikoista, myös johtokunnan roolia. Parhaillaan laaditaan uutta CMS-käsikirjaa, jotta CMS:stä on saatavilla laaja, OLAFin käsikirjasta erillinen kuvaus. OLAF harkitsee myös kaiken tutkinnan toteuttamiseen liittyvän aineiston kokoamista omaksi käsikirjakseen. |
| --- | --- |

34.

OLAFin käsikirjassa korostetaan tutkintaan liittyviä oikeudellisia seikkoja tarkoituksellisesti, sillä OLAFin oikeudellisten velvoitteiden noudattamatta jättäminen heikentää tuloksia.

Käsikirjaa päivitetään ja parannetaan jatkuvasti. Uusimmassa OLAFin käsikirjassa (25. helmikuuta 2005) selkiytetään useimpia tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista seikoista, myös johtokunnan roolia. Parhaillaan laaditaan uutta CMS-käsikirjaa, jotta CMS:stä on saatavilla laaja, OLAFin käsikirjasta erillinen kuvaus. OLAF harkitsee myös kaiken tutkinnan toteuttamiseen liittyvän aineiston kokoamista omaksi käsikirjakseen.

| 35. | Linjapäälliköt varmistavat tapausten hallinnoinnin jatkuvuuden. Vuonna 2004 tätä valvontaa ei vielä dokumentoitu standardinomaisesti, mutta erityisesti CMS tarjoaa välineet valvonnan yhdenmukaistamiseen ja helpottamiseen tulostaulujen avulla. |
| --- | --- |

35.

Linjapäälliköt varmistavat tapausten hallinnoinnin jatkuvuuden. Vuonna 2004 tätä valvontaa ei vielä dokumentoitu standardinomaisesti, mutta erityisesti CMS tarjoaa välineet valvonnan yhdenmukaistamiseen ja helpottamiseen tulostaulujen avulla.

| 36. | OLAF on samaa mieltä siitä, että aiemmin CMS:llä keskityttiin tiedon arkistointiin ja rekisteröintiin. Tämä oli OLAFin ensisijainen tavoitekin, sillä tilintarkastustuomioistuin oli havainnut asiassa heikkouksia (ks. kertomus nro 8/98). Merkittävää kehitystä onkin saatu aikaan. CMS:n kuvaus uudessa OLAFin käsikirjassa osoittaa, että monet tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomista seikoista on jo otettu huomioon. Linjapäälliköt saavat kuukausittaiset raportit tapauksista, jotka saattavat edellyttää heidän puuttumistaan. Tiedonhankintaa koskevien pyyntöjen hallinnoimiseen on kehitetty uusia moduleja. Keskinäistä avunantoa koskevia tiedonantoja varten on perustettu järjestelmä ja samanlaista modulia testataan parhaillaan kaikenlaista lainsäädännöllistä ja oikeudellista neuvontaa koskevia pyyntöjä varten. Näin CMS-järjestelmä kehittyy yksinkertaisesta tilintarkastustuomioistuimen kuvaamasta asiakirjojen hallintajärjestelmästä todelliseksi tapausten hallinnointijärjestelmäksi. |
| --- | --- |

36.

OLAF on samaa mieltä siitä, että aiemmin CMS:llä keskityttiin tiedon arkistointiin ja rekisteröintiin. Tämä oli OLAFin ensisijainen tavoitekin, sillä tilintarkastustuomioistuin oli havainnut asiassa heikkouksia (ks. kertomus nro 8/98). Merkittävää kehitystä onkin saatu aikaan. CMS:n kuvaus uudessa OLAFin käsikirjassa osoittaa, että monet tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomista seikoista on jo otettu huomioon. Linjapäälliköt saavat kuukausittaiset raportit tapauksista, jotka saattavat edellyttää heidän puuttumistaan. Tiedonhankintaa koskevien pyyntöjen hallinnoimiseen on kehitetty uusia moduleja. Keskinäistä avunantoa koskevia tiedonantoja varten on perustettu järjestelmä ja samanlaista modulia testataan parhaillaan kaikenlaista lainsäädännöllistä ja oikeudellista neuvontaa koskevia pyyntöjä varten. Näin CMS-järjestelmä kehittyy yksinkertaisesta tilintarkastustuomioistuimen kuvaamasta asiakirjojen hallintajärjestelmästä todelliseksi tapausten hallinnointijärjestelmäksi.

| 37. | Päätös siitä, että tutkinta antaa aihetta asianomaisten viranomaisten jatkotoimille, olisi otettava huomioon, kun arvioidaan OLAFin toimintaa tapauksissa, joissa OLAF on katsonut petoksen tai sääntöjenvastaisuuden tapahtuneen. Jatkotoimien onnistuminen riippuu kuitenkin useista muuttujista, jotka eivät ole OLAFin hallinnassa. OLAFilla on jo kuitenkin vakiintuneet ja läheiset yhteydet Belgian ja Luxemburgin oikeusviranomaisten kanssa, ja se kunnioittaa täysin niiden itsenäistä päätösvaltaa. Belgian viranomaisten kanssa on toteutettu muitakin aloitteita (Belgian liittovaltion syyttäjäviranomaisen nimittäminen OLAFin tapausten yhteystahoksi ja kiertokirjeen antaminen 22. toukokuuta 2003 yhdessä Belgian yleisten syyttäjien kollegion kanssa). Talousrikoksiin erikoistuville, OLAFin kanssa työskenteleville syyttäjille on järjestetty koulutusta vuonna 2005.
  Toimielimillä on henkilöstösääntöjen uuden liitteen IX mukaan laajat valtuudet syytetoimien ja seuraamusten suhteen.
  ”Nollatoleranssipolitiikkaa” on sovellettava noudattaen suhteellisuusperiaatetta ja puolustautumisoikeutta. Kukin tapaus edellyttää nimittävän viranomaisen reaktiota, mutta myös seuraamus on mukautettava tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

37.

Päätös siitä, että tutkinta antaa aihetta asianomaisten viranomaisten jatkotoimille, olisi otettava huomioon, kun arvioidaan OLAFin toimintaa tapauksissa, joissa OLAF on katsonut petoksen tai sääntöjenvastaisuuden tapahtuneen. Jatkotoimien onnistuminen riippuu kuitenkin useista muuttujista, jotka eivät ole OLAFin hallinnassa. OLAFilla on jo kuitenkin vakiintuneet ja läheiset yhteydet Belgian ja Luxemburgin oikeusviranomaisten kanssa, ja se kunnioittaa täysin niiden itsenäistä päätösvaltaa. Belgian viranomaisten kanssa on toteutettu muitakin aloitteita (Belgian liittovaltion syyttäjäviranomaisen nimittäminen OLAFin tapausten yhteystahoksi ja kiertokirjeen antaminen 22. toukokuuta 2003 yhdessä Belgian yleisten syyttäjien kollegion kanssa). Talousrikoksiin erikoistuville, OLAFin kanssa työskenteleville syyttäjille on järjestetty koulutusta vuonna 2005.

Toimielimillä on henkilöstösääntöjen uuden liitteen IX mukaan laajat valtuudet syytetoimien ja seuraamusten suhteen.

”Nollatoleranssipolitiikkaa” on sovellettava noudattaen suhteellisuusperiaatetta ja puolustautumisoikeutta. Kukin tapaus edellyttää nimittävän viranomaisen reaktiota, mutta myös seuraamus on mukautettava tapauskohtaisesti.

| 39. | OLAFin sisäisen tarkastuksen yksikkö tarkastaa tulevaisuudessa tutkintamenettelyjen ja tarkastusten valvonnan toteuttamisen ja tarkistaa otoksin tapausten laadun (menettelyyn liittyvät seikat). |
| --- | --- |

39.

OLAFin sisäisen tarkastuksen yksikkö tarkastaa tulevaisuudessa tutkintamenettelyjen ja tarkastusten valvonnan toteuttamisen ja tarkistaa otoksin tapausten laadun (menettelyyn liittyvät seikat).

| 41. | Tammikuussa 2005 otettiin jo käyttöön tapausten hallinnointijärjestelmän sähköinen versio, jotta johtokunta voi valvoa paremmin kertomusten laatua ja tehdä operatiiviseen toimintaan liittyviä päätöksiä avoimemmin. OLAF ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta muuttaa johtokunnan rakennetta, jotta kuulemismenettely tehostuu (ks. vastaukset kohtiin 77 ja 58). |
| --- | --- |

41.

Tammikuussa 2005 otettiin jo käyttöön tapausten hallinnointijärjestelmän sähköinen versio, jotta johtokunta voi valvoa paremmin kertomusten laatua ja tehdä operatiiviseen toimintaan liittyviä päätöksiä avoimemmin. OLAF ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta muuttaa johtokunnan rakennetta, jotta kuulemismenettely tehostuu (ks. vastaukset kohtiin 77 ja 58).

| 42. | Komission mielestä OLAFin laatimien kertomusten oikeusperustoissa määritellyt tavoitteet on otettava huomioon. Tilannetta voitaisiin kuitenkin rationalisoida. Tähän on jo pyritty ehdottamalla tiettyjen toimintakertomusten määräaikojen ja viitejaksojen yhdenmukaistamista. Komissio ja OLAF ovat valmiita keskustelemaan näistä kysymyksistä asianomaisten toimielinten kanssa. |
| --- | --- |

42.

Komission mielestä OLAFin laatimien kertomusten oikeusperustoissa määritellyt tavoitteet on otettava huomioon. Tilannetta voitaisiin kuitenkin rationalisoida. Tähän on jo pyritty ehdottamalla tiettyjen toimintakertomusten määräaikojen ja viitejaksojen yhdenmukaistamista. Komissio ja OLAF ovat valmiita keskustelemaan näistä kysymyksistä asianomaisten toimielinten kanssa.

| 43. | OLAF pohtii toimintakertomusten parantamiseksi sopivia suoritusindikaattoreita myös kansallisten tutkintaviranomaisten kokemusten perusteella. Esimerkiksi sisäisissä tutkimuksissa onnistumisen indikaattorina voisivat olla toimenpiteet, jotka toimielimet toteuttavat OLAFin asiaan puuttumisen jälkeen (suojatoimenpiteet tai valvonnan tehostumiseen johtavat toimenpiteet). Tämä täydentäisi tietoja kurinpidollisten toimien määrällä ja tuloksilla.
  Jotta OLAFin suositusten oikeudelliset seuraamukset saataisiin paremmin selville, oikeudellisten ja kurinpidollisten jatkotoimien oleelliset tiedot ja tulokset on vuodesta 2004 raportoitu yhdenmukaisella tavalla CMS-järjestelmässä seurantamenettelyn päätteeksi (ks. myös kohtaan 37 annettu vastaus, joka käsittelee sitä, ettei OLAF valvo kansallisia tai kurinpidollisia menettelyjä).
  Täydentävä arviointi OLAFin toiminnasta antaa ensimmäiset viitteet operatiivisen toiminnan, taloudellisten vaikutusten ja oikeusviranomaisten kanssa tehdyn yhteistyön tuloksista (14) (ks. vastaus kohtaan 8). |
| --- | --- |

43.

OLAF pohtii toimintakertomusten parantamiseksi sopivia suoritusindikaattoreita myös kansallisten tutkintaviranomaisten kokemusten perusteella. Esimerkiksi sisäisissä tutkimuksissa onnistumisen indikaattorina voisivat olla toimenpiteet, jotka toimielimet toteuttavat OLAFin asiaan puuttumisen jälkeen (suojatoimenpiteet tai valvonnan tehostumiseen johtavat toimenpiteet). Tämä täydentäisi tietoja kurinpidollisten toimien määrällä ja tuloksilla.

Jotta OLAFin suositusten oikeudelliset seuraamukset saataisiin paremmin selville, oikeudellisten ja kurinpidollisten jatkotoimien oleelliset tiedot ja tulokset on vuodesta 2004 raportoitu yhdenmukaisella tavalla CMS-järjestelmässä seurantamenettelyn päätteeksi (ks. myös kohtaan 37 annettu vastaus, joka käsittelee sitä, ettei OLAF valvo kansallisia tai kurinpidollisia menettelyjä).

Täydentävä arviointi OLAFin toiminnasta antaa ensimmäiset viitteet operatiivisen toiminnan, taloudellisten vaikutusten ja oikeusviranomaisten kanssa tehdyn yhteistyön tuloksista (14) (ks. vastaus kohtaan 8).

OLAFIN YKSIKÖIDEN OSALLISTUMINEN TUTKINTAAN

| 46. | Strategisen tiedonhankinnan yksikön päätehtävä on petostuntemuksen lisääminen erityisesti riskianalyysin avulla. Sen avulla OLAFin työ edistää päätöksentekoa ja lainsäädäntöprosessia. Samalla saatetaan löytää mahdollisia uusia tutkinnan kohteita. Asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa selkiytetään OLAFin toimivaltaa asettaa tällaiseen analyysiin perustuva tutkinta etusijalle (ks. vastaus kohtaan 90). |
| --- | --- |

46.

Strategisen tiedonhankinnan yksikön päätehtävä on petostuntemuksen lisääminen erityisesti riskianalyysin avulla. Sen avulla OLAFin työ edistää päätöksentekoa ja lainsäädäntöprosessia. Samalla saatetaan löytää mahdollisia uusia tutkinnan kohteita. Asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa selkiytetään OLAFin toimivaltaa asettaa tällaiseen analyysiin perustuva tutkinta etusijalle (ks. vastaus kohtaan 90).

| 47. | Viestintäjärjestelmän laadun parantumisen ansiosta jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä tietoja on käytetty vuodesta 2004 riskianalyysitarkoituksiin. On korostettava, että jos jäsenvaltio on havainnut mahdollisen petoksen (suurin osa sääntöjenvastaisuuksista johtuu virheistä, ei petoksista), kansallisten viranomaisten olisi toteutettava tarvittavat toimet. |
| --- | --- |

47.

Viestintäjärjestelmän laadun parantumisen ansiosta jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä tietoja on käytetty vuodesta 2004 riskianalyysitarkoituksiin. On korostettava, että jos jäsenvaltio on havainnut mahdollisen petoksen (suurin osa sääntöjenvastaisuuksista johtuu virheistä, ei petoksista), kansallisten viranomaisten olisi toteutettava tarvittavat toimet.

| 50. | a) | OLAF käyttää AFIS-järjestelmää varmennettuna tietoverkkona yhteyksissään ulkopuolisiin kumppaneihin (tulli ja muut lainvalvontaviranomaiset), kun se koordinoi tutkintaa kolmansissa maissa asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

50.

a)

OLAF käyttää AFIS-järjestelmää varmennettuna tietoverkkona yhteyksissään ulkopuolisiin kumppaneihin (tulli ja muut lainvalvontaviranomaiset), kun se koordinoi tutkintaa kolmansissa maissa asetuksen (EY) N:o 515/97 mukaisesti.

| b) | OLAF katsoo myös, että sen on tarpeen olla mukana hallinnoimassa ohjelmia, joilla tähdätään jäsenvaltioiden tulliyksiköiden vahvistamiseen. Tämä hallinnointi edellyttää sen hallussa olevaa teknistä erikoisasiantuntemusta ja varmennettua ympäristöä. |
| --- | --- |

b)

OLAF katsoo myös, että sen on tarpeen olla mukana hallinnoimassa ohjelmia, joilla tähdätään jäsenvaltioiden tulliyksiköiden vahvistamiseen. Tämä hallinnointi edellyttää sen hallussa olevaa teknistä erikoisasiantuntemusta ja varmennettua ympäristöä.

| 54. | Komissio arvioi, että pääosastojen ja OLAFin välinen takaisinperintää ja sääntöjenvastaisuuksien seurantaa koskeva vastuualueiden jako on riittävän selkeä.
  Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.
  Maatalousalalla OLAFin ja maatalouden pääosaston (yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien) vastuualueiden jako on määritelty 10. helmikuuta 1995 annetun komission tiedonannon SEC(95) 249 liitteen 2 mukaisesti (ks. myös komission vastaus tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 3/2004). OLAF vastaa nyt kaikista jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) N:o 595/91 nojalla ilmoittamista maatalousalan sääntöjenvastaisuuksiin liittyvistä takaisinperintäasioista. Määrät, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.
  Myös rakennerahastojen ja tullien alalla toimivaltakysymykset on määritelty selkeästi. OLAF vastaa nyt kaikista jäsenvaltioiden asetusten (EY) N:o 1681/94 ja (EY) N:o 1831/94 nojalla ilmoittamien rakennetoimiin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien hallinnoinnista. Se toimii yhteistyössä menojen hyväksymisestä vastaavien pääosastojen (maatalouden ja maaseudun kehittämisen, aluepolitiikan, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden sekä kalastuksen ja meriasioiden pääosastojen) kanssa. Tullialalla OLAFin/UCLAFin ja verotuksen ja tulliliiton pääosaston vastuualueet on määritelty selkeästi vuosina 1995 ja 1999 tehdyissä komission päätöksissä.
  Seurantayksiköiden toiminnan ansiosta tutkijat voivat keskittyä toimiinsa täysin ilman, että heidän tarvitsisi huolehtia (talouden, hallinnon ja lainsäädännön) seurantaan liittyvistä hallinnollisista tehtävistä (ks. vastaus kohtaan 82). |
| --- | --- |

54.

Komissio arvioi, että pääosastojen ja OLAFin välinen takaisinperintää ja sääntöjenvastaisuuksien seurantaa koskeva vastuualueiden jako on riittävän selkeä.

Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.

Maatalousalalla OLAFin ja maatalouden pääosaston (yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien) vastuualueiden jako on määritelty 10. helmikuuta 1995 annetun komission tiedonannon SEC(95) 249 liitteen 2 mukaisesti (ks. myös komission vastaus tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 3/2004). OLAF vastaa nyt kaikista jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) N:o 595/91 nojalla ilmoittamista maatalousalan sääntöjenvastaisuuksiin liittyvistä takaisinperintäasioista. Määrät, joita ei saada perittyä takaisin, voidaan poistaa kirjanpidosta vain päätöksellä, jonka komissio tekee EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Kyseisestä menettelystä vastaa maatalouden pääosasto, ja sen kaikissa vaiheissa avustaa OLAF.

Myös rakennerahastojen ja tullien alalla toimivaltakysymykset on määritelty selkeästi. OLAF vastaa nyt kaikista jäsenvaltioiden asetusten (EY) N:o 1681/94 ja (EY) N:o 1831/94 nojalla ilmoittamien rakennetoimiin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien hallinnoinnista. Se toimii yhteistyössä menojen hyväksymisestä vastaavien pääosastojen (maatalouden ja maaseudun kehittämisen, aluepolitiikan, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden sekä kalastuksen ja meriasioiden pääosastojen) kanssa. Tullialalla OLAFin/UCLAFin ja verotuksen ja tulliliiton pääosaston vastuualueet on määritelty selkeästi vuosina 1995 ja 1999 tehdyissä komission päätöksissä.

Seurantayksiköiden toiminnan ansiosta tutkijat voivat keskittyä toimiinsa täysin ilman, että heidän tarvitsisi huolehtia (talouden, hallinnon ja lainsäädännön) seurantaan liittyvistä hallinnollisista tehtävistä (ks. vastaus kohtaan 82).

| 55. | Komissio on antanut petostentorjuntapolitiikan kehittämisen OLAFin itsensä tehtäväksi. Sen päätehtävä, tutkinta, vaikuttaa konkreettisesti petostentorjuntastrategian valmisteluun. On järkevää pitää yllä läheisiä yhteyksiä kenttätyöhön ja viranomaisiin, joiden tehtävänä on rikollisuuden eri muotojen torjunta, sillä kansallisten käytänteiden hyvä tuntemus heijastuu OLAFin omiin käytänteisiin. Suunnittelun ja tutkinnan synergiasta on kaksi esimerkkiä: 1. paikalla suoritettavia tarkastuksia koskevan asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 laatiminen ja siihen liittyvien käytänteiden kehittäminen; ja 2. Euroopan syyttäjäviranomaisesta käydyt keskustelut, joihin vaikuttivat OLAFin nykyinen käytäntö ja tarve ottaa huomioon rikostutkinnan periaatteet (esim. puolustautumisoikeuksien suojaaminen) (ks. vastaus kohtaan 91). |
| --- | --- |

55.

Komissio on antanut petostentorjuntapolitiikan kehittämisen OLAFin itsensä tehtäväksi. Sen päätehtävä, tutkinta, vaikuttaa konkreettisesti petostentorjuntastrategian valmisteluun. On järkevää pitää yllä läheisiä yhteyksiä kenttätyöhön ja viranomaisiin, joiden tehtävänä on rikollisuuden eri muotojen torjunta, sillä kansallisten käytänteiden hyvä tuntemus heijastuu OLAFin omiin käytänteisiin. Suunnittelun ja tutkinnan synergiasta on kaksi esimerkkiä: 1. paikalla suoritettavia tarkastuksia koskevan asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 laatiminen ja siihen liittyvien käytänteiden kehittäminen; ja 2. Euroopan syyttäjäviranomaisesta käydyt keskustelut, joihin vaikuttivat OLAFin nykyinen käytäntö ja tarve ottaa huomioon rikostutkinnan periaatteet (esim. puolustautumisoikeuksien suojaaminen) (ks. vastaus kohtaan 91).

| 58. | Vastedes tuomioistuinyksikköä kuullaan tapausten arviointimenettelyn alkuvaiheessa kaikilla aloilla, jos on mahdollista, että tapaukset johtavat rikosprosessiin (ks. vastaus kohtaan 77). |
| --- | --- |

58.

Vastedes tuomioistuinyksikköä kuullaan tapausten arviointimenettelyn alkuvaiheessa kaikilla aloilla, jos on mahdollista, että tapaukset johtavat rikosprosessiin (ks. vastaus kohtaan 77).

| 59. | OLAF avustaa laajentumisasioiden pääosastoa, joka hallinnoi Phare-ohjelmaa, luomalla petostentorjuntarakenteita ja kehittämällä koulutusohjelmia niiden tueksi.
  OLAFin kokemuksesta on hyötyä, kun ehdokasmaita avustetaan panemaan tehokkaasti täytäntöön yhteisön säännöstöä, joka liittyy yhteisön taloudellisen edun turvaamiseen EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan mukaisesti. OLAFin hallinnoimien Herkules- ja Perikles-ohjelmien määrärahat ovat pienet ja sitovat vain vähän henkilöstöresursseja. Niiden siirtäminen muihin yksiköihin saattaisi aiheuttaa OLAFille enemmän haittaa kuin hyötyä. Komissio voisi kuitenkin pohtia tätä arvioidessaan OLAFin toimintaa yleensä. |
| --- | --- |

59.

OLAF avustaa laajentumisasioiden pääosastoa, joka hallinnoi Phare-ohjelmaa, luomalla petostentorjuntarakenteita ja kehittämällä koulutusohjelmia niiden tueksi.

OLAFin kokemuksesta on hyötyä, kun ehdokasmaita avustetaan panemaan tehokkaasti täytäntöön yhteisön säännöstöä, joka liittyy yhteisön taloudellisen edun turvaamiseen EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan mukaisesti. OLAFin hallinnoimien Herkules- ja Perikles-ohjelmien määrärahat ovat pienet ja sitovat vain vähän henkilöstöresursseja. Niiden siirtäminen muihin yksiköihin saattaisi aiheuttaa OLAFille enemmän haittaa kuin hyötyä. Komissio voisi kuitenkin pohtia tätä arvioidessaan OLAFin toimintaa yleensä.

| 60. | Vuonna 2005 on kiinnitetty erityistä huomiota uuden henkilöstön koulutukseen (ks. vastaus kohtaan 63 a). OLAF aikoo kuitenkin kiinnittää suurempaa huomiota sisäiseen koulutukseen ja suunnittelee koulutuksen sisällyttämistä näkyvämmin rakenteeseensa. |
| --- | --- |

60.

Vuonna 2005 on kiinnitetty erityistä huomiota uuden henkilöstön koulutukseen (ks. vastaus kohtaan 63 a). OLAF aikoo kuitenkin kiinnittää suurempaa huomiota sisäiseen koulutukseen ja suunnittelee koulutuksen sisällyttämistä näkyvämmin rakenteeseensa.

| 63. | Komissio on tietoinen siitä, että OLAFissa on suuri määrä väliaikaisia toimihenkilöitä. Se onkin ehdottanut OLAFin henkilöstötaulukoiden muuttamista huomattavasti vuoden 2006 alustavan talousarvioesityksen valmistelun yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen suosittelemaan suuntaan.






  a) | OLAF aloitti vuonna 2005 uusille tutkijoille suunnatun alkukoulutuksen sekä jatkuvat koulutustoimet, jotka liittyvät eritoten julkisiin hankintoihin, kieliin, juridiikkaan, tutkintatekniikkaan ja kertomusten laadintaan. Yksikönpäälliköt osallistuivat vuonna 2005 myös komission järjestämään johtamistaitokoulutukseen. |
| --- | --- | --- |

63.

Komissio on tietoinen siitä, että OLAFissa on suuri määrä väliaikaisia toimihenkilöitä. Se onkin ehdottanut OLAFin henkilöstötaulukoiden muuttamista huomattavasti vuoden 2006 alustavan talousarvioesityksen valmistelun yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen suosittelemaan suuntaan.

a)

OLAF aloitti vuonna 2005 uusille tutkijoille suunnatun alkukoulutuksen sekä jatkuvat koulutustoimet, jotka liittyvät eritoten julkisiin hankintoihin, kieliin, juridiikkaan, tutkintatekniikkaan ja kertomusten laadintaan. Yksikönpäälliköt osallistuivat vuonna 2005 myös komission järjestämään johtamistaitokoulutukseen.

| b) | OLAF on tietoinen riskistä, että suuri määrä väliaikaisia toimihenkilöjä lähtee samanaikaisesti sopimustensa päättyessä. Se on jo suunnitellut henkilöstölleen enintään kahdeksan vuoden mittaisia sopimuksia, jotta sillä on aikaa järjestää kohdennettuja kilpailuja ja samaan aikaan mukauttaa henkilöstötaulukkoa (ks. vastaukset kohtiin 63 ja 64). |
| --- | --- |

b)

OLAF on tietoinen riskistä, että suuri määrä väliaikaisia toimihenkilöjä lähtee samanaikaisesti sopimustensa päättyessä. Se on jo suunnitellut henkilöstölleen enintään kahdeksan vuoden mittaisia sopimuksia, jotta sillä on aikaa järjestää kohdennettuja kilpailuja ja samaan aikaan mukauttaa henkilöstötaulukkoa (ks. vastaukset kohtiin 63 ja 64).

Komissio on valmis vuoropuheluun tasapainon löytämiseksi OLAFin erityistarpeisiin henkilöstösääntöjen puitteissa.

| 64. | OLAF aikoo järjestää erityisiä petostentorjunta-alan sisäisiä kilpailuja, joiden kautta pätevimmät toimihenkilöt voivat tulla virkamiehiksi. Näin saatu taitotieto säilyy. |
| --- | --- |

64.

OLAF aikoo järjestää erityisiä petostentorjunta-alan sisäisiä kilpailuja, joiden kautta pätevimmät toimihenkilöt voivat tulla virkamiehiksi. Näin saatu taitotieto säilyy.

| 65. | OLAFissa on tällä hetkellä 25 kansallista asiantuntijaa. Määrän lisääminen ei ole mahdotonta, mutta on syytä huomata, että kansallisia asiantuntijoita ei voi käyttää eräissä arkaluontoisissa tehtävissä.
  Lisäksi OLAFin kokemusten mukaan tiedonhankinta-alalla on järkevämpää ottaa palvelukseen asiantuntijoita väliaikaisiksi toimihenkilöiksi, sillä jäsenvaltioilla ei ole valmiuksia tarjota henkilöstöä kansallisiksi asiantuntijoiksi. Lisäksi niissä jäsenvaltioissa, jotka yleensä olisivat valmiita lähettämään kansallisia asiantuntijoita, ei ole tarvittavaa asiantuntemusta suorien menojen ohjelmista. Myös maantieteellisestä tasapainosta on huolehdittava. |
| --- | --- |

65.

OLAFissa on tällä hetkellä 25 kansallista asiantuntijaa. Määrän lisääminen ei ole mahdotonta, mutta on syytä huomata, että kansallisia asiantuntijoita ei voi käyttää eräissä arkaluontoisissa tehtävissä.

Lisäksi OLAFin kokemusten mukaan tiedonhankinta-alalla on järkevämpää ottaa palvelukseen asiantuntijoita väliaikaisiksi toimihenkilöiksi, sillä jäsenvaltioilla ei ole valmiuksia tarjota henkilöstöä kansallisiksi asiantuntijoiksi. Lisäksi niissä jäsenvaltioissa, jotka yleensä olisivat valmiita lähettämään kansallisia asiantuntijoita, ei ole tarvittavaa asiantuntemusta suorien menojen ohjelmista. Myös maantieteellisestä tasapainosta on huolehdittava.

VALVONTAKOMITEA

| 66. | Komissio on todennut kertomuksessaan OLAFin toiminnan arvioinnista (15), että valvontakomitean organisoinnissa on tullut esiin useita ongelmia, jotka liittyvät muun muassa hallintomäärärahojen toteuttamiseen ja valvontakomitean sihteeristön toimipaikkaan. Kertomuksen mukaan komissio aikoo keskustella (uuden) valvontakomitean kanssa rakentavasti ja pragmaattisesti, jotta ongelmat saadaan ratkaistua lainsäädännön puitteissa. |
| --- | --- |

66.

Komissio on todennut kertomuksessaan OLAFin toiminnan arvioinnista (15), että valvontakomitean organisoinnissa on tullut esiin useita ongelmia, jotka liittyvät muun muassa hallintomäärärahojen toteuttamiseen ja valvontakomitean sihteeristön toimipaikkaan. Kertomuksen mukaan komissio aikoo keskustella (uuden) valvontakomitean kanssa rakentavasti ja pragmaattisesti, jotta ongelmat saadaan ratkaistua lainsäädännön puitteissa.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 74. | OLAFin toiminnan nykyisen oikeudellisen kehyksen ja luonteen vuoksi kysymys sen ensisijaisista tavoitteista ja tuloksista on vaikea. Komissio on kuitenkin pyytänyt asianomaisia tahoja pohtimaan OLAFin strategisia painopisteitä (ks. kertomus OLAFin toiminnan arvioinnista (16), suositus 11). Myös komissio käsittelee aihetta parhaillaan käytävissä keskusteluissaan OLAFin toiminnan uudistamisesta. OLAF toteaa tuloksista, että sen tarkoituksena on edistää (oikeudenkäyntiin, takaisinperintään ja kurinpitoon liittyvien) eri menettelyjen synergiaa ja toteuttaa samalla tarvittavat suojatoimenpiteet sekä pyrkiä edistämään tehokkaimpia keinoja taloudellisen edun suojaamiseksi.

  Komissio korostaa, että kysymys OLAFin tuloksia mittaavista suoritusindikaattoreista on monimutkainen ja edellyttää laajaa pohdintaa, eritoten siksi, ettei OLAF voi itse aina vaikuttaa kaikkiin onnistumisen tekijöihin tapauksissa, joiden jatkotoimet kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisille tai yhteisön toimielimille. OLAF on jo analysoinut tuloksiaan ensimmäisen kerran OLAFin toiminnan täydentävässä arvioinnissa (2004). Se aikoo tarkentaa vielä analyysiään ja pohtia, mitkä indikaattorit olisivat kansallisten yksiköiden kokemusten perusteella merkityksillisimpiä (ks. vastaukset kohtiin VII ja 8). |
| --- | --- |

74.

OLAFin toiminnan nykyisen oikeudellisen kehyksen ja luonteen vuoksi kysymys sen ensisijaisista tavoitteista ja tuloksista on vaikea. Komissio on kuitenkin pyytänyt asianomaisia tahoja pohtimaan OLAFin strategisia painopisteitä (ks. kertomus OLAFin toiminnan arvioinnista (16), suositus 11). Myös komissio käsittelee aihetta parhaillaan käytävissä keskusteluissaan OLAFin toiminnan uudistamisesta. OLAF toteaa tuloksista, että sen tarkoituksena on edistää (oikeudenkäyntiin, takaisinperintään ja kurinpitoon liittyvien) eri menettelyjen synergiaa ja toteuttaa samalla tarvittavat suojatoimenpiteet sekä pyrkiä edistämään tehokkaimpia keinoja taloudellisen edun suojaamiseksi.

Komissio korostaa, että kysymys OLAFin tuloksia mittaavista suoritusindikaattoreista on monimutkainen ja edellyttää laajaa pohdintaa, eritoten siksi, ettei OLAF voi itse aina vaikuttaa kaikkiin onnistumisen tekijöihin tapauksissa, joiden jatkotoimet kuuluvat jäsenvaltioiden viranomaisille tai yhteisön toimielimille. OLAF on jo analysoinut tuloksiaan ensimmäisen kerran OLAFin toiminnan täydentävässä arvioinnissa (2004). Se aikoo tarkentaa vielä analyysiään ja pohtia, mitkä indikaattorit olisivat kansallisten yksiköiden kokemusten perusteella merkityksillisimpiä (ks. vastaukset kohtiin VII ja 8).

| 76. | OLAF arvioi, että avoimen raportoinnin varmistamiseksi sekä yhteisen toimintakulttuurin ja -käytänteiden luomiseksi kaikkeen sen operatiiviseen toimintaan on sovellettava samoja sisäisiä menettelyjä. Näin resursseja voidaan käyttää joustavasti eri aloilla eikä eri operatiivisia sektoreita eristetä toisistaan. Lisäksi tuki- ja koordinointitoimet ovat usein monimutkaisia ja edellyttävät tarkkoja sisäisiä menettelyjä (ks. vastaukset kohtiin 13 ja 14).

  Kun otetaan huomioon meneillään oleva OLAFin toiminnan uudistaminen ja uudistuksen toteuttaminen organisaatiossa, OLAF voisi harkita sellaisen hallinnollisen rakenteen käyttöönottoa, joka heijastaisi paremmin tuki- ja koordinaatiotointen ja tutkinnan eroa. |
| --- | --- |

76.

OLAF arvioi, että avoimen raportoinnin varmistamiseksi sekä yhteisen toimintakulttuurin ja -käytänteiden luomiseksi kaikkeen sen operatiiviseen toimintaan on sovellettava samoja sisäisiä menettelyjä. Näin resursseja voidaan käyttää joustavasti eri aloilla eikä eri operatiivisia sektoreita eristetä toisistaan. Lisäksi tuki- ja koordinointitoimet ovat usein monimutkaisia ja edellyttävät tarkkoja sisäisiä menettelyjä (ks. vastaukset kohtiin 13 ja 14).

Kun otetaan huomioon meneillään oleva OLAFin toiminnan uudistaminen ja uudistuksen toteuttaminen organisaatiossa, OLAF voisi harkita sellaisen hallinnollisen rakenteen käyttöönottoa, joka heijastaisi paremmin tuki- ja koordinaatiotointen ja tutkinnan eroa.

| 77. | OLAF on kannustanut vuoden 2003 loppupuolelta seuranta- ja tuomioistuinyksiköiden osallistumista tutkinnan käynnistämiseen, toteuttamiseen ja päätökseen saattamiseen, sillä tällä on myönteinen vaikutus tutkinnan tehokkuuteen ja seurantaan. Vuonna 2005 käyttöön otettu johtokunnan CMS-moduli helpottaa tätä yhdistämistä.

  OLAF on jo ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen tutkintatoimien perusteluista, ja vuodesta 2005 arviointikertomukset ovat sisältäneet työsuunnitelman. OLAF on valmis harkitsemaan johtokunnan järjestämistä suppeammiksi kokoonpanoiksi, jotta toiminta tehostuisi (ks. vastaukset kohtiin 41 ja 58). |
| --- | --- |

77.

OLAF on kannustanut vuoden 2003 loppupuolelta seuranta- ja tuomioistuinyksiköiden osallistumista tutkinnan käynnistämiseen, toteuttamiseen ja päätökseen saattamiseen, sillä tällä on myönteinen vaikutus tutkinnan tehokkuuteen ja seurantaan. Vuonna 2005 käyttöön otettu johtokunnan CMS-moduli helpottaa tätä yhdistämistä.

OLAF on jo ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen tutkintatoimien perusteluista, ja vuodesta 2005 arviointikertomukset ovat sisältäneet työsuunnitelman. OLAF on valmis harkitsemaan johtokunnan järjestämistä suppeammiksi kokoonpanoiksi, jotta toiminta tehostuisi (ks. vastaukset kohtiin 41 ja 58).

| 78. | OLAFin johdon harjoittama valvonta ja tapausten hallinnointi on helpottunut vuodesta 2004, jolloin otettiin käyttöön asiakirjojen tietojenkäsittelyjärjestelmä. Tutkinnan keskimääräinen kesto on lyhentynyt tasaisesti (22 kuukautta vuonna 2004) (ks. vastaukset kohtiin V, 20 b, 23, 33, 35, 36 ja 87).

  OLAF tarkastelee myös tutkijoiden työajan käytön rekisteröintijärjestelmän käyttöönottoa, jotta yksikönpäälliköt voisivat hallita paremmin tutkinnan ensisijaisia tavoitteita (ks. vastaukset kohtiin 25 ja 79). OLAF on työn laadun takaamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi myös aloittanut uusille tulokkaille tarkoitetun alkukoulutuksen ja tutkijoille suunnatun jatkuvan erityiskoulutuksen (ks. vastaukset kohtiin 29 ja 63 a). |
| --- | --- |

78.

OLAFin johdon harjoittama valvonta ja tapausten hallinnointi on helpottunut vuodesta 2004, jolloin otettiin käyttöön asiakirjojen tietojenkäsittelyjärjestelmä. Tutkinnan keskimääräinen kesto on lyhentynyt tasaisesti (22 kuukautta vuonna 2004) (ks. vastaukset kohtiin V, 20 b, 23, 33, 35, 36 ja 87).

OLAF tarkastelee myös tutkijoiden työajan käytön rekisteröintijärjestelmän käyttöönottoa, jotta yksikönpäälliköt voisivat hallita paremmin tutkinnan ensisijaisia tavoitteita (ks. vastaukset kohtiin 25 ja 79). OLAF on työn laadun takaamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi myös aloittanut uusille tulokkaille tarkoitetun alkukoulutuksen ja tutkijoille suunnatun jatkuvan erityiskoulutuksen (ks. vastaukset kohtiin 29 ja 63 a).

| 79. | Tapausten hallinnointijärjestelmän avulla saatiin jo vuonna 2004 selville, kuinka monta tutkimusta kullakin tutkijalla oli kesken (ks. vastaukset kohtiin 26 ja 14).

  OLAF tarkastelee vuonna 2005 kansallisten viranomaisten kokemuksia tutkijoiden työajan käytön rekisteröinnistä ennen kuin se ottaa itse käyttöön vastaavan järjestelmän, jonka avulla työohjelmassa voidaan ottaa huomioon suunniteltu tutkintaan käytettävä aika. Seurantayksiköt testaavat samaan aikaan työajan käytön rekisteröintiä (ks. vastaukset kohtiin 24—26). |
| --- | --- |

79.

Tapausten hallinnointijärjestelmän avulla saatiin jo vuonna 2004 selville, kuinka monta tutkimusta kullakin tutkijalla oli kesken (ks. vastaukset kohtiin 26 ja 14).

OLAF tarkastelee vuonna 2005 kansallisten viranomaisten kokemuksia tutkijoiden työajan käytön rekisteröinnistä ennen kuin se ottaa itse käyttöön vastaavan järjestelmän, jonka avulla työohjelmassa voidaan ottaa huomioon suunniteltu tutkintaan käytettävä aika. Seurantayksiköt testaavat samaan aikaan työajan käytön rekisteröintiä (ks. vastaukset kohtiin 24—26).

| 80. | Komissio on käsitellyt kysymystä tutkinnan enimmäisajan pidentämisestä asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa (17), jossa enimmäismääräksi asetetaan 12 kuukautta. Tätä aikaa on mahdollista jatkaa useita kertoja kuudella kuukaudella OLAFin johtajan valvontakomitean lausunnon jälkeen tekemällä päätöksellä. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Ks. vastaukset kohtiin 37 ja 43.
  OLAFia ei voida pitää vastuullisena oikeus- ja kurinpitoviranomaisten jatkotoimenpiteistä, mutta se pyrkii lisäämään yhteistyötä näiden tahojen kanssa (tutkinta- ja kurinpitotoimisto IDOC perustettiin vuonna 2002, ja OLAF on tehnyt sen kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan). Sekä komissio että OLAF katsovat, että yhteistyö IDOCin kanssa on tyydyttävää.
  Ks. myös vastaus kohtaan 29. |
| --- | --- |

81.

Ks. vastaukset kohtiin 37 ja 43.

OLAFia ei voida pitää vastuullisena oikeus- ja kurinpitoviranomaisten jatkotoimenpiteistä, mutta se pyrkii lisäämään yhteistyötä näiden tahojen kanssa (tutkinta- ja kurinpitotoimisto IDOC perustettiin vuonna 2002, ja OLAF on tehnyt sen kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan). Sekä komissio että OLAF katsovat, että yhteistyö IDOCin kanssa on tyydyttävää.

Ks. myös vastaus kohtaan 29.

| 82. | Oikeudellisella seurannalla on muutakin lisäarvoa kuin se, että tuomioistuimet toimittavat asiakirjoja oikeusviranomaisille. Seuranta näkyy myös kaikissa eri kurinpito- ja oikeusmenettelyihin liittyvissä kysymyksissä (erityisesti virkamiesten oikeudellisen koskemattomuuden tai vaitiolovelvollisuuden poistamista ja oikeusapua koskevissa pyynnöissä).

  Tiettyjen taloudelliseen seurantaan liittyvien tehtävien osalta voidaan todeta, että komissio on halunnut käyttää takaisinperinnässä sekä OLAFin että tulojen ja menojen hyväksyjän asiantuntemusta (ks. vastaukset kohtiin 31 ja 54).


  Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.


  Maatalousmenojen osalta on jo käytössä mekanismi, jolla maatalouden pääosasto seuraa sääntöjenvastaisesti maksetuiksi todettujen varojen takaisinperintää tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn kautta.


  Oikeudellista seurantaa ei voi rajoittaa vain tapauksiin, joissa alkuperäisen menojen hyväksyjän on rikosprosessin lopuksi aloitettava perintää koskeva siviiliprosessi. Eri viranomaiset, joille tapaukset lähetetään, pyytävät OLAFilta apua yhteydenpidossa toimielinten kanssa. OLAFin on toimintansa arvioimiseksi ja parantamiseksi seurattava eri viranomaisille lähetettyjä tapauksia, jotta se saa tietää niiden lopputuloksen.


  Oikeudellisessa seurannassa on asianomaisten operatiivisten pääosastojen tehtävä toteuttaa tarvittavat aloitteet omien alojensa osalta OLAFin tutkinnan perusteella annettujen suositusten seurauksena. OLAF korostaa, että se on mukana petoksiin liittyvän lainsäädännön aukottomuuden varmistamisessa vain menettelyn alkuvaiheessa (ks. vastaus kohtaan 91). |
| --- | --- |

82.

Oikeudellisella seurannalla on muutakin lisäarvoa kuin se, että tuomioistuimet toimittavat asiakirjoja oikeusviranomaisille. Seuranta näkyy myös kaikissa eri kurinpito- ja oikeusmenettelyihin liittyvissä kysymyksissä (erityisesti virkamiesten oikeudellisen koskemattomuuden tai vaitiolovelvollisuuden poistamista ja oikeusapua koskevissa pyynnöissä).

Tiettyjen taloudelliseen seurantaan liittyvien tehtävien osalta voidaan todeta, että komissio on halunnut käyttää takaisinperinnässä sekä OLAFin että tulojen ja menojen hyväksyjän asiantuntemusta (ks. vastaukset kohtiin 31 ja 54).

Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.

Maatalousmenojen osalta on jo käytössä mekanismi, jolla maatalouden pääosasto seuraa sääntöjenvastaisesti maksetuiksi todettujen varojen takaisinperintää tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn kautta.

Oikeudellista seurantaa ei voi rajoittaa vain tapauksiin, joissa alkuperäisen menojen hyväksyjän on rikosprosessin lopuksi aloitettava perintää koskeva siviiliprosessi. Eri viranomaiset, joille tapaukset lähetetään, pyytävät OLAFilta apua yhteydenpidossa toimielinten kanssa. OLAFin on toimintansa arvioimiseksi ja parantamiseksi seurattava eri viranomaisille lähetettyjä tapauksia, jotta se saa tietää niiden lopputuloksen.

Oikeudellisessa seurannassa on asianomaisten operatiivisten pääosastojen tehtävä toteuttaa tarvittavat aloitteet omien alojensa osalta OLAFin tutkinnan perusteella annettujen suositusten seurauksena. OLAF korostaa, että se on mukana petoksiin liittyvän lainsäädännön aukottomuuden varmistamisessa vain menettelyn alkuvaiheessa (ks. vastaus kohtaan 91).

| 83. | OLAF korostaa, että tavanomaisesti hallinnollista päätöstä koskeva valitus osoitetaan kyseiselle hallinnon taholle ennen asian viemistä tuomioistuimeen.

  Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevaan ehdotukseen (18) sisältyy asianomaisten henkilöiden puolustautumisoikeuden, erityisesti oikeuden tulla kuulluksi, kodifiointi sekä muita tärkeitä OLAFin tutkintaan liittyviä tarkennuksia. |
| --- | --- |

83.

OLAF korostaa, että tavanomaisesti hallinnollista päätöstä koskeva valitus osoitetaan kyseiselle hallinnon taholle ennen asian viemistä tuomioistuimeen.

Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevaan ehdotukseen (18) sisältyy asianomaisten henkilöiden puolustautumisoikeuden, erityisesti oikeuden tulla kuulluksi, kodifiointi sekä muita tärkeitä OLAFin tutkintaan liittyviä tarkennuksia.

| 84. | OLAF katsoo, että operatiivisia yhteyksiä jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa on mahdollista lisätä, ja 15 artiklan mukaisen komission kertomuksen suositus 6 koskeekin parhaiden käytänteiden oppaan laatimista oikeudellisen neuvonnan ja seurannan tehokkuuden lisäämiseksi. OLAF on kirjannut operatiivisten yhteyksien parantamisen yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan vuonna 2005 (ks. vastaukset kohtiin 15 ja 37). |
| --- | --- |

84.

OLAF katsoo, että operatiivisia yhteyksiä jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa on mahdollista lisätä, ja 15 artiklan mukaisen komission kertomuksen suositus 6 koskeekin parhaiden käytänteiden oppaan laatimista oikeudellisen neuvonnan ja seurannan tehokkuuden lisäämiseksi. OLAF on kirjannut operatiivisten yhteyksien parantamisen yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan vuonna 2005 (ks. vastaukset kohtiin 15 ja 37).

| 85. | Komission heinäkuussa 2004 esittämällä ehdotuksella keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisen edun suojaamiseksi petoksia ja muuta laitonta toimintaa vastaan tähdätään komission (OLAFin) ja kansallisten viranomaisten suhteiden vakiinnuttamiseen. Asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 on erittäin tärkeä tutkinnan toimintatapojen kannalta. Se mahdollistaa huomattavien määrien takaisinperinnän. Komissiolle annetut valtuudet eivät kuitenkaan ole välttämättä samanlaiset kuin vastaavien elinten kansallisen lainsäädännön mukaiset valtuudet, mikä monimutkaistaa niiden soveltamista.

  OLAF pyrkii parantamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä edellyttää molemmilta osapuolilta jatkuvia ponnisteluja. Lisäksi helmikuussa 2004 esitetyn asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevan ehdotuksen 3 artikla ja 15 artiklan mukaisen kertomuksen suositus nro 5 (OLAFin ja kansallisten viranomaisten välisten uusien yhteisymmärryspöytäkirjojen tekeminen) ovat tässä suhteessa samansuuntaisia. |
| --- | --- |

85.

Komission heinäkuussa 2004 esittämällä ehdotuksella keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisen edun suojaamiseksi petoksia ja muuta laitonta toimintaa vastaan tähdätään komission (OLAFin) ja kansallisten viranomaisten suhteiden vakiinnuttamiseen. Asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 on erittäin tärkeä tutkinnan toimintatapojen kannalta. Se mahdollistaa huomattavien määrien takaisinperinnän. Komissiolle annetut valtuudet eivät kuitenkaan ole välttämättä samanlaiset kuin vastaavien elinten kansallisen lainsäädännön mukaiset valtuudet, mikä monimutkaistaa niiden soveltamista.

OLAF pyrkii parantamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä edellyttää molemmilta osapuolilta jatkuvia ponnisteluja. Lisäksi helmikuussa 2004 esitetyn asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevan ehdotuksen 3 artikla ja 15 artiklan mukaisen kertomuksen suositus nro 5 (OLAFin ja kansallisten viranomaisten välisten uusien yhteisymmärryspöytäkirjojen tekeminen) ovat tässä suhteessa samansuuntaisia.

| 87. | CMS-järjestelmän ansiosta tutkinnan hallinnoinnissa on jatkuvuutta ja järjestelmän mukaiset tulostaulut ovat olleet käytössä vuodesta 2003. Aiemmin CMS:n päätehtävänä onkin ehkä ollut tapauksiin liittyvien tietojen rekisteröiminen ja luokittelu, mutta järjestelmää kehitetään jatkuvasti kohti todellista hallinnoinnin välinettä (ks. vastaus kohtaan 36).

  CMS:ssä on ominaisuudet, joita jatkuvalta hallinnon välineeltä edellytetään, mutta sen käyttöä on parannettava (ks. vastaus kohtaan 17).


  OLAFin käsikirjaa on jo puolestaan parannettu helmikuussa 2005 hyväksytyssä versiossa. OLAF harkitsee myös kaiken tutkinnan toteuttamiseen liittyvän aineiston kokoamista omaksi asiakirjakseen (ks. vastaus kohtaan 34).


  Myös koulutukseen on jo panostettu (ks. vastaus kohtaan 63 a). |
| --- | --- |

87.

CMS-järjestelmän ansiosta tutkinnan hallinnoinnissa on jatkuvuutta ja järjestelmän mukaiset tulostaulut ovat olleet käytössä vuodesta 2003. Aiemmin CMS:n päätehtävänä onkin ehkä ollut tapauksiin liittyvien tietojen rekisteröiminen ja luokittelu, mutta järjestelmää kehitetään jatkuvasti kohti todellista hallinnoinnin välinettä (ks. vastaus kohtaan 36).

CMS:ssä on ominaisuudet, joita jatkuvalta hallinnon välineeltä edellytetään, mutta sen käyttöä on parannettava (ks. vastaus kohtaan 17).

OLAFin käsikirjaa on jo puolestaan parannettu helmikuussa 2005 hyväksytyssä versiossa. OLAF harkitsee myös kaiken tutkinnan toteuttamiseen liittyvän aineiston kokoamista omaksi asiakirjakseen (ks. vastaus kohtaan 34).

Myös koulutukseen on jo panostettu (ks. vastaus kohtaan 63 a).

| 88. | OLAF on pohtinut toimintakertomustensa parantamiseksi ja toimintansa arvioimiseksi sopivia suoritusindikaattoreita, jotka pohjautuisivat osittain kansallisten tutkintaviranomaisten kokemuksiin (ks. vastaukset kohtiin 8 ja 37).

  Kuten vastauksessa kohtaan 42 todetaan, OLAF ja komissio ovat valmiita jatkamaan vuoropuhelua asianomaisten toimielinten kanssa tiettyjen OLAFin kertomusten sisällöstä ja tietynlaisesta rationalisoinnista. |
| --- | --- |

88.

OLAF on pohtinut toimintakertomustensa parantamiseksi ja toimintansa arvioimiseksi sopivia suoritusindikaattoreita, jotka pohjautuisivat osittain kansallisten tutkintaviranomaisten kokemuksiin (ks. vastaukset kohtiin 8 ja 37).

Kuten vastauksessa kohtaan 42 todetaan, OLAF ja komissio ovat valmiita jatkamaan vuoropuhelua asianomaisten toimielinten kanssa tiettyjen OLAFin kertomusten sisällöstä ja tietynlaisesta rationalisoinnista.

| 89. | OLAFin on operatiivisessa toiminnassaan reagoitava tilanteisiin eli sen, kuten kansallisten tutkintapalvelujenkin, toiminta saa alkusysäyksen enimmäkseen ulkoisista tapahtumista, joita ei aina voi ennakoida.
  OLAF haluaa vakiinnuttaa henkilöstönsä määrän ja aikoo järjestää erityisiä sisäisiä kilpailuja säilyttääkseen pätevimpien toimihenkilöidensä hankkiman taitotiedon ja muuttaakseen henkilöstötaulukoitaan tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamaan suuntaan (ks. myös vastaukset kohtiin 63 ja 64).

  OLAF on vahvistanut vuoden 2005 työsuunnitelmansa, jossa osoitetaan eri yksiköihin resursseja ennakoidun työmäärän mukaisesti. Tietynkokoisissa yksiköissä yksikönpäälliköiden apuna on toiminnasta vastaavia päälliköitä, jotta tutkinnan seuranta saadaan varmistettua. |
| --- | --- |

89.

OLAFin on operatiivisessa toiminnassaan reagoitava tilanteisiin eli sen, kuten kansallisten tutkintapalvelujenkin, toiminta saa alkusysäyksen enimmäkseen ulkoisista tapahtumista, joita ei aina voi ennakoida.

OLAF haluaa vakiinnuttaa henkilöstönsä määrän ja aikoo järjestää erityisiä sisäisiä kilpailuja säilyttääkseen pätevimpien toimihenkilöidensä hankkiman taitotiedon ja muuttaakseen henkilöstötaulukoitaan tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamaan suuntaan (ks. myös vastaukset kohtiin 63 ja 64).

OLAF on vahvistanut vuoden 2005 työsuunnitelmansa, jossa osoitetaan eri yksiköihin resursseja ennakoidun työmäärän mukaisesti. Tietynkokoisissa yksiköissä yksikönpäälliköiden apuna on toiminnasta vastaavia päälliköitä, jotta tutkinnan seuranta saadaan varmistettua.

| 90. | Strategisen tiedonhankinnan yksikön ansiosta OLAF voi kartoittaa riskialueet, jolloin resurssien jakaminen eri aloille helpottuu (ks. vastaus kohtaan 19). Yksikkö voisi vaikuttaa tulevaisuudessa suoremmin tutkintatoimintaan ja erityisesti OLAFin ensisijaisten tavoitteiden hallintaan (ks. vastaus kohtaan 46).

  Asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa selvitetään sitä, pitäisikö OLAFin käynnistää tutkimuksia. Ehdotuksen mukaan OLAF voisi antaa etusijan sellaisia aloja koskeville tapauksille, jotka strategisen analysoinnin yksiköt ovat arvioineet riskialttiiksi. Tämä tilintarkastustuomioistuimen suositus on OLAFin toiminnan arviointia koskevan kertomuksen (19) suosituksen nro 5 mukainen.


  Jäsenvaltioiden ilmoittamien sääntöjenvastaisuuksia koskevien tietojen toimittaminen ja arviointi on tehostunut, joten tietoja käytetään nyt riskianalyysiä varten (ks. vastaus kohtaan 47). |
| --- | --- |

90.

Strategisen tiedonhankinnan yksikön ansiosta OLAF voi kartoittaa riskialueet, jolloin resurssien jakaminen eri aloille helpottuu (ks. vastaus kohtaan 19). Yksikkö voisi vaikuttaa tulevaisuudessa suoremmin tutkintatoimintaan ja erityisesti OLAFin ensisijaisten tavoitteiden hallintaan (ks. vastaus kohtaan 46).

Asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa selvitetään sitä, pitäisikö OLAFin käynnistää tutkimuksia. Ehdotuksen mukaan OLAF voisi antaa etusijan sellaisia aloja koskeville tapauksille, jotka strategisen analysoinnin yksiköt ovat arvioineet riskialttiiksi. Tämä tilintarkastustuomioistuimen suositus on OLAFin toiminnan arviointia koskevan kertomuksen (19) suosituksen nro 5 mukainen.

Jäsenvaltioiden ilmoittamien sääntöjenvastaisuuksia koskevien tietojen toimittaminen ja arviointi on tehostunut, joten tietoja käytetään nyt riskianalyysiä varten (ks. vastaus kohtaan 47).

| 91. | Yhteisön lainsäätäjä on havainnut OLAFin operatiivisen toiminnan ja petostentorjunnan menetelmien kehittämistoiminnan välillä synergiaa, josta on hyötyä petoksia koskevaa lainsäädäntöä laadittaessa (ks. asetus (EY) N:o 1073/1999).

  Komission tiedonannossa petoksiin varautumisesta lainsäädännössä (SEC(2001) 2029) OLAFille annetaan erityinen koordinointi- ja kuulemisrooli (ks. vastaus kohtaan 55). OLAFin kaksitahoista tehtävää käsitellään Euroopan parlamentissa OLAFin uudistamista koskevassa julkisessa kuulemistilaisuudessa. |
| --- | --- |

91.

Yhteisön lainsäätäjä on havainnut OLAFin operatiivisen toiminnan ja petostentorjunnan menetelmien kehittämistoiminnan välillä synergiaa, josta on hyötyä petoksia koskevaa lainsäädäntöä laadittaessa (ks. asetus (EY) N:o 1073/1999).

Komission tiedonannossa petoksiin varautumisesta lainsäädännössä (SEC(2001) 2029) OLAFille annetaan erityinen koordinointi- ja kuulemisrooli (ks. vastaus kohtaan 55). OLAFin kaksitahoista tehtävää käsitellään Euroopan parlamentissa OLAFin uudistamista koskevassa julkisessa kuulemistilaisuudessa.

| 92. | OLAFin hallinnoimissa ohjelmissa on kiinni hyvin vähän henkilöstöresursseja eivätkä niiden kokonaismäärärahat ole merkittäviä. OLAFin ohjelmiin tuottama ja niistä saama hyöty on todellista erityisesti yhteistyön kannalta. Komissio voisi kuitenkin pohtia yleisesti ohjelmiin liittyvien OLAFin vastuualueiden määrittämistä. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Komissio jakaa tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen valvontakomiteasta ja OLAFin hallintomallin tarkistamisesta.

  Komissio on esittänyt mahdollisia ratkaisuja valvontakomitean roolin tarkemmasta määrittämisestä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa, jonka se on toimittanut toimielimiin keskustelua varten. Se jatkaa asian tarkastelua. |
| --- | --- |

93.

Komissio jakaa tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen valvontakomiteasta ja OLAFin hallintomallin tarkistamisesta.

Komissio on esittänyt mahdollisia ratkaisuja valvontakomitean roolin tarkemmasta määrittämisestä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamista koskevassa ehdotuksessa, jonka se on toimittanut toimielimiin keskustelua varten. Se jatkaa asian tarkastelua.

| 94. | Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanoa on tarkasteltava laajalti. Tarkastelun tuloksena OLAFin organisaatiossa pystytään ehkä ottamaan paremmin huomioon OLAFin eri tehtävät ja synergiaedut, jotta OLAFin päätehtävä, tutkinta, olisi mahdollisimman tehokasta.

  Petostentorjuntastrategian on oltava kattava, ja siihen on sisällyttävä analysointityötä, toimintasuunnitelmien laatimista, lainsäädäntöehdotusten tekemistä sekä yksiköiden välisen ja kansainvälisen yhteistyön kehittämistä tutkinnan ja operatiivisen toiminnan muodostaman ytimen ympärille. Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

94.

Tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanoa on tarkasteltava laajalti. Tarkastelun tuloksena OLAFin organisaatiossa pystytään ehkä ottamaan paremmin huomioon OLAFin eri tehtävät ja synergiaedut, jotta OLAFin päätehtävä, tutkinta, olisi mahdollisimman tehokasta.

Petostentorjuntastrategian on oltava kattava, ja siihen on sisällyttävä analysointityötä, toimintasuunnitelmien laatimista, lainsäädäntöehdotusten tekemistä sekä yksiköiden välisen ja kansainvälisen yhteistyön kehittämistä tutkinnan ja operatiivisen toiminnan muodostaman ytimen ympärille. Tämä ei vaikuta komission mahdolliseen myöhempään arvioon sen yksiköiden vastuualueiden jakamisesta erityisesti OLAFin tehtävien ja toimivallan arvioinnin yhteydessä.

LIITE

OLAFIN VALVONTAKOMITEAN VASTAUKSET

Valvontakomitean rooli (66 kohta)

Valvontakomitean tehtävä liittyy tutkimusten suorittamistapaan: ”ottaen täysimääräisesti huomioon ihmisoikeudet ja perusvapaudet, erityisesti oikeudenmukaisuuden periaatteen, ja noudattaen asianomaisen oikeutta tulla kuulluksi häntä koskevista seikoista ja periaatetta, jonka mukaan ainoastaan tutkinnan päätelmät voidaan perustaa todistettaviin seikkoihin” (ks. perusasetuksen johdanto-osan 10 kappale). Näiden erittäin tarkkojen ohjeiden avulla on mahdollista laatia tutkimuksiin liittyviä menettelysääntöjä koskevia periaatteita. Lisäksi komitean tehtävänä on valvoa tietojen luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevien määräysten soveltamista.

A.   Valvontakomitea ja viraston riippumattomuus (67 ja 70 kohta)

Viraston ja sen johtajan riippumattomuus tutkintatehtävänsä hoitamisessa on yksi merkittävimmistä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 tuomista uudistuksista. Tätä riippumattomuutta uhkaavat ennemminkin epäviralliset paineet ja vaikutteet kuin jonkin toimielimen antamat suorat määräykset. Riippumattomuuden vahvistamiseksi komitean on pysyttävä jatkuvasti valppaana, mikä onkin ainoa tapa estää riippumattomuuden loukkaukset.

B.   Valvontakomitea ja yksilön oikeudet (67, 68 ja 70 kohta)

Komitean tehtävänä ei ole valvoa tutkimusten laillisuutta.

Oikeusasiamiehen toiminta, jolla on suuri merkitys, ei yksin riitä eikä se ole laillisuuden valvontaa tämän käsitteen oikeudellisessa merkityksessä. Komitea katsoo, että tätä toimintaa, jonka tarkoituksena on mahdollisten ”puutteiden” paljastaminen, olisi täydennettävä lainsäädäntötoimilla. Tältä osin valvontakomitea on erityisesti talousarvion valvontavaliokunnan kanssa käymänsä näkemystenvaihdon jälkeen tuonut vuosikertomuksissaan aina esille ehdotuksensa Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisesta. Viimeksi valvontakomitea ehdotti vuoden 2004 kertomuksessaan vapausasiamiehen toimen perustamista.

Valvontakomitea on tietoinen siitä, että perusoikeuksien kunnioittaminen takaa oikeussubjektien oikeudet ja muodostaa samanaikaisesti edellytyksen OLAFin tutkimusten tehokkuudelle.

Ollakseen sekaantumatta OLAFin tutkintatoimiin valvontakomitea on toimintansa alusta alkaen kieltäytynyt puuttumasta yksittäisiin tapauksiin huolimatta lukuisista pyynnöistä, joita OLAFin tutkimusten kohteena olleet yksityishenkilöt ovat esittäneet, joskus jopa vaatien, että komitea kuulee heitä asianajajien läsnä ollessa. Komitea ei ole koskaan suostunut tähän. Tällä tavoin on voitu välttää alusta pitäen riski päällekkäisyyksistä oikeusasiamiehen toiminnan kanssa.

Valvontakomitea on kuitenkin käsitellyt yleisluonteisia ongelmia yksityishenkilöiden esittämien pyyntöjen perusteella. Näitä ongelmia on tarkasteltu perusteellisesti komitean kokouksissa (oikeusasiamiehen päätöksiä on tarkasteltu juuri tässä yhteydessä) ja näkemystenvaihdossa OLAFin kanssa.

Menettelysääntöjä koskevaa kysymystä on käsitelty useissa tapaamisissa viraston johtajan ja tutkimuksista vastaavan johtajan kanssa. Joissakin kysymyksissä (esimerkiksi kuulemistilaisuuksien pöytäkirjojen saatavuus) on nopeasti saavutettu myönteisiä tuloksia. Viraston sisäisten menettelysääntöjen laatimista koskevaa kysymystä ei ole vielä ratkaistu, vaikka valvontakomitea on useaan kertaan tuonut esille tällaisten sääntöjen välttämättömyyden. Tähän mennessä viraston johtaja ei ole ilmoittanut haluavansa antaa tällaisia sääntöjä, ei edes puhtaasti sisäiseen käyttöön.

C.   Valvontakomitea ja tutkintatoimien säännöllinen valvonta (69 kohta)

Toimintansa alkuvaiheessa, joka on epäilemättä kestänyt liian kauan, komitea on joutunut kiinnittämään haluamaansa enemmän huomiota uusien rakenteiden ja työmenetelmien käyttöönottoon OLAFissa. Sittemmin komitea on pystynyt keskittymään toiminnallisiin kysymyksiin ja tutkintatoimien valvontaan liittyvien tehtäviensä hoitamiseen (ks. edellinen vuosikertomus, I luku).

| 1. | Uusien rakenteiden käyttöönotto (69 kohdan b alakohta)
  Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti vuoden 2001 ensimmäisen vuosineljänneksen jälkeen on otettu käyttöön kaikkien tapausten rekisteröintijärjestelmä, niin sanottu ”
  Case Management System, CMS
  ”, jota parannetaan jatkuvasti, ja kirjaamo. |
| --- | --- |

1.

Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti vuoden 2001 ensimmäisen vuosineljänneksen jälkeen on otettu käyttöön kaikkien tapausten rekisteröintijärjestelmä, niin sanottu ”
  Case Management System, CMS
  ”, jota parannetaan jatkuvasti, ja kirjaamo.

| 2. | Ilmoitukset yli yhdeksän kuukautta vireillä olleista tutkimuksista (69 kohdan a alakohta)
  OLAFin johtajan asetuksen 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti tekemät ilmoitukset tutkimuksista, joita ei ole saatettu päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa, ovat olleet komitealle hyödyllinen tietolähde ja arvokas valvontaväline. Käytännössä nämä tiedot ovat mahdollistaneet hyödyllisen näkemyksenvaihdon tutkimuksista vastaavan johtajan kanssa tutkimustoiminnan kehittämisestä ja yleisistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

2.

OLAFin johtajan asetuksen 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti tekemät ilmoitukset tutkimuksista, joita ei ole saatettu päätökseen yhdeksän kuukauden kuluessa, ovat olleet komitealle hyödyllinen tietolähde ja arvokas valvontaväline. Käytännössä nämä tiedot ovat mahdollistaneet hyödyllisen näkemyksenvaihdon tutkimuksista vastaavan johtajan kanssa tutkimustoiminnan kehittämisestä ja yleisistä kysymyksistä.

| 3. | Ennakkoilmoitukset tietojen toimittamisesta jonkin jäsenvaltion oikeusviranomaisille (69 kohdan c ja d alakohta)
  Asetuksen 11 artiklan 7 kohdan lopussa säädetään, että ”johtaja ilmoittaa komitealle tapauksista, joissa jonkin jäsenvaltion oikeusviranomaisille on toimitettava tietoja”. Valvontakomitea on työjärjestyksensä 22 artiklan 5 kohdassa tulkinnut ilmaisun ”on toimitettava” tarkoittavan ennakkoilmoitusta. Kyseinen työjärjestys on julkaistu EYVL:ssä L 41 15. helmikuuta 2000 ja hyväksytty asian esittelijän, silloisen valvontakomitean jäsenen ja myöhemmin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomariksi nimitetyn José Narciso da Cunha Rodriguesin laatiman tekstin perusteella.
  Tästä tulkinnasta on muotoutunut pysyvä käytäntö, jota ei ole asetettu kyseenalaiseksi ja joka ei myöskään ole aiheuttanut ongelmia.
  Eräässä arkaluonteisessa asiassa tutkimuksista vastaava johtaja pyysi viittaamatta kyseessä olevaan asiaan valvontakomiteaa hyväksymään, että OLAF tekee ilmoituksen komitealle vasta sen jälkeen, kun tiedot on siirretty kansallisille oikeusviranomaisille. Komitea hyväksyi tämän lykkäyksen. |
| --- | --- |

3.

Asetuksen 11 artiklan 7 kohdan lopussa säädetään, että ”johtaja ilmoittaa komitealle tapauksista, joissa jonkin jäsenvaltion oikeusviranomaisille on toimitettava tietoja”. Valvontakomitea on työjärjestyksensä 22 artiklan 5 kohdassa tulkinnut ilmaisun ”on toimitettava” tarkoittavan ennakkoilmoitusta. Kyseinen työjärjestys on julkaistu EYVL:ssä L 41 15. helmikuuta 2000 ja hyväksytty asian esittelijän, silloisen valvontakomitean jäsenen ja myöhemmin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomariksi nimitetyn José Narciso da Cunha Rodriguesin laatiman tekstin perusteella.

Tästä tulkinnasta on muotoutunut pysyvä käytäntö, jota ei ole asetettu kyseenalaiseksi ja joka ei myöskään ole aiheuttanut ongelmia.

Eräässä arkaluonteisessa asiassa tutkimuksista vastaava johtaja pyysi viittaamatta kyseessä olevaan asiaan valvontakomiteaa hyväksymään, että OLAF tekee ilmoituksen komitealle vasta sen jälkeen, kun tiedot on siirretty kansallisille oikeusviranomaisille. Komitea hyväksyi tämän lykkäyksen.

| 4. | Sisäiset ja ulkoiset tutkimukset (71 kohta)
  Toimielimet ovat keskittäneet voimakkaasti huomionsa sisäisiin tutkimuksiin, jotka liittyivät Santerin johtaman komission eroon johtaneisiin tapahtumiin. Asetuksen johdanto-osan 1 ja 7 kappale sekä 1 artiklan 3 kohta kuvastavat näitä huolenaiheita. Tältä osin on syytä huomata, että ulkoisista tutkimuksista vastaavat käytännössä jäsenvaltiot, jotka suorittavat varsinaiset tutkintatoimet viraston rajoittuessa antamaan aineellista apua tai järjestämään koordinointikokouksia.
  Kaikkien tapausten ja CMS:n tarkastelun perusteella ei kuitenkaan voida missään tapauksessa katsoa, että virasto tai valvontakomitea, joka käsittelee viraston toteuttamia tutkimuksia, olisivat käytännössä asettaneet sisäiset tutkimukset ja niiden rikosoikeudelliset jatkotoimet ulkoisten tutkimusten edelle. Se, että arkaluonteiset sisäiset tutkimukset ovat usein olleet erityishuomion kohteena paitsi viraston ja valvontakomitean toiminnassa (mikä heijastuu myös komitean kokouspöytäkirjoista) myös lehdistössä, ei merkitse sitä, että ulkoiset tutkimukset olisi jätetty taka-alalle. On muun muassa pantava merkille, että ulkoisten tutkimusten ohella virasto on avustanut jäsenvaltioita merkittävällä tavalla, mitä komitea on sinänsä arvostanut (ks. vuosikertomuksen II luku). |
| --- | --- |

4.

Toimielimet ovat keskittäneet voimakkaasti huomionsa sisäisiin tutkimuksiin, jotka liittyivät Santerin johtaman komission eroon johtaneisiin tapahtumiin. Asetuksen johdanto-osan 1 ja 7 kappale sekä 1 artiklan 3 kohta kuvastavat näitä huolenaiheita. Tältä osin on syytä huomata, että ulkoisista tutkimuksista vastaavat käytännössä jäsenvaltiot, jotka suorittavat varsinaiset tutkintatoimet viraston rajoittuessa antamaan aineellista apua tai järjestämään koordinointikokouksia.

Kaikkien tapausten ja CMS:n tarkastelun perusteella ei kuitenkaan voida missään tapauksessa katsoa, että virasto tai valvontakomitea, joka käsittelee viraston toteuttamia tutkimuksia, olisivat käytännössä asettaneet sisäiset tutkimukset ja niiden rikosoikeudelliset jatkotoimet ulkoisten tutkimusten edelle. Se, että arkaluonteiset sisäiset tutkimukset ovat usein olleet erityishuomion kohteena paitsi viraston ja valvontakomitean toiminnassa (mikä heijastuu myös komitean kokouspöytäkirjoista) myös lehdistössä, ei merkitse sitä, että ulkoiset tutkimukset olisi jätetty taka-alalle. On muun muassa pantava merkille, että ulkoisten tutkimusten ohella virasto on avustanut jäsenvaltioita merkittävällä tavalla, mitä komitea on sinänsä arvostanut (ks. vuosikertomuksen II luku).

| 5. | Päätettyjä tutkimuksia koskevien asiakirjojen ja arviointien tarkastelu (72 kohta)
  Valvontakomitea on kiinnittänyt erityistä huomiota päätettyjen tutkimusten tarkasteluun, ja se on antanut sihteeristönsä tehtäväksi tutkia mahdollisimman monia tällaisia tapauksia ja laatia merkittävistä tapauksista arvioinnit. Käsittelemällä ainoastaan tapauksia, joiden tutkinta on jo päätetty, voidaan välttää vireillä oleviin tutkimuksiin sekaantumista koskevat riskit. Koska valvontakomitean sihteeristön laatimat asiakirjat on tarkoitettu yksinomaan sisäiseen käyttöön, niissä on pystytty tuomaan esille kaikki mahdolliset ongelmat, ja komitea on arvioinut ne perusteellisesti. Havaituista periaatteellisista ongelmista, erityisesti menettelyyn ja jäsenvaltioissa toteutettujen rikosoikeudellisten menettelyjen tulosten tarkasteluun liittyvistä ongelmista on tarvittaessa käyty erittäin hyödyllistä näkemystenvaihtoa valvontakomitean ja viraston johtajan tai tutkimuksista vastaavan johtajan välillä. Valvontakomitean pöytäkirjoista ei aina käy ilmi komitean kokouksissa esitettyjen huomioiden moninaisuus, sillä useat tapaukset, joiden käsittely OLAFissa on päätetty, olivat jäsenvaltioissa edelleen tutkintavaiheessa. |
| --- | --- |

5.

Valvontakomitea on kiinnittänyt erityistä huomiota päätettyjen tutkimusten tarkasteluun, ja se on antanut sihteeristönsä tehtäväksi tutkia mahdollisimman monia tällaisia tapauksia ja laatia merkittävistä tapauksista arvioinnit. Käsittelemällä ainoastaan tapauksia, joiden tutkinta on jo päätetty, voidaan välttää vireillä oleviin tutkimuksiin sekaantumista koskevat riskit. Koska valvontakomitean sihteeristön laatimat asiakirjat on tarkoitettu yksinomaan sisäiseen käyttöön, niissä on pystytty tuomaan esille kaikki mahdolliset ongelmat, ja komitea on arvioinut ne perusteellisesti. Havaituista periaatteellisista ongelmista, erityisesti menettelyyn ja jäsenvaltioissa toteutettujen rikosoikeudellisten menettelyjen tulosten tarkasteluun liittyvistä ongelmista on tarvittaessa käyty erittäin hyödyllistä näkemystenvaihtoa valvontakomitean ja viraston johtajan tai tutkimuksista vastaavan johtajan välillä. Valvontakomitean pöytäkirjoista ei aina käy ilmi komitean kokouksissa esitettyjen huomioiden moninaisuus, sillä useat tapaukset, joiden käsittely OLAFissa on päätetty, olivat jäsenvaltioissa edelleen tutkintavaiheessa.

D.   Päätelmät (93 kohta)

Voidaan päätellä, että valvontakomitea on antanut täyden tukensa virastolle ja kannustanut tarvittaessa uusien rakenteiden tai menetelmien käyttöönottoa. Tämä asenne on tuottanut käytännössä myönteisiä tuloksia kirjaamon, tapausten rekisteröintijärjestelmän ja CMS:n osalta. Sitä vastoin viraston johtaja ei tähän mennessä ole noudattanut valvontakomitean toistuvasti esittämää kiireellistä suositusta asianmukaisten menettelysääntöjen antamisesta.

Valvontakomitea ei ole yhdessäkään tapauksessa mahdollisesti puuttunut vireillä olevan tutkimuksen kulkuun. Päinvastoin kuukausittaiset tapaamiset viraston johtajan ja sen eri linjojen johtajien kanssa ovat antaneet hyvän tilaisuuden käsitellä periaatteellisia ja yleisluonteisia kysymyksiä, jotka on voitu saattaa valvontakomitean tietoisuuteen.

---

(1)  Perustuu kriteereihin, jotka heijastavat OLAFin toimintakertomuksessaan asettamia ensisijaisia tavoitteita.

(2)  Ehdotus asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamiseksi — KOM(2004) 103 lopullinen, 10.2.2004.

(3)  Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muutosehdotuksen (KOM(2004) 103 lopullinen, 10.2.2004) 6 artiklan 7 kohta, joka koskee tutkimuksiin käytettävää aikaa.

(4)  Kertomus OLAFin toiminnan arvioinnista, KOM(2003) 154 lopullinen.

(5)  KOM(2004) 103, 10.2.2004.

(6)  OLAFin toiminnan täydentävä arviointi, SEC(2004) 1370, 26.10.2004.

(7)  OLAFin toiminnan täydentävä arviointi, kohta 1.3.2, SEC(2004) 1370, 26.10.2004.

(8)  Ks. asiassa C-15/2000 annettu tuomio, 164 kohta.

(9)  Ks. OLAFin käsikirjan 3.2 kohta.

(10)  Ks. OLAFin käsikirjan (25.2.2005) 3.3.3 kohta.

(11)  Ennakkovaroitusjärjestelmä (SEC (2005) 310).

(12)  Raportti OLAFin toiminnan täydentävästä arvioinnista — SEC(2004) 1370, 26.10.2004.

(13)  Suorat menot, ks. asiakirjat KOM(2002) 671 lopullinen ja SEC(2000) 2204/3 sekä suoriin menoihin liittyvän takaisinperinnän sisäiset säännöt C-2002-5048/4 — Maatalous, rakennetoimet ja tullit, ks. tämän kertomuksen kohta 54.

(14)  Ks. kertomus OLAFin toiminnan täydentävästä arvioinnista, 1.3 kohta (SEC(2004) 1370, 26.10.2004).

(15)  KOM(2003) 154 lopullinen.

(16)  Kertomus OLAFin toiminnan arvioinnista, KOM(2003) 154 lopullinen.

(17)  KOM(2004) 103 lopullinen (10.2.2004), ks. 6 artiklan 7 kohta.

(18)  KOM(2004) 103, 10.2.2004.

(19)  KOM (2003) 154 lopullinen.

---

| 18.8.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 202/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 202/33

---

LAUSUNTO nro 6/2005

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan ja 279 artiklan 2 kohdan nojalla)

(2005/C 202/02)

EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 280 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 160 c artiklan,

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta,

ottaa huomioon neuvoston tilintarkastustuomioistuimelle 8. maaliskuuta 2004 toimittaman lausuntopyynnön,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Ehdotuksen tausta

| 1. | Ehdotus perustuu arviointiin, jonka komissio esitti huhtikuussa 2003 OLAFin tutkimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 15 artiklan mukaisesti (1). Ehdotus ilmentää myös sitoumusta, jonka komission puheenjohtaja antoi 18. marraskuuta 2003 talousarvion valvontavaliokunnalle vuotta 2004 koskevan komission lainsäädäntö- ja työohjelman esittelyn yhteydessä. Komission ehdotuksen tavoitteena on tehostaa OLAFin toimintaa siten, että virastolle annetaan mahdollisuus keskittyä ensisijaisiin toimintoihinsa ja sen tutkimuksia nopeutetaan selkiyttämällä tiettyjä menettelyjä. Komission puheenjohtajan lausunto meni kuitenkin komission esittämää ehdotusta pidemmälle siltä osin, että tutkintamenettelyjen muutosten lisäksi siinä tuotiin esille viraston mahdollinen uudelleenjärjestely. |
| --- | --- |

1.

Ehdotus perustuu arviointiin, jonka komissio esitti huhtikuussa 2003 OLAFin tutkimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 15 artiklan mukaisesti (1). Ehdotus ilmentää myös sitoumusta, jonka komission puheenjohtaja antoi 18. marraskuuta 2003 talousarvion valvontavaliokunnalle vuotta 2004 koskevan komission lainsäädäntö- ja työohjelman esittelyn yhteydessä. Komission ehdotuksen tavoitteena on tehostaa OLAFin toimintaa siten, että virastolle annetaan mahdollisuus keskittyä ensisijaisiin toimintoihinsa ja sen tutkimuksia nopeutetaan selkiyttämällä tiettyjä menettelyjä. Komission puheenjohtajan lausunto meni kuitenkin komission esittämää ehdotusta pidemmälle siltä osin, että tutkintamenettelyjen muutosten lisäksi siinä tuotiin esille viraston mahdollinen uudelleenjärjestely.

| 2. | Komission puheenjohtaja oli itse asiassa todennut, että OLAFin toiminnan uudelleenkeskittäminen merkitsee, että tiettyjä tutkimusten ulkopuolisia horisontaalisia tehtäviä voisi olla hyödyllistä siirtää komission yksiköille ja että OLAFin johtamis- ja hallinnointirakenteita on tarkasteltava uudelleen (2). Komission puheenjohtaja ehdotti myös, että OLAFin työmäärän lisääntyessä EU:n laajentumisen vuoksi viraston toimintaa tehostetaan lisäämällä sen henkilöstöresursseja, keskittämällä sen toiminta uudelleen tutkintatehtävään ja muuttamalla asetusta. Komission puheenjohtajan ehdotuksista ainoastaan viimeinen (asetuksen muuttaminen) sisältyy asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muutosehdotukseen. Viraston varsinaisten tehtävien uudelleenkeskittäminen olisi edellyttänyt Euroopan petostentorjuntaviraston perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen muuttamista. (3) |
| --- | --- |

2.

Komission puheenjohtaja oli itse asiassa todennut, että OLAFin toiminnan uudelleenkeskittäminen merkitsee, että tiettyjä tutkimusten ulkopuolisia horisontaalisia tehtäviä voisi olla hyödyllistä siirtää komission yksiköille ja että OLAFin johtamis- ja hallinnointirakenteita on tarkasteltava uudelleen (2). Komission puheenjohtaja ehdotti myös, että OLAFin työmäärän lisääntyessä EU:n laajentumisen vuoksi viraston toimintaa tehostetaan lisäämällä sen henkilöstöresursseja, keskittämällä sen toiminta uudelleen tutkintatehtävään ja muuttamalla asetusta. Komission puheenjohtajan ehdotuksista ainoastaan viimeinen (asetuksen muuttaminen) sisältyy asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muutosehdotukseen. Viraston varsinaisten tehtävien uudelleenkeskittäminen olisi edellyttänyt Euroopan petostentorjuntaviraston perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen muuttamista. (3)

| 3. | Johdanto-osasta käy ilmi, että ehdotuksen tarkoituksena on asetuksen muuttaminen viidellä keskeisellä alalla siten, että jäsenvaltioiden valtuuksia ja vastuualueita ei aseteta millään tavalla kyseenalaiseksi ja että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudatetaan. Viisi keskeistä alaa ovat seuraavat:






  a) | Oma-aloitteisesti käsittelyyn ottamiensa tapausten yhteydessä virastolla pitäisi olla oikeus päättää omien tärkeysjärjestystensä perusteella, aloitetaanko tutkinta (vaitioloperiaatteen noudattaminen aloitettaessa tutkinta). |
| --- | --- | --- |

3.

Johdanto-osasta käy ilmi, että ehdotuksen tarkoituksena on asetuksen muuttaminen viidellä keskeisellä alalla siten, että jäsenvaltioiden valtuuksia ja vastuualueita ei aseteta millään tavalla kyseenalaiseksi ja että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudatetaan. Viisi keskeistä alaa ovat seuraavat:

a)

Oma-aloitteisesti käsittelyyn ottamiensa tapausten yhteydessä virastolla pitäisi olla oikeus päättää omien tärkeysjärjestystensä perusteella, aloitetaanko tutkinta (vaitioloperiaatteen noudattaminen aloitettaessa tutkinta).

| b) | Sisäisten tutkimusten (hallinnolliset tutkinnat toimielimissä ja muissa yhteisön elimissä) tapauksessa viraston tulisi ilmoittaa toimielimelle tai muulle yhteisön elimelle tämän kohdalla käynnissä olevasta tutkinnasta tai kyseisessä elimessä unionin etujen suojaamiseksi mahdollisesti tarvittavista hallinnollisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

b)

Sisäisten tutkimusten (hallinnolliset tutkinnat toimielimissä ja muissa yhteisön elimissä) tapauksessa viraston tulisi ilmoittaa toimielimelle tai muulle yhteisön elimelle tämän kohdalla käynnissä olevasta tutkinnasta tai kyseisessä elimessä unionin etujen suojaamiseksi mahdollisesti tarvittavista hallinnollisista toimenpiteistä.

| c) | Sisäisten tutkimusten ja yhteisön varoin rahoitettuihin sopimuksiin (ulkoisissa tutkimuksissa käsiteltävät välittömät menot) liittyvien petostapausten yhteydessä viraston tulisi voida suorittaa tutkimuksia taloudellisten toimijoiden luona jäsenvaltioissa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Sen tulisi myös saada ulkoisten tutkimusten yhteydessä esteettömästi käyttöönsä toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallussa olevia tietoja. |
| --- | --- |

c)

Sisäisten tutkimusten ja yhteisön varoin rahoitettuihin sopimuksiin (ulkoisissa tutkimuksissa käsiteltävät välittömät menot) liittyvien petostapausten yhteydessä viraston tulisi voida suorittaa tutkimuksia taloudellisten toimijoiden luona jäsenvaltioissa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Sen tulisi myös saada ulkoisten tutkimusten yhteydessä esteettömästi käyttöönsä toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallussa olevia tietoja.

| d) | Oikeudenmukaisuuden ja oikeusvarmuuden periaatteen toteutumiseksi yksilönoikeuksiin liittyviä menettelyllisiä oikeusturvatakeita olisi selkeytettävä sekä sisäisten että ulkoisten tutkimusten osalta. |
| --- | --- |

d)

Oikeudenmukaisuuden ja oikeusvarmuuden periaatteen toteutumiseksi yksilönoikeuksiin liittyviä menettelyllisiä oikeusturvatakeita olisi selkeytettävä sekä sisäisten että ulkoisten tutkimusten osalta.

| e) | Valvontakomitean vastuualaa olisi laajennettava siten, että se vastaisi tutkimusten keston valvonnasta ja yksilönsuojasta sekä sisäisten että ulkoisten tutkimusten yhteydessä. Komitean jäsenmäärää ehdotetaan lisättäväksi kahdella. Komissio ehdottaa myös, että yksi komitean jäsen valmistelisi toimet, joiden avulla valvotaan, noudattaako virasto yksilönoikeuksia. |
| --- | --- |

e)

Valvontakomitean vastuualaa olisi laajennettava siten, että se vastaisi tutkimusten keston valvonnasta ja yksilönsuojasta sekä sisäisten että ulkoisten tutkimusten yhteydessä. Komitean jäsenmäärää ehdotetaan lisättäväksi kahdella. Komissio ehdottaa myös, että yksi komitean jäsen valmistelisi toimet, joiden avulla valvotaan, noudattaako virasto yksilönoikeuksia.

| 4. | Seuraavissa kommenteissa on otettu huomioon virastoa koskeneeseen tarkastukseen perustuvat havainnot, jotka on esitetty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 1/2005. |
| --- | --- |

4.

Seuraavissa kommenteissa on otettu huomioon virastoa koskeneeseen tarkastukseen perustuvat havainnot, jotka on esitetty tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 1/2005.

Vaitioloperiaatteen noudattaminen tutkinnan aloittamisen yhteydessä

| 5. | Vaitioloperiaatteen noudattamista tutkinnan aloittamisen yhteydessä voidaan tarkastella tehokkuuskysymyksenä, ja tilintarkastustuomioistuin suhtautuu muutokseen myönteisesti. Sen välitön käytännön vaikutus jää kuitenkin vähäiseksi. Kuten erityiskertomuksesta käy ilmi, viraston saamien vakavien ilmiantojen määrä ei ole niin suuri, että virasto joutuisi valitsemaan, mitkä tapaukset se voi tutkia. |
| --- | --- |

5.

Vaitioloperiaatteen noudattamista tutkinnan aloittamisen yhteydessä voidaan tarkastella tehokkuuskysymyksenä, ja tilintarkastustuomioistuin suhtautuu muutokseen myönteisesti. Sen välitön käytännön vaikutus jää kuitenkin vähäiseksi. Kuten erityiskertomuksesta käy ilmi, viraston saamien vakavien ilmiantojen määrä ei ole niin suuri, että virasto joutuisi valitsemaan, mitkä tapaukset se voi tutkia.

| 6. | Tärkeysjärjestysten asettaminen ja aikataulujen laatiminen niveltyvät toisiinsa. Kokemus on osoittanut, että monet viraston aloittamista tutkimuksista kestävät kohtuullista (12—18 kuukautta) kauemmin. Tässä tilanteessa olisi kannattavaa asettaa tutkimuksille määräajat. |
| --- | --- |

6.

Tärkeysjärjestysten asettaminen ja aikataulujen laatiminen niveltyvät toisiinsa. Kokemus on osoittanut, että monet viraston aloittamista tutkimuksista kestävät kohtuullista (12—18 kuukautta) kauemmin. Tässä tilanteessa olisi kannattavaa asettaa tutkimuksille määräajat.

Ilmoitusvelvollisuus

| 7. | Tilintarkastustuomioistuin tukee ehdotusta, jonka mukaan viraston velvollisuutta ilmoittaa tutkinnan aloittamisesta kyseessä oleville toimielimille tai muille yhteisön elimille olisi tehostettava. Kyseisten tietojen toimittamisesta säätävän nykyisen 4 artiklan 5 kohdan poistaminen aiheuttaa kuitenkin jossakin määrin epäselvyyttä. Asiaa koskevan säännöksen puuttuminen merkitsee, että tietojen pidättämisen mahdollisuus ei ole poissuljettu. Komission ehdotusta olisi muutettava sen varmistamiseksi, että ilmoitusvelvollisuutta ei laiminlyödä perusteettomasti sillä verukkeella, että salassapito on välttämätöntä tutkinnan tehokkuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuin tukee ehdotusta, jonka mukaan viraston velvollisuutta ilmoittaa tutkinnan aloittamisesta kyseessä oleville toimielimille tai muille yhteisön elimille olisi tehostettava. Kyseisten tietojen toimittamisesta säätävän nykyisen 4 artiklan 5 kohdan poistaminen aiheuttaa kuitenkin jossakin määrin epäselvyyttä. Asiaa koskevan säännöksen puuttuminen merkitsee, että tietojen pidättämisen mahdollisuus ei ole poissuljettu. Komission ehdotusta olisi muutettava sen varmistamiseksi, että ilmoitusvelvollisuutta ei laiminlyödä perusteettomasti sillä verukkeella, että salassapito on välttämätöntä tutkinnan tehokkuuden takaamiseksi.

Asetukseen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (4) perustuvat laajennetut tutkintamenettelyt

| 8. | Asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädetään ”komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi” maataloustuen, rakennerahastojen ja omien varojen alalla. |
| --- | --- |

8.

Asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädetään ”komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi” maataloustuen, rakennerahastojen ja omien varojen alalla.

| 9. | Ehdotuksen mukaan asetuksen soveltamisalaa olisi laajennettava välittömiin menoihin (esimerkiksi sisäiset politiikat ja ulkoinen tuki). Tämän pitäisi lisätä viraston toimintamahdollisuuksia erityisesti jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön alalla. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset vahvistivat asiaan liittyvät puutteet, joten se suhtautuu tältä osin myönteisesti komission ehdotukseen. |
| --- | --- |

9.

Ehdotuksen mukaan asetuksen soveltamisalaa olisi laajennettava välittömiin menoihin (esimerkiksi sisäiset politiikat ja ulkoinen tuki). Tämän pitäisi lisätä viraston toimintamahdollisuuksia erityisesti jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön alalla. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset vahvistivat asiaan liittyvät puutteet, joten se suhtautuu tältä osin myönteisesti komission ehdotukseen.

Menettelyllisten oikeusturvatakeiden lujittaminen

| 10. | Komissio katsoo, että tutkimuksiin sovellettavat perusperiaatteet on sisällytettävä asetukseen. Tilintarkastustuomioistuin kannattaa näkemystä. |
| --- | --- |

10.

Komissio katsoo, että tutkimuksiin sovellettavat perusperiaatteet on sisällytettävä asetukseen. Tilintarkastustuomioistuin kannattaa näkemystä.

Valvontakomitean asema ja jäsenmäärä

| 11. | Tutkimuksia koskevien oikeudellisten menettelyjen noudattaminen on varmistettava. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 14 artiklan mukaan OLAFin tutkimusten aikana OLAFin tutkijoiden tutkintatoimiin kohdistuvat valitukset on toimitettava viraston johtajalle. Tämä ei ole tyydyttävä ratkaisu, sillä se ei takaa, että valitus käsitellään riippumattomasti. Tutkinnan kohteena olevat henkilöt ovat myös kääntyneet Euroopan oikeusasiamiehen puoleen, jos he ovat katsoneet perusoikeuksiansa loukatun. Menettely on osoittautunut epätyydyttäväksi, ja se on johtanut ajoittain tapauksiin, joissa oikeusasiamiehen on katsottu puuttuneen tutkinnan kulkuun. Komission ehdotuksessa tutkijoiden toiminnan valvonta annetaan valvontakomitean tehtäväksi. Ratkaisu ei ole parempi, sillä se on vastoin periaatetta, jonka mukaan komitean ei tule puuttua käynnissä oleviin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

11.

Tutkimuksia koskevien oikeudellisten menettelyjen noudattaminen on varmistettava. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 14 artiklan mukaan OLAFin tutkimusten aikana OLAFin tutkijoiden tutkintatoimiin kohdistuvat valitukset on toimitettava viraston johtajalle. Tämä ei ole tyydyttävä ratkaisu, sillä se ei takaa, että valitus käsitellään riippumattomasti. Tutkinnan kohteena olevat henkilöt ovat myös kääntyneet Euroopan oikeusasiamiehen puoleen, jos he ovat katsoneet perusoikeuksiansa loukatun. Menettely on osoittautunut epätyydyttäväksi, ja se on johtanut ajoittain tapauksiin, joissa oikeusasiamiehen on katsottu puuttuneen tutkinnan kulkuun. Komission ehdotuksessa tutkijoiden toiminnan valvonta annetaan valvontakomitean tehtäväksi. Ratkaisu ei ole parempi, sillä se on vastoin periaatetta, jonka mukaan komitean ei tule puuttua käynnissä oleviin tutkimuksiin.

| 12. | Tutkintatoimien laillisuuden valvonta olisi annettava sellaisen puolueettoman elimen tehtäväksi, joka ei voi puuttua tutkimusten suorittamiseen toimivaltansa muiden osa-alueiden perusteella. |
| --- | --- |

12.

Tutkintatoimien laillisuuden valvonta olisi annettava sellaisen puolueettoman elimen tehtäväksi, joka ei voi puuttua tutkimusten suorittamiseen toimivaltansa muiden osa-alueiden perusteella.

| 13. | Komission ehdotuksessa ei tarkenneta valvontakomitean asemaa siltä osin, että tutkintaan puuttumattomuuden periaate ja velvoite, jonka mukaan komitealta tarvitaan lausunto tutkintavaiheessa, ovat yhteensopimattomia; komitean lausunto tarvitaan silloin, kun tutkinta on kestänyt yli 12 kuukautta tai kun komitealle on ilmoitettava tapauksen siirtämisestä oikeusviranomaisille. Näyttäisikin olevan tarpeen ilmaista vieläkin täsmällisemmin, että valvontakomitea ei saa puuttua käynnissä oleviin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

13.

Komission ehdotuksessa ei tarkenneta valvontakomitean asemaa siltä osin, että tutkintaan puuttumattomuuden periaate ja velvoite, jonka mukaan komitealta tarvitaan lausunto tutkintavaiheessa, ovat yhteensopimattomia; komitean lausunto tarvitaan silloin, kun tutkinta on kestänyt yli 12 kuukautta tai kun komitealle on ilmoitettava tapauksen siirtämisestä oikeusviranomaisille. Näyttäisikin olevan tarpeen ilmaista vieläkin täsmällisemmin, että valvontakomitea ei saa puuttua käynnissä oleviin tutkimuksiin.

| 14. | Komissio ehdottaa valvontakomitean jäsenmäärän lisäämistä viidestä seitsemään. Ehdotus ei perustu komitean tehtävien ja toimintamenettelyjen objektiiviseen analysointiin. Jäsenten tehtävät ovat luonteeltaan hajanaisia, eivätkä he ehdi tutkia aineistoja perusteellisesti. Heidän työnsä tehostamiseksi olisi suotavaa, että ainakin osalla heistä olisi aiempaa kokemusta yhteisön toiminnasta etenkin tutkinta-alalla. |
| --- | --- |

14.

Komissio ehdottaa valvontakomitean jäsenmäärän lisäämistä viidestä seitsemään. Ehdotus ei perustu komitean tehtävien ja toimintamenettelyjen objektiiviseen analysointiin. Jäsenten tehtävät ovat luonteeltaan hajanaisia, eivätkä he ehdi tutkia aineistoja perusteellisesti. Heidän työnsä tehostamiseksi olisi suotavaa, että ainakin osalla heistä olisi aiempaa kokemusta yhteisön toiminnasta etenkin tutkinta-alalla.

| 15. | Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 11 artiklan 6 kohdan mukaan valvontakomitean on pidettävä vuosittain vähintään kymmenen kokousta. Jos komitean kuitenkin on määrä keskittyä OLAFin tutkintatehtävän riippumattomuuden varmistamiseen, sitä ei pidä velvoittaa kokoontumaan lähes kuukausittain. Valvontakomitean aseman ja toimintamenettelyjen tarkistaminen vähentäisi todennäköisesti henkilöstön toimien määrää sen sihteeristössä. |
| --- | --- |

15.

Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 11 artiklan 6 kohdan mukaan valvontakomitean on pidettävä vuosittain vähintään kymmenen kokousta. Jos komitean kuitenkin on määrä keskittyä OLAFin tutkintatehtävän riippumattomuuden varmistamiseen, sitä ei pidä velvoittaa kokoontumaan lähes kuukausittain. Valvontakomitean aseman ja toimintamenettelyjen tarkistaminen vähentäisi todennäköisesti henkilöstön toimien määrää sen sihteeristössä.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 9. kesäkuuta 2005 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  KOM(2003) 154 lopullinen, 2.4.2003.

1

(2)  ”Johtamis- ja hallinnointirakenteisiin” on luettava hallinnointijärjestelyiden lisäksi myös valvontajärjestelyt (valvontakomitea).

2

(3)  Päätös N:o 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999 (EYVL L 136, 31.5.1999).

3

(4)  EYVL L 292, 15.11.1996.

4

---