# Euroopa Liidu C 415/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 415 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik1. detsember 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 415

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik1. detsember 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2020/C 415/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2020/C 415/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 415/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10023 — H&F/Carlyle/Vantage) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 415/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9369 — PAI Partners/Wessanen) (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 415/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10012 — Hg/KKR/Citation) (
  1
  ) | 11 |
| 2020/C 415/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9930 — LGP/TPG/WellSky) (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 415/06 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9950 — Clearlake Capital Group/TA Associates Management/Ivanti Software) (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 415/07 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9864 — CPPIB/KKR/Axel Springer) (
  1
  ) | 14 |
| 2020/C 415/08 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9922 — GHO/MIC/Envision) (
  1
  ) | 15 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 415/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10023 — H&F/Carlyle/Vantage) (
  1
  )

1

9

2020/C 415/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9369 — PAI Partners/Wessanen) (
  1
  )

1

10

2020/C 415/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10012 — Hg/KKR/Citation) (
  1
  )

1

11

2020/C 415/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9930 — LGP/TPG/WellSky) (
  1
  )

1

12

2020/C 415/06

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9950 — Clearlake Capital Group/TA Associates Management/Ivanti Software) (
  1
  )

1

13

2020/C 415/07

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9864 — CPPIB/KKR/Axel Springer) (
  1
  )

1

14

2020/C 415/08

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9922 — GHO/MIC/Envision) (
  1
  )

1

15

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 415/09 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta | 16 |
| 2020/C 415/10 | Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas | 22 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 415/11 | Euro vahetuskurss — 30. november 2020 | 31 |
| 2020/C 415/12 | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. detsember 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 )) | 32 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 415/09

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta

16

2020/C 415/10

Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas

22

Euroopa Komisjon

2020/C 415/11

Euro vahetuskurss — 30. november 2020

31

2020/C 415/12

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. detsember 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

32

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 415/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/SmartBear Software) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 33 |
| 2020/C 415/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10062— SDK/Freja Transport&Logistics) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 35 |
| 2020/C 415/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10029 - ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 36 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 415/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/SmartBear Software) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

33

2020/C 415/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10062— SDK/Freja Transport&Logistics) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

35

2020/C 415/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10029 - ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noorsootöö tegevuskava koostamise raamistiku kohta

(2020/C 415/01)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | noorsootöö on lai mõiste, mis hõlmab mitmesugust sotsiaalset, kultuuri-, haridus-, keskkonna- ja/või poliitikaalast tegevust, mida noored teevad, mida tehakse koos noortega ja nende heaks, rühmas või individuaalselt. Noorsootööd teevad tasustatud ja vabatahtlikud noorsootöötajad ning see põhineb mitteformaalse ja informaalse õppe protsessidel, mis keskenduvad noortele ja vabatahtlikule osalemisele. Noorsootöö on oma olemuselt sotsiaalne tegevus, hõlmates koostööd noortega ja kogukondadega, kus nad elavad, hõlbustades noorte aktiivset osalemist oma kogukonnas ja otsuste tegemises ning nende sellesse kaasamist (1); |
| --- | --- |

1.

noorsootöö on lai mõiste, mis hõlmab mitmesugust sotsiaalset, kultuuri-, haridus-, keskkonna- ja/või poliitikaalast tegevust, mida noored teevad, mida tehakse koos noortega ja nende heaks, rühmas või individuaalselt. Noorsootööd teevad tasustatud ja vabatahtlikud noorsootöötajad ning see põhineb mitteformaalse ja informaalse õppe protsessidel, mis keskenduvad noortele ja vabatahtlikule osalemisele. Noorsootöö on oma olemuselt sotsiaalne tegevus, hõlmates koostööd noortega ja kogukondadega, kus nad elavad, hõlbustades noorte aktiivset osalemist oma kogukonnas ja otsuste tegemises ning nende sellesse kaasamist (1);

| 2. | kuigi on olemas ühine arusaam noorsootöö esmasest ülesandest, tehakse seda ELi liikmesriikides väga erinevates vormides, seda määratletakse või kirjeldatakse erinevalt ning see on seotud erinevate arusaamade, traditsioonide, sidusrühmade ja tavadega. Seda tehakse erinevates vormides ja keskkondades (2). Noorsootööl on oluline roll noorte isiklikus ja sotsiaalses arengus, ühiskonnas osalemises ja üleminekutes, mida nad kogevad. See on suunatud kõigile noortele, sealhulgas nendele, kes osalevad ühiskonnaelus vähem ja/või kellel on vähem võimalusi ja/või kelle täielik poliitiline ja sotsiaalne osalemine on ohus ebasoodsate individuaalsete või struktuuriliste tingimuste (3) või diskrimineerimise tõttu; |
| --- | --- |

2.

kuigi on olemas ühine arusaam noorsootöö esmasest ülesandest, tehakse seda ELi liikmesriikides väga erinevates vormides, seda määratletakse või kirjeldatakse erinevalt ning see on seotud erinevate arusaamade, traditsioonide, sidusrühmade ja tavadega. Seda tehakse erinevates vormides ja keskkondades (2). Noorsootööl on oluline roll noorte isiklikus ja sotsiaalses arengus, ühiskonnas osalemises ja üleminekutes, mida nad kogevad. See on suunatud kõigile noortele, sealhulgas nendele, kes osalevad ühiskonnaelus vähem ja/või kellel on vähem võimalusi ja/või kelle täielik poliitiline ja sotsiaalne osalemine on ohus ebasoodsate individuaalsete või struktuuriliste tingimuste (3) või diskrimineerimise tõttu;

| 3. | noored osalevad vabatahtlikkuse alusel organiseeritult või iseorganiseerunult noorteorganisatsioonides, ühendustes, noorte algatustes või muudes avatud osalemisvormides, edendades seega ühiskonna arengut kõigil tasanditel. Noorsootööl on selle tegevuse toetamisel oluline roll. See on viis, kuidas jõuda väikeste ja äärepoolsemate piirkondade kogukondadeni ja edendada noortega dialoogi avatud ja kõigile kättesaadavas vormis; |
| --- | --- |

3.

noored osalevad vabatahtlikkuse alusel organiseeritult või iseorganiseerunult noorteorganisatsioonides, ühendustes, noorte algatustes või muudes avatud osalemisvormides, edendades seega ühiskonna arengut kõigil tasanditel. Noorsootööl on selle tegevuse toetamisel oluline roll. See on viis, kuidas jõuda väikeste ja äärepoolsemate piirkondade kogukondadeni ja edendada noortega dialoogi avatud ja kõigile kättesaadavas vormis;

| 4. | noorsootöö võimaldab noortel tundma õppida ja kogeda selliseid universaalseid väärtusi nagu inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, demokraatia, rahu, pluralism, mitmekesisus, kaasatus, solidaarsus, sallivus ja õiglus; |
| --- | --- |

4.

noorsootöö võimaldab noortel tundma õppida ja kogeda selliseid universaalseid väärtusi nagu inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, demokraatia, rahu, pluralism, mitmekesisus, kaasatus, solidaarsus, sallivus ja õiglus;

| 5. | noorsootöö on omaette valdkond ning oluline mitteformaalse ja informaalse sotsialiseerumise keskkond. Noorsootööd viib läbi lai noorsootöö praktikakogukond (4). Noorsootöö on suunatud noorte individuaalsetele vajadustele ja nõuetele ning tegeleb otseselt probleemidega, millega nad tänapäeva ühiskonnas kokku puutuvad. Noorsootöö oluline osa on ühiskonnas turvaliste, juurdepääsetavate, avatud ja autonoomsete keskkondade ning noorte jaoks toetava ja kogemustepõhise õpikeskkonna loomine. Noorte osalemine noorsootöö kujundamises ja elluviimises on oluline tagamaks, et organisatsioonid, programmid ja tegevused vastavad noorte vajadustele ja püüdlustele ning on nendega kooskõlas; |
| --- | --- |

5.

noorsootöö on omaette valdkond ning oluline mitteformaalse ja informaalse sotsialiseerumise keskkond. Noorsootööd viib läbi lai noorsootöö praktikakogukond (4). Noorsootöö on suunatud noorte individuaalsetele vajadustele ja nõuetele ning tegeleb otseselt probleemidega, millega nad tänapäeva ühiskonnas kokku puutuvad. Noorsootöö oluline osa on ühiskonnas turvaliste, juurdepääsetavate, avatud ja autonoomsete keskkondade ning noorte jaoks toetava ja kogemustepõhise õpikeskkonna loomine. Noorte osalemine noorsootöö kujundamises ja elluviimises on oluline tagamaks, et organisatsioonid, programmid ja tegevused vastavad noorte vajadustele ja püüdlustele ning on nendega kooskõlas;

| 6. | noorsootöö hõlbustab noorte õppimist ja osalemist ning edendab seeläbi teadlikkust demokraatiast ja Euroopa kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

6.

noorsootöö hõlbustab noorte õppimist ja osalemist ning edendab seeläbi teadlikkust demokraatiast ja Euroopa kodanikuaktiivsust;

| 7. | 2015. aastal toimunud teisel Euroopa noorsootööalasel kokkutulekul püüdsid sidusrühmad saavutada ühtse Euroopa arusaama noorsootöö suhtes ning kirjeldada selle noortega seonduvaid põhiülesandeid: noorte jaoks keskkondade loomine ja nende elus üleminekute võimaldamine, |
| --- | --- |

7.

2015. aastal toimunud teisel Euroopa noorsootööalasel kokkutulekul püüdsid sidusrühmad saavutada ühtse Euroopa arusaama noorsootöö suhtes ning kirjeldada selle noortega seonduvaid põhiülesandeid: noorte jaoks keskkondade loomine ja nende elus üleminekute võimaldamine,

RÕHUTAVAD, ET:

| 8. | viimastel aastakümnetel on noorsootöö arenenud omaette töövaldkonnaks, mida teevad noored ning mida tehakse koos noortega ja noorte jaoks Euroopa tasandil. Mõnes liikmesriigis on noorsootöö juba väljakujunenud valdkond. Selle potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks tuleb suutlikkust siiski edasi arendada; |
| --- | --- |

8.

viimastel aastakümnetel on noorsootöö arenenud omaette töövaldkonnaks, mida teevad noored ning mida tehakse koos noortega ja noorte jaoks Euroopa tasandil. Mõnes liikmesriigis on noorsootöö juba väljakujunenud valdkond. Selle potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks tuleb suutlikkust siiski edasi arendada;

| 9. | noorsootöö praktikakogukond on olnud selle valdkonna paljude viimaste arengute allikas. Neid arenguid on edasi viinud paljud erinevad sidusrühmad, kes tegelevad noorsootöö valdkonna konkreetsete vajadustega. Kõnealused arengud kajastavad noorsootöö ja selle erinevate traditsioonide suurt mitmekesisust eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

noorsootöö praktikakogukond on olnud selle valdkonna paljude viimaste arengute allikas. Neid arenguid on edasi viinud paljud erinevad sidusrühmad, kes tegelevad noorsootöö valdkonna konkreetsete vajadustega. Kõnealused arengud kajastavad noorsootöö ja selle erinevate traditsioonide suurt mitmekesisust eri liikmesriikides;

| 10. | Euroopas tehtava noorsootöö ees seisab endiselt mitu väljakutset:






  a) | Kontseptuaalne raamistik: Noorsootöö peab ka edaspidi reageerima ühiskonnas ja noorte igapäevaelus toimuvatele muutustele, uutele teadmistele ja poliitilisele kontekstile, olles samal ajal aktiivselt kaasav ja pakkudes kõigile noortele võrdseid võimalusi. Seetõttu tuleb välja töötada ühine arusaam ja ühised põhimõtted. Samuti on vaja, et noorsootöö jaoks oleks olemas ohutuid, juurdepääsetavaid, avatud ja autonoomseid keskkondi, et pidevalt arutataks meetodeid ja uusi tavasid, et analüüsitaks suundumusi ja uusi arenguid ning et kohandataks kontseptuaalseid raamistikke, strateegiaid ja tavasid, vajaduse korral koos partneritega teistest sektoritest. Lisaks on oluline tegeleda ülemaailmsete suundumustega, nagu demograafilised probleemid, kliimamuutused ja digiteerimine, ning toetada uuenduslike lahenduste väljatöötamist, nutikat ja digitaalset noorsootööd. |
| --- | --- | --- |

10.

Euroopas tehtava noorsootöö ees seisab endiselt mitu väljakutset:

a)

Kontseptuaalne raamistik: Noorsootöö peab ka edaspidi reageerima ühiskonnas ja noorte igapäevaelus toimuvatele muutustele, uutele teadmistele ja poliitilisele kontekstile, olles samal ajal aktiivselt kaasav ja pakkudes kõigile noortele võrdseid võimalusi. Seetõttu tuleb välja töötada ühine arusaam ja ühised põhimõtted. Samuti on vaja, et noorsootöö jaoks oleks olemas ohutuid, juurdepääsetavaid, avatud ja autonoomseid keskkondi, et pidevalt arutataks meetodeid ja uusi tavasid, et analüüsitaks suundumusi ja uusi arenguid ning et kohandataks kontseptuaalseid raamistikke, strateegiaid ja tavasid, vajaduse korral koos partneritega teistest sektoritest. Lisaks on oluline tegeleda ülemaailmsete suundumustega, nagu demograafilised probleemid, kliimamuutused ja digiteerimine, ning toetada uuenduslike lahenduste väljatöötamist, nutikat ja digitaalset noorsootööd.

| b) | Pädevus: Oluline on tagada piisavad vahendid noorsootöö pidevaks arendamiseks. Noorsootöötajate kvaliteetne haridus ja koolitus ning nende praktiline toetamine kogu ELis on eeltingimus noorsootöötajate pädevuste tunnustamise ja valideerimise edendamiseks liikmesriikides. |
| --- | --- |

b)

Pädevus: Oluline on tagada piisavad vahendid noorsootöö pidevaks arendamiseks. Noorsootöötajate kvaliteetne haridus ja koolitus ning nende praktiline toetamine kogu ELis on eeltingimus noorsootöötajate pädevuste tunnustamise ja valideerimise edendamiseks liikmesriikides.

| c) | Usaldusväärsus: Noorsootöö valdkonna tavasid tuleb ühiskonnas edendada ning noorsootöö kvaliteet peab vastama kõnealuse valdkonna ja ühiskonna ootustele ja nõuetele ning olema kooskõlas selle valdkonna olemuse, minapildi ja kutsetavadega, tagamaks, et noorsootöö rolli ja tähtsust ning selle tulemusi tunnustatakse ka väljaspool kõnealust valdkonda. Nende nõuete täitmiseks tuleb samuti parandada, jälgida ja hinnata noorsootöö kvaliteeti. Noorsootöö valdkonnas tuleks teha teadusuuringuid, tekitamata seejuures tarbetut bürokraatlikku koormust. |
| --- | --- |

c)

Usaldusväärsus: Noorsootöö valdkonna tavasid tuleb ühiskonnas edendada ning noorsootöö kvaliteet peab vastama kõnealuse valdkonna ja ühiskonna ootustele ja nõuetele ning olema kooskõlas selle valdkonna olemuse, minapildi ja kutsetavadega, tagamaks, et noorsootöö rolli ja tähtsust ning selle tulemusi tunnustatakse ka väljaspool kõnealust valdkonda. Nende nõuete täitmiseks tuleb samuti parandada, jälgida ja hinnata noorsootöö kvaliteeti. Noorsootöö valdkonnas tuleks teha teadusuuringuid, tekitamata seejuures tarbetut bürokraatlikku koormust.

| d) | Sidemed: Selleks et praktikakogukond arendaks noorsootööd edasi noorte vajadustele vastava valdkonnana, tuleks edendada sisekoostööd, sealhulgas sidemeid noorsootöö pakkujate ja noortepoliitika kujundajate vahel, ning koostööd muude sektorite ja poliitikavaldkondadega. Peale selle on kõik olulised tegurid ka ühiskonna poolne tunnustamine, noortepoliitikas osalemine, asjakohased õigusraamistikud, rahalised vahendid, institutsioonilised raamistikud ning asjakohased ja jätkusuutlikud struktuurid. |
| --- | --- |

d)

Sidemed: Selleks et praktikakogukond arendaks noorsootööd edasi noorte vajadustele vastava valdkonnana, tuleks edendada sisekoostööd, sealhulgas sidemeid noorsootöö pakkujate ja noortepoliitika kujundajate vahel, ning koostööd muude sektorite ja poliitikavaldkondadega. Peale selle on kõik olulised tegurid ka ühiskonna poolne tunnustamine, noortepoliitikas osalemine, asjakohased õigusraamistikud, rahalised vahendid, institutsioonilised raamistikud ning asjakohased ja jätkusuutlikud struktuurid.

| e) | Kriisid ja võimalused: Noorsootöö ees seisavad pidevalt olulised väljakutsed ja seda tuleb kohandada, et see vastaks muutuvatele vajadustele. Paljude noorteühenduste, noorsootöö organisatsioonide ja noorsooteenuste olemasolu ja kestlikkus on ohus selliste kriiside tõttu nagu COVID-19 pandeemia. Sotsiaalsete kontaktide piiramine on rängalt mõjutanud noorsootöö toimimist ja seega ka noori, eelkõige vähemate võimalustega noori. Noorsootöö on siiski näidanud suutlikkust sellisele kriisile kiiresti reageerida ja tagada, et noorte seisukohti võetakse arvesse Euroopa kriisijärgse tuleviku tegevuskava koostamisel; |
| --- | --- |

e)

Kriisid ja võimalused: Noorsootöö ees seisavad pidevalt olulised väljakutsed ja seda tuleb kohandada, et see vastaks muutuvatele vajadustele. Paljude noorteühenduste, noorsootöö organisatsioonide ja noorsooteenuste olemasolu ja kestlikkus on ohus selliste kriiside tõttu nagu COVID-19 pandeemia. Sotsiaalsete kontaktide piiramine on rängalt mõjutanud noorsootöö toimimist ja seega ka noori, eelkõige vähemate võimalustega noori. Noorsootöö on siiski näidanud suutlikkust sellisele kriisile kiiresti reageerida ja tagada, et noorte seisukohti võetakse arvesse Euroopa kriisijärgse tuleviku tegevuskava koostamisel;

| 11. | nii ELi noortestrateegias (2019–2027) kui ka Euroopa Nõukogu noortesektori strateegias 2030 kutsutakse üles töötama välja Euroopa noorsootöö tegevuskava. Selles üleskutses innustatakse ELi noortestrateegias otsima täiendavaid sünergiaid Euroopa Nõukogu poolt selles valdkonnas tehtava tööga. See võimaldaks edendada vastastikust koostööd ja luua sünergiat ELi ja Euroopa Nõukogu vahel, et arendada edasi noorsootöö tavasid ja poliitikat; |
| --- | --- |

11.

nii ELi noortestrateegias (2019–2027) kui ka Euroopa Nõukogu noortesektori strateegias 2030 kutsutakse üles töötama välja Euroopa noorsootöö tegevuskava. Selles üleskutses innustatakse ELi noortestrateegias otsima täiendavaid sünergiaid Euroopa Nõukogu poolt selles valdkonnas tehtava tööga. See võimaldaks edendada vastastikust koostööd ja luua sünergiat ELi ja Euroopa Nõukogu vahel, et arendada edasi noorsootöö tavasid ja poliitikat;

LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES STRATEEGILISES RAAMISTIKUS, MIS MOODUSTAB EUROOPA NOORSOOTÖÖ TEGEVUSKAVA;

| 12. | Euroopa noorsootöö tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) on strateegiline raamistik noorsootöö kvaliteedi ja innovatsiooni tugevdamiseks ja arendamiseks ning noorsootöö tunnustamiseks. Sellega võetakse vastu sihipärane lähenemisviis teadmistepõhise noorsootöö edasiarendamiseks Euroopas ning poliitiliste otsuste sidumiseks nende praktilise rakendamisega. Kõnealust tegevuskava iseloomustab koordineeritud koostöö eri tasandite sidusrühmade ja noorsootöö eri valdkondade vahel ning selle eesmärk on samuti tugevdada noorsootööd kui eraldiseisvat töövaldkonda, mis võib toimida teiste poliitikavaldkondade võrdse partnerina; |
| --- | --- |

12.

Euroopa noorsootöö tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) on strateegiline raamistik noorsootöö kvaliteedi ja innovatsiooni tugevdamiseks ja arendamiseks ning noorsootöö tunnustamiseks. Sellega võetakse vastu sihipärane lähenemisviis teadmistepõhise noorsootöö edasiarendamiseks Euroopas ning poliitiliste otsuste sidumiseks nende praktilise rakendamisega. Kõnealust tegevuskava iseloomustab koordineeritud koostöö eri tasandite sidusrühmade ja noorsootöö eri valdkondade vahel ning selle eesmärk on samuti tugevdada noorsootööd kui eraldiseisvat töövaldkonda, mis võib toimida teiste poliitikavaldkondade võrdse partnerina;

| 13. | tegevuskava koosneb järgmistest elementidest:






  a) | Poliitiline alus
  Vastavalt ELi noortestrateegiale (2019–2027) peaks Euroopa noorsootöö tegevuskavaga püüdma saavutada noorsootöö kvaliteedi, innovatsiooni ja tunnustamise. Mis puudutab rakendamist, siis ELi tegevus noorsootöö valdkonnas peaks aitama kaasa kõnealuse strateegia üldeesmärkide saavutamisele ning tuginema selle strateegia jaoks kokku lepitud vahenditele ja juhtimisele.
  Euroopa Nõukogu soovitus noorsootöö kohta ja noortesektori strateegia 2030 annavad tõuke noorsootöö poliitika ja tavade tugevdamiseks, tunnustamiseks ja edasiarendamiseks, aidates seega kaasa tegevuskava väljatöötamisele.
  Eespool nimetatud dokumentides kutsutakse üles looma sünergiat või tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukogu ning Euroopa Liidu institutsioonide ja nende liikmesriikide vahel. |
| --- | --- | --- |

13.

tegevuskava koosneb järgmistest elementidest:

a)

Poliitiline alus

Vastavalt ELi noortestrateegiale (2019–2027) peaks Euroopa noorsootöö tegevuskavaga püüdma saavutada noorsootöö kvaliteedi, innovatsiooni ja tunnustamise. Mis puudutab rakendamist, siis ELi tegevus noorsootöö valdkonnas peaks aitama kaasa kõnealuse strateegia üldeesmärkide saavutamisele ning tuginema selle strateegia jaoks kokku lepitud vahenditele ja juhtimisele.

Euroopa Nõukogu soovitus noorsootöö kohta ja noortesektori strateegia 2030 annavad tõuke noorsootöö poliitika ja tavade tugevdamiseks, tunnustamiseks ja edasiarendamiseks, aidates seega kaasa tegevuskava väljatöötamisele.

Eespool nimetatud dokumentides kutsutakse üles looma sünergiat või tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukogu ning Euroopa Liidu institutsioonide ja nende liikmesriikide vahel.

| b) | Koostöö noorsootöö praktikakogukonnaga
  Liikmesriikide ja Euroopa tasandi noorsootöö praktikakogukonnas tehtav koostöö on tegevuskava tõhususe seisukohast väga oluline ning kujundab nii tegevuskava sisu kui ka selle edasist arengut. |
| --- | --- |

b)

Koostöö noorsootöö praktikakogukonnaga

Liikmesriikide ja Euroopa tasandi noorsootöö praktikakogukonnas tehtav koostöö on tegevuskava tõhususe seisukohast väga oluline ning kujundab nii tegevuskava sisu kui ka selle edasist arengut.

| c) | Tegevuskava elluviimine: „Bonni protsess“
  Tegevuskava rakendamise protsessi, mida nimetatakse „Bonni protsessiks“, (5) peaks kujundama noorsootöö praktikakogukond oma vastavates pädevusvaldkondades ning oma erinevate volituste, rollide ja võimete piires. See hõlmab rakendusstrateegiate, -meetmete ja prioriteetide väljatöötamist ja väljapakkumist kõikidel tasanditel, mida viiakse ellu alates kohaliku kuni Euroopa tasandi tegevusteni kõigis noorsootöö keskkondades ja asjaomastes pädevusvaldkondades. |
| --- | --- |

c)

Tegevuskava elluviimine: „Bonni protsess“

Tegevuskava rakendamise protsessi, mida nimetatakse „Bonni protsessiks“, (5) peaks kujundama noorsootöö praktikakogukond oma vastavates pädevusvaldkondades ning oma erinevate volituste, rollide ja võimete piires. See hõlmab rakendusstrateegiate, -meetmete ja prioriteetide väljatöötamist ja väljapakkumist kõikidel tasanditel, mida viiakse ellu alates kohaliku kuni Euroopa tasandi tegevusteni kõigis noorsootöö keskkondades ja asjaomastes pädevusvaldkondades.

| d) | Noortevaldkonna rahastamisprogrammid
  Asjaomased jõustatud ELi noortevaldkonna rahastamisprogrammid (eelkõige programm „Erasmus+ noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpus) võivad pakkuda toetust ja rahastust, et hõlbustada tegevuskava rakendamist kooskõlas programmide eesmärkidega, |
| --- | --- |

d)

Noortevaldkonna rahastamisprogrammid

Asjaomased jõustatud ELi noortevaldkonna rahastamisprogrammid (eelkõige programm „Erasmus+ noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpus) võivad pakkuda toetust ja rahastust, et hõlbustada tegevuskava rakendamist kooskõlas programmide eesmärkidega,

PÜÜAVAD saavutada järgmist:

| 14. | edendada noorsootöö kvaliteedi ja innovatsiooni edasiarendamist ja tugevdamist ning noorsootöö tunnustamist ning parandada partnerluses noorsootöö praktikakogukonnaga selle teostamise raamistikku kõigil tasanditel, sealhulgas tuginedes valdkondadevahelisele koostööle ja tõenditel põhinevatele lähenemisviisidele; |
| --- | --- |

14.

edendada noorsootöö kvaliteedi ja innovatsiooni edasiarendamist ja tugevdamist ning noorsootöö tunnustamist ning parandada partnerluses noorsootöö praktikakogukonnaga selle teostamise raamistikku kõigil tasanditel, sealhulgas tuginedes valdkondadevahelisele koostööle ja tõenditel põhinevatele lähenemisviisidele;

| 15. | pöörata erilist tähelepanu tegevuskava rakendamisele ELi noortestrateegia osana ning võimaluse korral integreerida noorsootöö täielikult liikmesriikide noortepoliitika kõigisse tasanditesse ja seonduvatesse (riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse) strateegiatesse; |
| --- | --- |

15.

pöörata erilist tähelepanu tegevuskava rakendamisele ELi noortestrateegia osana ning võimaluse korral integreerida noorsootöö täielikult liikmesriikide noortepoliitika kõigisse tasanditesse ja seonduvatesse (riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse) strateegiatesse;

| 16. | tagada kestlike struktuuride olemasolu ja asjakohaste vahendite kättesaadavus kvaliteetseks noorsootööks, et kõik noored saaksid selles valdkonnas kehtestatud meetmete osas positiivse kogemuse või et nad saaksid neid meetmeid ise kujundada, pöörates erilist tähelepanu meetmetele kohalikul tasandil ning äärepoolsetes ja maapiirkondades, kus noorsootöö võimalused on piiratud; |
| --- | --- |

16.

tagada kestlike struktuuride olemasolu ja asjakohaste vahendite kättesaadavus kvaliteetseks noorsootööks, et kõik noored saaksid selles valdkonnas kehtestatud meetmete osas positiivse kogemuse või et nad saaksid neid meetmeid ise kujundada, pöörates erilist tähelepanu meetmetele kohalikul tasandil ning äärepoolsetes ja maapiirkondades, kus noorsootöö võimalused on piiratud;

| 17. | tugevdada ja laiendada noorsootöö ühiseid põhimõtteid noorsootöö praktikakogukonnas, suurendades teadmisi ja teadlikkust noorsootöö arengust Euroopas, edendades korrapärast koostööd, vahetust ja ühiseid tavasid, võttes samal ajal arvesse erinevusi noorsootöö eri tasandite ja valdkondade vahel; |
| --- | --- |

17.

tugevdada ja laiendada noorsootöö ühiseid põhimõtteid noorsootöö praktikakogukonnas, suurendades teadmisi ja teadlikkust noorsootöö arengust Euroopas, edendades korrapärast koostööd, vahetust ja ühiseid tavasid, võttes samal ajal arvesse erinevusi noorsootöö eri tasandite ja valdkondade vahel;

| 18. | parandada arusaamist noorsootöös hariduse ja koolituse valdkonnas kasutatavatest mõistetest, meetoditest ja vahenditest, arendada vajaduse korral edasi formaalse ja mitteformaalse noorsootöö alase hariduse ja koolituse pädevuspõhiseid raamistikke ning pakkuda noorsootöös osalejatele piisavat kvaliteetset haridust, koolitust, juhendamist ja toetust; |
| --- | --- |

18.

parandada arusaamist noorsootöös hariduse ja koolituse valdkonnas kasutatavatest mõistetest, meetoditest ja vahenditest, arendada vajaduse korral edasi formaalse ja mitteformaalse noorsootöö alase hariduse ja koolituse pädevuspõhiseid raamistikke ning pakkuda noorsootöös osalejatele piisavat kvaliteetset haridust, koolitust, juhendamist ja toetust;

| 19. | korrapäraselt jälgida ja hinnata noorsootöö olukorda, arenguid ja väljakutseid, analüüsida noorte vajadusi ja noorsootööga seotud suundumusi, kaasata noori strateegiate väljatöötamisse ning julgustada noorsootöö praktikakogukonda koostöös teiste asjaomaste sektoritega nendele arengutele reageerima ja jätkama vastavalt oma töömeetodite arendamist; |
| --- | --- |

19.

korrapäraselt jälgida ja hinnata noorsootöö olukorda, arenguid ja väljakutseid, analüüsida noorte vajadusi ja noorsootööga seotud suundumusi, kaasata noori strateegiate väljatöötamisse ning julgustada noorsootöö praktikakogukonda koostöös teiste asjaomaste sektoritega nendele arengutele reageerima ja jätkama vastavalt oma töömeetodite arendamist;

| 20. | vajaduse korral arendada edasi strateegiaid ja meetmeid, mis võimaldavad tunnustada ja valideerida mitteformaalset ja informaalset õpet noorsootöö valdkonnas ning tunnustada noorsootöö panust noorte mõjuvõimu suurendamisse; |
| --- | --- |

20.

vajaduse korral arendada edasi strateegiaid ja meetmeid, mis võimaldavad tunnustada ja valideerida mitteformaalset ja informaalset õpet noorsootöö valdkonnas ning tunnustada noorsootöö panust noorte mõjuvõimu suurendamisse;

| 21. | suurendada noorsootöö suutlikkust anda noortele võimalus aidata kaasa kaasava, kestliku, demokraatliku, pluralistliku ja rahumeelse ühiskonna arengule; |
| --- | --- |

21.

suurendada noorsootöö suutlikkust anda noortele võimalus aidata kaasa kaasava, kestliku, demokraatliku, pluralistliku ja rahumeelse ühiskonna arengule;

| 22. | suurendada võimalusi piiriüleseks suhtluseks ja vahetuseks erineva kultuuri- ja sotsiaal-majandusliku taustaga noorte vahel ning kultuuridevaheliseks vahetuseks liikmesriikides, muutes selle noorsootöös tavapäraseks, ning hõlbustada strateegilisemate noorsootöö koostööprojektide loomist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

22.

suurendada võimalusi piiriüleseks suhtluseks ja vahetuseks erineva kultuuri- ja sotsiaal-majandusliku taustaga noorte vahel ning kultuuridevaheliseks vahetuseks liikmesriikides, muutes selle noorsootöös tavapäraseks, ning hõlbustada strateegilisemate noorsootöö koostööprojektide loomist kogu Euroopas;

| 23. | võttes arvessse COVID-19 pandeemiast saadud kogemusi ja pidades silmas võimalikke tulevasi kriise, tagada kõigil tasanditel noorsootöös osalevate erinevate rajatiste ja struktuuride jätkuva olemasolu ja toimimise, arendades kriisikindlaid mehhanisme ja vahendeid, sealhulgas digitehnoloogiat, ning tagada, et need rajatised ja struktuurid on võimelised kohanema praeguse olukorraga ja tulevikus tekkida võivate sarnaste olukordadega; |
| --- | --- |

23.

võttes arvessse COVID-19 pandeemiast saadud kogemusi ja pidades silmas võimalikke tulevasi kriise, tagada kõigil tasanditel noorsootöös osalevate erinevate rajatiste ja struktuuride jätkuva olemasolu ja toimimise, arendades kriisikindlaid mehhanisme ja vahendeid, sealhulgas digitehnoloogiat, ning tagada, et need rajatised ja struktuurid on võimelised kohanema praeguse olukorraga ja tulevikus tekkida võivate sarnaste olukordadega;

| 24. | tugevdada koostööd nii liikmesriikide ja Euroopa Nõukogu vahel kui ka vastavate institutsioonide vahel, et toetada kvaliteetse noorsootöö arengut kogu Euroopas, |
| --- | --- |

24.

tugevdada koostööd nii liikmesriikide ja Euroopa Nõukogu vahel kui ka vastavate institutsioonide vahel, et toetada kvaliteetse noorsootöö arengut kogu Euroopas,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES, VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE OMA RIIGI ERIPÄRA, TEGEMA KOOSKÕLAS SUBSIDAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL JÄRGMIST:

| 25. | integreerima noorsootöö olemasolevatesse ja tulevastesse noortepoliitika strateegiatesse ning nende rakendamisse kõigil haldustasanditel, et soodustada innovatsiooni, parandada kvaliteeti ja suurendada kõnealuse valdkonna tunnustamist, pöörates erilist tähelepanu kohaliku tasandi meetmetele tegevuskava kujundamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

25.

integreerima noorsootöö olemasolevatesse ja tulevastesse noortepoliitika strateegiatesse ning nende rakendamisse kõigil haldustasanditel, et soodustada innovatsiooni, parandada kvaliteeti ja suurendada kõnealuse valdkonna tunnustamist, pöörates erilist tähelepanu kohaliku tasandi meetmetele tegevuskava kujundamisel ja arendamisel;

| 26. | määrama kindlaks teemad ja tegevusvaldkonnad noorsootöö edasiseks arendamiseks kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil kooskõlas tegevuskava ühiste eesmärkidega, mis tuleks välja töötada ja ellu viia ELi noortestrateegia raames ning koostöös noorsootöö praktikakogukonnaga. See protsess peaks olema võimalikult sihipärane ja vajaduse korral integreeritud olemasolevatesse strateegiatesse; |
| --- | --- |

26.

määrama kindlaks teemad ja tegevusvaldkonnad noorsootöö edasiseks arendamiseks kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil kooskõlas tegevuskava ühiste eesmärkidega, mis tuleks välja töötada ja ellu viia ELi noortestrateegia raames ning koostöös noorsootöö praktikakogukonnaga. See protsess peaks olema võimalikult sihipärane ja vajaduse korral integreeritud olemasolevatesse strateegiatesse;

| 27. | teavitama kõiki asjaomaseid noorsootöö praktikakogukonna riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejaid tegevuskavast ja selle rakendamisest ning tagama asjakohase dialoogi nendega ja nende vahel, |
| --- | --- |

27.

teavitama kõiki asjaomaseid noorsootöö praktikakogukonna riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi osalejaid tegevuskavast ja selle rakendamisest ning tagama asjakohase dialoogi nendega ja nende vahel,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES TEGEMA NENDE VASTAVATES PÄDEVUSVALDKONDADES KOOSKÕLAS SUBSIDAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL JÄRGMIST:

| 28. | edendama noorsootöö Euroopa mõõdet piiriülese ja riikidevahelise vahetuse, koostöö, kultuuridevahelise õppe ja vastastikuse õppe kaudu; |
| --- | --- |

28.

edendama noorsootöö Euroopa mõõdet piiriülese ja riikidevahelise vahetuse, koostöö, kultuuridevahelise õppe ja vastastikuse õppe kaudu;

| 29. | hõlbustama tegevuskava rakendamist ja edasiarendamist, kasutades olemasolevaid struktuure ja vahendeid või määrates kindlaks või luues vajaduse korral uusi tugistruktuure, vahendeid, partnerlusi või muid asjakohaseid koostöömeetodeid eri tasanditel; |
| --- | --- |

29.

hõlbustama tegevuskava rakendamist ja edasiarendamist, kasutades olemasolevaid struktuure ja vahendeid või määrates kindlaks või luues vajaduse korral uusi tugistruktuure, vahendeid, partnerlusi või muid asjakohaseid koostöömeetodeid eri tasanditel;

| 30. | püüdma tagada, et tegevuskava kujundab võimalikult suures ulatuses noorsootöö praktikakogukond, ning tegema sellele kättesaadavaks teabe, võimalused ja keskkonnad, et hõlbustada selle osalemist. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata noortele ja noorsootöötajatele; |
| --- | --- |

30.

püüdma tagada, et tegevuskava kujundab võimalikult suures ulatuses noorsootöö praktikakogukond, ning tegema sellele kättesaadavaks teabe, võimalused ja keskkonnad, et hõlbustada selle osalemist. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata noortele ja noorsootöötajatele;

| 31. | korraldama põhimõtteliselt iga viie aasta järel Euroopa noorsootöö alase kokkutuleku, mis toimiks tegevuskava edasiarendamise foorumina, kaaluma osana ELi naabruspoliitikast Euroopa Nõukogu liikmesriikide osalema kutsumist ning uurima võimalusi toetada tegevuskava ettevalmistamist ja rakendamist „Erasmus+ noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse programmide kaudu; |
| --- | --- |

31.

korraldama põhimõtteliselt iga viie aasta järel Euroopa noorsootöö alase kokkutuleku, mis toimiks tegevuskava edasiarendamise foorumina, kaaluma osana ELi naabruspoliitikast Euroopa Nõukogu liikmesriikide osalema kutsumist ning uurima võimalusi toetada tegevuskava ettevalmistamist ja rakendamist „Erasmus+ noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse programmide kaudu;

| 32. | looma asjaomaste struktuuride avatud ja konsultatiivse võrgustiku noorsootöö arendamiseks Euroopas, mis aitab tõhusalt kaasa noorsootöö arengule, edendades uuenduslikke lähenemisviise, toetades noorsootöö praktikakogukonnas ja sellest väljaspool erinevate osalejatega ja nende vahel toimuvat arengut ja koostööd, pakkudes toetust ja levitades teavet erinevate temaatiliste prioriteetide, lähenemisviiside, võrgustike ja sihtrühmade kohta. Sellega seoses tuleks võrgustikku toetada ka muudest sektoritest saadavate nõuannete ja eksperditeadmistega. Võrgustiku arendustöösse peaks püüdma kaasata uusi osalejaid; |
| --- | --- |

32.

looma asjaomaste struktuuride avatud ja konsultatiivse võrgustiku noorsootöö arendamiseks Euroopas, mis aitab tõhusalt kaasa noorsootöö arengule, edendades uuenduslikke lähenemisviise, toetades noorsootöö praktikakogukonnas ja sellest väljaspool erinevate osalejatega ja nende vahel toimuvat arengut ja koostööd, pakkudes toetust ja levitades teavet erinevate temaatiliste prioriteetide, lähenemisviiside, võrgustike ja sihtrühmade kohta. Sellega seoses tuleks võrgustikku toetada ka muudest sektoritest saadavate nõuannete ja eksperditeadmistega. Võrgustiku arendustöösse peaks püüdma kaasata uusi osalejaid;

| 33. | uurima võimalusi, kuidas sellised ELi rahastamisprogrammid nagu „Erasmus+ noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpus saaksid vajaduse korral aktiivselt kaasa aidata tegevuskava rakendamisele, kasutades nende programmide erinevaid rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

33.

uurima võimalusi, kuidas sellised ELi rahastamisprogrammid nagu „Erasmus+ noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpus saaksid vajaduse korral aktiivselt kaasa aidata tegevuskava rakendamisele, kasutades nende programmide erinevaid rahastamisvahendeid;

| 34. | edendama aktiivset, kriitilist kodanikuaktiivsust ja teadlikkust demokraatiast ning mitmekesisuse tunnustamist kõigi noorte seas kui noorsootöö püsivaid ja olulisi elemente, sealhulgas edendades pädevuse suurendamist noorsootöötajate hariduse ja koolituse kaudu. Andma kõigile noortele ilma diskrimineerimiseta võimaluse tegutseda omal algatusel, arendada enesetõhusust ja avaldada positiivset mõju; |
| --- | --- |

34.

edendama aktiivset, kriitilist kodanikuaktiivsust ja teadlikkust demokraatiast ning mitmekesisuse tunnustamist kõigi noorte seas kui noorsootöö püsivaid ja olulisi elemente, sealhulgas edendades pädevuse suurendamist noorsootöötajate hariduse ja koolituse kaudu. Andma kõigile noortele ilma diskrimineerimiseta võimaluse tegutseda omal algatusel, arendada enesetõhusust ja avaldada positiivset mõju;

| 35. | jälgima ja hindama tegevuskava rakendamist. Selleks peaks ELi noortearuanne sisaldama eraldi peatükki noorsootöö struktuuride, tugivahendite, partnerluste või muude asjakohaste koostöömeetodite arendamise kohta liikmesriikides ja Euroopa tasandil, |
| --- | --- |

35.

jälgima ja hindama tegevuskava rakendamist. Selleks peaks ELi noortearuanne sisaldama eraldi peatükki noorsootöö struktuuride, tugivahendite, partnerluste või muude asjakohaste koostöömeetodite arendamise kohta liikmesriikides ja Euroopa tasandil,

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 36. | tagama, et tegevuskava võetakse arvesse ELi noortestrateegia, sealhulgas Euroopa noortevaldkonna eesmärkide rakendamises, ning suurendama selle nähtavust, kasutades ELi noortestrateegias tegevuskava rakendamiseks ning selle tulemuste jälgimiseks, hindamiseks, levitamiseks ja kasutamiseks ette nähtud juhtimisvahendeid; |
| --- | --- |

36.

tagama, et tegevuskava võetakse arvesse ELi noortestrateegia, sealhulgas Euroopa noortevaldkonna eesmärkide rakendamises, ning suurendama selle nähtavust, kasutades ELi noortestrateegias tegevuskava rakendamiseks ning selle tulemuste jälgimiseks, hindamiseks, levitamiseks ja kasutamiseks ette nähtud juhtimisvahendeid;

| 37. | tagama tegevuskava rakendamisel koostoime teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning tugevdama olemasolevat partnerlust Euroopa Nõukoguga täiendava ja kooskõlastatud tegevuse kaudu. ELi ja Euroopa Nõukogu partnerlusele noortevaldkonnas võiks anda keskse rolli koostoime tagamisel ja noorsootöötajate dialoogi hõlbustamisel; |
| --- | --- |

37.

tagama tegevuskava rakendamisel koostoime teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning tugevdama olemasolevat partnerlust Euroopa Nõukoguga täiendava ja kooskõlastatud tegevuse kaudu. ELi ja Euroopa Nõukogu partnerlusele noortevaldkonnas võiks anda keskse rolli koostoime tagamisel ja noorsootöötajate dialoogi hõlbustamisel;

| 38. | kaaluma avatud ja mitmekeelse noorsootööle pühendatud Euroopa digitaalse platvormi väljatöötamist tihedas koostöös noorsootöö praktikakogukonnaga, et jagada teavet, teadmisi ja häid tavasid, osaleda koostöös ja vastastikuses õppimises. Seeläbi hõlbustada tegevuskava, sealhulgas selle välismõõtme arendamist ja rakendamist, kui see on asjakohane. Noorsootöö praktikakogukonda esindav eksperdirühm võiks kõnealuse platvormi loomise ja rakendamise protsessis osaleda ja selle kohta nõu anda; |
| --- | --- |

38.

kaaluma avatud ja mitmekeelse noorsootööle pühendatud Euroopa digitaalse platvormi väljatöötamist tihedas koostöös noorsootöö praktikakogukonnaga, et jagada teavet, teadmisi ja häid tavasid, osaleda koostöös ja vastastikuses õppimises. Seeläbi hõlbustada tegevuskava, sealhulgas selle välismõõtme arendamist ja rakendamist, kui see on asjakohane. Noorsootöö praktikakogukonda esindav eksperdirühm võiks kõnealuse platvormi loomise ja rakendamise protsessis osaleda ja selle kohta nõu anda;

| 39. | tugevdama teadmus- ja tõenduspõhiseid lähenemisviise Euroopa noorsootöös, hõlbustades ekspertide vahetust ning teadusel ja praktikal põhinevaid teadusuuringuid kõnealuses valdkonnas kohaldatavate põhimõtete, arengute, kontseptsioonide, tegevuste ja tavade mõju kohta, eelkõige kaasates noori teadlasi ja luues noorsootöö organisatsioonides eksperditeadmiste varamu. |
| --- | --- |

39.

tugevdama teadmus- ja tõenduspõhiseid lähenemisviise Euroopa noorsootöös, hõlbustades ekspertide vahetust ning teadusel ja praktikal põhinevaid teadusuuringuid kõnealuses valdkonnas kohaldatavate põhimõtete, arengute, kontseptsioonide, tegevuste ja tavade mõju kohta, eelkõige kaasates noori teadlasi ja luues noorsootöö organisatsioonides eksperditeadmiste varamu.

---

(1)  Kirjeldus, mis sisaldub Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses CM/Rec (2017)4 liikmesriikidele noorsootöö kohta.

(2)  Näiteks noortekeskustes, noorteprojektides, teavitustegevuses / mobiilses noorsootöös, mitteametlikes noorterühmades, noortelaagrites, noorte teavitamises, noorteorganisatsioonides ja noorteliikumistes, nagu on osutatud eksperdirühma lõpparuandes „Noorsootöö roll noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu“.

(3)  Struktuurilised ebasoodsad tingimused on erinevalt individuaalsetest ebasoodsatest tingimustest sellised tingimused, mis ei ole seotud isiku endaga, vaid tema suhtes kohaldatavate reguleerivate raamistikega ja tema põhiliste elamistingimustega.

(4)  Vt II lisas esitatud määratlust.

(5)  Kolmas Euroopa noorsootöö alane kokkutulek, mis on Bonnist edastatav digiüritus, on tegevuskava rakendamise protsessi algus.

---

I LISA

Viited

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad viitavad käesoleva resolutsiooni vastuvõtmisel järgmistele dokumentidele:

Nõukogu dokumendid

| — | Nõukogu resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (ELT C 414, 10.12.2019, lk 2) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (ELT C 414, 10.12.2019, lk 2)

| — | Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (ELT C 418, 7.12.2017, lk 2) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (ELT C 418, 7.12.2017, lk 2)

| — | Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (ELT C 412, 9.12.2019, lk 12) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (ELT C 412, 9.12.2019, lk 12)

| — | Nõukogu järeldused noorte võimaluste suurendamise kohta maa- ja äärepoolsetes piirkondades (ELT C 193, 9.6.2020, lk 3) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorte võimaluste suurendamise kohta maa- ja äärepoolsetes piirkondades (ELT C 193, 9.6.2020, lk 3)

| — | Nõukogu resolutsioon noorsootöö kohta (ELT C 327, 4.12.2010, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon noorsootöö kohta (ELT C 327, 4.12.2010, lk 1)

| — | Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1)

| — | Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1)

Euroopa Komisjoni dokumendid

| — | Noorsootööd ja ettevõtlusõpet käsitlev uuring (2017) |
| --- | --- |

—

Noorsootööd ja ettevõtlusõpet käsitlev uuring (2017)

| — | Uuring noorsootöö väärtuse kohta ELis: üldaruanne – juhtumiuuringud – riigiaruanded (2014) |
| --- | --- |

—

Uuring noorsootöö väärtuse kohta ELis: üldaruanne – juhtumiuuringud – riigiaruanded (2014)

| — | Youthpass impact study. Young people’s personal development and employability and the recognition of youth work (2013) |
| --- | --- |

—

Youthpass impact study. Young people’s personal development and employability and the recognition of youth work (2013)

Eksperdirühma aruanded nõukogu koostöö kohta noortevaldkonnas

| — | Eksperdirühma aruanne: Developing digital youth work – Policy recommendations, training needs and good practice examples (2018) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma aruanne: Developing digital youth work – Policy recommendations, training needs and good practice examples (2018)

| — | Eksperdirühma aruanne: The contribution of youth work to preventing marginalisation and violent radicalisation (2017) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma aruanne: The contribution of youth work to preventing marginalisation and violent radicalisation (2017)

| — | Eksperdirühma aruanne: The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular the transition from education to employment (2015) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma aruanne: The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular the transition from education to employment (2015)

| — | Eksperdirühma aruanne: Quality Youth Work - A common framework for the further development of youth work (2015) |
| --- | --- |

—

Eksperdirühma aruanne: Quality Youth Work - A common framework for the further development of youth work (2015)

Euroopa Nõukogu dokumendid

| — | Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec (2017)4 liikmesriikidele noorsootöö kohta |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec (2017)4 liikmesriikidele noorsootöö kohta

| — | Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsioon CM/Res (2020)2 Euroopa Nõukogu noortesektori strateegia 2030 kohta |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsioon CM/Res (2020)2 Euroopa Nõukogu noortesektori strateegia 2030 kohta

Muud dokumendid

| — | Teise Euroopa noorsootöökonventsiooni avaldus (1) |
| --- | --- |

—

Teise Euroopa noorsootöökonventsiooni avaldus (1)

| — | European Training Strategy in the field of Youth. Supporting the development of quality youth work in Europe through capacity building (2015) (2) |
| --- | --- |

—

European Training Strategy in the field of Youth. Supporting the development of quality youth work in Europe through capacity building (2015) (2)

---

(1)  https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47262187/The+2nd+European+Youth+Work+Declaration_FINAL.pdf/cc602b1d-6efc-46d9-80ec-5ca57c35eb85.

(2)  https://ec.europa.eu/youth/sites/youth/files/eu-training-strategy-youth_en.pdf.

---

II LISA

Käesolevas resolutsioonis kasutatakse järgmist mõistet:

noorsootöö praktikakogukond (1)

Noorsootöö valdkonnas tuleks noorsootöö praktikakogukonda käsitada kutseliste või mittekutseliste inimeste rühmana, kes jagavad probleemide lahendamisel, oma oskuste parandamisel ja üksteise kogemustest õppimisel samu huvisid.

Noorsootöö praktikakogukond koosneb kõigi tasandite sidusrühmadest alates kohalikust kuni Euroopa tasandini, näiteks:

| — | noorsootöötajad ja noortejuhid; |
| --- | --- |

—

noorsootöötajad ja noortejuhid;

| — | noorsootöö juhid; |
| --- | --- |

—

noorsootöö juhid;

| — | projektiedendajad; |
| --- | --- |

—

projektiedendajad;

| — | akrediteeritud ja sõltumatud noorsootöö organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

akrediteeritud ja sõltumatud noorsootöö organisatsioonid;

| — | juhendajad; |
| --- | --- |

—

juhendajad;

| — | teadlased; |
| --- | --- |

—

teadlased;

| — | noorsootöötajate koolitajad; |
| --- | --- |

—

noorsootöötajate koolitajad;

| — | kohalikud kogukonnad ja omavalitsused; |
| --- | --- |

—

kohalikud kogukonnad ja omavalitsused;

| — | programmidega „Erasmus + noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpus tegelevad riigiasutused; |
| --- | --- |

—

programmidega „Erasmus + noored“ ja Euroopa solidaarsuskorpus tegelevad riigiasutused;

| — | noorte esindusstruktuurid, noored ja |
| --- | --- |

—

noorte esindusstruktuurid, noored ja

| — | noorsoopoliitika kujundajad |
| --- | --- |

—

noorsoopoliitika kujundajad

Kõigil noorsootöös osalejatel on oma vastavates pädevusvaldkondades erinevad volitused, rollid ja võimed noorsootöö edasiarendamiseks.

---

(1)  Mõiste „praktikakogukond“ on teoreetiline termin, mille töötasid välja hariduspsühholoogid Jean Lave ja Étienne Wenger.

---

III LISA

Infograafik Euroopa noorsootöö tegevuskava kohta

Image 1

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/9

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10023 — H&F/Carlyle/Vantage)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/02)

24. november 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10023 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10023 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/10

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9369 — PAI Partners/Wessanen)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/03)

28. august 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9369 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9369 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/11

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10012 — Hg/KKR/Citation)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/04)

24. november 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10012 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M10012 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/12

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9930 — LGP/TPG/WellSky)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/05)

15. september 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9930 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9930 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/13

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9950 — Clearlake Capital Group/TA Associates Management/Ivanti Software)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/06)

6. oktoober 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9950 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9950 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/14

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9864 — CPPIB/KKR/Axel Springer)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/07)

3. september 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9864 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9864 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/15

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9922 — GHO/MIC/Envision)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/08)

3. september 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9922 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9922 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/16

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta

(2020/C 415/09)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu demokraatia, pluralism, võrdsus ja õigusriik. Inimõiguste austamine, vabadus, mittediskrimineerimine, sallivus ja vähemuste kaitse on Euroopa idee võõrandamatud nurgakivid (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | demokraatiat ja ühiskonda, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, õigusriigi põhimõte ja solidaarsus, ei tohi kunagi pidada enesestmõistetavaks. Neid peavad kaitsma, tugevdama ja edendama poliitilised osalejad, ühiskond, ettevõtjad, akadeemilised ringkonnad, meedia, neid tuleb kaitsta nii formaalse kui ka mitteformaalse õppe ja koolituse raames ning meie kõik peame neid kaitsma üheskoos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noortel peaks olema võimalik tähenduslikult osaleda otsuste tegemisel kõigis neid puudutavates küsimustes. Neil on õigus sõnavabadusele, teabe saamisele ja kaitsele diskrimineerimise eest. Neil on õigus haridusele, koolitusele ja noorsootööle, mis võimaldab neil muu hulgas õppida tundma inimõigusi ja põhivabadusi ning valmistada neid ette vastutustundlikuks eluks vabas ühiskonnas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noorte loovus on Euroopa toimiva demokraatia jaoks väga oluline. Noortekultuuridel, ‐liikumistel, -rühmadel, -organisatsioonidel ja -algatustel võib olla otsustav mõju poliitilistele arengutele ja ühiskondlikele muutustele. Keskkonna- ja kliimakaitse, rassismivastase võitluse ja sotsiaalse mitmekesisuse alased algatused on vaid mõned näited küsimustest, millega Euroopa noored sageli tegelevad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | noorus on määrava tähtsusega eluetapp, mis väärib poliitilisest vaatepunktist erilist tähelepanu. Noored igal pool Euroopas on väga erineva tausta, huvide ja võimetega ning nad seisavad silmitsi paljude probleemidega nii üksikisiku kui ka ühiskonna tasandil. Üksikisikute, eelkõige vähemate võimalustega noorte elus võimaluste loomine ning noorte demokraatiateadlikkuse edendamine on ülesanded, mis nõuavad ühiskonna laialdast toetust ja asjakohaseid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meedial ja digitaaltehnoloogial on suur potentsiaal suurendada usaldust demokraatia vastu, pakkudes noortele märkimisväärseid võimalusi pääseda juurde demokraatlikuks kaasatuseks vajalikule teabele, suhelda teistega pika vahemaa tagant, väljendada oma arvamusi, kasutada oma õigusi ja olla aktiivsed kodanikud. Samal ajal toob digiüleminek kaasa mõned negatiivsed elemendid, mis võivad demokraatiat ohustada, näiteks desinformatsioon, polariseerumine, propaganda ja vihakõne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Liidu eesmärk on ergutada noori osalema Euroopa demokraatias (2); |
| --- | --- |

7.

| 8. | kaasava osalusdemokraatia edendamine on üks ELi noortestrateegia (2019–2027) juhtpõhimõtteid. ELi noortestrateegia eesmärk on toetada Euroopa noorte kaasamist ühiskonna ja poliitika kujundamises. Seda silmas pidades võetakse noorte arvamusi arvesse näiteks ELi noortedialoogi ja Euroopa noorte 11 eesmärgi kaudu (3). Euroopa noorte eesmärgid nr 1 (noorte kaasamine ELis) ja nr 9 (koht ja osalusvõimalused kõigile) on eriti olulised noorte demokraatias osalemise seisukohast, |
| --- | --- |

8.

VÕTAVAD TEADMISEKS:

| 9. | 2020. aasta oktoobris toimunud ELi noortekonverentsil jagatud noorte ideed ja arvamused keskendusid teemale, mis puudutab koha ja osalusvõimaluste loomist kõigile, ning pakuvad väärtusliku lähtekoha meetmeteks, millega edendada Euroopa noorte demokraatiateadlikkust ja demokraatlikku kaasatust. Need noorte ideed ja arvamused puudutavad järgmist:






  — | kriitilise mõtlemise lisamine koolide õppekavadesse kohustusliku osana; |
| --- | --- | --- |

9.

—

kriitilise mõtlemise lisamine koolide õppekavadesse kohustusliku osana;

| — | kõigi tasandite kaasotsustamisprotsessid, millesse on kaasatud noored ja noorteorganisatsioonid ning mida rakendatakse õigustepõhise lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

—

kõigi tasandite kaasotsustamisprotsessid, millesse on kaasatud noored ja noorteorganisatsioonid ning mida rakendatakse õigustepõhise lähenemisviisi alusel;

| — | kõigil valimistel valimis- ja kandideerimisõigusliku vanuse alandamine 16-le, kõrvaldades samal ajal kõik hääletamise takistused ning tagades, et valimistel osalemist julgustatakse; |
| --- | --- |

—

kõigil valimistel valimis- ja kandideerimisõigusliku vanuse alandamine 16-le, kõrvaldades samal ajal kõik hääletamise takistused ning tagades, et valimistel osalemist julgustatakse;

| — | sihtotstarbelised protsessid, mis võimendavad vähemusse kuuluvate noorte häält ja tagavad nende otsese osalemise; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelised protsessid, mis võimendavad vähemusse kuuluvate noorte häält ja tagavad nende otsese osalemise;

| — | alaliste osalusstruktuuride rahastamine; |
| --- | --- |

—

alaliste osalusstruktuuride rahastamine;

| — | uued Euroopa rahastamisvõimalused noorte jaoks keskkondade loomiseks ja ülalpidamiseks; |
| --- | --- |

—

uued Euroopa rahastamisvõimalused noorte jaoks keskkondade loomiseks ja ülalpidamiseks;

| — | noortele turvaliste digitaalkeskkondade loomise ja digikirjaoskuse edendamise prioriteediks seadmine Euroopa tasandil ja sektoriülese lähenemisviisi raames, |
| --- | --- |

—

noortele turvaliste digitaalkeskkondade loomise ja digikirjaoskuse edendamise prioriteediks seadmine Euroopa tasandil ja sektoriülese lähenemisviisi raames,

LEIAVAD, ET:

| 10. | demokraatiateadlikkuse edendamiseks peavad noored saama arendada oma enesetõhususe taju ja algatusvõimet ning kogeda koosloomist. Selliselt kogevad nad demokraatlikke protsesse ja omandavad pädevusi, mis moodustavad toimiva demokraatia alustala. Selle kaasava protsessi olulised osad on avatud arutelukultuuri kogemine, sallivuse suurendamine erinevate arvamuste ja eluviiside suhtes ning kompromisside tegemise, enamusotsuste aktsepteerimise ja vähemuste kaitsmise võime arendamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | demokraatliku kaasatuse julgustamine tähendab seda, et noori innustatakse mõtlema iseseisvalt, kriitiliselt ja nüansirikkalt ning olema aktiivsed kodanikud, samuti julgustatakse neid hindama, kas nende keskkond kaitseb Euroopa ühiseid väärtusi ja tagab nende õigused. See võib tugevdada noorte iseseisvust, nende võimet teha ise otsuseid ja kodanikujulgust ning võib võimestada neid kujundama mitte ainult oma elu, vaid ka Euroopa poliitikat ja ühiskonda vastavalt demokraatia põhimõtetele ja solidaarsuse vaimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euroopa koostöö põhineb mitmekesisusel, mõistmisel ja avatud dialoogil. See üldine konsensus aitab kaasa nii demokraatlikule kultuurile kui ka ühtekuuluvusele Euroopas ning on tugevaks aluseks noorte demokraatlikule kaasamisele. See aitab võidelda demokraatiavastaste, ebainimlike, seksistlike, rassistlike, diskrimineerivate ja tõrjuvate suundumuste vastu meie ühiskonnas ning võib samuti kaasa aidata vägivaldse äärmusluse ennetamisele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kõik noored vajavad ligipääsu teenustele, tuge ja võimalusi, mis võimaldaksid neil võtta vastutuse oma valikute eest, end väljendada, kogeda enesetõhusust ja vabalt panustada demokraatlikku ellu Euroopas. Valitsusasutuste ja valitsusväliste osalejate pakutavaid noortele mõeldud digitaal- ja füüsilisi keskkondi tuleks kujundada koos noorte endiga ning neid tuleks edendada kõigis formaalse ja mitteformaalse õppe ja koolituse vormides. See nõuab ka tugevat ja sõltumatut kodanikuühiskonda. Eriti olulised on noorte organiseerumise ja enda huvide eest seismise vormid, nagu noorte organisatsioonid ja osaluskogud, kus noored õpivad enese ja teiste eest vastutust võtma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | selleks et võimaldada kõigil noortel kogeda demokraatiat, on vaja kaasavat lähenemisviisi, milles võetakse arvesse nende mitmekesisust paljudes aspektides. Erilist tähelepanu tuleks pöörata noortele, kellel on individuaalsete või struktuuriliste ebasoodsate tingimuste tõttu vaid piiratud juurdepääs osalusprotsessidele, noorsootöövõimalustele ja suhtlemisele teiste kodanikuühiskonna osalejatega, võttes samal ajal arvesse läbipõimunud diskrimineerimise ohtu, |
| --- | --- |

14.

RÕHUTAVAD, ET:

| 15. | mitteformaalse ja informaalse õppe põhimõtted ning eelkõige noorsootöö väärtused ja praktikad pakuvad palju võimalusi noorte demokraatiateadlikkuse ja kaasatuse edendamiseks. See on võimalik peamiselt seetõttu, et noorsootöö on oma olemuselt protsessile suunatud ja kaasav tegevus, mis on suunatud nii organiseeritud kui ka organiseerimata noortele ning mis on tihedalt kooskõlas noorte vajaduste ja huvidega. Noorsootöös kasutatavad erialateadmised ja meetodid võivad olla inspiratsiooniallikaks teistele sektoritele. Seega on noorsootööl potentsiaal täita ühendavat ja koordineerivat rolli demokraatia ja poliitilise osaluse edendamisel noorte seas kohalikust kuni Euroopa tasandini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | lisaks tuleks noorsootöö sektoris välja töötada kriitilise ja emantsipeeriva lähenemisviisiga uuenduslikud kontseptsioonid ja tavad, mis keskenduvad noorte autonoomiale, algatusvõimele ja koosloomise võimalustele. Lähtepunktiks võib võtta sellised olemasolevad kontseptsioonid nagu inimõigustealane haridus, kultuuridevaheline ja ülemaailmne õpe, digikirjaoskus ja meediapädevus ning kodanikuharidus. Tasustatud ja vabatahtlikke noorsootöötajaid tuleks käsitada noori kõnealustes kogemustes saatvate isikutena ning neid tuleks heade tavade vahetamisel ning isiklike oskuste ja pädevuste omandamisel toetada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mitmesugused Euroopa programmid edendavad demokraatiateadlikkust ja kaasatust. Programmid „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus on eriti sobivad raamistikud noorte sihipärase kaasamise edendamiseks kultuuridevahelise dialoogi ja vastastikuse õppimise kaudu, eelkõige seoses Euroopa ühiste väärtuste ja probleemidega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | noorte demokraatiateadlikkus ja kaasatus aitavad suurendada ühiskonna vastupanuvõimet. See ilmneb eriti selgelt olukordades, kus demokraatia aluspõhimõtteid ja põhiõigusi piiratakse erakorraliste asjaolude tõttu (nt COVID-19 pandeemia). Noored, kes demokraatiat hästi mõistavad, suudavad lõppkokkuvõttes paremini vahet teha strateegiatel, mis on mõeldud selliste demokraatiaga kooskõlas olevate probleemide lahendamiseks, ja strateegiaid, mis ei ole demokraatiaga kooskõlas. Lisaks on oluline, et noorte õigusi ja vabadusi ajutiste piirangute ajal kaitstakse ning et need pärast piirangute lõppemist täielikult ja viivitamata taastatakse. See kehtib eelkõige seetõttu, et noored, eriti vähemate võimalustega noored, kuuluvad sageli kriisidest kõige rohkem mõjutatud rühmadesse, |
| --- | --- |

18.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA KOOSKÕLAS SUBSIDAARSUSE PÕHIMÕTTEGA JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL JÄRGMIST:

| 19. | vajaduse korral looma või jätkama püsivalt sektoripõhiseid ja sektoriüleseid rahastamisprogramme ja -algatusi liikmesriikide kõigil tasanditel, et suurendada noorte arusaamist demokraatiast ja mitmekesisusest ning nende väärtustamist. Need peaksid pakkuma keskkondi ja võimalusi, et saada teavet demokraatliku kaasatuse kohta ja seda kogeda nii rühma osana kui ka individuaalselt, tagades samal ajal juurdepääsu kõigile noortele, eelkõige vähemate võimalustega noortele. Tugevdada tuleks eelkõige noorteorganisatsioonide ja noorte omaalgatuslike projektide (mis on noorte organiseerumisvõime väljendused) võimekust neid püüdlusi toetada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | edendama demokraatia ja inimõiguste alast õpet hariduse, koolituse ja elukestva õppe kõigis sektorites ja kõigil tasanditel ning edendada nendes küsimustes sektoritevahelist tihedat ja püsivat koostööd. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kodanikuaktiivsuse ja demokraatia alasele haridusele, kaaludes mitmesuguseid tavasid ja õpikeskkondi ning edendades peamiste kodanikupädevuste arendamist, nagu on sätestatud nõukogu soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4) ja nõukogu soovituses, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (5); |
| --- | --- |

20.

| 21. | võimestama noori reageerima digiüleminekust tulenevatele võimalustele ja väljakutsetele ning osalema veebipõhises suhtluses aktiivsel ja eneseanalüüsi võimaldaval viisil (6). Selleks tuleb eelkõige edendada noorte ja neid toetavate inimeste (nt noorsootöötajad, õpetajad) digikirjaoskust ja meediapädevust, eelkõige suutlikkust tulla toime teabe ülekülluse, desinformatsiooni, vihakõne ja muude kahjuliku sisu vormidega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sobivate toetusvahendite pakkumisele ning samuti nutikate noorsootöölahenduste ja digitaalsete osalusprotsesside kõrge kvaliteedi tagamisele. Tõketeta juurdepääs digitaalmeediale tuleb tagada kõigile noortele, eelkõige vähemate võimalustega noortele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnustama noorte üles näidatud erilist huvi ja kodanikuaktiivsust sellistes küsimustes nagu keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik kestlikkus, inimõigused, põlvkondadevaheline võrdsus, sooline võrdõiguslikkus ja digitaliseerimise mõju, ning toetama neid aktiivselt nende jõupingutustes kujundada asjakohaseid poliitilisi ja sotsiaalseid protsesse. Eelkõige tuleks julgustada noorte osalemist kohalikul tasandil, näiteks õpilasesindustes, kohalikes noorteorganisatsioonides või noorte omaalgatuslike projektide formaadis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | piisavalt edendama ja toetama kättesaadavaid füüsilisi ja digitaalseid noorsootöö struktuure ja nutikaid noorsootöölahendusi, eelkõige pärast COVID-19 leviku tõkestamismeetmeid, et anda noortele isiklikuks arenguks vabad, avatud ja turvalised keskkonnad ning võimalused, |
| --- | --- |

23.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATES PÄDEVUSVALDKONDADES JA ASJAKOHASTEL TASANDITEL NING VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET:

| 24. | arendama edasi noorte osalemist poliitilistes protsessides kooskõlas nõukogu resolutsiooniga, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel, (7) ning seega veelgi tugevdada kõigi noorte tähenduslikku ja jätkusuutlikku osalemist kõigi tasandite otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vajaduse korral tegema poliitilised protsessid ja otsused kõigil tasanditel juurdepääsetavaks, läbipaistvaks ja arusaadavaks, kasutades noortesõbralikku teavet ja teavitamist. See peaks eelkõige hõlmama noortele tagasiside andmist noorte osalemisprotsesside tulemuste kohta. Teavet tuleb levitada sihipäraselt, nii et see jõuaks kõigi noorteni, olenemata nende keskkonnast. Asjakohased kommunikatsioonistrateegiad tuleks Euroopa tasandil välja töötada koostöös noorte teabevõrgustike ja noortesektori muude sidusrühmadega, nagu Euroopa noorte teabe- ja nõustamisamet ning Eurodeski võrgustik; |
| --- | --- |

25.

| 26. | jätkuva ja olulise noorsootöö osana tutvustama noortele demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse kontseptsioone ja edendama neid ning tunnistama, et noorsootöö sektor on soodne koht pakkumaks noortele võimalusi arendada demokraatlikku ühiskonda ja anda sellesse oma panus. See hõlmab asjakohaste raamtingimuste ja piisavate rahaliste vahendite pakkumist olemasolevate struktuuride raames kõigil tasanditel, samuti noorsootöötajatele temaatiliste koolituste pakkumist ning nende oskuste ja kvalifikatsioonide edendamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetama selliste lähenemisviiside edasiarendamist ja ümberkujundamist, mille eesmärk on suurendada noorte demokraatiateadlikkust ja kaasatust. Need võivad tugineda olemasolevatele pedagoogika (8) ja demokraatia, kodanikuaktiivsuse ja inimõiguste alase hariduse/koolituse kontseptsioonidele ning Euroopa Nõukogu ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tööle selles valdkonnas. Need lähenemisviisid tuleks edastada praktikutele korrapäraste koolitusprogrammide kaudu ning need võivad olla inspiratsiooniks ELi noorteprogrammide elluviimisel või pädevustel põhineva raamistiku väljatöötamisel formaalse ja mitteformaalse noorsootöö alase hariduse ja koolituse jaoks (9). Samuti tuleks luua võimalusi vastastikuseks õppimiseks noorsootöös – nii praktikute, akadeemiliste ringkondade, poliitikakujundajate ja noorte kui ka sektorite vahel, |
| --- | --- |

27.

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 28. | võtma arvesse noorte huve ja nende demokraatlikku kaasatust valdkondadevahelise küsimusena sellistes Euroopa protsessides ja programmides nagu Euroopa tulevikku käsitlev konverents, digiõppe tegevuskava või Euroopa haridusruum ning asjakohaste kehtivate ELi programmide, Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa sotsiaalõiguste samba ja kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisel ning tõhustatud koostöös Euroopa Nõukoguga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panema rõhku teadustegevusele ja tõendite kogumise vahenditele, mille abil analüüsitakse ELi rahastamisprogrammide mõju noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamisele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tugevdama ELi programmidest rahastatavat Euroopa tegevust partnerriikidega, et veelgi edendada noorte demokraatiateadlikkust ja demokraatlikku kaasatust, ning jätkama noorsootöö arendamist koostöö ja vahetuste kaudu, |
| --- | --- |

30.

KUTSUVAD KÕIKI EUROOPA NOORTEVALDKONNA KOOSTÖÖMEETMETES OSALEJAID ÜLES PÜÜDMA:

| 31. | rõhutada programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse rahastamisprogrammide rakendamisel selliseid küsimusi nagu Euroopa väärtused ja identiteet, demokraatia, mitmekesisuse aktsepteerimine, inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, vähemuste kaitse, kriitiline mõtlemine, uued osalemise ja ühiskondliku tegevuse vormid. Projektidele, mis annavad noortele võimaluse teha algatusi, anda oma panust ja avaldada oma arvamust, tuleks tagada kaasav ja avatud juurdepääs, lihtsad menetlused ja piisavad vahendid. Seda tuleks arvesse võtta eelkõige osalemist ja solidaarsust puudutavate meetmete puhul; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tagama, et ELi noorteprogrammides võetakse arvesse noorte vajadusi, huve ja mitmekesisust. See hõlmab noortesõbralikku ja hõlpsasti kättesaadavat rahastamisteavet, toetust noorte endi projektialgatustele ning programmi korraldajate ja nende vajadustega arvestamist. Vajaduse korral peaks programmides olema võimalik teha parandusi, millega noorte algatus ning seega nende demokraatlik kaasatus ja kogemused seatakse veelgi tähtsamale kohale. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2.

(2)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 2.

(3)  Nõukogu resolutsiooni (noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027) 3. lisa (ELT C 456/01, 2018).

(4)  Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1)

(5)  Nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1)

(6)  Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (ELT C 418, 7.12.2017, lk 2) ja nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (ELT C 414, 10.12.2019, lk 2).

(7)  Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel (ELT C 417, 15.12.2015, lk 10).

(8)  Eelkõige kriitilise ja emantsipeeriva pedagoogika kontseptsioonid.

(9)  Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (ELT C 412, 9.12.2019, lk 12).

---

LISA

Seotud dokumendid

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võtavad käesolevate järelduste vastuvõtmisel teadmiseks järgmised dokumendid:

| — | Nõukogu resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1)

| — | Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel (ELT C 417, 15.12.2015, lk 10) |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel (ELT C 417, 15.12.2015, lk 10)

| — | Nõukogu järeldused „Noored välistegevuses“ (8629/20) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused „Noored välistegevuses“ (8629/20)

| — | Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas (ELT C 193, 9.6.2020, lk 23) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused meediapädevuse kohta pidevalt muutuvas maailmas (ELT C 193, 9.6.2020, lk 23)

| — | Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (ELT C 412, 9.12.2019, lk 12) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorsootöötajate hariduse ja koolituse kohta (ELT C 412, 9.12.2019, lk 12)

| — | Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (ELT C 414, 10.12.2019, lk 2) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (ELT C 414, 10.12.2019, lk 2)

| — | Nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (ELT C 195, 7.6.2018, lk 1)

| — | Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1)

| — | Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (ELT C 418, 7.12.2017, lk 2) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused nutika noorsootöö kohta (ELT C 418, 7.12.2017, lk 2)

| — | Nõukogu järeldused noortevaldkonna rolli kohta terviklikus ja valdkondadevahelises lähenemisviisis, mille eesmärk on noorte vägivaldse radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine (ELT C 213, 14.6.2016, lk 1) |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noortevaldkonna rolli kohta terviklikus ja valdkondadevahelises lähenemisviisis, mille eesmärk on noorte vägivaldse radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine (ELT C 213, 14.6.2016, lk 1)

| — | Euroopa Liidu haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsioon kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsioon kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu

| — | ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioon |
| --- | --- |

—

ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioon

| — | Euroopa Komisjon: Flash Eurobarometer 478 – How do we build a stronger, more united Europe?
  The views of young people, märts 2019 (1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon: Flash Eurobarometer 478 – How do we build a stronger, more united Europe?
  The views of young people, märts 2019 (1)

| — | Euroopa Parlament: Uuring Shrinking space for civil society: the EU response, 2017 (2) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament: Uuring Shrinking space for civil society: the EU response, 2017 (2)

| — | Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec(2010)7 liikmesriikidele Euroopa Nõukogu kodanikuhariduse ja inimõiguste hariduse harta kohta |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec(2010)7 liikmesriikidele Euroopa Nõukogu kodanikuhariduse ja inimõiguste hariduse harta kohta

| — | Euroopa Nõukogu: Reference Framework of Competencies for Democratic Culture: Volume 1 – Context, concepts and model, 2018 (3) |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu: Reference Framework of Competencies for Democratic Culture: Volume 1 – Context, concepts and model, 2018 (3)

---

(1)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/86162

(2)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/578039/EXPO_STU(2017)578039_EN.pdf

(3)  https://rm.coe.int/prems-008318-gbr-2508-reference-framework-of-competences-vol-1-8573-co/16807bc66c

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/22

---

Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas

(2020/C 415/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE

| 1. | lisas esitatud poliitilist tausta, |
| --- | --- |

1.

RÕHUTADES, ET

| 2. | kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus on Euroopa üks tugevaid külgi, mis põhineb demokraatlikel väärtustel ja valgustuse ideel. Digitehnoloogia laialdane levik ja ligipääs internetile pakuvad uusi võimalusi ja väljakutseid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meie teadmusühiskonna digiüleminek kiireneb ning digiteenused ja -andmed muutuvad üha kättesaadavamaks. See hõlmab muutuvat tööturgu ja uusi tööprofiile ning nõudlust digipädevuse (1) järele 21. sajandi oskuste kontekstis. Tehisintellekti (2) üha suurem mõju võimendab meie teadmusühiskonna digiülemineku mõju pikas perspektiivis ning võib pakkuda tulevikus uusi paljulubavaid võimalusi õppimiseks, õpetamiseks ja koolituseks. Kvaliteetne ja kaasav haridus ja koolitus on väga olulised, et võimestada kõiki üksikisikuid ja kodanikke nende arengusuundade mõistmiseks ja kujundamiseks ning nendes osalemiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | COVID-19 pandeemia ja selle jätkuv mõju Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidele ja -asutustele toob esile selle, et tungivalt on vaja paremini mõista ja pidevalt hinnata digitaalse haridustehnoloogia (3) kasutamist ja eeliseid ning sellega seotud väljakutseid ja digipädevuse erinevaid tasemeid, seda ka elukestva õppe kontekstis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | COVID-19 pandeemia on veelgi enam esile toonud tungiva vajaduse digiõpet käsitleva tervikliku lähenemisviisi järele. Praegustele nõudmistele vastamiseks hõlmab kvaliteetne ning kaasav haridus ja koolitus digitaalseid ning mittedigitaalseid õppimis- ja õpetamisvorme, sealhulgas selliseid lähenemisviise nagu põimõpe (4) ja kaugõpe (5). See annab võimaluse edendada õppijakeskset haridust ja koolitust vastavalt üksikisikute konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | digiõpe (6) on eeltingimus selleks, et aidata kujundada digiüleminekut, osaleda täiendusõppes ja -koolituses ja elukestvas õppes ning võimaldada kvaliteetset, kaasavat haridust ja koolitust kõigile. Seetõttu on oluline võtta arvesse selle ühiskondlikku mõõdet ja käsitada seda põhjaliku kultuurilise muutuse osana. Kõnealune kultuuriline muutus loob aluse selleks, et kõigil üksikisikutel ja kodanikel oleks võimalik kasutada andmeid, digitehnoloogiat ja taristuid enesekindlalt ning turvaliselt, järgides samal ajal nõuetekohaselt andmekaitse norme, ning osaleda aktiivselt poliitiliste otsuste tegemises, ühiskonna arengus ja tööturul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | digiõpe peaks olema õppijakeskne ning toetama kõiki üksikisikuid ja kodanikke, et nad saaksid oma isiksust ja oskusi enesekindlalt, vabalt ja vastutustundlikult arendada. Kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse lahutamatu osana peaks digiõpe tuginema usaldusväärsuse põhimõttele ja oma kvaliteedi usaldamisele. Samuti peaks see aitama kaasa haridusliku sisu ja pedagoogikameetodite paremale ligipääsetavusele, sotsiaalse kaasatuse suurendamisele ning pädevuse paremale omandamisele, edendades kõigi õpiedu. Digiõppe puhul tuleks arvesse võtta kujunemisjärgus tehnoloogiat, näiteks tehisintellekti, ja selle ohutut, pedagoogilisest aspektist usaldusväärset ja eetilist rakendamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | digiõppes tuleks samuti arvesse võtta õppijate, õpetajate, koolitajate ja haridustöötajate ning samuti lapsevanemate ja hooldajate heaolu, näiteks seoses turvalise õpikeskkonnaga. Samuti peaks see aitama hõlpsamaks muuta kõigi kodanike ligipääsu teabele ning edendama aktiivset kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset osalemist Euroopa teadmusühiskonnas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | digiõpe peaks aitama suurendada teadlikkust kodakondsusest, sealhulgas digitaalsest kodakondsusest, (7) edendades kodanikupädevust. See hõlmab kriitilist lähenemist teabele, võimaldades kodanikel digimaailmas navigeerida ning kujundada arusaama sellistest põhiväärtustest nagu demokraatia ja väljendusvabadus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iga eurooplast tuleks võimestada aktiivselt ühiskonna digiüleminekus osalemiseks ning sobivatest, ligipääsetavatest ja turvalistest õpikeskkondadest kasu saamiseks. Alati peab olema tagatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kaitstud inimõigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soolise digilõhe kaotamiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud valdkondades ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas on äärmiselt oluline tagada sootundlik lähenemisviis hariduse ja koolituse kõigi liikide ja tasemete puhul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | äärmiselt oluline on tagada ligipääs digitaalselt toetatavatele kvaliteetsetele ja kaasavatele haridus- ja koolitusvõimalustele. Vaatamata kontaktõppe vormide olulisele rollile ja eelistele, on ligipääs kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele – koos digitaalse haridustehnoloogiaga ja selle abil – Euroopa teadmusühiskonna tulevikukindluse ning rohe- ja digiüleminekut võimaldava, kestlikku majanduskasvu, töökohti ja võimalusi pakkuva ning isiklikku arengut edendava Euroopa innovatsioonisüsteemi eeltingimused; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tugev Euroopa põhineb ühistel väärtustel, jagamisel, uuendamisel ja sellel, et ollakse avatud uutele vahetusvormidele, ning samuti kodanike, haridus- ja koolitusasutuste, erasektori ja erinevate riiklike haridussüsteemide osalusel ja koostööl. E-kogukonnad, (8) kes jagavad tavasid (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil), on nähtavamad ja kasvavad tulevikus veelgi; |
| --- | --- |

13.

OLLES TEADLIK, ET

| 14. | kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega lasub vastutus õpetatava sisu ning haridussüsteemide korralduse eest liikmesriikidel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | digiõpet rakendatakse liikmesriikides ja kogu liidus hariduse ja koolituse eri liikide ja tasemete puhul erineval määral. Digitaalse haridustehnoloogiaga seotud kogemused on liidu raames erinevad ning sõltuvad suurel määral poliitika- ja juhtimisraamistikest, taristust ja tehnilistest vahenditest ning rahalistest ja inimressurssidest. Need hõlmavad eelkõige hästi ettevalmistatud õpetajaid, koolitajaid, haridustöötajaid ning muud pedagoogilist ja halduspersonali, sealhulgas haridus- ja koolitusasutuste juhte; |
| --- | --- |

15.

| 16. | COVID-19 pandeemia käivitas kiire hädaolukorrale reageerimise. Liikmesriigid sulgesid enamiku oma haridus- ja koolituskohtadest ning nõudsid, et asutused tagaksid õpetamise, koolitamise, õppimise ja hindamise järjepidevuse peamiselt kaugteel rakendatavate lähenemisviiside kaudu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | liikmesriikide ja nende haridus- ja koolitusasutuste poolt riigi oludest lähtuvalt võetud meetmed on juhtinud tähelepanu digiõppe mõistmise tähtsusele, aidanud suurendada haridus- ja koolitussüsteemide digisuutlikkust ning pakkunud õpetajatele, koolitajatele, haridustöötajatele ja muule pedagoogilisele personalile kutsealase arengu võimalusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatamata kõigi liikmesriikide suurtele jõupingutustele tõid kaugteel rakendatavate lähenemisviiside hõlbustamiseks võetud erakorralised meetmed esile aga liidu haridus- ja koolitussüsteemide jaoks ühised väljakutsed ja nõrgad kohad:






  a) | COVID-19 pandeemia ajal ilmnes sageli, et paljud õppijad ei saanud eri liikmesriikides erineval määral oma õigust haridusele ja koolitusele täielikult kasutada, sest puudus nõuetekohane füüsiline ja tehnoloogiline ligipääs (9); |
| --- | --- | --- |

18.

a)

COVID-19 pandeemia ajal ilmnes sageli, et paljud õppijad ei saanud eri liikmesriikides erineval määral oma õigust haridusele ja koolitusele täielikult kasutada, sest puudus nõuetekohane füüsiline ja tehnoloogiline ligipääs (9);

| b) | COVID-19 pandeemiaga seotud enneolematu väljakutse tõi esile pakilise vajaduse pakkuda kõigile paremaid võimalusi digipädevuse omandamiseks, et tagada kõigile üksikisikutele ja kodanikele võrdne ligipääs haridusele ja koolitusele, eriti sellistes olukordades, kus haridust ja koolitust pakutakse kaugteel. Eriliste väljakutsetega seisid silmitsi erivajadustega õppijad; |
| --- | --- |

b)

COVID-19 pandeemiaga seotud enneolematu väljakutse tõi esile pakilise vajaduse pakkuda kõigile paremaid võimalusi digipädevuse omandamiseks, et tagada kõigile üksikisikutele ja kodanikele võrdne ligipääs haridusele ja koolitusele, eriti sellistes olukordades, kus haridust ja koolitust pakutakse kaugteel. Eriliste väljakutsetega seisid silmitsi erivajadustega õppijad;

| c) | kuigi üleminek digiõppele on COVID-19 pandeemia ajal kiirenenud, võidakse teadmiste levitamise uute vormide väljatöötamisel ja kasutamisel jäljendada asjaomase teadlikkuse ja kavatsuse puudumisel liiga sageli õpetamise ja õppimise traditsioonilisemaid vorme; |
| --- | --- |

c)

kuigi üleminek digiõppele on COVID-19 pandeemia ajal kiirenenud, võidakse teadmiste levitamise uute vormide väljatöötamisel ja kasutamisel jäljendada asjaomase teadlikkuse ja kavatsuse puudumisel liiga sageli õpetamise ja õppimise traditsioonilisemaid vorme;

| d) | COVID-19 pandeemia on olnud väljakutseks riikidevahelise haridus- ja koolitustegevuse järjepidevusele. See puudutab piiriülest haridust ja koolitust ning liikuvust programmi „Erasmus+“ raames, eelkõige kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonna õppijate ja personali liikuvust; |
| --- | --- |

d)

COVID-19 pandeemia on olnud väljakutseks riikidevahelise haridus- ja koolitustegevuse järjepidevusele. See puudutab piiriülest haridust ja koolitust ning liikuvust programmi „Erasmus+“ raames, eelkõige kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonna õppijate ja personali liikuvust;

| e) | COVID-19st tingitud haridus- ja koolitusasutuste sulgemine on muutnud õpetajate, koolitajate, haridustöötajate ja muu pedagoogilise personali rolli, kes olid sunnitud leidma uusi viise, kuidas hoida õppijatega kontakti ja aidata neil töötada iseseisvalt, tehes seda kas koostööpõhistes õpikeskkondades või muul viisil. Samuti on see näidanud vajadust koostöö, suutlikkuse suurendamise, digitaalse õpetamise alase eriväljaõppe ning abimeetmete järele õpetajate, koolitajate ja õpetajakoolituse võrgustike ning haridus- ja koolitusasutuste seas; |
| --- | --- |

e)

COVID-19st tingitud haridus- ja koolitusasutuste sulgemine on muutnud õpetajate, koolitajate, haridustöötajate ja muu pedagoogilise personali rolli, kes olid sunnitud leidma uusi viise, kuidas hoida õppijatega kontakti ja aidata neil töötada iseseisvalt, tehes seda kas koostööpõhistes õpikeskkondades või muul viisil. Samuti on see näidanud vajadust koostöö, suutlikkuse suurendamise, digitaalse õpetamise alase eriväljaõppe ning abimeetmete järele õpetajate, koolitajate ja õpetajakoolituse võrgustike ning haridus- ja koolitusasutuste seas;

TUNNISTADES, ET

| 19. | liikmesriikides ja kogu liidus endiselt väljakutseks digilõhe, kuna see võib suurendada muud juba olemasolevat struktuurset ebavõrdsust, sealhulgas sotsiaal-majanduslikku ja soolist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | digitaalse haridustehnoloogia kontekstis tuleb tagada liikmesriikide ja kodanike andmete kaitse ja digitaalne suveräänsus, olenemata olukorra kiireloomulisusest. Lisaks tuleb haridusliku digitaalse infosisu suurenenud loomise ja levitamise kontekstis olla teadlik intellektuaalomandi õiguse aluseks olevatest õiguslikest ja eetilistest põhimõtetest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teadmussiirde ja õpikeskkonna uued vormid, sealhulgas koosloomine, edendavad laiemat seost formaalse hariduse ja koolituse ning mitteformaalse ja informaalse õppe vahel. Heade tavade vahetamine kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil pakub võimalusi digitaalse haridustehnoloogia kiiremaks integreerimiseks kõigisse õppevormidesse ning kvaliteetse ja kaasava õpetamise ja õppimise edendamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | digitaalne haridustehnoloogia avab uusi õppimis- ja õpetamisvõimalusi ning on oluliseks teguriks kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse tagamisel. See võib täiendada otsest suhtlust kontaktõppe ja vahetu koolituse vormis ning õpetamise ja õppimise mittedigitaalseid parimaid tavasid ja meediume, mis on jätkuvalt olulised ja mida ei saa virtuaalsete vormidega täielikult asendada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | selleks et tehnoloogia suudaks edendada hariduse kvaliteeti ja kaasavust, peab seda kasutama käsikäes turvalise õpikeskkonna ja pedagoogiliste lähenemisviisidega. Haridustehnoloogia ettevõtetel, sealhulgas idufirmadel ja VKEdel on keskne roll uuendusliku ja ligipääsetava digitaalse haridustehnoloogia väljatöötamisel, edendades seeläbi nii digiõpet kui ka Euroopa majanduse üleminekut digitehnoloogiale. Nende ettevõtete areng sõltub innovatsioonisõbralikest tingimustest ja asjakohastest rahastamisvõimalustest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | digiõppes tuleb rõhutada pedagoogiliste kontseptsioonide, õppe- ja õpetamisvahendite ja -meetodite tähtsust. Haridusalased teadusuuringud võivad aidata kaasa uuenduslike kontseptsioonide väljatöötamisele hariduses ja koolituses ning aidata paremini mõista digiülemineku mõju õppimisele ja õpetamisele, samuti haridus- ja koolitussüsteemidele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | digipädevuse omandamise võimaluste pakkumine hariduse ja koolituse kõigi liikide ja tasemete puhul peaks alati käima käsikäes asjaomaste võtmepädevuste, sealhulgas eluks vajalike oskuste asjakohase kombinatsiooniga, ning seda peaks toetama tipptasemel ja hõlpsalt ligipääsetav taristu, seadmestik ja tehnoloogia. Eelkõige nõuavad kutsehariduse ja -koolituse programmid, sealhulgas oskuste täiendamise ja ümberõppe programmid sobivat kombinatsiooni digitaalsetest, ametialastest ja tehnoloogilistest oskustest ja pädevuse tahkudest, mis aitavad kaasa tööalase konkurentsivõime suurendamisele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline ja kestlik Euroopa innovatsioonisüsteem sõltub kvaliteetsetest ja kaasavatest haridus- ja koolitussüsteemidest. See tugineb samuti tipptasemel teadussüsteemile, mis on ideaaljuhul hariduse ja koolitusega tihedalt seotud. Seetõttu annab hariduses ja koolituses lisaväärtust teadusuuringute ja innovatsiooni, nt haridusalaste uuringute tulemuste varajane edastamine, samuti uuenduslike digiõppe lahenduste koosloomine ja testimine, näiteks sellistes valdkondades nagu poliitika kujundamine või pedagoogiline rakendamine; |
| --- | --- |

26.

MÄRKIDES, ET

| 27. | Euroopa Komisjon on avaldanud uuendatud digiõppe tegevuskava 2021–2027, millega kujundatakse haridus ja koolitus ümber digiajastu jaoks (10) ja mille suhtes tuleks vajaduse korral asjakohastel juhtudel võtta koos liikmesriikidega koosloomise protsessi kaudu järelmeetmeid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | selle peamised eesmärgid, milleks on soodustada hästitoimiva digiõppekeskkonna arendamist ning arendada digiüleminekuks vajalikke digioskusi ja -pädevuse tahke, võivad aidata kaasa digiõppe strateegilisemale käsitusele liidu tasandil; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hästitoimiv digiõppekeskkond (11)peaks suutma pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust ja koolitust asjakohase taristu, ühenduvuse, digisuutlikkuse kavandamise ja organisatsioonilise suutlikkuse kaudu, mis võib hõlbustada kõigis paikades kõigi inimeste paindlikumat ligipääsu haridusele ja koolitusele. See on digiõppe eduka rakendamise alus ning haridus- ja koolitussüsteemide struktuurse ümberkujundamise eeltingimus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | õpetajatel, koolitajatel, haridustöötajatel ning muul pedagoogilisel personalil ja igas vanuses õppijatel on hariduse ja koolituse kõigi liikide ja tasemete puhul vaja digipädevust ja asjakohaseid pedagoogilisi lähenemisviise, et digitehnoloogiat hariduses otstarbekalt kasutada. Digipädevuse omandamise võimaluste pakkumisel peaks arvesse võtma vanust ja sugu ning see peaks hõlmama ka meediapädevust, digikirjaoskust ja andmepädevust, kriitilist mõtlemist ning võitlust väärinfo ja desinformatsiooni, vaenu- ja vihakõne, küberkiusamise ja sõltuvuse vastu ning seejuures tuleks käsitleda selliseid turvalisusega seotud küsimusi nagu eraelu puutumatuse kaitse, andmekaitse ja intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mitteformaalset ja informaalset õpet tuleks edendada kui olulisi vahendeid, millega tagatakse väljaspool formaalhariduse süsteemi olevatele igas vanuses inimestele vajalik digipädevuse tase, et toetada nende kutsealast ja isiklikku arengut, võttes arvesse ka selliseid tegureid nagu sotsiaalsed suhted, füüsiline ja vaimne tervis ning digitaalne heaolu. Sellega seoses on olulised digikeskkonnad ning digivahendite otstarbeka ja eetilise kasutamise kultuur. Digitaalsed mitteformaalse ja informaalse õppe võimalused on eriti olulised noorte, aga ka eakate jaoks, kes on COVID-19 pandeemia tagajärjel eriti kannatanud; |
| --- | --- |

31.

KUTSUB LIIKMESRIIKE OMA RIIGI OLUDEST LÄHTUVALT

| 32. | edendama digitaalse haridustehnoloogia juurutamist ja digipädevuse omandamist, et tõhustada õpetamist, koolitamist ja õppimist kõikide haridus- ja koolitusliikide ja -tasandite ning elukestva õppe puhul; |
| --- | --- |

32.

| 33. | innustama uuenduslike õppeviiside, sealhulgas digikomponentide õpitulemuste hindamist, kvaliteedi tagamist ja valideerimist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | analüüsima pedagoogilisi mudeleid ning õpetajate, koolitajate ja haridustöötajate ja muu pedagoogilise personali haridust ja koolitust, et kasutada paremini ära erinevaid võimalusi, mida pakub digitaalne haridustehnoloogia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | võimaldama õpetajatel, koolitajatel, haridustöötajatel ja muul pedagoogilisel personalil, näiteks õpetajate koolitajatel, tegeleda enda esmase ja pideva kutsealase enesetäiendamisega ning neid selleks motiveerima, eesmärgiga arendada ja parandada nende endi digioskusi ja -pädevust ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaseid põhiteadmisi tasemeni, mis võimaldab neil enesekindlalt töötada digitaalse haridustehnoloogiaga ja pakkuda kvaliteetset haridust ja koolitust. Nii peaksid nad olema võimestatud osalema kriitilist ja loovat mõtlemist edendavate uuenduslike, õppijakesksete õpetamis- ja koolitamismeetodite ja rakendusliku didaktika loomises ning looma turvalisi, kvaliteetseid ja kaasavaid õppekeskkondi ja sisu. Hästi koolitatud õpetajad, kes oskavad kasutada digitehnoloogiat otstarbekal ning vanuse- ja sootundlikul pedagoogilisel viisil, on võtmeteguriks kvaliteetse ja kaasava digiõppe loomisel kõigi jaoks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | soodustama kõikide õppijate kaasamist, ületades sotsiaalse ebavõrdsuse ja digitaalse lõhe ning tagades kõigi jaoks võrdse ligipääsu sobivatele digiõppevõimalustele ja -keskkondadele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kaaluma investeerimist digiõppesse, kasutades uut taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit, eelkõige selle ühendumise, ümberõppe ja oskuste täiendamise juhtalgatuste võimalusi, et aidata kaasa taastamisele kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse moderniseerimise ja tugevdamise kaudu. Kaaluma ka muude liidu rahastamisvõimaluste, näiteks programmide „Erasmus+“, „Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“ ja „InvestEU“ ning Euroopa ühendamise rahastu II, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ kasutamist; |
| --- | --- |

37.

KUTSUB KOMISJONI ÜLES KOOSKÕLAS ALUSLEPINGUTEGA NING VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUST JA RIIKIDE OLUSID

| 38. | tagama komisjonis koordineeritud lähenemisviisi rakendamise digiõppe suhtes ja algatama koos liikmesriikidega ja asjaomaste sidusrühmadega strateegilise aruteluprotsessi edukat digiõpet soodustavate tegurite üle, mis hõlmavad ühenduvust ja digipedagoogikat, taristut, digiseadmeid, õpetajate ja õpilaste digioskusi, koostalitlusvõimet ja andmestandardeid, võttes arvesse tehnoloogilist suveräänsust, eraelu puutumatust, andmekaitset ja eetikat, seades samas eesmärgiks kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse. Võtma lisaks sellele tihedas koostöös liikmesriikidega ja tõenditele tuginedes järelmeetmeid seoses nõukogu järeldustega, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse valdkonnas, seades eesmärgiks jõuda liidu tasandil ühisele arusaamisele lähenemisviisidest, mida rakendada tõhusate, kaasavate ja haaravate distantsõppe protsesside saavutamiseks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uurima võimalusi, kuidas edendada digiõppe poliitika suhtes integreerituma lähenemisviisi rakendamist Euroopa digiõppe keskuse võimaliku loomise kaudu, tuginedes olemasolevatele võrgustikele ja muudele asjaomastele meetmetele, et paremini reageerida digiülemineku kiirusele Euroopa haridusruumi kontekstis ning sünergias teiste asjakohaste poliitikavaldkondadega ja neid täiendades; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toetama digiõppe arendamist Euroopas ja rõhutama selle rolli Euroopa oskuste tegevuskava, Euroopa haridusruumi ja uue Euroopa koostöö strateegilise raamistiku kaudu, millega asendatakse HK 2020; |
| --- | --- |

40.

| 41. | andma teavet digiõppe meetodite väljatöötamise kohta ning jagama häid tavasid, eeskätt liikmesriikidevahelise vastastikuse õppimise kaudu, ning samuti jagama teavet rahvusvahelise koostöö ja võrdlusuuringute kohta näiteks Euroopa Nõukoguga, UNESCOga ja OECDga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toetama liikmesriike hariduse ja koolituse valdkonnas toimuvas digiüleminekus, eeskätt erinevate riiklike digiõppe algatuste ja strateegiate raames tehtava valdkondadevahelise koostöö kaudu, ning tooma kokku ametiasutused, eksperdid, haridusteadlased, hariduse ja koolituse pakkujad, kodanikuühiskonna (õpetajate liidud, õppijate ja lapsevanemate ühendused) ning erasektori; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tegema tihedat koostööd liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, et kasutada olemasolevaid riiklikke ja Euroopa digiõppekeskkondi, samas arvestades, et hästitoimiv digiõppekeskkond nõuab hariduse sisu, platvorme, teenuseid ja vahendeid, mis peavad olema õppijakesksed, usaldusväärsed, turvalised, pedagoogilisest aspektist usaldusväärsed, ligipääsetavad ja vajaduse korral mitmekeelsed, sealhulgas välja töötatud avatud moel ja kvaliteetsed. See hõlmab eetiliste aspektide käsitlemist, sealhulgas tehisintellektiga seoses, ning õppijate ja kasutajate isikuandmete kaitse edendamist ja turvalise rahvusvahelise teabevahetuse tagamist koostalitlusvõime arendamise kaudu, kooskõlas andmekaitset käsitlevate Euroopa õigusnormidega; |
| --- | --- |

43.

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE KOOSKÕLAS NENDE PÄDEVUSTEGA JA VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET

| 44. | kasutama tõhusalt programmi „Erasmus+“ digimõõdet ning vajaduse korral sünergiat muude asjaomaste liidu programmidega, et toetada haridus- ja koolitusasutuste digiülemineku kavasid. Toetama täiendavalt programmi „Erasmus+“ kaudu õpetajate kutsealast arengut ning digioskuste, -pädevuse ja -suutlikkuse arendamist, digiõppe ja -koolituse meetodite ja vahendite tõhusat rakendamist ning avatud õppematerjalide arendamist kõigis haridus- ja koolitusvaldkondades, pidades silmas elukestvat õpet. Kaaluma programmi „Erasmus+“ võimalikku panust digiõppe sisu ligipääsetavuse ja sotsiaalse kaasatuse suurendamisse ning kõikide õppijate haridusalase edukuse edendamisse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uurima võimalusi erinevate Euroopa, riiklike ja piirkondlike programmide, algatuste ja projektide vahelise sünergia tugevdamiseks, et toetada sotsiaalset kaasatust; arendama õppijate ja õpetajate, koolitajate ja haridustöötajate, eeskätt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate isikute, sealhulgas enim puudust kannatavate inimeste digioskusi ja -pädevust; tugevdama uuenduslike õppe- ja õpetamismeetodite ja -vahendite väljatöötamist ning andma kõigile õppijatele võimaluse saada kasu kvaliteetsest ja kaasavast haridusest ja koolitusest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | jätkuvalt toetama Euroopa ülikoolide algatust programmide „Erasmus+“ ja „Euroopa horisont“ kaudu ning kutsehariduse tipptaseme keskusi ning kasutama ära nende potentsiaali digiõppe arendamiseks; edendama programmi „Erasmus+“ asjakohaste projektitulemuste levitamist, kasutamist ja kohandatavust, et teavitada nii poliitikakujundajaid kui ka haridustöötajaid; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kaaluma digitehnoloogia kasutamist selleks, et pakkuda laiemat kombineeritud ja virtuaalse õpirände võimaluste valikut ning täiendavaid paindlikke õppimisvõimalusi hariduses ja koolituses; toetada parimate tavade jagamist eesmärgiga tõhustada õppimist ja õpetamist, edendada tugiteenuseid ja digitaalseid haldusprotsesse, näiteks neid, mis on välja töötatud Euroopa üliõpilaspileti algatuse või Europassi raames; |
| --- | --- |

47.

| 48. | täiendavalt tõhustama ja maksimeerima sünergiat enesehindamise vahendite (nt SELFIE, HEInnovate), raamistike (Euroopa digipädevuse raamistik), osaluspõhiste ürituste ja edendustegevuse (nt digiõppe häkkimismaraton, ELi programmeerimisnädal) ning olemasolevate platvormide (nt eTwinning, School Education Gateway ja EPALE) vahel; jätkama selliste võrgustike nagu digioskuste ja töökohtade koalitsioon kaudu toimuvat koostööd ning Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti hallatava haridusalase intellektuaalomandi toetamist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kasutama ära teadusuuringuid, sealhulgas programmidest „Erasmus+“ ja „Euroopa horisont“ ning „Digitaalne Euroopa“ rahastatavate Euroopa projektide tulemusi, et tugevdada sünergiat Euroopa haridusruumi ja Euroopa teadusruumi vahel, püüeldes digiõppe eesmärkide poole, milleks on teadusuuringute toetamine ja kasutamine uuenduslike pedagoogiliste lahenduste väljatöötamiseks ning poliitika kujundamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kasutama liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige OECD, UNESCO ja Euroopa Nõukogu asjakohaste digiõpet käsitlevate väljaannete ja uuringute tulemusi. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Nagu on märgitud nõukogu soovituse (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2018/C 189/01)) lisas, seisneb digipädevus suutlikkuses kasutada digitehnoloogiat oskuslikult, kriitiliselt ja vastutustundlikult õppimise, töö ja ühiskonnaelus osalemise eesmärgil. See hõlmab info- ja andmepädevust, teabevahetust ja koostööd, meediapädevust, digitaalse infosisu loomist (sealhulgas programmeerimist), turvalisust (sealhulgas digitaalset heaolu ja küberjulgeolekuga seotud pädevust), intellektuaalomandi õigustega seotud küsimusi ning probleemide lahendamist ja kriitilist mõtlemist.

(2)  Tehisintellekt viitab IT-süsteemidele, mida iseloomustab intelligentne käitumine ja mis analüüsivad oma keskkonda ja sooritavad teataval määral iseseisvaid toiminguid, et saavutada konkreetseid eesmärke.

(3)  Käesolevates järeldustes määratletakse digitaalset haridustehnoloogiat tehnoloogiana, mis võimaldab hõlbustada, analüüsida ja parandada õppijate õpitulemusi, luues, kasutades ja hallates asjakohaseid tehnoloogilisi protsesse ja ressursse.

(4)  Käesolevas kontekstis mõistetakse põimõppe all pedagoogilist lähenemisviisi, mille puhul kombineeritakse kontaktõpe ja veebipõhine õpe, kusjuures õppijal on teatav kontroll õppimise aja, koha, suuna ja tempo üle.

(5)  Käesolevates järeldustes kirjeldatakse distantsõpet õppimisviisina, mis võimaldab korraldada ja pakkuda õpetamis- ja õppimistegevust eemalt (nt raadio, televisiooni, interneti või elektrooniliste vahendite abil).

(6)  Digiõppel on kaks erinevat, kuid teineteist täiendavat perspektiivi: digitehnoloogia pedagoogiline kasutamine, et toetada ja tõhustada õpetamist, õppimist ja hindamist, ning digipädevuse eri tahkude arendamine õppijate ning haridus- ja koolitustöötajate poolt.

(7)  Digitaalne kodakondsus kujutab endast kodanikele digiajastul vajalike väärtuste, oskuste, hoiakute, teadmiste ja kriitilise mõtlemise võimete kogumit. Digikodanik teab, kuidas kasutada tehnoloogiat ning suudab sellega pädevalt ja hästi ümber käia.

(8)  Õpetajad, koolitajad, haridustöötajad ja muu pedagoogiline personal on sageli kaasatud mitmesugustesse e-portaalidesse ja e-kogukondadesse, nagu näiteks Euroopa e-platvormid Euroopa täiskasvanuõppe elektrooniline platvorm (EPALE), School Education Gateway, e-Twinning jne. Nad võivad samuti olla kaasatud laiematesse rahvusvahelistesse e-kogukondadesse, nt rahvusvaheliste organisatsioonide ja rahvusvaheliste ettevõtete kaudu.

(9)  Eurydice (2020). Covid-19 mõju: Euroopa haridussüsteemide sulgemine.

(10)  COM(2020) 624 final.

(11)  Käesolevates järeldustes võib digiõppekeskkondi käsitada kui kvaliteetse kaasava digiõppe tagamiseks vajalikke keskkondi ja tingimusi. See viitab peamiselt kvaliteetsele sisule, kasutajasõbralikele vahenditele, lisaväärtust pakkuvatele teenustele ja turvalistele platvormidele.

---

LISA

Poliitiline taust

1.

Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta.

2.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad investeerimist haridusse ja koolitusse – vastus teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel“ ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile (1).

3.

Nõukogu järeldused alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel (2).

4.

Nõukogu järeldused digitaalse noorsootöö kohta (3).

5.

Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta – Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid (4).

6.

Nõukogu järeldused meediapädevuse ja kriitilise mõtlemise arendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (5).

7.

Nõukogu resolutsioon kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (6).

8.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kaasamise kohta mitmekesisuses, et tagada kvaliteetne haridus igaühele (7).

9.

Nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitus, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (8).

10.

Nõukogu järeldused „Tõhustatud meetmed horisontaalse soolise segregatsiooni vähendamiseks hariduses ja tööhõives“ (7. detsember 2017).

11.

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse koolide arendamist ja õpetamise täiustamist (9).

12.

Nõukogu järeldused ELi uue kõrghariduse tegevuskava kohta (10).

13.

Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (11).

14.

Nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus tervikliku keeleõppekäsituse kohta (12).

15.

Nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (13) ja nõukogu 22. mai 2019. aasta järeldused selle soovituse rakendamise kohta (14).

16.

Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (15).

17.

Nõukogu 9. aprilli 2019. aasta järeldused „Veelgi kestlikuma liidu saavutamine aastaks 2030“ (16).

18.

Nõukogu 7. juuni 2019. aasta järeldused „Suuresti digitaliseeritud Euroopa tulevik pärast 2020. aastat: digitaalse ja majandusliku konkurentsivõime ja digitaalse sidususe edendamine kogu liidus“ (17)

19.

Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (18).

20.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil (19).

21.

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal (20).

22.

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (21).

23.

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas (22).

24.

Euroopa Ülemkogu 1.–2. oktoobri 2020. aasta järeldused (23).

25.

Nõukogu järeldused Euroopa digituleviku kujundamise kohta (24).

26.

Nõukogu järeldused „Ümberõpe ja täiendusõpe kui kestlikkuse ja tööalase konkurentsivõime suurendamise alus majanduse elavdamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise kontekstis“ (8. juuni 2020).

---

(1)  ELT C 64, 5.3.2013, lk 5.

1

(2)  ELT C 172, 27.5.2015, lk 17.

2

(3)  ELT C 414, 10.12.2019, lk 2.

3

(4)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 25.

4

(5)  ELT C 212, 14.6.2016, lk 5.

5

(6)  ELT C 467, 15.12.2016, lk 1.

6

(7)  ELT C 62, 25.2.2017, lk 3.

7

(8)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

8

(9)  ELT C 421, 8.12.2017, lk 2.

9

(10)  ELT C 429, 14.12.2017, lk 3

10

(11)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

11

(12)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 15.

12

(13)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

13

(14)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 23.

14

(15)  ELT C 195, 7.6.2018, lk 7.

15

(16)  8286/19.

16

(17)  10102/19.

17

(18)  ELT C 389, 18.11.2019, lk 1.

18

(19)  ELT C 389, 18.11.2019, lk 12.

19

(20)  ELT C 64, 27.2.2020, lk 1.

20

(21)  ELT C 193, 9.6.2020, lk 11.

21

(22)  ELT C 212 I, 26.6.2020, lk 9.

22

(23)  EUCO 13/20.

23

(24)  ELT C 202 I, 16.6.2020, lk 1.

24

---

Euroopa Komisjon

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/31

---

Euro vahetuskurss (1)

30. november 2020

(2020/C 415/11)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1980 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,79 |
| DKK | Taani kroon | 7,4412 |
| GBP | Inglise nael | 0,89845 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1778 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0839 |
| ISK | Islandi kroon | 159,06 |
| NOK | Norra kroon | 10,5610 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,192 |
| HUF | Ungari forint | 359,59 |
| PLN | Poola zlott | 4,4710 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8732 |
| TRY | Türgi liir | 9,3155 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6246 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5516 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2862 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7027 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6029 |
| KRW | Korea vonn | 1 326,08 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,4251 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8798 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5538 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 966,44 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8807 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,690 |
| RUB | Vene rubla | 91,1439 |
| THB | Tai baat | 36,257 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,3519 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,0499 |
| INR | India ruupia | 88,7322 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1980

JPY

Jaapani jeen

124,79

DKK

Taani kroon

7,4412

GBP

Inglise nael

0,89845

SEK

Rootsi kroon

10,1778

CHF

Šveitsi frank

1,0839

ISK

Islandi kroon

159,06

NOK

Norra kroon

10,5610

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,192

HUF

Ungari forint

359,59

PLN

Poola zlott

4,4710

RON

Rumeenia leu

4,8732

TRY

Türgi liir

9,3155

AUD

Austraalia dollar

1,6246

CAD

Kanada dollar

1,5516

HKD

Hongkongi dollar

9,2862

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7027

SGD

Singapuri dollar

1,6029

KRW

Korea vonn

1 326,08

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,4251

CNY

Hiina jüaan

7,8798

HRK

Horvaatia kuna

7,5538

IDR

Indoneesia ruupia

16 966,44

MYR

Malaisia ringit

4,8807

PHP

Filipiini peeso

57,690

RUB

Vene rubla

91,1439

THB

Tai baat

36,257

BRL

Brasiilia reaal

6,3519

MXN

Mehhiko peeso

24,0499

INR

India ruupia

88,7322

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/32

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. detsember 2020

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2020/C 415/12)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 347, 19.10.2020, lk 10.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2020 | 31.12.2020 | -0,43 | -0,43 | 0,00 | -0,43 | 0,46 | -0,43 | 0,08 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | 0,22 | 0,72 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | -0,43 | 0,29 | -0,43 | 2,12 | 0,00 | -0,43 | -0,43 | 0,16 |
| 1.11.2020 | 30.11.2020 | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 0,46 | -0,35 | 0,13 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,22 | 0,72 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,29 | -0,35 | 2,54 | 0,05 | -0,35 | -0,35 | 0,27 |
| 1.10.2020 | 31.10.2020 | -0,26 | -0,26 | 0,00 | -0,26 | 0,46 | -0,26 | 0,18 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | 0,22 | 0,72 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | -0,26 | 0,29 | -0,26 | 2,54 | 0,12 | -0,26 | -0,26 | 0,38 |
| 1.9.2020 | 30.9.2020 | -0,17 | -0,17 | 0,00 | -0,17 | 0,46 | -0,17 | 0,22 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | 0,22 | 0,93 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | -0,17 | 0,44 | -0,17 | 2,54 | 0,20 | -0,17 | -0,17 | 0,51 |
| 1.8.2020 | 31.8.2020 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 0,62 | -0,11 | 0,22 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,22 | 0,93 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,61 | -0,11 | 2,54 | 0,32 | -0,11 | -0,11 | 0,75 |
| 1.7.2020 | 31.7.2020 | -0,15 | -0,15 | 0,00 | -0,15 | 1,13 | -0,15 | 0,14 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,26 | 0,93 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,98 | -0,15 | 3,21 | 0,32 | -0,15 | -0,15 | 0,75 |
| 1.6.2020 | 30.6.2020 | -0,22 | -0,22 | 0,00 | -0,22 | 1,77 | -0,22 | 0,05 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | 0,26 | 0,78 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | -0,22 | 1,35 | -0,22 | 3,21 | 0,32 | -0,22 | -0,22 | 0,94 |
| 1.5.2020 | 31.5.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,52 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.4.2020 | 30.4.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,40 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.3.2020 | 31.3.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,05 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,26 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.2.2020 | 29.2.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,07 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,18 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |
| 1.1.2020 | 31.1.2020 | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,12 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,11 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2020

31.12.2020

-0,43

-0,43

0,00

-0,43

0,46

-0,43

0,08

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

0,22

0,72

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

-0,43

0,29

-0,43

2,12

0,00

-0,43

-0,43

0,16

1.11.2020

30.11.2020

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

0,46

-0,35

0,13

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,22

0,72

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,29

-0,35

2,54

0,05

-0,35

-0,35

0,27

1.10.2020

31.10.2020

-0,26

-0,26

0,00

-0,26

0,46

-0,26

0,18

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

0,22

0,72

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

-0,26

0,29

-0,26

2,54

0,12

-0,26

-0,26

0,38

1.9.2020

30.9.2020

-0,17

-0,17

0,00

-0,17

0,46

-0,17

0,22

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

0,22

0,93

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

-0,17

0,44

-0,17

2,54

0,20

-0,17

-0,17

0,51

1.8.2020

31.8.2020

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

0,62

-0,11

0,22

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,22

0,93

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,61

-0,11

2,54

0,32

-0,11

-0,11

0,75

1.7.2020

31.7.2020

-0,15

-0,15

0,00

-0,15

1,13

-0,15

0,14

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,26

0,93

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,98

-0,15

3,21

0,32

-0,15

-0,15

0,75

1.6.2020

30.6.2020

-0,22

-0,22

0,00

-0,22

1,77

-0,22

0,05

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

0,26

0,78

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

-0,22

1,35

-0,22

3,21

0,32

-0,22

-0,22

0,94

1.5.2020

31.5.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,52

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.4.2020

30.4.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,40

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.3.2020

31.3.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,05

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,26

-0,31

-0,31

0,94

1.2.2020

29.2.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,07

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,18

-0,31

-0,31

0,94

1.1.2020

31.1.2020

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,12

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,11

-0,31

-0,31

0,94

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/SmartBear Software)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/13)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Vista Equity Partners Management, LLC („Vista“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management, LLC („Vista“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Francisco Partners Management LP („Francisco Partners“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Francisco Partners Management LP („Francisco Partners“, Ameerika Ühendriigid),

| — | SmartBear Software, Inc. („SmartBear“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Francisco Partners. |
| --- | --- |

—

SmartBear Software, Inc. („SmartBear“, Ameerika Ühendriigid), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Francisco Partners.

Vista ja Francisco Partners omandavad SmartBeari üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Vista: investeerimisühing, mis keskendub ettevõtlustarkvara, andmete ja tehnoloogiapõhiste ettevõtete mõjuvõimu suurendamisele ja kasvule. Vista kontrollib mitut portfelli kuuluvat äriühingut, kes osutavad IT-teenuseid, näiteks pakuvad äritarkvara, |
| --- | --- |

—

Vista: investeerimisühing, mis keskendub ettevõtlustarkvara, andmete ja tehnoloogiapõhiste ettevõtete mõjuvõimu suurendamisele ja kasvule. Vista kontrollib mitut portfelli kuuluvat äriühingut, kes osutavad IT-teenuseid, näiteks pakuvad äritarkvara,

| — | Francisco Partners: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes on keskendunud üksnes tehnoloogia- ja tehnoloogiapõhistesse ettevõtetesse investeerimisele. Francisco Partners omab praegu ainukontrolli SmartBear’i üle, |
| --- | --- |

—

Francisco Partners: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes on keskendunud üksnes tehnoloogia- ja tehnoloogiapõhistesse ettevõtetesse investeerimisele. Francisco Partners omab praegu ainukontrolli SmartBear’i üle,

| — | SmartBear: tarkvaralahenduste pakkumine, keskendudes rakenduste katsetamisele, järelevalvele ja arendamisele. SmartBear pakub vahendeid kogu tarkvaraarenduse olelusringi ulatuses, sealhulgas katsetamise automatiseerimise, rakendusliideste olelusringi, koostöö, jõudluse testimise ja testimise juhtimise vahendeid. |
| --- | --- |

—

SmartBear: tarkvaralahenduste pakkumine, keskendudes rakenduste katsetamisele, järelevalvele ja arendamisele. SmartBear pakub vahendeid kogu tarkvaraarenduse olelusringi ulatuses, sealhulgas katsetamise automatiseerimise, rakendusliideste olelusringi, koostöö, jõudluse testimise ja testimise juhtimise vahendeid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10042 — Vista Equity Partners/Francisco Partners Management/Smartbear Software

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10062—
  SDK/Freja Transport&Logistics)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/14)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | SDK A/S („SDK“, Taani), mis kuulub gruppi A/S United Shipping & Trading Company („USTC“), ja mille üle on valitsev mõju Taani kodanikel Torben Østergaard Nielsenil, Mia Østergaard Nielsenil ja Nina Østergaard Borrisel; |
| --- | --- |

—

SDK A/S („SDK“, Taani), mis kuulub gruppi A/S United Shipping & Trading Company („USTC“), ja mille üle on valitsev mõju Taani kodanikel Torben Østergaard Nielsenil, Mia Østergaard Nielsenil ja Nina Østergaard Borrisel;

| — | Freja Transport & Logistics Holding A/S („FTL“, Taani), mis kuulub ettevõtjatele JJH Invest ApS ja AH Skive ApS, ja mille üle on valitsev mõju Taani kodanikul Jørgen Jørgensen Hansenil. |
| --- | --- |

—

Freja Transport & Logistics Holding A/S („FTL“, Taani), mis kuulub ettevõtjatele JJH Invest ApS ja AH Skive ApS, ja mille üle on valitsev mõju Taani kodanikul Jørgen Jørgensen Hansenil.

SDK omandab FTLi üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostmise teel.

2.

| — | SDK: veo-, logistika-, prahtimis- ja muude teenuste osutamine ristlustööstusele Põhja-Euroopas, sh stividoriteenused, sadamavahendus, tollivormistus, kaubanduslik prahtimine, ekspediitorteenused maismaa, mere ja piiratud määral õhu kaudu; |
| --- | --- |

—

SDK: veo-, logistika-, prahtimis- ja muude teenuste osutamine ristlustööstusele Põhja-Euroopas, sh stividoriteenused, sadamavahendus, tollivormistus, kaubanduslik prahtimine, ekspediitorteenused maismaa, mere ja piiratud määral õhu kaudu;

| — | FTL: siseriiklikud ja piiriülesed ekspediitorteenused maismaa ning piiratud määral õhu ja mere kaudu. |
| --- | --- |

—

FTL: siseriiklikud ja piiriülesed ekspediitorteenused maismaa ning piiratud määral õhu ja mere kaudu.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10062— SDK/Freja Transport & Logistics

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 1.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10029 - ABN AMRO BANK/ODDO BHF/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 415/15)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ABN AMRO Bank N.V. („ABN AMRO“, Madalmaad), |
| --- | --- |

—

ABN AMRO Bank N.V. („ABN AMRO“, Madalmaad),

| — | ODDO BHF SCA („ODDO BHF“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

ODDO BHF SCA („ODDO BHF“, Prantsusmaa).

ABN AMRO ja ODDO BHF omandavad ABN AMRO-ODDO BHF B.V. üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | ABN AMRO: Madalmaade pank, mis tegutseb jaepanganduse (sealhulgas erapangandus), korporatiivpanganduse, investeerimispanganduse ning maakler-, kliiringu- ja hoiuteenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

—

ABN AMRO: Madalmaade pank, mis tegutseb jaepanganduse (sealhulgas erapangandus), korporatiivpanganduse, investeerimispanganduse ning maakler-, kliiringu- ja hoiuteenuste valdkonnas.

| — | ODDO BHF: Prantsuse-Saksa finantsteenuste kontsern, mis tegutseb erapanganduse, varahalduse, korporatiivpanganduse, investeerimispanganduse, uurimis- ja maaklerteenuste ning metalli- ja valuutateenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

—

ODDO BHF: Prantsuse-Saksa finantsteenuste kontsern, mis tegutseb erapanganduse, varahalduse, korporatiivpanganduse, investeerimispanganduse, uurimis- ja maaklerteenuste ning metalli- ja valuutateenuste valdkonnas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10029 — ABN AMRO Bank/Oddo BHF/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---