# Az Európai Unió C 44/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 44 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. február 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 44

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. február 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2021/C 44/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2021/C 44/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2021/C 44/02 | C-488/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. december 10-i ítélete (a Bundesfinanzhof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Finanzamt Kaufbeuren mit Außenstelle Füssen kontra Golfclub Schloss Igling e.V. (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 132. cikk (1) bekezdésének m) pontja – Meghatározott, a sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatások adó alóli mentesítése – Közvetlen hatály – A nonprofit jellegű szervezetek fogalma) | 2 |
| 2021/C 44/03 | C-620/18. sz. ügy: A Bíróság (Nagytanács) 2020. december 8-i ítélete – Magyarország kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Megsemmisítés iránti kereset – (EU) 2018/957 irányelv – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Munkavállalók kiküldetése – Munka- és foglalkoztatási feltételek – Díjazás – A kiküldetés időtartama – A jogalap meghatározása – EUMSZ 53. és EUMSZ 62. cikk – Meglévő irányelv módosítása – EUMSZ 9. cikk – Hatáskörrel való visszaélés – A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – Szükségesség – Az arányosság elve – A szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének terjedelme – Közúti szállítás – EUMSZ 58. cikk – 593/2008/EK rendelet – Hatály – A jogbiztonság és a normavilágosság elve) | 3 |
| 2021/C 44/04 | C-626/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. december 8-i ítélete – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Megsemmisítés iránti kereset – (EU) 2018/957 irányelv – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Munkavállalók kiküldetése – Munka- és foglalkoztatási feltételek – Díjazás – A kiküldetés időtartama – A jogalap meghatározása – EUMSZ 53. és EUMSZ 62. cikk – Meglévő irányelv módosítása – EUMSZ 9. cikk – A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – Szükségesség – Az arányosság elve – 593/2008/EK rendelet – Hatály – Közúti szállítás – EUMSZ 58. cikk) | 4 |
| 2021/C 44/05 | C-132/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. december 9-i ítélete – Groupe Canal + kontra Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Union des producteurs de cinéma (UPC), C More Entertainment AB, European Film Agency Directors – EFADs, Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) (Fellebbezés – Verseny – Kartellek – Televíziós műsorszolgáltatás – 1/2003/EK rendelet – 9. cikk és a 16. cikk (1) bekezdése – A kötelezettségvállalásokat kötelezővé nyilvánító határozat – Abszolút területi védelem – Hatáskörrel való visszaélés – Előzetes értékelés – Az Európai Bizottság azon kötelezettségének hiánya, hogy figyelembe vegye az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdésének alkalmazására vonatkozó megfontolásokat – A nemzeti piacok felosztására irányuló megállapodások – A Bizottság azon kötelezettségének hiánya, hogy egyenként vizsgálja az érintett nemzeti piacokat – Arányosság – Harmadik személyek szerződésből eredő jogainak sérelme) | 5 |
| 2021/C 44/06 | C-160/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. december 10-i ítélete – Comune di Milano kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Állami támogatások – Légi közlekedési ágazat – A Milánó-Linate [Olaszország] és a Milánó-Malpensa [Olaszország] repülőtéren nyújtott földi kiszolgálási szolgáltatások – E repülőterek üzemeltetője által a 100 %-os tulajdonában lévő, e szolgáltatásokat nyújtó leányvállalata részére nyújtott tőkejuttatások – Az üzemeltető közszektorbeli részvényesi szerkezete – Ezen intézkedéseket jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak nyilvánító határozat – Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése – Az állami források, az államnak betudható intézkedés és a gazdasági előny fogalma – A piaci magánszereplő elve – A magánbefektető kritériuma – Bizonyítási teher – Összetett gazdasági értékelések – A bírósági felülvizsgálat intenzitása – Bizonyítékok elferdítése) | 6 |
| 2021/C 44/07 | C-347/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. december 10-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés – Környezet – Energiahatékonyság – 2012/27/EU irányelv – A 9. cikk (3) bekezdése – Fűtés, hűtés és melegvízellátás – Egyedi fogyasztásmérőknek az épületekben történő felszerelése) | 6 |
| 2021/C 44/08 | C-584/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. december 8-i ítélete (a Landesgericht für Strafsachen Wien [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az A és társai elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Európai nyomozási határozat – 2014/41/EU irányelv – Az 1. cikk (1) bekezdése – A 2. cikk c) pontjának i. és ii. alpontja – Az igazságügyi hatóság és a kibocsátó hatóság fogalma – Valamely tagállam ügyészsége által kibocsátott európai nyomozási határozat – A végrehajtó hatalomtól való függetlenség) | 7 |
| 2021/C 44/09 | C-616/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. december 10-i ítélete (a High Court [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – M. S., M. W., G. S. kontra Minister for Justice and Equality (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Menekültpolitika – A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó eljárás – 2005/85/EK irányelv – A 25. cikk (2) bekezdése – Elfogadhatatlansági okok – Nemzetközi védelem iránti kérelemnek elfogadhatatlanként valamely tagállam által amiatt történő elutasítása, hogy korábban egy másik tagállamban kiegészítő védelmet biztosítottak a kérelmező számára – 343/2003/EK rendelet – 604/2013/EU rendelet) | 7 |
| 2021/C 44/10 | C-620/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. december 10-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Land Nordrhein-Westfalen kontra D.-H. T. a J & S Service UG vagyonfelügyelőjeként eljárva (Előzetes döntéshozatal – Személyes adatok – (EU) 2016/679 rendelet – 23. cikk – Az érintett személy jogainak korlátozása – Jelentős pénzügyi érdek – Polgári jogi követelések érvényesítése – Nemzeti szabályozás, amely uniós jogi rendelkezésekre utal – Jogi személyre vonatkozó adózási adatok – A Bíróság hatáskörének hiánya) | 8 |
| 2021/C 44/11 | C-792/18. P. és C-793/18. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. november 12-i végzése – Jean-François Jalkh kontra Európai Parlament (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Intézményi jog – Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv – 8. és 9. cikk – Terjedelem – A parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztéséről szóló határozat – Feltételek) | 8 |
| 2021/C 44/12 | C-394/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. október 12-i végzése (a Tribunal du travail francophone de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PN, QO, RP, SQ, TR kontra Centre public d’action sociale d’Anderlecht (CPAS) (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – Uniós polgárság – Az uniós polgároknak és családtagjaiknak a valamely tagállam területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga – 2004/38/EK irányelv – 3. cikk – Jogosultak – Helytelen átültetés – Valamely tagállam felelőssége az uniós jog megsértése esetén – Az elszenvedett kár megtérítéseként nyújtott szociális segély – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 9 |
| 2021/C 44/13 | C-621/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 10-i végzése (a Najvyšší súd Slovenskej republiky [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky kontra Weindel Logistik Service SR spol. s r.o. (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 168. cikk e) pontja – Az előzetesen felszámított adó levonása – A termékeknek kizárólag az adóalany adóköteles ügyleteihez való felhasználása – Az importált termékek és az értékesítési ügylett között fennálló közvetlen kapcsolat) | 9 |
| 2021/C 44/14 | C-716/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. október 28-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZA, AZ, BX, CV, DU, ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke – Verseny – Valamely nemzeti versenyhatóság versenykorlátozó magatartást megállapító végleges határozata – A vizsgált és megállapított tényállás bizonyító erejének terjedelme – A ténybeli és szabályozási háttérre, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolása szükségességének indokaira vonatkozó kellően pontos ismertetés hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 10 |
| 2021/C 44/15 | C-807/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. november 26-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a DSK Bank EAD, FrontEx International EAD által indított eljárásban (Előzetes döntéshozatal – Az eljárási szabályzat 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – 3. cikk és 6 – 8. cikk – 2008/48/EK irányelv – 22. cikk – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – A nemzeti bíró által hivatalból folytatott vizsgálat – Nemzeti fizetési meghagyásos eljárás) | 11 |
| 2021/C 44/16 | C-835/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. november 26-i végzése (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A. kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di regolazione dei trasporti (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Koncessziós szerződések odaítélése – 2014/23/EU irányelv – A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése – 30. cikk – Az ajánlatkérő szervek szabadsága a koncessziójogosult kiválasztásához vezető eljárás meghatározása és megszervezése tekintetében – A projektfinanszírozás alkalmazását az autópályákra vonatkozó koncessziós szerződések tekintetében megtiltó nemzeti szabályozás) | 11 |
| 2021/C 44/17 | C-84/20. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. október 28-i végzése – Archimandritis Sarantis Sarantos, Protopresvyteros Ioannis Fotopoulos, Protopresvyteros Antonios Bousdekis, Protopresvyteros Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton, Christos Papasotiriou, Charalampos Andralis kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Uniós polgárság – Az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságának megerősítése – EU/2019/1157 rendelet – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – A személyében való érintettség hiánya – Az Európai Unió Bírósága Alapokmányának 19. cikke – A felek azon kötelezettsége, hogy ügyvéd képviselje őket – Felperes, egyébiránt ügyvéd, aki saját nevében járt el és maga írta alá a keresetlevelet anélkül, hogy képviselete céljából harmadik személy ügyvéd szolgáltatásait vette volna igénybe – Nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés) | 12 |
| 2021/C 44/18 | C-85/20. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. november 12-i végzése – Lazarus Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Állami támogatások – Magyarország által a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató vállalkozások javára végrehajtott támogatás – Az Európai Bizottságnak az intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító, állítólagos határozatai – Megsemmisítés iránti kereset – Keresetindítási határidő – Kezdet – A megtámadott jogi aktus létezéséről való tudomásszerzés – A teljes szöveg igényléséhez szükséges észszerű határidő – A megtámadható jogi aktusnak az EUMSZ 263. cikk értelmében vett fogalma – Az első fokon benyújtott kérelem elfogadhatatlansága – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés) | 13 |
| 2021/C 44/19 | C-386/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-646/19. sz., eSky Group IP kontra EUIPO – Gröpel (e) ügyben 2020. június 10-én hozott ítélete ellen az eSky Group IP sp. z o.o. által 2020. augusztus 12-én benyújtott fellebbezés | 13 |
| 2021/C 44/20 | C-491/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – W.Ż. kontra A. S., Sąd Najwyższy. | 14 |
| 2021/C 44/21 | C-492/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – W.Ż. kontra K. Z., Skarb Państwa, Sąd Najwyższy. | 15 |
| 2021/C 44/22 | C-493/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P. J. kontra A. T., R. W., Sąd Najwyższy | 16 |
| 2021/C 44/23 | C-494/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. M. kontra T. P., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy | 17 |
| 2021/C 44/24 | C-495/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. M. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy | 18 |
| 2021/C 44/25 | C-496/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. F. kontra T. P. | 20 |
| 2021/C 44/26 | C-506/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. B. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy | 21 |
| 2021/C 44/27 | C-509/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. F. kontra J. M. | 22 |
| 2021/C 44/28 | C-511/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – B. S. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. Ł., O. N., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy | 23 |
| 2021/C 44/29 | C-563/20. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2020. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ORLEN KolTrans sp. z o. o. kontra Prezes Urzędu Transportu Kolejowego | 24 |
| 2021/C 44/30 | C-587/20. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2020. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Az A képviseletében eljáró Ligebehandlingsnævnet kontra HK/Danmark és HK/Privat | 25 |
| 2021/C 44/31 | C-604/20. sz. ügy: A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2020. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ROI Land Investments Ltd. kontra FD | 25 |
| 2021/C 44/32 | C-605/20. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Suzlon Wind Energy Portugal – Energia Eólica Unipessoal, Lda kontra Autoridade Tributária e Aduaneira | 26 |
| 2021/C 44/33 | C-615/20. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2020. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YP és társai elleni büntetőeljárás | 27 |
| 2021/C 44/34 | C-634/20. sz. ügy: A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2020. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A kontra Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto | 29 |
| 2021/C 44/35 | C-641/20. sz. ügy: A tribunal de travail de Liège (Belgium) által 2020. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VT kontra Centre public d'action sociale de Líège (CPAS) | 30 |
| 2021/C 44/36 | C-646/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. december 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Senatsverwaltung für Inneres und Sport, Standesamtsaufsicht kontra TB | 30 |
| 2021/C 44/37 | C-656/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-597/18. sz., Hermann Albers kontra Európai Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Hermann Albers eK által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés | 31 |
| 2021/C 44/38 | C-661/20. sz. ügy: 2020. december 5-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Szlovák Köztársaság | 32 |
| 2021/C 44/39 | C-663/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-414/17. sz., Hypo Vorarlberg Bank AG kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés | 33 |
| 2021/C 44/40 | C-664/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-420/17. sz., Portigon AG kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés | 34 |
| 2021/C 44/41 | C-666/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-583/18. sz., GVN kontra Európai Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Gesamtverband Verkehrsgewerbe Niedersachsen eV (GVN) által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés | 36 |
| 2021/C 44/42 | C-682/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-255/17. sz., Les Mousquetaires és ITM Entreprises kontra Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Les Mousquetaires és ITM Entreprises SAS által 2020. december 15-én benyújtott fellebbezés | 37 |
| 2021/C 44/43 | C-352/18. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia no 6 de Reus [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jaime Cardus Suarez kontra Catalunya Caixa SA (Catalunya Banc S.A.) | 38 |
| 2021/C 44/44 | C-703/18. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a First-tier Tribunal [Tax Chamber] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Healthspan Limited kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs | 38 |
| 2021/C 44/45 | C-763/18. P. sz. ügy: A Bíróság kilencedik tanácsa elnökének 2020. november 13-i végzése – Wallapop, SL kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala, Unipreus, SL | 38 |
| 2021/C 44/46 | C-250/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a Conseil d’État [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B. O. L. kontra État belge | 38 |
| 2021/C 44/47 | C-286/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JE, KF kontra XL Airways SA | 39 |
| 2021/C 44/48 | C-452/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YV kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA | 39 |
| 2021/C 44/49 | C-455/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BX kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA | 39 |
| 2021/C 44/50 | C-482/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JF, KG kontra Bankia SA | 39 |
| 2021/C 44/51 | C-523/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ED kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, SA | 40 |
| 2021/C 44/52 | C-527/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HG, IH kontra Bankia SA | 40 |
| 2021/C 44/53 | C-731/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 30-i végzése (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KM kontra Subdelegación del Gobierno en Albacete | 40 |
| 2021/C 44/54 | C-732/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LL, MK kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA | 40 |
| 2021/C 44/55 | C-745/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 22-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PH, OI kontra ЕUROBANK BULGARIA АD | 41 |
| 2021/C 44/56 | C-2/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 6-i végzése (a High Court of Justice [Queen’s Bench Division] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Daimler AG kontra Walleniusrederierna Aktiebolag, Wallenius Wilhelmsen ASA, Wallenius Logistics AB, Wilhelmsen Ships Holding Malta Limited, Wallenius Wilhelmsen Ocean AS, K Line Holding (Europe) Limited, K Line Europe Limited, Compañia Sudamericana de Vapores SA | 41 |
| 2021/C 44/57 | C-15/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 9-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil de Badajoz [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociación de Usuarios de Bancos, Cajas y Seguros de España (Adicae Consumidores Críticos y Responsables) kontra Caja Almendralejo Sociedad Cooperativa de Credito | 41 |
| 2021/C 44/58 | C-16/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 9-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil de Badajoz [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociación de Usuarios de Bancos, Cajas y Seguros de España (Adicae Consumidores Críticos y Responsables) kontra Liberbank SA | 41 |
| 2021/C 44/59 | C-20/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 16-i végzése (a Conseil d’État [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E. M. T. kontra Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides | 42 |
| 2021/C 44/60 | C-189/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. november 19-i végzése (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Laudamotion GmbH kontra Verein für Konsumenteninformation | 42 |
| 2021/C 44/61 | C-268/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. november 12-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – XV kontra Cajamar Caja Rural S.C.C. | 42 |
| 2021/C 44/62 | C-365/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Eurowings GmbH kontra GDVI Verbraucherhilfe GmbH | 42 |
| 2021/C 44/63 | C-434/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 27-i végzése (a Landgericht Frankfurt am Main [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – flightright GmbH kontra SunExpressGünes Ekspres Havacilik A. S. | 43 |
| 2021/C 44/64 | C-438/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. november 9-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BT kontra Eurowings GmbH | 43 |
| | Törvényszék |
| 2021/C 44/65 | T-635/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Industrial Química del Nalón kontra Európai Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagok Aquatic Acute 1 (vízi akut 1, H400) és Aquatic Chronic 1 (vízi krónikus 1, H410) toxicitási kategóriába történő besorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése) | 44 |
| 2021/C 44/66 | T-636/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Tokai erftcarbon kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése) | 45 |
| 2021/C 44/67 | T-637/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Bawtry Carbon International kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése) | 45 |
| 2021/C 44/68 | T-638/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Deza kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése) | 46 |
| 2021/C 44/69 | T-639/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – SGL Carbon kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése) | 47 |
| 2021/C 44/70 | T-645/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Bilbaína de Alquitranes kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése) | 48 |
| 2021/C 44/71 | T-571/20. sz. ügy: 2020. szeptember 11-én benyújtott kereset – Luna Italia kontra EUIPO – Luna (LUNA SPLENDIDA) | 48 |
| 2021/C 44/72 | T-678/20. sz. ügy: 2020. november 12-én benyújtott kereset – Solar Electric és társai kontra Bizottság | 49 |
| 2021/C 44/73 | T-714/20. sz. ügy: 2020. december 3-án benyújtott kereset – OL kontra Tanács | 50 |
| 2021/C 44/74 | T-720/20. sz. ügy: 2020. december 9-én benyújtott kereset – Perry Street Software kontra EUIPO – Toolstream (SCRUFFS) | 51 |
| 2021/C 44/75 | T-723/20. sz. ügy: 2020. december 11-én benyújtott kereset – Prigozhin kontra Tanács | 52 |
| 2021/C 44/76 | T-724/20. sz. ügy: 2020. decemberv 14-én benyújtott kereset – Senseon Tech kontra EUIPO – Accuride International (SENSEON) | 53 |
| 2021/C 44/77 | T-725/20. sz. ügy: 2020. december 14-én benyújtott kereset – Guangdong Haomei New Materials és Guangdong King Metal Light Alloy Technology kontra Bizottság | 54 |
| 2021/C 44/78 | T-729/20. sz. ügy: 2020. december 15-én benyújtott kereset – Aurubis kontra Bizottság | 56 |
| 2021/C 44/79 | T-730/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset – ON kontra Bizottság | 57 |
| 2021/C 44/80 | T-731/20. sz. ügy: 2020. december 17-én benyújtott kereset – ExxonMobil Production Deutschland kontra Bizottság | 58 |
| 2021/C 44/81 | T-732/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset –Freundlieb kontra EUIPO (CRYSTAL) | 59 |
| 2021/C 44/82 | T-733/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset –Freundlieb kontra EUIPO (BANDIT) | 59 |
| 2021/C 44/83 | T-740/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset – Arnautu kontra Parlament | 60 |
| 2021/C 44/84 | T-749/20. sz. ügy: 2020. december 22-én benyújtott kereset – Veronese kontra EUIPO –Veronese Design Company (VERONESE) | 61 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2021/C 44/02

C-488/18. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2020. december 10-i ítélete (a Bundesfinanzhof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Finanzamt Kaufbeuren mit Außenstelle Füssen kontra Golfclub Schloss Igling e.V. (Előzetes döntéshozatal – Adózás – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – A 132. cikk (1) bekezdésének m) pontja – Meghatározott, a sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatások adó alóli mentesítése – Közvetlen hatály – A nonprofit jellegű szervezetek fogalma)

2

2021/C 44/03

C-620/18. sz. ügy: A Bíróság (Nagytanács) 2020. december 8-i ítélete – Magyarország kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Megsemmisítés iránti kereset – (EU) 2018/957 irányelv – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Munkavállalók kiküldetése – Munka- és foglalkoztatási feltételek – Díjazás – A kiküldetés időtartama – A jogalap meghatározása – EUMSZ 53. és EUMSZ 62. cikk – Meglévő irányelv módosítása – EUMSZ 9. cikk – Hatáskörrel való visszaélés – A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – Szükségesség – Az arányosság elve – A szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének terjedelme – Közúti szállítás – EUMSZ 58. cikk – 593/2008/EK rendelet – Hatály – A jogbiztonság és a normavilágosság elve)

3

2021/C 44/04

C-626/18. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. december 8-i ítélete – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Megsemmisítés iránti kereset – (EU) 2018/957 irányelv – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Munkavállalók kiküldetése – Munka- és foglalkoztatási feltételek – Díjazás – A kiküldetés időtartama – A jogalap meghatározása – EUMSZ 53. és EUMSZ 62. cikk – Meglévő irányelv módosítása – EUMSZ 9. cikk – A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – Szükségesség – Az arányosság elve – 593/2008/EK rendelet – Hatály – Közúti szállítás – EUMSZ 58. cikk)

4

2021/C 44/05

C-132/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. december 9-i ítélete – Groupe Canal + kontra Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Union des producteurs de cinéma (UPC), C More Entertainment AB, European Film Agency Directors – EFADs, Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) (Fellebbezés – Verseny – Kartellek – Televíziós műsorszolgáltatás – 1/2003/EK rendelet – 9. cikk és a 16. cikk (1) bekezdése – A kötelezettségvállalásokat kötelezővé nyilvánító határozat – Abszolút területi védelem – Hatáskörrel való visszaélés – Előzetes értékelés – Az Európai Bizottság azon kötelezettségének hiánya, hogy figyelembe vegye az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdésének alkalmazására vonatkozó megfontolásokat – A nemzeti piacok felosztására irányuló megállapodások – A Bizottság azon kötelezettségének hiánya, hogy egyenként vizsgálja az érintett nemzeti piacokat – Arányosság – Harmadik személyek szerződésből eredő jogainak sérelme)

5

2021/C 44/06

C-160/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2020. december 10-i ítélete – Comune di Milano kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Állami támogatások – Légi közlekedési ágazat – A Milánó-Linate [Olaszország] és a Milánó-Malpensa [Olaszország] repülőtéren nyújtott földi kiszolgálási szolgáltatások – E repülőterek üzemeltetője által a 100 %-os tulajdonában lévő, e szolgáltatásokat nyújtó leányvállalata részére nyújtott tőkejuttatások – Az üzemeltető közszektorbeli részvényesi szerkezete – Ezen intézkedéseket jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak nyilvánító határozat – Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése – Az állami források, az államnak betudható intézkedés és a gazdasági előny fogalma – A piaci magánszereplő elve – A magánbefektető kritériuma – Bizonyítási teher – Összetett gazdasági értékelések – A bírósági felülvizsgálat intenzitása – Bizonyítékok elferdítése)

6

2021/C 44/07

C-347/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. december 10-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés – Környezet – Energiahatékonyság – 2012/27/EU irányelv – A 9. cikk (3) bekezdése – Fűtés, hűtés és melegvízellátás – Egyedi fogyasztásmérőknek az épületekben történő felszerelése)

6

2021/C 44/08

C-584/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2020. december 8-i ítélete (a Landesgericht für Strafsachen Wien [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az A és társai elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Európai nyomozási határozat – 2014/41/EU irányelv – Az 1. cikk (1) bekezdése – A 2. cikk c) pontjának i. és ii. alpontja – Az igazságügyi hatóság és a kibocsátó hatóság fogalma – Valamely tagállam ügyészsége által kibocsátott európai nyomozási határozat – A végrehajtó hatalomtól való függetlenség)

7

2021/C 44/09

C-616/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. december 10-i ítélete (a High Court [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – M. S., M. W., G. S. kontra Minister for Justice and Equality (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Menekültpolitika – A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó eljárás – 2005/85/EK irányelv – A 25. cikk (2) bekezdése – Elfogadhatatlansági okok – Nemzetközi védelem iránti kérelemnek elfogadhatatlanként valamely tagállam által amiatt történő elutasítása, hogy korábban egy másik tagállamban kiegészítő védelmet biztosítottak a kérelmező számára – 343/2003/EK rendelet – 604/2013/EU rendelet)

7

2021/C 44/10

C-620/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2020. december 10-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Land Nordrhein-Westfalen kontra D.-H. T. a J & S Service UG vagyonfelügyelőjeként eljárva (Előzetes döntéshozatal – Személyes adatok – (EU) 2016/679 rendelet – 23. cikk – Az érintett személy jogainak korlátozása – Jelentős pénzügyi érdek – Polgári jogi követelések érvényesítése – Nemzeti szabályozás, amely uniós jogi rendelkezésekre utal – Jogi személyre vonatkozó adózási adatok – A Bíróság hatáskörének hiánya)

8

2021/C 44/11

C-792/18. P. és C-793/18. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. november 12-i végzése – Jean-François Jalkh kontra Európai Parlament (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Intézményi jog – Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv – 8. és 9. cikk – Terjedelem – A parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztéséről szóló határozat – Feltételek)

8

2021/C 44/12

C-394/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. október 12-i végzése (a Tribunal du travail francophone de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PN, QO, RP, SQ, TR kontra Centre public d’action sociale d’Anderlecht (CPAS) (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – Uniós polgárság – Az uniós polgároknak és családtagjaiknak a valamely tagállam területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga – 2004/38/EK irányelv – 3. cikk – Jogosultak – Helytelen átültetés – Valamely tagállam felelőssége az uniós jog megsértése esetén – Az elszenvedett kár megtérítéseként nyújtott szociális segély – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

9

2021/C 44/13

C-621/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 10-i végzése (a Najvyšší súd Slovenskej republiky [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky kontra Weindel Logistik Service SR spol. s r.o. (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 168. cikk e) pontja – Az előzetesen felszámított adó levonása – A termékeknek kizárólag az adóalany adóköteles ügyleteihez való felhasználása – Az importált termékek és az értékesítési ügylett között fennálló közvetlen kapcsolat)

9

2021/C 44/14

C-716/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2020. október 28-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZA, AZ, BX, CV, DU, ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke – Verseny – Valamely nemzeti versenyhatóság versenykorlátozó magatartást megállapító végleges határozata – A vizsgált és megállapított tényállás bizonyító erejének terjedelme – A ténybeli és szabályozási háttérre, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolása szükségességének indokaira vonatkozó kellően pontos ismertetés hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

o

10

2021/C 44/15

C-807/19. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. november 26-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a DSK Bank EAD, FrontEx International EAD által indított eljárásban (Előzetes döntéshozatal – Az eljárási szabályzat 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – 3. cikk és 6 – 8. cikk – 2008/48/EK irányelv – 22. cikk – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – A nemzeti bíró által hivatalból folytatott vizsgálat – Nemzeti fizetési meghagyásos eljárás)

11

2021/C 44/16

C-835/19. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. november 26-i végzése (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A. kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di regolazione dei trasporti (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Koncessziós szerződések odaítélése – 2014/23/EU irányelv – A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése – 30. cikk – Az ajánlatkérő szervek szabadsága a koncessziójogosult kiválasztásához vezető eljárás meghatározása és megszervezése tekintetében – A projektfinanszírozás alkalmazását az autópályákra vonatkozó koncessziós szerződések tekintetében megtiltó nemzeti szabályozás)

11

2021/C 44/17

C-84/20. P. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. október 28-i végzése – Archimandritis Sarantis Sarantos, Protopresvyteros Ioannis Fotopoulos, Protopresvyteros Antonios Bousdekis, Protopresvyteros Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton, Christos Papasotiriou, Charalampos Andralis kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Uniós polgárság – Az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságának megerősítése – EU/2019/1157 rendelet – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – A személyében való érintettség hiánya – Az Európai Unió Bírósága Alapokmányának 19. cikke – A felek azon kötelezettsége, hogy ügyvéd képviselje őket – Felperes, egyébiránt ügyvéd, aki saját nevében járt el és maga írta alá a keresetlevelet anélkül, hogy képviselete céljából harmadik személy ügyvéd szolgáltatásait vette volna igénybe – Nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)

12

2021/C 44/18

C-85/20. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2020. november 12-i végzése – Lazarus Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Állami támogatások – Magyarország által a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató vállalkozások javára végrehajtott támogatás – Az Európai Bizottságnak az intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító, állítólagos határozatai – Megsemmisítés iránti kereset – Keresetindítási határidő – Kezdet – A megtámadott jogi aktus létezéséről való tudomásszerzés – A teljes szöveg igényléséhez szükséges észszerű határidő – A megtámadható jogi aktusnak az EUMSZ 263. cikk értelmében vett fogalma – Az első fokon benyújtott kérelem elfogadhatatlansága – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)

13

2021/C 44/19

C-386/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-646/19. sz., eSky Group IP kontra EUIPO – Gröpel (e) ügyben 2020. június 10-én hozott ítélete ellen az eSky Group IP sp. z o.o. által 2020. augusztus 12-én benyújtott fellebbezés

13

2021/C 44/20

C-491/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – W.Ż. kontra A. S., Sąd Najwyższy.

14

2021/C 44/21

C-492/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – W.Ż. kontra K. Z., Skarb Państwa, Sąd Najwyższy.

15

2021/C 44/22

C-493/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P. J. kontra A. T., R. W., Sąd Najwyższy

16

2021/C 44/23

C-494/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. M. kontra T. P., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

17

2021/C 44/24

C-495/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. M. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

18

2021/C 44/25

C-496/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. F. kontra T. P.

20

2021/C 44/26

C-506/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. B. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

21

2021/C 44/27

C-509/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. F. kontra J. M.

22

2021/C 44/28

C-511/20. sz. ügy: A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – B. S. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. Ł., O. N., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

23

2021/C 44/29

C-563/20. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2020. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ORLEN KolTrans sp. z o. o. kontra Prezes Urzędu Transportu Kolejowego

24

2021/C 44/30

C-587/20. sz. ügy: Az Østre Landsret (Dánia) által 2020. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Az A képviseletében eljáró Ligebehandlingsnævnet kontra HK/Danmark és HK/Privat

25

2021/C 44/31

C-604/20. sz. ügy: A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2020. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ROI Land Investments Ltd. kontra FD

25

2021/C 44/32

C-605/20. sz. ügy: A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Suzlon Wind Energy Portugal – Energia Eólica Unipessoal, Lda kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

26

2021/C 44/33

C-615/20. sz. ügy: A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2020. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YP és társai elleni büntetőeljárás

27

2021/C 44/34

C-634/20. sz. ügy: A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2020. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A kontra Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto

29

2021/C 44/35

C-641/20. sz. ügy: A tribunal de travail de Liège (Belgium) által 2020. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VT kontra Centre public d'action sociale de Líège (CPAS)

30

2021/C 44/36

C-646/20. sz. ügy: A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. december 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Senatsverwaltung für Inneres und Sport, Standesamtsaufsicht kontra TB

30

2021/C 44/37

C-656/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-597/18. sz., Hermann Albers kontra Európai Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Hermann Albers eK által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés

31

2021/C 44/38

C-661/20. sz. ügy: 2020. december 5-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Szlovák Köztársaság

32

2021/C 44/39

C-663/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-414/17. sz., Hypo Vorarlberg Bank AG kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés

33

2021/C 44/40

C-664/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-420/17. sz., Portigon AG kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés

34

2021/C 44/41

C-666/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-583/18. sz., GVN kontra Európai Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Gesamtverband Verkehrsgewerbe Niedersachsen eV (GVN) által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés

36

2021/C 44/42

C-682/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-255/17. sz., Les Mousquetaires és ITM Entreprises kontra Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Les Mousquetaires és ITM Entreprises SAS által 2020. december 15-én benyújtott fellebbezés

37

2021/C 44/43

C-352/18. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia no 6 de Reus [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jaime Cardus Suarez kontra Catalunya Caixa SA (Catalunya Banc S.A.)

o

38

2021/C 44/44

C-703/18. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a First-tier Tribunal [Tax Chamber] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Healthspan Limited kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

38

2021/C 44/45

C-763/18. P. sz. ügy: A Bíróság kilencedik tanácsa elnökének 2020. november 13-i végzése – Wallapop, SL kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala, Unipreus, SL

38

2021/C 44/46

C-250/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a Conseil d’État [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B. O. L. kontra État belge

38

2021/C 44/47

C-286/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JE, KF kontra XL Airways SA

39

2021/C 44/48

C-452/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YV kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA

o

39

2021/C 44/49

C-455/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BX kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA

o

39

2021/C 44/50

C-482/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JF, KG kontra Bankia SA

o

39

2021/C 44/51

C-523/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ED kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, SA

o

40

2021/C 44/52

C-527/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HG, IH kontra Bankia SA

o

40

2021/C 44/53

C-731/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 30-i végzése (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KM kontra Subdelegación del Gobierno en Albacete

40

2021/C 44/54

C-732/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LL, MK kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA

o

40

2021/C 44/55

C-745/19. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 22-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PH, OI kontra ЕUROBANK BULGARIA АD

41

2021/C 44/56

C-2/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 6-i végzése (a High Court of Justice [Queen’s Bench Division] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Daimler AG kontra Walleniusrederierna Aktiebolag, Wallenius Wilhelmsen ASA, Wallenius Logistics AB, Wilhelmsen Ships Holding Malta Limited, Wallenius Wilhelmsen Ocean AS, K Line Holding (Europe) Limited, K Line Europe Limited, Compañia Sudamericana de Vapores SA

41

2021/C 44/57

C-15/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 9-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil de Badajoz [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociación de Usuarios de Bancos, Cajas y Seguros de España (Adicae Consumidores Críticos y Responsables) kontra Caja Almendralejo Sociedad Cooperativa de Credito

41

2021/C 44/58

C-16/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 9-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil de Badajoz [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociación de Usuarios de Bancos, Cajas y Seguros de España (Adicae Consumidores Críticos y Responsables) kontra Liberbank SA

41

2021/C 44/59

C-20/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 16-i végzése (a Conseil d’État [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E. M. T. kontra Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

42

2021/C 44/60

C-189/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. november 19-i végzése (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Laudamotion GmbH kontra Verein für Konsumenteninformation

42

2021/C 44/61

C-268/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. november 12-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – XV kontra Cajamar Caja Rural S.C.C.

o

42

2021/C 44/62

C-365/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Eurowings GmbH kontra GDVI Verbraucherhilfe GmbH

42

2021/C 44/63

C-434/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. október 27-i végzése (a Landgericht Frankfurt am Main [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – flightright GmbH kontra SunExpressGünes Ekspres Havacilik A. S.

43

2021/C 44/64

C-438/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2020. november 9-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BT kontra Eurowings GmbH

43

Törvényszék

2021/C 44/65

T-635/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Industrial Química del Nalón kontra Európai Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagok Aquatic Acute 1 (vízi akut 1, H400) és Aquatic Chronic 1 (vízi krónikus 1, H410) toxicitási kategóriába történő besorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

44

2021/C 44/66

T-636/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Tokai erftcarbon kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

45

2021/C 44/67

T-637/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Bawtry Carbon International kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

45

2021/C 44/68

T-638/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Deza kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

46

2021/C 44/69

T-639/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – SGL Carbon kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

47

2021/C 44/70

T-645/18. sz. ügy: A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Bilbaína de Alquitranes kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Környezet – Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása – A pitch, coal tar, high-temp. (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

48

2021/C 44/71

T-571/20. sz. ügy: 2020. szeptember 11-én benyújtott kereset – Luna Italia kontra EUIPO – Luna (LUNA SPLENDIDA)

48

2021/C 44/72

T-678/20. sz. ügy: 2020. november 12-én benyújtott kereset – Solar Electric és társai kontra Bizottság

49

2021/C 44/73

T-714/20. sz. ügy: 2020. december 3-án benyújtott kereset – OL kontra Tanács

50

2021/C 44/74

T-720/20. sz. ügy: 2020. december 9-én benyújtott kereset – Perry Street Software kontra EUIPO – Toolstream (SCRUFFS)

51

2021/C 44/75

T-723/20. sz. ügy: 2020. december 11-én benyújtott kereset – Prigozhin kontra Tanács

52

2021/C 44/76

T-724/20. sz. ügy: 2020. decemberv 14-én benyújtott kereset – Senseon Tech kontra EUIPO – Accuride International (SENSEON)

53

2021/C 44/77

T-725/20. sz. ügy: 2020. december 14-én benyújtott kereset – Guangdong Haomei New Materials és Guangdong King Metal Light Alloy Technology kontra Bizottság

54

2021/C 44/78

T-729/20. sz. ügy: 2020. december 15-én benyújtott kereset – Aurubis kontra Bizottság

56

2021/C 44/79

T-730/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset – ON kontra Bizottság

57

2021/C 44/80

T-731/20. sz. ügy: 2020. december 17-én benyújtott kereset – ExxonMobil Production Deutschland kontra Bizottság

58

2021/C 44/81

T-732/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset –Freundlieb kontra EUIPO (CRYSTAL)

59

2021/C 44/82

T-733/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset –Freundlieb kontra EUIPO (BANDIT)

59

2021/C 44/83

T-740/20. sz. ügy: 2020. december 16-án benyújtott kereset – Arnautu kontra Parlament

60

2021/C 44/84

T-749/20. sz. ügy: 2020. december 22-én benyújtott kereset – Veronese kontra EUIPO –Veronese Design Company (VERONESE)

61

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2021/C 44/01)

Utolsó kiadvány

HL C 35., 2021.2.1.

Korábbi közzétételek

HL C 28., 2021.1.25.

HL C 19., 2021.1.18.

HL C 9., 2021.1.11.

HL C 443., 2020.12.21.

HL C 433., 2020.12.14.

HL C 423., 2020.12.7.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/2

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2020. december 10-i ítélete (a Bundesfinanzhof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Finanzamt Kaufbeuren mit Außenstelle Füssen kontra Golfclub Schloss Igling e.V.

(C-488/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - A 132. cikk (1) bekezdésének m) pontja - „Meghatározott, a sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatások” adó alóli mentesítése - Közvetlen hatály - A „nonprofit jellegű szervezetek” fogalma)

(2021/C 44/02)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Finanzamt Kaufbeuren mit Außenstelle Füssen

Alperes: Golfclub Schloss Igling e.V.

Rendelkező rész

| 1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének m) pontját úgy kell értelmezni, hogy az nem bír közvetlen hatállyal, ily módon, jóllehet az e rendelkezést átültető tagállami jogszabály csak korlátozott körben mentesíti a hozzáadottérték-adó alól a sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatásokat, a nonprofit jellegű szervezetek nem hivatkozhatnak közvetlenül az említett rendelkezésre a nemzeti bíróságok előtt annak érdekében, hogy azon más, sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatások is adómentességben részesüljenek, amelyeket e szervezetek az ezen tevékenységeket folytató személyek részére nyújtanak, és amelyeket e jogszabály nem mentesít az adó alól. |
| --- | --- |

1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 132. cikke (1) bekezdésének m) pontját úgy kell értelmezni, hogy az nem bír közvetlen hatállyal, ily módon, jóllehet az e rendelkezést átültető tagállami jogszabály csak korlátozott körben mentesíti a hozzáadottérték-adó alól a sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatásokat, a nonprofit jellegű szervezetek nem hivatkozhatnak közvetlenül az említett rendelkezésre a nemzeti bíróságok előtt annak érdekében, hogy azon más, sporttal és a testneveléssel szoros kapcsolatban álló szolgáltatások is adómentességben részesüljenek, amelyeket e szervezetek az ezen tevékenységeket folytató személyek részére nyújtanak, és amelyeket e jogszabály nem mentesít az adó alól.

| 2) | A 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének m) pontját úgy kell értelmezni, hogy a „nonprofit jellegű szervezet” e rendelkezés értelmében vett fogalma az uniós jog önálló fogalmának minősül, amely megköveteli, hogy az ilyen szervezet a megszűnése esetén nem oszthatja fel a tagjai között az általa elért nyereség azon részét, amely meghaladja a tagok által rendelkezésre bocsátott pénzbeli hozzájárulást, valamint az ez utóbbiak által nyújtott nem pénzbeli hozzájárulás valós piaci értékét. |
| --- | --- |

2)

A 2006/112 irányelv 132. cikke (1) bekezdésének m) pontját úgy kell értelmezni, hogy a „nonprofit jellegű szervezet” e rendelkezés értelmében vett fogalma az uniós jog önálló fogalmának minősül, amely megköveteli, hogy az ilyen szervezet a megszűnése esetén nem oszthatja fel a tagjai között az általa elért nyereség azon részét, amely meghaladja a tagok által rendelkezésre bocsátott pénzbeli hozzájárulást, valamint az ez utóbbiak által nyújtott nem pénzbeli hozzájárulás valós piaci értékét.

---

(1)  HL C 392., 2018.10.29.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/3

---

A Bíróság (Nagytanács) 2020. december 8-i ítélete – Magyarország kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

(C-620/18. sz. ügy) (1)

(Megsemmisítés iránti kereset - (EU) 2018/957 irányelv - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - Munkavállalók kiküldetése - Munka- és foglalkoztatási feltételek - Díjazás - A kiküldetés időtartama - A jogalap meghatározása - EUMSZ 53. és EUMSZ 62. cikk - Meglévő irányelv módosítása - EUMSZ 9. cikk - Hatáskörrel való visszaélés - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Szükségesség - Az arányosság elve - A szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének terjedelme - Közúti szállítás - EUMSZ 58. cikk - 593/2008/EK rendelet - Hatály - A jogbiztonság és a normavilágosság elve)

(2021/C 44/03)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Felperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z., Tornyai G. és Tátrai M. M. meghatalmazottak)

Alperesek: Európai Parlament (képviselők: M. Martínez Iglesias, L. Visaggio és Tamás A. meghatalmazottak), az Európai Unió Tanácsa (képviselők: kezdetben A. Norberg, Bencze M. és E. Ambrosini, később A. Norberg, E. Ambrosini, A. Sikora-Kalėda és Bodnár Zs. meghatalmazottak)

Az Európai Parlamentet támogató beavatkozók: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Eisenberg meghatalmazottak), Francia Köztársaság (képviselők: E. de Moustier, A.-L. Desjonquères, C. Mosser és M. R. Coesme meghatalmazottak), Holland Királyság (képviselők: M. K. Bulterman, C. Schillemans és J. Langer meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: Havas L., M. Kellerbauer, B.-R. Killmann és A. Szmytkowska meghatalmazottak)

Az Európai Unió Tanácsát támogató beavatkozók: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Eisenberg meghatalmazottak), Francia Köztársaság (képviselők: E. de Moustier, A.-L. Desjonquères, C. Mosser és M. R. Coesme meghatalmazottak), Holland Királyság (képviselők: M. K. Bulterman, C. Schillemans és J. Langer meghatalmazottak), Svéd Királyság (képviselők: C. Meyer-Seitz, H. Shev és H. Eklinder meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: Havas L., M. Kellerbauer, B.-R. Killmann és A. Szmytkowska meghatalmazottak

Rendelkező rész

| 1. | A Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2. | A Bíróság Magyarországot kötelezi a saját költségein felül az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság Magyarországot kötelezi a saját költségein felül az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

| 3. | A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Svéd Királyság és az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3.

A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Svéd Királyság és az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 427., 2018.11.26.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/4

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. december 8-i ítélete – Lengyel Köztársaság kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

(C-626/18. sz. ügy) (1)

(Megsemmisítés iránti kereset - (EU) 2018/957 irányelv - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - Munkavállalók kiküldetése - Munka- és foglalkoztatási feltételek - Díjazás - A kiküldetés időtartama - A jogalap meghatározása - EUMSZ 53. és EUMSZ 62. cikk - Meglévő irányelv módosítása - EUMSZ 9. cikk - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Szükségesség - Az arányosság elve - 593/2008/EK rendelet - Hatály - Közúti szállítás - EUMSZ 58. cikk)

(2021/C 44/04)

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Lengyel Köztársaság (képviselők: B. Majczyna és D. Lutostańska meghatalmazottak)

Alperesek: Európai Parlament (képviselők kezdetben: M. Martínez Iglesias, K. Wójcik, A. Pospíšilová Padowska és L. Visaggio, később: M. Martínez Iglesias, K. Wójcik, L. Visaggio és Tamás A. meghatalmazottak), az Európai Unió Tanácsa (képviselők kezdetben: E. Ambrosini, K. Adamczyk Delamarre és A. Norberg, később: E. Ambrosini, A. Sikora-Kalėda, Bodnár Z. és A. Norberg meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozók: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők kezdetben: J. Möller és T. Henze, később: J. Möller meghatalmazottak), Francia Köztársaság (képviselők: E. de Moustier, A.-L. Desjonquères és R. Coesme meghatalmazottak), Holland Királyság (képviselők: M. K. Bulterman, C. Schillemans és J. Langer meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: M. Kellerbauer, B.-R. Killmann és A. Szmytkowska meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők kezdetben: J. Möller és T. Henze, később J. Möller meghatalmazottak), Francia Köztársaság (képviselők: E. de Moustier, A.-L. Desjonquères és R. Coesme meghatalmazottak), Holland Királyság (képviselők: K. Bulterman, C. Schillemans és J. Langer meghatalmazottak), Svéd Királyság (képviselők kezdetben: C. Meyer-Seitz, A. Falk, H. Shev, J. Lundberg és H. Eklinder, később: C. Meyer-Seitz, H. Shev és H. Eklinder meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: M. Kellerbauer, B.-R. Killmann és A. Szmytkowska meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1. | A Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2. | A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a saját költségein felül az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a Lengyel Köztársaságot kötelezi a saját költségein felül az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

| 3. | A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Svéd Királyság és az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3.

A Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Svéd Királyság és az Európai Bizottság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 4., 2019.1.7.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/5

---

A Bíróság (második tanács) 2020. december 9-i ítélete – Groupe Canal + kontra Európai Bizottság, Francia Köztársaság, Union des producteurs de cinéma (UPC), C More Entertainment AB, European Film Agency Directors – EFADs, Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC)

(C-132/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Verseny - Kartellek - Televíziós műsorszolgáltatás - 1/2003/EK rendelet - 9. cikk és a 16. cikk (1) bekezdése - A kötelezettségvállalásokat kötelezővé nyilvánító határozat - Abszolút területi védelem - Hatáskörrel való visszaélés - Előzetes értékelés - Az Európai Bizottság azon kötelezettségének hiánya, hogy figyelembe vegye az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdésének alkalmazására vonatkozó megfontolásokat - A nemzeti piacok felosztására irányuló megállapodások - A Bizottság azon kötelezettségének hiánya, hogy egyenként vizsgálja az érintett nemzeti piacokat - Arányosság - Harmadik személyek szerződésből eredő jogainak sérelme)

(2021/C 44/05)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Groupe Canal + (képviselők: P. Wilhelm, P. Gassenbach és O. de Juvigny avocats)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: A. Dawes, C. Urraca Caviedes és L. Wildpanner meghatalmazottak), Francia Köztársaság (képviselők: E. de Moustier és M. P. Dodeller meghatalmazottak), Union des producteurs de cinéma (UPC) (képviselő: E. Lauvaux avocat), C More Entertainment AB, European Film Agency Directors – EFADs (képviselő: O. Sasserath avocat), Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) (képviselő: A. Fratini avvocatessa),

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. december 12-i Groupe Canal + kontra Bizottság ítéletét (T-873/16, EU:T:2018:904) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. december 12-i Groupe Canal + kontra Bizottság ítéletét (T-873/16, EU:T:2018:904) hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40023. sz. ügy – A fizetős televízióhoz való határokon átnyúló hozzáférés) 2016. július 26-án hozott európai bizottsági határozatot megsemmisíti. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40023. sz. ügy – A fizetős televízióhoz való határokon átnyúló hozzáférés) 2016. július 26-án hozott európai bizottsági határozatot megsemmisíti.

| 3) | A Bizottság viseli saját költségein felül a Groupe Canal + SA, a European Film Agency Directors – EFADs és az Union des producteurs de cinéma (UPC) részéről a jelen fellebbezési és az elsőfokú eljárásban felmerült költségeket, valamint a C More Entertainment AB részéről az elsőfokú eljárásban felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

A Bizottság viseli saját költségein felül a Groupe Canal + SA, a European Film Agency Directors – EFADs és az Union des producteurs de cinéma (UPC) részéről a jelen fellebbezési és az elsőfokú eljárásban felmerült költségeket, valamint a C More Entertainment AB részéről az elsőfokú eljárásban felmerült költségeket.

| 4) | A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

4)

A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit.

| 5) | A Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

5)

A Bureau européen des unions de consommateurs (BEUC) maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 131., 2019.4.8.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/6

---

A Bíróság (második tanács) 2020. december 10-i ítélete – Comune di Milano kontra Európai Bizottság

(C-160/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Állami támogatások - Légi közlekedési ágazat - A Milánó-Linate [Olaszország] és a Milánó-Malpensa [Olaszország] repülőtéren nyújtott földi kiszolgálási szolgáltatások - E repülőterek üzemeltetője által a 100 %-os tulajdonában lévő, e szolgáltatásokat nyújtó leányvállalata részére nyújtott tőkejuttatások - Az üzemeltető közszektorbeli részvényesi szerkezete - Ezen intézkedéseket jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak nyilvánító határozat - Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése - Az „állami források”, az „államnak betudható intézkedés” és a „gazdasági előny” fogalma - A piaci magánszereplő elve - A magánbefektető kritériuma - Bizonyítási teher - Összetett gazdasági értékelések - A bírósági felülvizsgálat intenzitása - Bizonyítékok elferdítése)

(2021/C 44/06)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Fellebbező: Comune di Milano (képviselők: A. Mandarano, E. Barbagiovanni, S. Grassani és L. Picciano avvocati)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: D. Recchia, G. Conte és D. Grespan meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság a Comune di Milanót kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a Comune di Milanót kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 131., 2019.4.8.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/6

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2020. december 10-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-347/19. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Környezet - Energiahatékonyság - 2012/27/EU irányelv - A 9. cikk (3) bekezdése - Fűtés, hűtés és melegvízellátás - Egyedi fogyasztásmérőknek az épületekben történő felszerelése)

(2021/C 44/07)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselő: Talabér-Ritz K., S. Pardo Quintillán és Y. G. Marinova meghatalmazottak)

Alperes: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz meghatalmazott)

Rendelkező rész

| 1) | A Spanyol Királyság, mivel az előírt határidőben nem fogadta el az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke (3) bekezdésének való megfeleléshez szükséges összes, az épületek fűtésével, hűtésével vagy melegvízellátásával kapcsolatos egyedi fogyasztásmérők felszerelésére vonatkozó nemzeti rendelkezést, nem teljesítette az e rendelkezésből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

1)

A Spanyol Királyság, mivel az előírt határidőben nem fogadta el az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke (3) bekezdésének való megfeleléshez szükséges összes, az épületek fűtésével, hűtésével vagy melegvízellátásával kapcsolatos egyedi fogyasztásmérők felszerelésére vonatkozó nemzeti rendelkezést, nem teljesítette az e rendelkezésből eredő kötelezettségeit.

| 2) | A Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 238., 2019.7.15.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/7

---

A Bíróság (nagytanács) 2020. december 8-i ítélete (a Landesgericht für Strafsachen Wien [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az A és társai elleni büntetőeljárás

(C-584/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Európai nyomozási határozat - 2014/41/EU irányelv - Az 1. cikk (1) bekezdése - A 2. cikk c) pontjának i. és ii. alpontja - Az „igazságügyi hatóság” és a „kibocsátó hatóság” fogalma - Valamely tagállam ügyészsége által kibocsátott európai nyomozási határozat - A végrehajtó hatalomtól való függetlenség)

(2021/C 44/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht für Strafsachen Wien

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

A és társai

a Staatsanwaltschaft Wien részvételével

Rendelkező rész

A büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 2. cikkének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezések értelmében vett „igazságügyi hatóság” és „kibocsátó hatóság” fogalma alá tartozik valamely tagállam ügyésze vagy általánosabban valamely tagállami ügyészség, függetlenül az ügyész vagy az ügyészség és e tagállam végrehajtó hatalma között esetlegesen fennálló, törvényben meghatározott alárendeltségi viszonytól, és attól, hogy az említett ügyész vagy ügyészség ki van téve azon kockázatnak, hogy közvetlenül vagy közvetetten alá lehet rendelve a végrehajtó hatalomtól származó egyedi rendelkezéseknek vagy utasításoknak az európai nyomozási határozat kibocsátására vonatkozó határozat meghozatala keretében.

---

(1)  HL C 383., 2019.11.11.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/7

---

A Bíróság (első tanács) 2020. december 10-i ítélete (a High Court [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – M. S., M. W., G. S. kontra Minister for Justice and Equality

(C-616/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Menekültpolitika - A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó eljárás - 2005/85/EK irányelv - A 25. cikk (2) bekezdése - Elfogadhatatlansági okok - Nemzetközi védelem iránti kérelemnek elfogadhatatlanként valamely tagállam által amiatt történő elutasítása, hogy korábban egy másik tagállamban kiegészítő védelmet biztosítottak a kérelmező számára - 343/2003/EK rendelet - 604/2013/EU rendelet)

(2021/C 44/09)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court (Írország)

Az alapeljárás felei

Felperesek: M. S., M. W., G. S.

Alperes: Minister for Justice and Equality

Rendelkező rész

A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelv 25. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes azon tagállam szabályozása, amelyre az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó, de a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv nem kötelező, amely szabályozás szerint valamely nemzetközi védelem iránti kérelem elfogadhatatlannak minősül akkor, ha a kérelmező más tagállamban már kiegészítő védelmi jogállást élvez.

---

(1)  HL C 357., 2019.10.21.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/8

---

A Bíróság (első tanács) 2020. december 10-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Land Nordrhein-Westfalen kontra D.-H. T. a J & S Service UG vagyonfelügyelőjeként eljárva

(C-620/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Személyes adatok - (EU) 2016/679 rendelet - 23. cikk - Az érintett személy jogainak korlátozása - Jelentős pénzügyi érdek - Polgári jogi követelések érvényesítése - Nemzeti szabályozás, amely uniós jogi rendelkezésekre utal - Jogi személyre vonatkozó adózási adatok - A Bíróság hatáskörének hiánya)

(2021/C 44/10)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Land Nordrhein-Westfalen

Alperes: D.-H. T. a J & S Service UG vagyonfelügyelőjeként eljárva

Az eljárásban részt vesz: Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

Rendelkező rész

A Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel a Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság, Németország) 2019. július 4-i határozatával előterjesztett kérdések megválaszolására.

---

(1)  HL C 383., 2019.11.11.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/8

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. november 12-i végzése – Jean-François Jalkh kontra Európai Parlament

(C-792/18. P. és C-793/18. P. sz. egyesített ügyek) (1)

(Fellebbezés - A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke - Intézményi jog - Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv - 8. és 9. cikk - Terjedelem - A parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztéséről szóló határozat - Feltételek)

(2021/C 44/11)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Jean-François Jalkh (képviselő: F. Wagner avocat)

A másik fél az eljárásban: Európai Parlament (képviselők: S. Alonso de León és C. Burgos meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezéseket mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlanokat és részben nyilvánvalóan megalapozatlanokat elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezéseket mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlanokat és részben nyilvánvalóan megalapozatlanokat elutasítja.

| 2) | A Bíróság Jean-François Jalkh-ot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság Jean-François Jalkh-ot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 65., 2019.2.18.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/9

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. október 12-i végzése (a Tribunal du travail francophone de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PN, QO, RP, SQ, TR kontra Centre public d’action sociale d’Anderlecht (CPAS)

(C-394/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése - Uniós polgárság - Az uniós polgároknak és családtagjaiknak a valamely tagállam területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga - 2004/38/EK irányelv - 3. cikk - Jogosultak - Helytelen átültetés - Valamely tagállam felelőssége az uniós jog megsértése esetén - Az elszenvedett kár megtérítéseként nyújtott szociális segély - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

(2021/C 44/12)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal du travail francophone de Bruxelles

Az alapeljárás felei

Felperesek: PN, QO, RP, SQ, TR

Alperes: Centre public d’action sociale d’Anderlecht (CPAS)

Rendelkező rész

A tribunal du travail francophone de Bruxelles (brüsszeli francia nyelvű munkaügyi bíróság, Belgium) által a 2019. május 14-i határozatban előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

---

(1)  HL C 246., 2019.7.22.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/9

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2020. október 10-i végzése (a Najvyšší súd Slovenskej republiky [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky kontra Weindel Logistik Service SR spol. s r.o.

(C-621/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - A 168. cikk e) pontja - Az előzetesen felszámított adó levonása - A termékeknek kizárólag az adóalany adóköteles ügyleteihez való felhasználása - Az importált termékek és az értékesítési ügylett között fennálló közvetlen kapcsolat)

(2021/C 44/13)

Az eljárás nyelve: szlovák

A kérdést előterjesztő bíróság

Najvyšší súd Slovenskej republiky

Az alapeljárás felei

Felperes: Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky

Alperes: Weindel Logistik Service SR spol. s r.o.

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 168. cikkének e) pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az, hogy a hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jogot biztosítanak egy importőr számára, amennyiben az nem tulajdonosként rendelkezik a termékekkel, és amennyiben a korábbi behozatal költségei nem léteznek, illetve azokat nem tartalmazza a az egyedi értékesítési ügyletek ára, vagy az adóalany által gazdasági tevékenységeinek keretében értékesített termékek és nyújtott szolgáltatások ára.

---

(1)  HL C 363., 2019.10.28.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/10

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2020. október 28-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZA, AZ, BX, CV, DU, ET kontra Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA

(C-716/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke - Verseny - Valamely nemzeti versenyhatóság versenykorlátozó magatartást megállapító végleges határozata - A vizsgált és megállapított tényállás bizonyító erejének terjedelme - A ténybeli és szabályozási háttérre, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolása szükségességének indokaira vonatkozó kellően pontos ismertetés hiánya - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

(2021/C 44/14)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperesek: ZA, AZ, BX, CV, DU, ET

Alperes: Repsol Comercial de Productos Petrolíferos SA

Rendelkező rész

A Juzgado de lo Mercantil no 2 de Madrid (madridi 2. sz. kereskedelmi bíróság, Spanyolország) 2019. július 29-i határozatával előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

---

(1)  HL C 423., 2019.12.16.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/11

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. november 26-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a „DSK Bank” EAD, „FrontEx International” EAD által indított eljárásban

(C-807/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Az eljárási szabályzat 99. cikke - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - 3. cikk és 6 – 8. cikk - 2008/48/EK irányelv - 22. cikk - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - A nemzeti bíró által hivatalból folytatott vizsgálat - Nemzeti fizetési meghagyásos eljárás)

(2021/C 44/15)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

„DSK Bank” EAD, „FrontEx International” EAD

Rendelkező rész

| 1) | Az uniós jogot úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes, ha a fizetési meghagyás iránti kérelmet elbíráló nemzeti bíró nem vizsgálja meg az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó között létrejött szerződés valamely feltételének esetlegesen tisztességtelen jellegét, olyan gyakorlati nehézségek miatt, mint a rá háruló munkateher. |
| --- | --- |

1)

Az uniós jogot úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes, ha a fizetési meghagyás iránti kérelmet elbíráló nemzeti bíró nem vizsgálja meg az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó között létrejött szerződés valamely feltételének esetlegesen tisztességtelen jellegét, olyan gyakorlati nehézségek miatt, mint a rá háruló munkateher.

| 2) | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az, hogy a fizetési meghagyás iránti kérelem tárgyában eljáró nemzeti bíró, amennyiben vélelmezi, hogy e kérelem a 93/13 irányelv értelmében a fogyasztói kölcsönszerződésben szereplő tisztességtelen feltételen alapul, a fogyasztó ellentmondásának hiányában is kérheti a hitelezőtől további információk nyújtását, e feltétel esetleges tisztességtelenségének vizsgálata érdekében. |
| --- | --- |

2)

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az, hogy a fizetési meghagyás iránti kérelem tárgyában eljáró nemzeti bíró, amennyiben vélelmezi, hogy e kérelem a 93/13 irányelv értelmében a fogyasztói kölcsönszerződésben szereplő tisztességtelen feltételen alapul, a fogyasztó ellentmondásának hiányában is kérheti a hitelezőtől további információk nyújtását, e feltétel esetleges tisztességtelenségének vizsgálata érdekében.

| 3) | A 93/13 irányelvnek az ezen irányelv 6. és 7. cikkével összefüggésben értelmezett 3. és 8. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó között létrejött szerződésben foglalt feltételek esetlegesen tisztességtelen jellegének hivatalból történő vizsgálata keretében, amelyet a nemzeti bíró annak megállapítása érdekében végez, hogy jelentős egyenlőtlenség áll-e fenn az e szerződés alapján a felekre háruló kötelezettségek között, e bíró figyelembe veheti az olyan nemzeti rendelkezéseket is, amelyek magasabb szintű védelmet biztosítanak a fogyasztóknak, mint az említett irányelv rendelkezései. |
| --- | --- |

3)

A 93/13 irányelvnek az ezen irányelv 6. és 7. cikkével összefüggésben értelmezett 3. és 8. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az eladó vagy szolgáltató és a fogyasztó között létrejött szerződésben foglalt feltételek esetlegesen tisztességtelen jellegének hivatalból történő vizsgálata keretében, amelyet a nemzeti bíró annak megállapítása érdekében végez, hogy jelentős egyenlőtlenség áll-e fenn az e szerződés alapján a felekre háruló kötelezettségek között, e bíró figyelembe veheti az olyan nemzeti rendelkezéseket is, amelyek magasabb szintű védelmet biztosítanak a fogyasztóknak, mint az említett irányelv rendelkezései.

---

(1)  HL C 27., 2020.1.27.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/11

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. november 26-i végzése (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A. kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di regolazione dei trasporti

(C-835/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Koncessziós szerződések odaítélése - 2014/23/EU irányelv - A 2. cikk (1) bekezdésének első albekezdése - 30. cikk - Az ajánlatkérő szervek szabadsága a koncessziójogosult kiválasztásához vezető eljárás meghatározása és megszervezése tekintetében - A projektfinanszírozás alkalmazását az autópályákra vonatkozó koncessziós szerződések tekintetében megtiltó nemzeti szabályozás)

(2021/C 44/16)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Autostrada Torino Ivrea Valle D’Aosta – Ativa S.p.A.

Alperesek: Presidenza del Consiglio dei Ministri, Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Ministero dell'Economia e delle Finanze, Autorità di regolazione dei trasporti

Az eljárásban részt vesz: Autorità di bacino del Po, Regione Piemonte

Rendelkező rész

A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének az ezen irányelv 30. cikkével, valamint (5) és (68) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, amely megtiltja az ajánlatkérő szervek számára, hogy a 2016. április 18-i decreto legislativo n. 50 – Codice dei contratti pubblici (a közbeszerzési törvénykönyvről szóló, 50. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet) 183. cikkében előírt projektfinanszírozási eljárás alkalmazásával ítéljenek oda lejárt vagy lejáró autópálya-koncessziókat.

---

(1)  HL C 161., 2020.5.11.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/12

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2020. október 28-i végzése – Archimandritis Sarantis Sarantos, Protopresvyteros Ioannis Fotopoulos, Protopresvyteros Antonios Bousdekis, Protopresvyteros Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton, Christos Papasotiriou, Charalampos Andralis kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

(C-84/20. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke - Uniós polgárság - Az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a szabad mozgás jogával élő uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságának megerősítése - EU/2019/1157 rendelet - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - A személyében való érintettség hiánya - Az Európai Unió Bírósága Alapokmányának 19. cikke - A felek azon kötelezettsége, hogy ügyvéd képviselje őket - Felperes, egyébiránt ügyvéd, aki saját nevében járt el és maga írta alá a keresetlevelet anélkül, hogy képviselete céljából harmadik személy ügyvéd szolgáltatásait vette volna igénybe - Nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)

(2021/C 44/17)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperesek: Archimandritis Sarantis Sarantos, Protopresvyteros Ioannis Fotopoulos, Protopresvyteros Antonios Bousdekis, Protopresvyteros Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton, Christos Papasotiriou, Charalampos Andralis (képviselő: C. Papasotiriou dikigoros)

A többi fél az eljárásban: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

Rendelkező rész

| 1. | A Bíróság elutasítja a Christos Papasotiriou által benyújtott fellebbezést, mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant. |
| --- | --- |

1.

A Bíróság elutasítja a Christos Papasotiriou által benyújtott fellebbezést, mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant.

| 2. | A Bíróság elutasítja a Sarantis Sarantos, Ioannis Fotopoulos, Antonios Bousdekis, Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton és Charalampos Andralis által benyújtott fellebbezést, mint nyilvánvalóan megalapozatlant. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság elutasítja a Sarantis Sarantos, Ioannis Fotopoulos, Antonios Bousdekis, Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton és Charalampos Andralis által benyújtott fellebbezést, mint nyilvánvalóan megalapozatlant.

| 3. | Sarantis Sarantos, Ioannis Fotopoulos, Antonios Bousdekis, Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton, Christos Papasotiriou és Charalampos Andralis maguk viselik a saját költségeiket. |
| --- | --- |

3.

Sarantis Sarantos, Ioannis Fotopoulos, Antonios Bousdekis, Vasileios Kokolakis, Estia Paterikon Meleton, Christos Papasotiriou és Charalampos Andralis maguk viselik a saját költségeiket.

---

(1)  HL C 161., 2020.5.11.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/13

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2020. november 12-i végzése – Lazarus Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. kontra Európai Bizottság

(C-85/20. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke - Állami támogatások - Magyarország által a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató vállalkozások javára végrehajtott támogatás - Az Európai Bizottságnak az intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító, állítólagos határozatai - Megsemmisítés iránti kereset - Keresetindítási határidő - Kezdet - A megtámadott jogi aktus létezéséről való tudomásszerzés - A teljes szöveg igényléséhez szükséges észszerű határidő - A „megtámadható jogi aktusnak” az EUMSZ 263. cikk értelmében vett fogalma - Az első fokon benyújtott kérelem elfogadhatatlansága - Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés)

(2021/C 44/18)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Fellebbező: Lazarus Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. (képviselő: Szabó L., ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

Rendelkező rész

| 1. | A Bíróság a fellebbezést mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlant és részben nyilvánvalóan megalapozatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Bíróság a fellebbezést mint részben nyilvánvalóan elfogadhatatlant és részben nyilvánvalóan megalapozatlant elutasítja.

| 2. | A Bíróság a Lazarus Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a Lazarus Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 201., 2020.6.15.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/13

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-646/19. sz., eSky Group IP kontra EUIPO – Gröpel (e) ügyben 2020. június 10-én hozott ítélete ellen az eSky Group IP sp. z o.o. által 2020. augusztus 12-én benyújtott fellebbezés

(C-386/20. P. sz. ügy)

(2021/C 44/19)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: eSky Group IP sp. z o.o. (képviselő: P. Kurcman, radca prawny)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Gerhard Gröpel

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2020. október 21-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a fellebbező maga viseli saját költségeit.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/14

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – W.Ż. kontra A. S., Sąd Najwyższy.

(C-491/20. sz. ügy)

(2021/C 44/20)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: W.Ż.

Alperesek: A. S., Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja azon ügy iratainak átadása iránti kérelmet, amelyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett a Bíróság elé, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja azon ügy iratainak átadása iránti kérelmet, amelyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett a Bíróság elé, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/15

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – W.Ż. kontra K. Z., Skarb Państwa, Sąd Najwyższy.

(C-492/20. sz. ügy)

(2021/C 44/21)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: W.Ż.

Alperesek: K. Z., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2)-át az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ítélet (C-791/19) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy az ügyész a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikke 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának megállapítására vonatkozó ügy iratainak a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság), Izba Dyscyplinarna (fegyelmi tanács) részére történő átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2)-át az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ítélet (C-791/19) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy az ügyész a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikke 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának megállapítására vonatkozó ügy iratainak a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság), Izba Dyscyplinarna (fegyelmi tanács) részére történő átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának kinevezési eljárás során felmerülő súlyos hibák miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy minden egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben e bíró által elrendelt intézkedések és hozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának kinevezési eljárás során felmerülő súlyos hibák miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy minden egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben e bíró által elrendelt intézkedések és hozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles eltekinteni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok létrehozásának megtámadására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazásától, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles eltekinteni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok létrehozásának megtámadására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazásától, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy a bírósághoz forduláshoz való jog szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy a bírósághoz forduláshoz való jog szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz forduláshoz való jog általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezetnek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz forduláshoz való jog általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezetnek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/16

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – P. J. kontra A. T., R. W., Sąd Najwyższy

(C-493/20. sz. ügy)

(2021/C 44/22)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: P. J.

Alperesek: A. T., R. W., Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ítélet (C-791/19) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy az ügyész a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikke 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának megállapítására vonatkozó ügy iratainak a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság), Izba Dyscyplinarna (fegyelmi tanács) részére történő átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ítélet (C-791/19) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy az ügyész a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikke 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának megállapítására vonatkozó ügy iratainak a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság), Izba Dyscyplinarna (fegyelmi tanács) részére történő átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának kinevezési eljárás során felmerülő súlyos hibák miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy minden egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben e bíró által elrendelt intézkedések és hozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fennállása hiányának kinevezési eljárás során felmerülő súlyos hibák miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy minden egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben e bíró által elrendelt intézkedések és hozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles eltekinteni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok létrehozásának megtámadására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazásától, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles eltekinteni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok létrehozásának megtámadására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazásától, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy a bírósághoz forduláshoz való jog szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz forduláshoz való jog elvét, hogy a bírósághoz forduláshoz való jog szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz forduláshoz való jog általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezetnek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz forduláshoz való jog általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezetnek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/17

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. M. kontra T. P., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

(C-494/20. sz. ügy)

(2021/C 44/23)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: K. M.

Alperesek: T. P., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/18

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. M. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

(C-495/20. sz. ügy)

(2021/C 44/24)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: T. M.

Alperesek: T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/20

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. F. kontra T. P.

(C-496/20. sz. ügy)

(2021/C 44/25)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: M. F.

Alperes: T. P.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/21

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. B. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

(C-506/20. sz. ügy)

(2021/C 44/26)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: T. B.

Alperesek: T. D., M. D., P. K., J. L., M. L., O. N., G. Z., A. S., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/22

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. szeptember 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – M. F. kontra J. M.

(C-509/20. sz. ügy)

(2021/C 44/27)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: M. F.

Alperes: J. M.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését, az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ítélet (C-791/19 R) 1. pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy el kell utasítani a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższegonak (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadására irányuló kérelmét, mivel azt olyan személy terjesztette elő, aki a C-791/19. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikke 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel semmilyen intézkedést nem hozhat? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését, az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ítélet (C-791/19 R) 1. pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy el kell utasítani a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższegonak (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadására irányuló kérelmét, mivel azt olyan személy terjesztette elő, aki a C-791/19. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikke 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel semmilyen intézkedést nem hozhat?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy a bírósághoz forduláshoz való joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy a bírósághoz forduláshoz való joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikket és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz forduláshoz való jog általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja azon ügy iratainak átadása iránti kérelmet, amelyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett a Bíróság elé, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikket és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz forduláshoz való jog általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja azon ügy iratainak átadása iránti kérelmet, amelyben előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztett a Bíróság elé, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/23

---

A Sąd Najwyższy (Lengyelország) által 2020. október 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – B. S. kontra T. D., M. D., P. K., J. L., M. Ł., O. N., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

(C-511/20. sz. ügy)

(2021/C 44/28)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: B. S.

Alperesek: T. D., M. D., P. K., J. L., M. Ł., O. N., Skarb Państwa – Sąd Najwyższy

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 279. cikket és a Bíróság eljárási szabályzata 160. cikkének (2) bekezdését az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével és az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyel Köztársaság végzés (C-791/19 R) 1) pontjának első és második francia bekezdésével összefüggésben, hogy a Prezes Izby Dyscyplinarnej Sądu Najwyższego (a legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának elnöke, Lengyelország) a C-791/19 R. sz. ügy elbírálásáig az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) (egységes szerkezetbe foglalt szöveg: Dz. U., 2019., 825. tétel és későbbi módosításai) 3. cikkének 5. pontja, 27. cikke és 73. cikke 1. § -a alkalmazásának felfüggesztésére tekintettel nem kérheti a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának megállapítására vonatkozó ügy iratainak átadását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 2. cikkel és EUSZ 4. cikk (3) bekezdésével, valamint a bírósághoz forduláshoz való joggal összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését, hogy a nemzeti bíróság bírája esetében a szolgálati viszony fenn nem állásának a kinevezési eljárás során felmerülő súlyos szabálytalanságok miatti megállapításával kapcsolatos ügyben eljáró bíróságnak ideiglenes intézkedést kell elrendelnie, és meg kell tiltania ezen ügy alperese számára, hogy bármely egyéb, az uniós jog hatálya alá tartozó ügyben, az e bíró által elrendelt intézkedések és meghozott határozatok érvénytelenségének terhe mellett, határozatot hozzon, továbbá más szerveket attól való tartózkodásra kell köteleznie, hogy ezen alperes részére ügyeket osszanak ki, és őt ítélkező testületekbe jelöljék ki?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy






  a) | a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el? |
| --- | --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát, hogy

a)

a nemzeti bíróság köteles mellőzni a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 29. cikkének 2. és 3. § -ában szereplőhöz hasonló, a „bíróságok felhatalmazottságának kétségbe vonására”, valamint a „valamely bíró kinevezése és e kinevezésből eredő bírói funkciók ellátására való hatáskör jogszerűségének bíróság általi megállapítására vagy vizsgálatára” vonatkozó tilalom alkalmazását, mivel a tagállamok alkotmányos identitásának az Unió általi tiszteletben tartása nem jogosítja fel a nemzeti jogalkotót arra, hogy az Unió alapvető értékeit és elveit sértő megoldásokat fogadjon el?

| b) | a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki? |
| --- | --- |

b)

a tagállam alkotmányos identitása nem csorbíthatja a törvény által létrehozott független bírósághoz való jogot, ha a kinevezési okmány kiadását megelőző kinevezési eljárással kapcsolatban a C-487/19. és a C-508/19. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben leírt szabálytalanságok merültek fel, és ezen kinevezési eljárás előzetes bírósági felülvizsgálatát szándékosan és a nemzeti alkotmánnyal nyilvánvalóan ellentétes módon zárták ki?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 19. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 2. cikket és az EUSZ 4. cikk (2) bekezdését, valamint a bírósághoz fordulás jogát és az EUMSZ 267. cikket, hogy a bírósághoz fordulás joga szempontjából a tagállam alkotmányos identitása fogalmának tartalmát a végső fokon eljáró tagállami bíróság számára csak e bíróság vagy más nemzeti bíróság (például alkotmánybíróság) által előzetes döntéshozatali eljárás igénybevételével az Európai Unió Bíróságával folytatott párbeszéd keretében lehet meghatározni?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését és a törvény által megelőzően létrehozott bírósághoz fordulás jogának általános elvét, hogy a végső fokon eljáró tagállami bíróság elutasítja az ügy iratainak átadása iránti kérelmet, ha e kérelmet a nemzeti jog alapján olyan körülmények között kinevezett személy nyújtotta be, amelyek a függetlenség követelményeinek nem megfelelő és nem törvény által létrehozott bíróságnak minősülő bíróság létrehozásához vezettek, anélkül, hogy ezt megelőzően a C-508/19. sz. ügyben előterjesztett kérdésben, vagy a Bíróság 2019. november 19-i A. K. és társai ítéletében (C-585/18, C-624/18 és C-625/18) szereplő eljárást ki kellene meríteni?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/24

---

A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2020. október 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ORLEN KolTrans sp. z o. o. kontra Prezes Urzędu Transportu Kolejowego

(C-563/20. sz. ügy)

(2021/C 44/29)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Okręgowy w Warszawie

Az alapeljárás felei

Felperes: ORLEN KolTrans sp. z o. o.

Alperes: Prezes Urzędu Transportu Kolejowego

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 30. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy az a vasúti infrastruktúrát használó vagy használni kívánó vasúti társaság részére biztosítja a részvétel jogát a szabályozó szervezet által a vasúti infrastruktúra-használati díj összegének a pályahálózat-működtető általi megállapítása érdekében lefolytatott eljárásban? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 30. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy az a vasúti infrastruktúrát használó vagy használni kívánó vasúti társaság részére biztosítja a részvétel jogát a szabályozó szervezet által a vasúti infrastruktúra-használati díj összegének a pályahálózat-működtető általi megállapítása érdekében lefolytatott eljárásban?

| 2) | Az első kérdésre adott nemleges válasz esetében, úgy kell-e értelmezni a 2001/14/EK irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdését, hogy az a vasúti infrastruktúrát használó vagy használni kívánó vasúti társaság részére biztosítja azt a jogot, hogy megtámadja a szabályozó szervezetnek a pályahálózat-működtető által megállapított vasúti infrastruktúra-használati díj összegét jóváhagyó határozatát? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott nemleges válasz esetében, úgy kell-e értelmezni a 2001/14/EK irányelv 30. cikkének (5) és (6) bekezdését, hogy az a vasúti infrastruktúrát használó vagy használni kívánó vasúti társaság részére biztosítja azt a jogot, hogy megtámadja a szabályozó szervezetnek a pályahálózat-működtető által megállapított vasúti infrastruktúra-használati díj összegét jóváhagyó határozatát?

---

(1)  HL 2001. L 75., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 401. o.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/25

---

Az Østre Landsret (Dánia) által 2020. november 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Az A képviseletében eljáró Ligebehandlingsnævnet kontra HK/Danmark és HK/Privat

(C-587/20. sz. ügy)

(2021/C 44/30)

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Østre Landsret

Az alapeljárás felei

Felperes: Az A képviseletében eljáró Ligebehandlingsnævnet

Alperes: HK/Danmark és HK/Privat

Az alperes kérelmeit támogató beavatkozó fél: Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a foglalkoztatásról szóló irányelv (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy [az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben] leírt körülmények esetén az irányelv hatálya alá tartozik valamely szakszervezet választott ágazati képviselője?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 16. o., magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.)

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/25

---

A Bundesarbeitsgericht (Németország) által 2020. november 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ROI Land Investments Ltd. kontra FD

(C-604/20. sz. ügy)

(2021/C 44/31)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesarbeitsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: ROI Land Investments Ltd.

Alperes: FD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1215/2012 rendelet) (1) 21. cikkének (2) bekezdésével, (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezett 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a munkavállaló azon jogi személyt, amely nem a munkáltatója, és amely az 1215/2012 rendelet 63. cikkének (1) bekezdése értelmében nem valamely tagállamban rendelkezik székhellyel, amely azonban egy támogatási megállapodás alapján közvetlenül felelős a munkavállalóval szemben egy harmadik személlyel kötött egyedi munkaszerződésből eredő követelésekért, annak a helynek a bírósága előtt perelheti, ahol vagy ahonnan a munkavállaló munkáját a harmadik személlyel fennálló munkaviszony keretében végzi vagy utoljára végezte, amennyiben támogatási megállapodás hiányában a harmadik személlyel kötött munkaszerződés nem jött volna létre? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1215/2012 rendelet) (1) 21. cikkének (2) bekezdésével, (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezett 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a munkavállaló azon jogi személyt, amely nem a munkáltatója, és amely az 1215/2012 rendelet 63. cikkének (1) bekezdése értelmében nem valamely tagállamban rendelkezik székhellyel, amely azonban egy támogatási megállapodás alapján közvetlenül felelős a munkavállalóval szemben egy harmadik személlyel kötött egyedi munkaszerződésből eredő követelésekért, annak a helynek a bírósága előtt perelheti, ahol vagy ahonnan a munkavállaló munkáját a harmadik személlyel fennálló munkaviszony keretében végzi vagy utoljára végezte, amennyiben támogatási megállapodás hiányában a harmadik személlyel kötött munkaszerződés nem jött volna létre?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni az 1215/2012 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, hogy az 1215/2012 rendelet 21. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó fenntartás kizárja a tagállam nemzeti jogában előírt olyan joghatósági szabály alkalmazását, amely lehetővé teszi a munkavállaló számára, hogy a harmadik személlyel kötött egyedi munkaszerződésből eredő követelésekért – az első kérdésben ismertetett körülmények között – vele szemben közvetlenül felelős jogi személyt a munkáltató „jogutódjaként” a szokásos munkavégzési hely szerinti bíróság előtt perelje, ha az 1215/2012 rendelet 21. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerint nem áll fenn ilyen joghatóság? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni az 1215/2012 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, hogy az 1215/2012 rendelet 21. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó fenntartás kizárja a tagállam nemzeti jogában előírt olyan joghatósági szabály alkalmazását, amely lehetővé teszi a munkavállaló számára, hogy a harmadik személlyel kötött egyedi munkaszerződésből eredő követelésekért – az első kérdésben ismertetett körülmények között – vele szemben közvetlenül felelős jogi személyt a munkáltató „jogutódjaként” a szokásos munkavégzési hely szerinti bíróság előtt perelje, ha az 1215/2012 rendelet 21. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezett (2) bekezdése szerint nem áll fenn ilyen joghatóság?

| 3. | Az első kérdésre adandó nemleges és a második kérdésre adandó igenlő válasz esetén:






  a) | Úgy kell-e értelmezni az 1215/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdését, hogy a „szakmai tevékenység” fogalom kiterjed a munkaviszony keretében végzett nem önálló tevékenységre? |
| --- | --- | --- |

3.

Az első kérdésre adandó nemleges és a második kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

a)

Úgy kell-e értelmezni az 1215/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdését, hogy a „szakmai tevékenység” fogalom kiterjed a munkaviszony keretében végzett nem önálló tevékenységre?

| b) | Igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az 1215/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdését, hogy az olyan támogatási megállapodás, amelynek alapján valamely jogi személy közvetlenül felelős egy munkavállaló harmadik személlyel kötött egyedi munkaszerződésből eredő követeléseiért, olyan szerződésnek minősül, amelyet a munkavállaló szakmai tevékenysége körébe tartozó céllal kötött? |
| --- | --- |

b)

Igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az 1215/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdését, hogy az olyan támogatási megállapodás, amelynek alapján valamely jogi személy közvetlenül felelős egy munkavállaló harmadik személlyel kötött egyedi munkaszerződésből eredő követeléseiért, olyan szerződésnek minősül, amelyet a munkavállaló szakmai tevékenysége körébe tartozó céllal kötött?

| 4. | Amennyiben az előző kérdésekre adandó válasz alapján a kérdést előterjesztő bíróság joghatósággal rendelkezik a jogvita elbírálására:






  a) | Úgy kell-e értelmezni a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Róma I” rendelet) (2) 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a „szakmai tevékenység” fogalom kiterjed a munkaviszony keretében végzett nem önálló tevékenységre? |
| --- | --- | --- |

4.

Amennyiben az előző kérdésekre adandó válasz alapján a kérdést előterjesztő bíróság joghatósággal rendelkezik a jogvita elbírálására:

a)

Úgy kell-e értelmezni a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Róma I” rendelet) (2) 6. cikkének (1) bekezdését, hogy a „szakmai tevékenység” fogalom kiterjed a munkaviszony keretében végzett nem önálló tevékenységre?

| b) | Igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a „Róma I” rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, hogy az olyan támogatási megállapodás, amelynek alapján egy jogi személy közvetlenül felelős valamely munkavállalóval szemben egy harmadik személlyel kötött munkaszerződésből eredő követelésekért, olyan szerződésnek minősül, amelyet a munkavállaló szakmai tevékenysége körébe tartozó céllal kötött? |
| --- | --- |

b)

Igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a „Róma I” rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, hogy az olyan támogatási megállapodás, amelynek alapján egy jogi személy közvetlenül felelős valamely munkavállalóval szemben egy harmadik személlyel kötött munkaszerződésből eredő követelésekért, olyan szerződésnek minősül, amelyet a munkavállaló szakmai tevékenysége körébe tartozó céllal kötött?

---

(1)  HL 2012. L 351., 1. o.

(2)  HL 2008. L 177., 6. o.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/26

---

A Supremo Tribunal Administrativo (Portugália) által 2020. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Suzlon Wind Energy Portugal – Energia Eólica Unipessoal, Lda kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-605/20. sz. ügy)

(2021/C 44/32)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Suzlon Wind Energy Portugal – Energia Eólica Unipessoal, Lda

Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az uniós joggal az olyan értelmezés, amely szerint az úgynevezett „szavatossági idő” alatt végzett javítások kizárólag akkor minősülnek adómentes ügyleteknek, ha azokat ingyenesen végzik, és amennyiben azokat hallgatólagosan belefoglalják a szavatosság által fedezett termék eladási árába, ily módon a szavatossági idő alatt nyújtott azon szolgáltatásokat kell adókötelesnek tekinteni (függetlenül attól, hogy azok során használtak-e fel anyagokat vagy sem), amelyekről számlát állítanak ki, mivel azokat mindenképpen ellenszolgáltatás fejében végzett szolgáltatásnyújtásnak kell minősíteni? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az uniós joggal az olyan értelmezés, amely szerint az úgynevezett „szavatossági idő” alatt végzett javítások kizárólag akkor minősülnek adómentes ügyleteknek, ha azokat ingyenesen végzik, és amennyiben azokat hallgatólagosan belefoglalják a szavatosság által fedezett termék eladási árába, ily módon a szavatossági idő alatt nyújtott azon szolgáltatásokat kell adókötelesnek tekinteni (függetlenül attól, hogy azok során használtak-e fel anyagokat vagy sem), amelyekről számlát állítanak ki, mivel azokat mindenképpen ellenszolgáltatás fejében végzett szolgáltatásnyújtásnak kell minősíteni?

| 2) | A költségek áthárítására irányuló egyszerű ügyletnek – amely mint ilyen, héamentes –, vagy adókötelezettséget eredményező, ellenszolgáltatás fejében teljesített olyan szolgáltatásnyújtásnak kell-e minősíteni egy szélerőművek alkatrészeire vonatkozó terhelési értesítőnek a szállítóval szemben azon költségek visszatérítése érdekében történő kibocsátását, amelyeket a szavatossági idő alatt e termékek beszerzője viselt az alkatrészek cseréje (a szállító új termékbehozatalai, amelyekre héát alkalmaztak és amelyek levonási jogot keletkeztettek), és a vonatkozó (harmadik személyek által nyújtott, héafizetési kötelezettséggel terhelt szolgáltatásokkal történő) javítás céljából, az említett (egy harmadik országban székhellyel rendelkező eladóval azonos cégcsoportba tartozó) termékbeszerző által egy szélerőműpark létesítésére irányuló szolgáltatás harmadik személy számára történő nyújtása keretében? |
| --- | --- |

2)

A költségek áthárítására irányuló egyszerű ügyletnek – amely mint ilyen, héamentes –, vagy adókötelezettséget eredményező, ellenszolgáltatás fejében teljesített olyan szolgáltatásnyújtásnak kell-e minősíteni egy szélerőművek alkatrészeire vonatkozó terhelési értesítőnek a szállítóval szemben azon költségek visszatérítése érdekében történő kibocsátását, amelyeket a szavatossági idő alatt e termékek beszerzője viselt az alkatrészek cseréje (a szállító új termékbehozatalai, amelyekre héát alkalmaztak és amelyek levonási jogot keletkeztettek), és a vonatkozó (harmadik személyek által nyújtott, héafizetési kötelezettséggel terhelt szolgáltatásokkal történő) javítás céljából, az említett (egy harmadik országban székhellyel rendelkező eladóval azonos cégcsoportba tartozó) termékbeszerző által egy szélerőműpark létesítésére irányuló szolgáltatás harmadik személy számára történő nyújtása keretében?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/27

---

A Sąd Okręgowy w Warszawie (Lengyelország) által 2020. november 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YP és társai elleni büntetőeljárás

(C-615/20. sz. ügy)

(2021/C 44/33)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Okręgowy w Warszawie

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

YP és társai

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot – különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Alapjogi Charta) 47. cikkét és az abban rögzített, bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot, valamint azt a jogot, hogy ügyét a törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen, nyilvánosan és észszerű időn belül tárgyalja –, hogy azzal ellentétesek a nemzeti jog jelen kérdés 2. és 3. pontjában részletezett rendelkezései, nevezetesen az ustawa z dnia 27 lipca 2001 r. – Prawo o ustroju sądów powszechnych (a rendes bíróságok szervezetéről szóló, 2001. július 27-i törvény, a továbbiakban: p.u.s.p.) 80. és 129. cikke, valamint a p.u.s.p. 110. cikkének 2a. § -a, továbbá az ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o Sądzie Najwyższym (legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény) 27. cikkének 1. § -ának 1a. pontja, amely rendelkezések lehetővé tették a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság, Lengyelország), Izba Dyscyplinarna (fegyelmi tanács) részére, hogy a bíró mentelmi jogát felfüggessze, illetve a bírót tisztségének gyakorlásában felfüggessze, és ezáltal lényegében kizárja a részére kiosztott ügyek elbírálásából, különösen, hogy:






  a) | a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) fegyelmi tanácsa nem minősül az Alapjogi Charta 47. cikke, az emberi jogok európai egyezménye 6. cikke és a Lengyel Köztársaság alkotmány 45. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „bíróságnak” (C-585/18., C-624/18. és C-625/18. sz. ítélet, EU:C:2019:982); |
| --- | --- | --- |

1)

a)

a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) fegyelmi tanácsa nem minősül az Alapjogi Charta 47. cikke, az emberi jogok európai egyezménye 6. cikke és a Lengyel Köztársaság alkotmány 45. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „bíróságnak” (C-585/18., C-624/18. és C-625/18. sz. ítélet, EU:C:2019:982);

| b) | a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) fegyelmi tanácsának tagjai igen szoros kapcsolatban állnak a jogalkotói és végrehajtó hatalommal (2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyelország végzés, C-791/19 R, EU:C:2020:277); |
| --- | --- |

b)

a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) fegyelmi tanácsának tagjai igen szoros kapcsolatban állnak a jogalkotói és végrehajtó hatalommal (2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyelország végzés, C-791/19 R, EU:C:2020:277);

| c) | A Lengyel Köztársaságot arra kötelezték, hogy függessze fel a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvénynek a fegyelmi tanácsra vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazását, és tartózkodjon e tanács előtt folyamatban lévő ügyek olyan ítélkező testület elé utalásától, amely nem felel meg a függetlenségi követelményeknek (2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyelország végzés, C-791/19 R, EU:C:2020:277). |
| --- | --- |

c)

A Lengyel Köztársaságot arra kötelezték, hogy függessze fel a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvénynek a fegyelmi tanácsra vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazását, és tartózkodjon e tanács előtt folyamatban lévő ügyek olyan ítélkező testület elé utalásától, amely nem felel meg a függetlenségi követelményeknek (2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyelország végzés, C-791/19 R, EU:C:2020:277).

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot – különösen az EUSZ 2. cikket és a jogállamiság abban kimondott értékét, valamint a hatékony bírói jogvédelem EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének első albekezdéséből eredő követelményeit –, hogy „az ítélethozatali feladatokat ellátó személyek fegyelmi rendszerére vonatkozó szabályok” magukban foglalják a nemzeti bíróság bírájának büntetőjogi felelősségre vonására vagy szabadságától való megfosztására (őrizetbe vételére) vonatkozó, a Lengyel Köztársaság alkotmányának a rendes bíróságok szervezetéről szóló, 2001. július 27-i törvény 80. és 129. cikkével összefüggésben értelmezett 181. cikkéhez hasonló rendelkezéseit, amely rendelkezések értelmében:






  a) | a nemzeti bíróság bírájának főszabály szerint ügyész kérelmére történő büntetőjogi felelősségre vonásához vagy szabadságától való megfosztásához (őrizetbe vételéhez) az illetékes fegyelmi bíróság engedélye szükséges; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

a nemzeti bíróság bírájának főszabály szerint ügyész kérelmére történő büntetőjogi felelősségre vonásához vagy szabadságától való megfosztásához (őrizetbe vételéhez) az illetékes fegyelmi bíróság engedélye szükséges;

| b) | a fegyelmi bíróság a nemzeti bíróság bírája büntetőjogi felelősségre vonásának vagy szabadságától való megfosztásának (őrizetbe vételének) engedélyezése során jogosult (vagy bizonyos esetekben köteles) e bírót tisztségének gyakorlásában felfüggeszteni; |
| --- | --- |

b)

a fegyelmi bíróság a nemzeti bíróság bírája büntetőjogi felelősségre vonásának vagy szabadságától való megfosztásának (őrizetbe vételének) engedélyezése során jogosult (vagy bizonyos esetekben köteles) e bírót tisztségének gyakorlásában felfüggeszteni;

| c) | a nemzeti bíróság bírájának a tisztsége gyakorlásában való felfüggesztésekor a fegyelmi bíróság egyben köteles a felfüggesztés időtartamára a bíró illetményét az e rendelkezésekben meghatározott keretek között csökkenteni? |
| --- | --- |

c)

a nemzeti bíróság bírájának a tisztsége gyakorlásában való felfüggesztésekor a fegyelmi bíróság egyben köteles a felfüggesztés időtartamára a bíró illetményét az e rendelkezésekben meghatározott keretek között csökkenteni?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot – különösen a 2. kérdésben hivatkozott rendelkezéseket –, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, mint amilyen a p.u.s.p. 110. cikkének 2. § -a és a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvény 27. cikke 1. § -ának 1a. pontja, amely rendelkezések értelmében a nemzeti bíróság bírájának büntetőjogi felelősségre vonásával vagy szabadságától való megfosztásával (őrizetbe vételével) kapcsolatos ügyek mind első-, mind másodfokon a fegyelmi tanácshoz hasonló szervek kizárólagos hatáskörébe tartoznak, figyelembe véve (külön-külön és együttesen), hogy






  a) | a fegyelmi tanács létrehozása egybeesett a Krajowa Rada Sądownictwához (nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország, a továbbiakban KRS) hasonló szerv tagjainak kinevezésére vonatkozó szabályok módosításával, és a fegyelmi tanács valamennyi bíráját e szerv javaslatára nevezték ki; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

a fegyelmi tanács létrehozása egybeesett a Krajowa Rada Sądownictwához (nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország, a továbbiakban KRS) hasonló szerv tagjainak kinevezésére vonatkozó szabályok módosításával, és a fegyelmi tanács valamennyi bíráját e szerv javaslatára nevezték ki;

| b) | a nemzeti jogalkotó kizárta annak lehetőségét, hogy a fegyelmi tanács tagjaként valamely, a Sąd Najwyższyhoz (legfelsőbb bíróság) hasonló, végső fokon eljáró bíróság keretében (amelynek szervezetében működik e tanács) már hivatalban lévő bírót jelöljenek ki, így kizárólag a megváltozott összetételű KRS (nemzeti igazságszolgáltatási tanács) javaslatára kinevezett új bírákat lehetett a fegyelmi tanácsban való részvételre kinevezni; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jogalkotó kizárta annak lehetőségét, hogy a fegyelmi tanács tagjaként valamely, a Sąd Najwyższyhoz (legfelsőbb bíróság) hasonló, végső fokon eljáró bíróság keretében (amelynek szervezetében működik e tanács) már hivatalban lévő bírót jelöljenek ki, így kizárólag a megváltozott összetételű KRS (nemzeti igazságszolgáltatási tanács) javaslatára kinevezett új bírákat lehetett a fegyelmi tanácsban való részvételre kinevezni;

| c) | a fegyelmi tanács a Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) belül különösen nagymértékű autonómiával rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

a fegyelmi tanács a Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság) belül különösen nagymértékű autonómiával rendelkezik;

| d) | a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) a 2019. november 19-i A.K és társai ítélet (Sąd Najwyższy [legfelsőbb bíróság] fegyelmi tanácsának függetlensége) (C-585/18, C-624/18 és C-625/18, EU:C:2019:982) végrehajtása körében hozott ítéletekben megállapította, hogy a megváltozott összetételű KRS (nemzeti igazságszolgáltatási tanács) a jogalkotó és végrehajtó hatalomtól nem független szerv és a fegyelmi tanács nem minősül az Alapjogi Charta 47. cikkének, az emberi jogok európai egyezménye 6. cikkének és a Lengyel Köztársaság alkotmánya 45. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „bíróságnak”; |
| --- | --- |

d)

a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) a 2019. november 19-i A.K és társai ítélet (Sąd Najwyższy [legfelsőbb bíróság] fegyelmi tanácsának függetlensége) (C-585/18, C-624/18 és C-625/18, EU:C:2019:982) végrehajtása körében hozott ítéletekben megállapította, hogy a megváltozott összetételű KRS (nemzeti igazságszolgáltatási tanács) a jogalkotó és végrehajtó hatalomtól nem független szerv és a fegyelmi tanács nem minősül az Alapjogi Charta 47. cikkének, az emberi jogok európai egyezménye 6. cikkének és a Lengyel Köztársaság alkotmánya 45. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „bíróságnak”;

| e) | a nemzeti bíróság bírája büntetőjogi felelősségre vonásának vagy szabadságától való megfosztásának (őrizetbe vételének) engedélyezésére irányuló kérelmet főszabály szerint az az ügyész nyújtja be, akinek a felettes szerve a végrehajtó hatalom szerve, mint amilyen az igazságügyi miniszter, amely az ügyészek részére az eljárás cselekmények tartalmára vonatkozóan kötelező utasításokat adhat, a fegyelmi tanács és a megváltozott összetételű KRS (nemzeti igazságszolgáltatási tanács) tagjai pedig – amint azt a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) a 2d. pontban említett határozatokban megállapította – igen szoros kapcsolatban állnak a jogalkotói és végrehajtó hatalommal, ami miatt a fegyelmi tanács az eljárásban részt vevő felek viszonylatában nem tekinthető harmadik személynek; |
| --- | --- |

e)

a nemzeti bíróság bírája büntetőjogi felelősségre vonásának vagy szabadságától való megfosztásának (őrizetbe vételének) engedélyezésére irányuló kérelmet főszabály szerint az az ügyész nyújtja be, akinek a felettes szerve a végrehajtó hatalom szerve, mint amilyen az igazságügyi miniszter, amely az ügyészek részére az eljárás cselekmények tartalmára vonatkozóan kötelező utasításokat adhat, a fegyelmi tanács és a megváltozott összetételű KRS (nemzeti igazságszolgáltatási tanács) tagjai pedig – amint azt a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) a 2d. pontban említett határozatokban megállapította – igen szoros kapcsolatban állnak a jogalkotói és végrehajtó hatalommal, ami miatt a fegyelmi tanács az eljárásban részt vevő felek viszonylatában nem tekinthető harmadik személynek;

| f) | a Lengyel Köztársaságot a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyelország végzés (C-791/19 R, EU:C:2020:277) értelmében arra kötelezték, hogy függessze fel a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvénynek a fegyelmi tanácsra vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazását, és tartózkodjon e tanács előtt folyamatban lévő ügyek olyan ítélkező testület elé utalásától, amely nem felel meg a függetlenségi követelményeknek? |
| --- | --- |

f)

a Lengyel Köztársaságot a 2020. április 8-i Bizottság kontra Lengyelország végzés (C-791/19 R, EU:C:2020:277) értelmében arra kötelezték, hogy függessze fel a legfelsőbb bíróságról szóló, 2017. december 8-i törvénynek a fegyelmi tanácsra vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazását, és tartózkodjon e tanács előtt folyamatban lévő ügyek olyan ítélkező testület elé utalásától, amely nem felel meg a függetlenségi követelményeknek?

| 4) | A nemzeti bíróság bírája büntetőjogi felelősségre vonásának engedélyezése, valamint e bíró tisztségének gyakorlásában való felfüggesztése és egyúttal illetményének a felfüggesztés időtartamára való csökkentése esetében úgy kell-e értelmezni az uniós jogot – különösen a 2. kérdésben hivatkozott rendelkezéseket és az elsőbbség, az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés és jogbiztonság elvét –, hogy azzal ellentétes az ilyen engedély kötelező erejének elismerése, különösen a bíró tisztségének gyakorlásában való felfüggesztése tekintetében, ha ezt a fegyelmi tanácshoz hasonló szerv adta ki, ezáltal:






  a) | valamennyi állami hatóság (így a kérdést előterjesztő bíróság, amelynek keretében az ezen engedéllyel érintett bíró ítélkezik, valamint a nemzeti bíróság összetételének meghatározására és módosítására hatáskörrel rendelkező szervek) köteles figyelmen kívül hagyni ezt az engedélyt, és köteles lehetővé tenni a nemzeti bíróság azon bírója számára, akivel szemben ezen engedélyt kiadták, hogy e bíróság ítélkező testületének tagja legyen, |
| --- | --- | --- |

4)

a)

valamennyi állami hatóság (így a kérdést előterjesztő bíróság, amelynek keretében az ezen engedéllyel érintett bíró ítélkezik, valamint a nemzeti bíróság összetételének meghatározására és módosítására hatáskörrel rendelkező szervek) köteles figyelmen kívül hagyni ezt az engedélyt, és köteles lehetővé tenni a nemzeti bíróság azon bírója számára, akivel szemben ezen engedélyt kiadták, hogy e bíróság ítélkező testületének tagja legyen,

| b) | az a bíróság, amelynek keretében az ezen engedéllyel érintett bíró ítélkezik, a törvény alapján korábban létrehozott, illetve független és pártatlan bíróságnak minősül-e, és ezáltal „bíróságként” eljárhat-e az uniós jog alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos kérdésekben? |
| --- | --- |

b)

az a bíróság, amelynek keretében az ezen engedéllyel érintett bíró ítélkezik, a törvény alapján korábban létrehozott, illetve független és pártatlan bíróságnak minősül-e, és ezáltal „bíróságként” eljárhat-e az uniós jog alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos kérdésekben?

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/29

---

A Korkein hallinto-oikeus (Finnország) által 2020. november 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A kontra Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto

(C-634/20. sz. ügy)

(2021/C 44/34)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein hallinto-oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: A

Alperes: Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 45. vagy EUMSZ 49. cikket az arányosság elvére tekintettel, hogy azokkal ellentétes, hogy valamely fogadó tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósága a nemzeti jogszabályok alapján hároméves határozott időre és azzal a korlátozással adta meg valamely személynek az orvosi szakma gyakorlásához való jogot, hogy az érintett személy kizárólag engedéllyel rendelkező orvos irányítása és felügyelete mellett végezheti tevékenységét, és ugyanebben az időszakban hároméves háziorvosi szakképzést kell elvégeznie ahhoz, hogy a fogadó tagállamban engedélyt kapjon az orvosi szakma önálló gyakorlására, figyelembe véve a következőket:

| a) | az érintett személy a saját tagállamában első orvostudományi diplomát szerzett, a szakmai képesítés fogadó tagállamban való elismerésének kérelmezésekor azonban nem tudta benyújtani a szakmai képesítéshez a saját tagállamában további feltételként megkövetelt, egyéves szakmai gyakorlatról szóló igazolást; |
| --- | --- |

a)

az érintett személy a saját tagállamában első orvostudományi diplomát szerzett, a szakmai képesítés fogadó tagállamban való elismerésének kérelmezésekor azonban nem tudta benyújtani a szakmai képesítéshez a saját tagállamában további feltételként megkövetelt, egyéves szakmai gyakorlatról szóló igazolást;

| b) | az érintett személy számára a fogadó tagállamban a szakmai képesítésekről szóló irányelv (1) 55a. cikkére tekintettel elsődleges, általa visszautasított alternatívaként felkínálták azt a lehetőséget, hogy végezzen el a fogadó tagállamban egy, a saját tagállam iránymutatásaival összhangban álló hároméves szakmai gyakorlatot, és a saját tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságánál kérje e gyakorlat elismerését, hogy ezt követően a fogadó tagállamban újból kérelmezni tudja az orvosi szakma gyakorlásához való jogot a feltétel nélküli elismerésnek az irányelvben említett rendszere révén; |
| --- | --- |

b)

az érintett személy számára a fogadó tagállamban a szakmai képesítésekről szóló irányelv (1) 55a. cikkére tekintettel elsődleges, általa visszautasított alternatívaként felkínálták azt a lehetőséget, hogy végezzen el a fogadó tagállamban egy, a saját tagállam iránymutatásaival összhangban álló hároméves szakmai gyakorlatot, és a saját tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságánál kérje e gyakorlat elismerését, hogy ezt követően a fogadó tagállamban újból kérelmezni tudja az orvosi szakma gyakorlásához való jogot a feltétel nélküli elismerésnek az irányelvben említett rendszere révén;

| c) | a fogadó tagállam nemzeti szabályozásának célja a betegbiztonságnak, valamint az egészségügyi ellátások minőségének növelése annak biztosítása révén, hogy az egészségügyi személyzet rendelkezzen a szakmai tevékenységéhez szükséges képzéssel, az egyéb megfelelő szakmai képesítésekkel, valamint a szakmai tevékenységhez szükséges egyéb készségekkel? |
| --- | --- |

c)

a fogadó tagállam nemzeti szabályozásának célja a betegbiztonságnak, valamint az egészségügyi ellátások minőségének növelése annak biztosítása révén, hogy az egészségügyi személyzet rendelkezzen a szakmai tevékenységéhez szükséges képzéssel, az egyéb megfelelő szakmai képesítésekkel, valamint a szakmai tevékenységhez szükséges egyéb készségekkel?

---

(1)  A szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2005. L 255., 22. o.; helyesbítések: HL 2007. L 271., 18. o.; HL 2008. L 93., 28. o.; HL 2014. L 305., 115. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/30

---

A tribunal de travail de Liège (Belgium) által 2020. november 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VT kontra Centre public d'action sociale de Líège (CPAS)

(C-641/20. sz. ügy)

(2021/C 44/35)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de travail de Liège

Az alapeljárás felei

Felperes: VT

Alperes: Centre public d'action sociale de Líège (CPAS)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy a 2011/95 irányelv (1) 11. cikke alapján visszavonja egy menekülttől a menekült jogállást, és ezt követően visszavonja a tartózkodási jogát és kiutasítja az ország területéről, a harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115 irányelv (2) 7. és 13. cikkét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben úgy kell-e értelmezni, hogy a tartózkodási jogot megszüntető és kiutasítást elrendelő határozattal szemben benyújtott bírósági jogorvoslat vizsgálatának időtartama alatt az érintett megtartja az ideiglenes tartózkodási jogát, valamint a szociális jogait?

---

(1)  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 337., 9. o.)

(2)  HL 2008. L 328., 98. o.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/30

---

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2020. december 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Senatsverwaltung für Inneres und Sport, Standesamtsaufsicht kontra TB

(C-646/20. sz. ügy)

(2021/C 44/36)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Senatsverwaltung für Inneres und Sport, Standesamtsaufsicht

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: TB

További felek: Standesamt Mitte von Berlin, RD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az eljáró bíróság a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: „Brüsszel IIa” rendelet) 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának, 2. cikke 4. pontjának, 21. cikke (1) bekezdésének és 46. cikkének értelmezése végett a következő kérdéseket terjeszti elő:

| 1) | Házasság felbontásáról szóló, a „Brüsszel IIa” rendelet értelmében vett határozatnak minősül-e a házasságnak a 2014. szeptember 12-i 132. sz. olasz törvényerejű rendelet (Decreto Legge) (132/2014. sz. törvényerejű rendelet) 12. cikke alapján történő megszüntetése? |
| --- | --- |

1)

Házasság felbontásáról szóló, a „Brüsszel IIa” rendelet értelmében vett határozatnak minősül-e a házasságnak a 2014. szeptember 12-i 132. sz. olasz törvényerejű rendelet (Decreto Legge) (132/2014. sz. törvényerejű rendelet) 12. cikke alapján történő megszüntetése?

| 2) | Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén: A „Brüsszel IIa” rendelet közokiratokra és egyezségekre vonatkozó 46. cikkében foglalt szabályozásnak megfelelően kell-e kezelni a házasságnak a 2014. szeptember 12-i 132. sz. olasz törvényerejű rendelet (Decreto Legge) (132/2014. sz. törvényerejű rendelet) 12. cikke alapján történő megszüntetését? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén: A „Brüsszel IIa” rendelet közokiratokra és egyezségekre vonatkozó 46. cikkében foglalt szabályozásnak megfelelően kell-e kezelni a házasságnak a 2014. szeptember 12-i 132. sz. olasz törvényerejű rendelet (Decreto Legge) (132/2014. sz. törvényerejű rendelet) 12. cikke alapján történő megszüntetését?

---

(1)  A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 338., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 243. o.; helyesbítések: HL 2013. L 82., 63. o.; HL 2018. L 33., 5. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/31

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-597/18. sz., Hermann Albers kontra Európai Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Hermann Albers eK által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés

(C-656/20. P. sz. ügy)

(2021/C 44/37)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Hermann Albers eK (képviselő: S. Roling Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Németországi Szövetségi Köztársaság, Land Niedersachsen (Alsó-Szászország tartomány)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1. | részben helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. október 5-i Hermann Albers kontra Bizottság ítéletét (T-597/18, EU:T:2020:467), annak rendelkező része 1. és 2. pontját; |
| --- | --- |

1.

részben helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. október 5-i Hermann Albers kontra Bizottság ítéletét (T-597/18, EU:T:2020:467), annak rendelkező része 1. és 2. pontját;

| 2. | adjon teljes egészében helyt az első fokon előterjesztett, a 2018. július 12-i C(2018) 4385 final európai bizottsági határozat (1) megsemmisítésére és a Bizottságnak az eljárás költségeinek viselésére való kötelezésére irányuló kérelmeknek. |
| --- | --- |

2.

adjon teljes egészében helyt az első fokon előterjesztett, a 2018. július 12-i C(2018) 4385 final európai bizottsági határozat (1) megsemmisítésére és a Bizottságnak az eljárás költségeinek viselésére való kötelezésére irányuló kérelmeknek.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék a Niedersächsisches Nahverkehrsgesetz (a helyi közlekedésről szóló alsó-szászországi törvény, NNVG) 7a. § -a tekintetében tévesen értelmezte az EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikket. A Törvényszék álláspontjával ellentétben az NNVG 7a. § -a bejelentési kötelezettség alá eső új támogatásnak minősül.

Ami az EUMSZ 107. cikket illeti, nem csupán pénzügyi források államon belüli átruházásáról van szó, mivel a feladatellátók a tömegközlekedési vállalkozások tulajdonosaiként kettős szerepükben eljárva közvetlenül részesülnek a pénzeszközök elosztásából, és azokat szelektív módon, közvetlen odaítélés útján, a magánszektor kárára használják fel. A feladatellátók ugyanis „saját szervezeti egységeikként” irányítják a tömegközlekedési vállalkozásokat. A pénzeszközöknek a feladatellátók részére történő elosztása elválaszthatatlanul előnnyel jár együtt, mivel a pénzeszközöknek az önkormányzati vállalkozások gazdasági tevékenységéhez való felhasználása ebben az időpontban már bevett gyakorlattá vált. Ez torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

Ezenkívül az NNVG 7a. § -ának támogatási jellege miatt, de attól függetlenül is fennáll az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének megsértése, mivel a Németországi Szövetségi Köztársaság nem értesítette az Európai Bizottságot az NNVG 7a. § -áról.

---

(1)  Az Alsó-Szászország tartomány által a helyi közlekedésről szóló alsó-szászországi törvény 7a. § -a alapján hozott intézkedéssel (SA.46538 [2017/NN] ügy) szemben kifogást nem emelő európai bizottsági határozat (HL 2018. C 292., 1. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/32

---

2020. december 5-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Szlovák Köztársaság

(C-661/20. sz. ügy)

(2021/C 44/38)

Az eljárás nyelve: szlovák

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Hermes, R. Lindenthal, meghatalmazottak)

Alperes: Szlovák Köztársaság

A felperes kérelmei

A felperes annak megállapítását kéri a Törvényszéktől, hogy:

| — | A Szlovák Köztársaság – mivel az erdőgazdálkodási programokat és azok módosításait, a járulékos fakitermelést, az erdőket fenyegető kockázatok megelőzését, valamint a természeti katasztrófák által okozott károk kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket mentesítette azon követelmény alól, hogy amennyiben jelentős hatással lehetnek a Natura 2000 területekre, az említett területek megőrzésével kapcsolatos célkitűzésekre tekintettel azokat megfelelő vizsgálatnak kell alávetni – nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelv (1) 6. cikkének (3) bekezdéséből és 7. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Szlovák Köztársaság – mivel az erdőgazdálkodási programokat és azok módosításait, a járulékos fakitermelést, az erdőket fenyegető kockázatok megelőzését, valamint a természeti katasztrófák által okozott károk kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket mentesítette azon követelmény alól, hogy amennyiben jelentős hatással lehetnek a Natura 2000 területekre, az említett területek megőrzésével kapcsolatos célkitűzésekre tekintettel azokat megfelelő vizsgálatnak kell alávetni – nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelv (1) 6. cikkének (3) bekezdéséből és 7. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Szlovák Köztársaság – mivel nem tett megfelelő intézkedéseket az élőhelyek romlásának elkerülése és a siketfajd védelmére kijelölt különleges madárvédelmi területeken (OCHÚ Nízke Tatry SKCHVU018, OCHÚ Tatry SKCHVU030, OCHÚ Veľká Fatra SKCHVU033, OCHÚ Muránska planina-Stolica SKCHVU017, OCHÚ Chočské vrchy SKCHVU050, OCHÚ Horná Orava SKCHVU008, OCHÚ Volovské vrchy SKCHVU036, OCHÚ Malá Fatra SKCHVU013, OCHÚ Poľana SKCHVU022, OCHÚ Slovenský Raj SKCHVU053, OCHÚ Levočské vrchy SKCHVU051 i OCHÚ Strážovské vrchy SKCHVU028) történő jelentős zavarás elkerülése érdekében – nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből és 7. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Szlovák Köztársaság – mivel nem tett megfelelő intézkedéseket az élőhelyek romlásának elkerülése és a siketfajd védelmére kijelölt különleges madárvédelmi területeken (OCHÚ Nízke Tatry SKCHVU018, OCHÚ Tatry SKCHVU030, OCHÚ Veľká Fatra SKCHVU033, OCHÚ Muránska planina-Stolica SKCHVU017, OCHÚ Chočské vrchy SKCHVU050, OCHÚ Horná Orava SKCHVU008, OCHÚ Volovské vrchy SKCHVU036, OCHÚ Malá Fatra SKCHVU013, OCHÚ Poľana SKCHVU022, OCHÚ Slovenský Raj SKCHVU053, OCHÚ Levočské vrchy SKCHVU051 i OCHÚ Strážovské vrchy SKCHVU028) történő jelentős zavarás elkerülése érdekében – nem teljesítette a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdéséből és 7. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Szlovák Köztársaság – mivel a siketfajdok élőhelye vonatkozásában nem hozta meg az előírt különleges védelmi intézkedéseket a következő különleges madárvédelmi területek tekintetében: OCHÚ Nízke Tatry SKCHVU018, OCHÚ Tatry SKCHVU030, OCHÚ Veľká Fatra SKCHVU033, OCHÚ Muránska planina-Stolica SKCHVU017, OCHÚ Volovské vrchy SKCHVU036, OCHÚ SKCHVU013 Malá Fatra és OCHÚ Levočské vrchy SKCHVU051, amelyeket e faj védelmére jelöltek ki annak érdekében, hogy az elterjedési területén biztosítsák a túlélését és szaporodását – nem teljesítette a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a Szlovák Köztársaság – mivel a siketfajdok élőhelye vonatkozásában nem hozta meg az előírt különleges védelmi intézkedéseket a következő különleges madárvédelmi területek tekintetében: OCHÚ Nízke Tatry SKCHVU018, OCHÚ Tatry SKCHVU030, OCHÚ Veľká Fatra SKCHVU033, OCHÚ Muránska planina-Stolica SKCHVU017, OCHÚ Volovské vrchy SKCHVU036, OCHÚ SKCHVU013 Malá Fatra és OCHÚ Levočské vrchy SKCHVU051, amelyeket e faj védelmére jelöltek ki annak érdekében, hogy az elterjedési területén biztosítsák a túlélését és szaporodását – nem teljesítette a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 4. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Szlovák Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Szlovák Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az élőhelyirányelv 6. cikkének (3) bekezdése értelmében figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket, megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy program hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de akár önmagában, akár pedig más terv vagy program részeként valószínűleg jelentős hatással lesz arra. Az illetékes nemzeti hatóságok az érintett természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának eredményét figyelembe véve csak akkor hagyhatják jóvá a tervet vagy programot, ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét. A Szlovák Köztársaságban a természetvédelmi törvény és az erdőről szóló törvény nem biztosította, hogy az erdőgazdálkodási programokat és azok módosításait, a járulékos fakitermelést, valamint az erdőket fenyegető veszélyek megelőzésére és a természeti katasztrófák által okozott károk hatásainak kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket a Natura 2000 területek esetében megfelelő hatásvizsgálat elvégzésére vonatkozó kötelezettségnek vessék alá. Az élőhelyirányelv 6. cikkének (3) bekezdését és 7. cikkét az indokolással ellátott véleményben meghatározott határidő lejártáig nem ültették át megfelelően, ami a mai napig folyamatosan problémákat okoz.

Az élőhelyirányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a különleges természetvédelmi területeken található olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték, amennyiben a zavarás mértéke ezen irányelv céljaira tekintettel jelentős hatással lehet. Az élőhelyvédelmi irányelv 7. cikke értelmében e rendelkezés mind a közösségi jelentőségű természeti területekre, mind pedig a madárvédelmi irányelv szerinti különleges madárvédelmi területekre alkalmazandó. Szlovákia a madárvédelmi irányelv 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a siketfajd védelmére 12 különleges madárvédelmi területet jelölt ki, amely a madárvédelmi irányelv I. mellékletében említett faj. Szlovákia azonban nem hozott megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzze a siketfajdok élőhelyeinek károsodását és e faj jelentős zavarását e 12 különleges madárvédelmi területen.

A Szlovák Köztársaságot a madárvédelmi irányelv 4. cikkének (1) bekezdése arra kötelezte, hogy a siketfajd védelmére kijelölt 12 különleges madárvédelmi területen különleges intézkedéseket fogadjon el, beleértve a konkrét védelmi célok meghatározásának kötelezettségét is. A Szlovák Köztársaságban sem az indokolással ellátott véleményben meghatározott határidő lejártakor, sem e kereset benyújtásának időpontjában nem fogadták még el a természetvédelmi törvény alapján a siketfajd élőhelyei esetében 7 különleges madárvédelmi területen a védett területek kezelésére irányuló programokat.

---

(1)  HL 1992. L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.

(2)  HL 2010. L 20., 7. o.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/33

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-414/17. sz., Hypo Vorarlberg Bank AG kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés

(C-663/20. P. sz. ügy)

(2021/C 44/39)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Egységes Szanálási Testület (ESZT) (képviselők: H. Ehlers, P. A. Messina és J. Kerlin meghatalmazottak, valamint H.–G. Kamann, F. Louis és P. Gey Rechtsanwälte)

A másik fél az eljárásban: Hypo Vorarlberg Bank AG

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1. | helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. szeptember 23-i Hypo Vorarlberg Bank kontra Egységes Szanálási Testület ítéletét (T-414/17, EU:T:2020:437); |
| --- | --- |

1.

helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. szeptember 23-i Hypo Vorarlberg Bank kontra Egységes Szanálási Testület ítéletét (T-414/17, EU:T:2020:437);

| 2. | utasítsa el a megsemmisítés iránti keresetet; |
| --- | --- |

2.

utasítsa el a megsemmisítés iránti keresetet;

| 3. | az ellenérdekű felet kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

3.

az ellenérdekű felet kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Első jogalap: A Törvényszék eljárási szabályzata 85. cikke (3) bekezdésének megsértése, a bizonyítékok elferdítése és az ESZT tisztességes eljáráshoz való jogának megsértése

Először is az ESZT azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte és alkalmazta az eljárási szabályzata 85. cikkének (3) bekezdését, amikor úgy ítélte meg, hogy az ESZT nem megfelelően hitelesítette az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2017. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2017. április 11-i határozatát (SRB/ES/SRF/2017/05) (vitatott határozat), mivel az ESZT által a tárgyaláson előterjesztett és e határozat szabályos hitelesítésére vonatkozó bizonyítékok elfogadhatatlanok. E tekintetben először is az ESZT azt állítja, hogy indokolt volt a tárgyaláson az ESZT-határozat szabályszerű hitelesítésére vonatkozó bizonyítékok előterjesztése, mivel a hitelesítés hiányának kérdése korábban nem képezte tárgyát sem az írásbeli eljárásnak, sem pedig pervezető intézkedéseknek, illetve bizonyításfelvétel elrendelésének a Törvényszék részéről. Az ESZT másodszor azt állítja, hogy a Törvényszék azáltal, hogy figyelmen kívül hagyta e bizonyítékokat, valamint annak megállapításával, hogy e bizonyítékok, még ha elfogadhatók is, nem megalapozottak, elferdítette a rendelkezésére álló bizonyítékokat. Ezenkívül a Törvényszék annak megállapításával, hogy mindenesetre a bizonyítékok nem mutatnak elválaszthatatlan kapcsolatot az ESZT elnöke által aláírt továbbítási jegyzék és a megtámadott határozat melléklete között, a Törvényszék nem vette figyelembe a továbbítási jegyzéken szereplő referenciaszámot, amelynek révén a továbbítási jegyzék elválaszthatatlanul kapcsolódik az elektronikus aktához, amely a maga részéről tartalmazza a megtámadott határozatot és annak mellékletét. Harmadszor, az ESZT azt állítja, hogy a Törvényszék megsértette a tisztességes eljáráshoz való jogát azzal, hogy a hitelesítés hiányának kérdését a tárgyalást megelőzően nem hozta fel, mivel nem fogadta el az ESZT arra vonatkozó felajánlását, hogy egyéb bizonyítékokat terjesszen elő, és soha nem jelezte az ESZT-nek, hogy a bizonyítékokat elégtelennek tartja.

Második jogalap: Az EUMSZ 296. cikk megsértése

Másodszor, az ESZT azt állítja továbbá, hogy a Törvényszék túlértékelte az EUMSZ 296. cikkből és az Alapjogi Charta 47. cikkéből eredő követelményeket, amikor megállapította, hogy a vitatott határozat indokolása nem megfelelő, mivel a Hypo Vorarlberg Bank nem tudta az abban foglalt számítást teljeskörűen leellenőrizni. A fellebbező szerint a Törvényszéknek nem sikerült összhangba hoznia e követelményeket – a megtámadott ítéletben nem említett – EUMSZ 339. cikkből és más uniós jogi elvekből eredő titoktartási kötelezettséggel. Az (EU) 2015/63 rendelet, (1) amely a hozzájárulások kiszámításának alapját képezi, és amelynek érvényességét a Hypo Vorarlberg Bank nem támadta, arányos egyensúlyt teremt az átláthatóság elve, a szakmai titoktartási kötelezettség és az e rendelet által követett egyéb célok között, mégpedig különösen az Egységes Szanálási Alap finanszírozásához való hozzájárulás bizonyos célszintjének elérése, valamint a hozzájárulások valamennyi érintett intézménytől történő méltányos és arányos módon való beszedése között. Az ESZT a megtámadott határozat indokolása során megfelelően tiszteletben tartotta ezt a szabályozási keretet, és ezáltal teljesítette a vitatott határozat megfelelő indokolására vonatkozó kötelezettségét.

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/34

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-420/17. sz., Portigon AG kontra Egységes Szanálási Testület ügyben 2020. szeptember 23-án hozott ítélete ellen az Egységes Szanálási Testület által 2020. december 4-én benyújtott fellebbezés

(C-664/20. P. sz. ügy)

(2021/C 44/40)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Egységes Szanálási Testület (ESZT) (képviselők: P. A. Messina és J. Kerlin meghatalmazottak, valamint H.–G. Kamann, F. Louis és P. Gey Rechtsanwälte)

A többi fél az eljárásban: Portigon AG, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1. | helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. szeptember 23-i Portigon kontra Egységes Szanálási Testület ítéletét (T-420/17, EU:T:2020:438); |
| --- | --- |

1.

helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. szeptember 23-i Portigon kontra Egységes Szanálási Testület ítéletét (T-420/17, EU:T:2020:438);

| 2. | utasítsa el a megsemmisítés iránti keresetet; |
| --- | --- |

2.

utasítsa el a megsemmisítés iránti keresetet;

| 3. | az ellenérdekű felet kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

3.

az ellenérdekű felet kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Első jogalap: A Törvényszék eljárási szabályzata 85. cikke (3) bekezdésének megsértése, a bizonyítékok elferdítése és az ESZT tisztességes eljáráshoz való jogának megsértése

Először is az ESZT azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte és alkalmazta az eljárási szabályzata 85. cikkének (3) bekezdését, amikor úgy ítélte meg, hogy az ESZT nem megfelelően hitelesítette az Egységes Szanálási Alapba fizetendő 2017. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2017. április 11-i határozatát (SRB/ES/SRF/2017/05) (vitatott határozat), mivel az ESZT által a tárgyaláson e tekintetben előterjesztett bizonyítékok elfogadhatatlanok. E tekintetben először is az ESZT azt állítja, hogy indokolt volt a tárgyaláson a vitatott határozat szabályszerű hitelesítésére vonatkozó bizonyítékok előterjesztése, mivel a hitelesítés hiányának kérdése korábban nem képezte tárgyát sem az írásbeli eljárásnak, sem pedig pervezető intézkedéseknek, illetve bizonyításfelvétel elrendelésének a Törvényszék részéről. Az ESZT másodszor azt állítja, hogy a Törvényszék azáltal, hogy figyelmen kívül hagyta e bizonyítékokat, valamint annak megállapításával, hogy e bizonyítékok, még ha elfogadhatók is, nem megalapozottak, elferdítette a rendelkezésére álló bizonyítékokat. Ezenkívül a Törvényszék annak megállapításával, hogy mindenesetre a bizonyítékok nem mutatnak elválaszthatatlan kapcsolatot az ESZT elnöke által aláírt továbbítási jegyzék és a megtámadott határozat melléklete között, a Törvényszék nem vette figyelembe a továbbítási jegyzéken szereplő referenciaszámot, amelynek révén a továbbítási jegyzék elválaszthatatlanul kapcsolódik az elektronikus aktához, amely a maga részéről tartalmazza a megtámadott határozatot és annak mellékletét. Harmadszor, az ESZT azt állítja, hogy a Törvényszék megsértette a tisztességes eljáráshoz való jogát azzal, hogy a hitelesítés hiányának problematikáját a tárgyalást megelőzően nem vetette fel, mivel nem adott lehetőséget az ESZT számára, hogy a Portigon megalapozatlan állításaira a tárgyalást megelőzően írásban adjon választ, és mivel nem fogadta el az ESZT arra vonatkozó felajánlását, hogy egyéb bizonyítékokat terjesszen elő, és soha nem jelezte az ESZT-nek, hogy a bizonyítékokat elégtelennek tartja.

Második jogalap: Az EUMSZ 296. cikk megsértése

Másodszor, az ESZT azt állítja továbbá, hogy a Törvényszék túlértékelte az EUMSZ 296. cikkből és az Alapjogi Charta 47. cikkéből eredő követelményeket, amikor megállapította, hogy a vitatott határozat indokolása nem megfelelő, mivel a Portigon nem tudta az abban foglalt számítást teljeskörűen leellenőrizni. A fellebbező szerint a Törvényszéknek nem sikerült összhangba hoznia e követelményeket – a megtámadott ítéletben nem említett – EUMSZ 339. cikkből és más uniós jogi elvekből eredő titoktartási kötelezettséggel. Az (EU) 2015/63 rendelet, (1) amely a hozzájárulások kiszámításának alapját képezi, és amelynek érvényességét a Portigon nem támadta, arányos egyensúlyt teremt az átláthatóság elve, a szakmai titoktartási kötelezettség és az e rendelet által követett egyéb célok között, mégpedig különösen az Egységes Szanálási Alap finanszírozásához való hozzájárulás bizonyos célszintjének elérése, valamint a hozzájárulások valamennyi érintett intézménytől történő méltányos és arányos módon való beszedése között. Az ESZT a megtámadott határozat indokolása során tiszteletben tartotta ezt a szabályozási keretet, és ezáltal teljesítette a vitatott határozat megfelelő indokolására vonatkozó kötelezettségét.

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 11., 44. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/36

---

A Törvényszék (ötödik tanács) T-583/18. sz., GVN kontra Európai Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Gesamtverband Verkehrsgewerbe Niedersachsen eV (GVN) által 2020. december 7-én benyújtott fellebbezés

(C-666/20. P. sz. ügy)

(2021/C 44/41)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Fellebbező: Gesamtverband Verkehrsgewerbe Niedersachsen eV (GVN) (képviselő: C. Antweiler Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Németországi Szövetségi Köztársaság, Land Niedersachsen (Alsó-Szászország tartomány)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| 1. | helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. október 5-i GVN kontra Bizottság ítélete (T-583/18, EU:T:2020:466) rendelkező részének 1. és 2. pontját; |
| --- | --- |

1.

helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. október 5-i GVN kontra Bizottság ítélete (T-583/18, EU:T:2020:466) rendelkező részének 1. és 2. pontját;

| 2. | amennyiben a fellebbezést megalapozottnak ítéli, adjon helyt az első fokon előterjesztett, a 2018. július 12-i C(2018) 4385 final európai bizottsági határozat (1) megsemmisítésére irányuló kérelemnek. |
| --- | --- |

2.

amennyiben a fellebbezést megalapozottnak ítéli, adjon helyt az első fokon előterjesztett, a 2018. július 12-i C(2018) 4385 final európai bizottsági határozat (1) megsemmisítésére irányuló kérelemnek.

Jogalapok és fontosabb érvek

Elsősorban a fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék megsértette az Alapjogi Charta 47. cikkének (2) bekezdését, és eljárási hibát követett el, amikor teljes mértékben figyelmen kívül hagyta a fellebbezőnek a döntéshozatal szempontjából releváns, azon feltételekre vonatkozó érvét, amelyek mellett a német tartományok a német Personenbeförderungsgesetz (személyszállítási törvény, a továbbiakban: PBefG) 64a. § -a alapján jogosultak e törvény 45a. § -ának a tartományi joggal való felváltására.

Másodsorban a fellebbező az uniós jog több tekintetben való megsértésére hivatkozik.

Először is a Törvényszék megsértette az uniós jogot, mivel a megtámadott ítélet 36. pontjában megállapította, hogy a felek között nem vitatott, hogy a PBefG 45a. § -a és a PBefG 8. § -a (4) bekezdésének harmadik mondata értelmében a német jogalkotó az 1370/2007/EK rendelet (2) hatálya alól kizárta a képzési célú utazásra jogosító bérlettel rendelkező személyek szállítására irányuló közszolgáltatás után járó ellentételezést. Ezzel a Törvényszék figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság az 1370/2007 rendelet 3. cikke (3) bekezdésének második mondata alapján nem értesítette az Európai Bizottságot sem a PBefG 45a. § -áról, sem a PBefG 8. § -a (4) bekezdésének harmadik mondatáról.

Ezenkívül az uniós jog megsértése abban áll, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 40. és azt követő pontjában tévesen állapította meg, hogy az 1370/2007 rendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében a jogalkotó nemcsak kizárhatja e rendelet hatálya alól a tanulók és gyakornokok szállításával kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettségek pénzügyi ellentételezésére vonatkozó rendelkezéseket, hanem e kivétel hatályát minden további nélkül korlátozhatja is azáltal, hogy e döntést felülvizsgálja annak érdekében, hogy az ilyen ellentételezések ismét az 1370/2007 rendelet hatálya alá kerüljenek. A Törvényszék által elfogadhatónak tekintett felülvizsgálat ugyanis az 1370/2007 rendelet 3. cikke (3) bekezdésének második mondata szerinti döntés actus contrariusa, ezért ugyanazon alaki érvényességi feltételek vonatkoznak rá, amelyek azonban a jelen ügyben nem teljesülnek, mivel a felülvizsgálatról nem értesítették a Bizottságot.

Végül az uniós jog, különösen az EUMSZ 107. cikk és az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdésének megsértése abban áll, hogy a Törvényszék a második jogalapot illetően megállapította, hogy Alsó-Szászország tartomány a Niedersächsisches Nahverkehrsgesetz (a helyi közlekedésről szóló alsó-szászországi törvény, NNVG) 7a. § -a alapján nem nyújt állami támogatást vállalkozásoknak, noha valamennyi önkormányzati vállalkozás teljes mértékben megkapja az Alsó-Szászország tartomány által az önkormányzati feladatellátók rendelkezésére bocsátott pénzügyi forrásokat ez utóbbiaktól. A Törvényszék álláspontjával ellentétben nem választható el egymástól egyrészt a feladatellátók közhatalmi tevékenysége, másrészt pedig a feladatellátóknak az általuk irányított fuvarozási vállalkozások társasági tagjaiként végzett gazdasági tevékenysége.

---

(1)  Az Alsó-Szászország tartomány által a helyi közlekedésről szóló alsó-szászországi törvény 7a. § -a alapján hozott intézkedéssel (SA.46538 [2017/NN] ügy) szemben kifogást nem emelő európai bizottsági határozat (HL 2018. C 292., 1. o.).

(2)  A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 315., 1. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/37

---

A Törvényszék (kibővített kilencedik tanács) T-255/17. sz., Les Mousquetaires és ITM Entreprises kontra Bizottság ügyben 2020. október 5-én hozott ítélete ellen a Les Mousquetaires és ITM Entreprises SAS által 2020. december 15-én benyújtott fellebbezés

(C-682/20. P. sz. ügy)

(2021/C 44/42)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: Les Mousquetaires S. A. S., ITM Entreprises S. A. S. (képviselők: N. Jalabert-Doury és K. Mebarek ügyvédek)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, az Európai Unió Tanácsa

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-255/17. sz. ügyben hozott ítélet rendelkező részének 2) pontját; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-255/17. sz. ügyben hozott ítélet rendelkező részének 2) pontját;

| — | adjon helyt a fellebbezők által az elsőfokú eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek, és semmisítse meg az Európai Bizottság 2017. február 9-én kelt C(2017) 1057 határozatát, valamint 2017. február 21-én kelt C(2017) 1361 határozatát, amelyek arra kötelezték az Intermarchét és a Les Mousquetaires-t, valamint a közvetlen vagy közvetett irányításuk alatt álló valamennyi társaságot, hogy az 1/2003 tanácsi rendelet 20. cikkének (1) és (4) bekezdése alapján vessék alá magukat helyszíni vizsgálatnak; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbezők által az elsőfokú eljárásban előterjesztett kereseti kérelmeknek, és semmisítse meg az Európai Bizottság 2017. február 9-én kelt C(2017) 1057 határozatát, valamint 2017. február 21-én kelt C(2017) 1361 határozatát, amelyek arra kötelezték az Intermarchét és a Les Mousquetaires-t, valamint a közvetlen vagy közvetett irányításuk alatt álló valamennyi társaságot, hogy az 1/2003 tanácsi rendelet 20. cikkének (1) és (4) bekezdése alapján vessék alá magukat helyszíni vizsgálatnak;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze az egész eljárás során felmerült összes költség viselésére, ideértve a Törvényszék előtti eljárás során felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze az egész eljárás során felmerült összes költség viselésére, ideértve a Törvényszék előtti eljárás során felmerült költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az első jogalap a helyszíni vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos jogorvoslati lehetőségek hatékonyságára vonatkozó elemzés keretében elkövetett téves jogalkalmazáson és ugyanezzel kapcsolatban az indokolás hiányán alapul.

A második jogalap az EJEE 6. és 8. cikkének, az EUMSZ 296. cikknek, valamint az 1/2003 rendelet 20. cikke (4) bekezdésének azáltal történő megsértésén alapul, hogy a Törvényszék figyelmen kívül hagyta azt a kötelezettséget, hogy a helyszíni vizsgálatot elrendelő határozatokat meg kell indokolni, valamint meg kell jelölni azok korlátait.

A harmadik jogalap azzal kapcsolatos téves jogalkalmazáson, valamint az 1/2003 rendelet azáltal történő megsértésén alapul, hogy a Törvényszék „az olyan intézkedések elfogadását megelőző” eljárási szakaszt, „amelyek magukban foglalják, hogy a Bizottság megítélése szerint jogsértés történt”, olyannak minősítette, mint amely nem tartozik e rendelet hatálya alá.

A negyedik jogalap az EJEE 6. és 8. cikkének, valamint az 1/2003 rendelet 19. cikkének azáltal történő megsértésén alapul, hogy a Törvényszék kellően komoly valószínűsítő körülményeknek minősített olyan elemeket, amelyek esetében formai és anyagi jogi szabálytalanságok álltak fenn.

Az ötödik jogalap az indokolás azon hiányán alapul, amely abból ered, hogy a Törvényszék elmulasztotta ellenőrizni az említett valószínűsítő körülmények bizonyító erejét, továbbá a valószínűsítő körülménynek minősítéssel kapcsolatos hibán alapul.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/38

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia no 6 de Reus [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jaime Cardus Suarez kontra Catalunya Caixa SA (Catalunya Banc S.A.)

(C-352/18. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/43)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 285., 2018.8.13.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/38

---

A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a First-tier Tribunal [Tax Chamber] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Healthspan Limited kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

(C-703/18. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/44)

Az eljárás nyelve: angol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 25., 2019.1.21.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/38

---

A Bíróság kilencedik tanácsa elnökének 2020. november 13-i végzése – Wallapop, SL kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala, Unipreus, SL

(C-763/18. P. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/45)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kilencedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 131., 2019.4.8.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/38

---

A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a Conseil d’État [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – B. O. L. kontra État belge

(C-250/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/46)

Az eljárás nyelve: francia

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 182., 2019.5.27.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/39

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JE, KF kontra XL Airways SA

(C-286/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/47)

Az eljárás nyelve: francia

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 206., 2019.6.17.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/39

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – YV kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA

(C-452/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/48)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 328., 2019.9.30.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/39

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BX kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA

(C-455/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/49)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 328., 2019.9.30.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/39

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JF, KG kontra Bankia SA

(C-482/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/50)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 328., 2019.9.30.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/40

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ED kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, SA

(C-523/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/51)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 413., 2019.12.9.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/40

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HG, IH kontra Bankia SA

(C-527/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/52)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 413., 2019.12.9.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/40

---

A Bíróság elnökének 2020. október 30-i végzése (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla-La Mancha [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – KM kontra Subdelegación del Gobierno en Albacete

(C-731/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/53)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 432., 2019.12.23.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/40

---

A Bíróság elnökének 2020. október 29-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LL, MK kontra Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA

(C-732/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/54)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 10., 2020.1.13.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/41

---

A Bíróság elnökének 2020. október 22-i végzése (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – PH, OI kontra „ЕUROBANK BULGARIA” АD

(C-745/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/55)

Az eljárás nyelve: bolgár

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 413., 2019.12.9.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/41

---

A Bíróság elnökének 2020. október 6-i végzése (a High Court of Justice [Queen’s Bench Division] [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Daimler AG kontra Walleniusrederierna Aktiebolag, Wallenius Wilhelmsen ASA, Wallenius Logistics AB, Wilhelmsen Ships Holding Malta Limited, Wallenius Wilhelmsen Ocean AS, „K” Line Holding (Europe) Limited, „K” Line Europe Limited, Compañia Sudamericana de Vapores SA

(C-2/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/56)

Az eljárás nyelve: angol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 68., 2020.3.2.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/41

---

A Bíróság elnökének 2020. október 9-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil de Badajoz [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociación de Usuarios de Bancos, Cajas y Seguros de España (Adicae Consumidores Críticos y Responsables) kontra Caja Almendralejo Sociedad Cooperativa de Credito

(C-15/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/57)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/41

---

A Bíróság elnökének 2020. október 9-i végzése (a Juzgado de lo Mercantil de Badajoz [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Asociación de Usuarios de Bancos, Cajas y Seguros de España (Adicae Consumidores Críticos y Responsables) kontra Liberbank SA

(C-16/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/58)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/42

---

A Bíróság elnökének 2020. október 16-i végzése (a Conseil d’État [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – E. M. T. kontra Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

(C-20/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/59)

Az eljárás nyelve: francia

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 95., 2020.3.23.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/42

---

A Bíróság elnökének 2020. november 19-i végzése (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Laudamotion GmbH kontra Verein für Konsumenteninformation

(C-189/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/60)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 279., 2020.8.24.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/42

---

A Bíróság elnökének 2020. november 12-i végzése (a Juzgado de Primera Instancia e Instrucción no 6 de Ceuta [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – XV kontra Cajamar Caja Rural S.C.C.

(C-268/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/61)

Az eljárás nyelve: spanyol

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 320., 2020.9.28.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/42

---

A Bíróság elnökének 2020. október 14-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Eurowings GmbH kontra GDVI Verbraucherhilfe GmbH

(C-365/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/62)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 390., 2020.11.16.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/43

---

A Bíróság elnökének 2020. október 27-i végzése (a Landgericht Frankfurt am Main [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – flightright GmbH kontra SunExpressGünes Ekspres Havacilik A. S.

(C-434/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/63)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 433., 2020.12.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/43

---

A Bíróság elnökének 2020. november 9-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BT kontra Eurowings GmbH

(C-438/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 44/64)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 433., 2020.12.14.

---

Törvényszék

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/44

---

A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Industrial Química del Nalón kontra Európai Bizottság

(T-635/18. sz. ügy) (1)

(„Szerződésen kívüli felelősség - Környezet - Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása - A »pitch, coal tar, high-temp.« (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagok Aquatic Acute 1 (vízi akut 1, H400) és Aquatic Chronic 1 (vízi krónikus 1, H410) toxicitási kategóriába történő besorolása - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése”)

(2021/C 44/65)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Industrial Química del Nalón, SA (Oviedo, Spanyolország) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard, S. Saez Moreno és P. Sellar ügyvédek)

Alperes Európai Bizottság (képviselők: M. Wilderspin, R. Lindenthal és K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz meghatalmazott), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä és W. Broere meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikken alapuló, a felperest az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2013. október 2-i 944/2013 (EU) európai és tanácsi rendelet (HL 2013. L 261, 5. o.) elfogadása által állítólagosan ért kár megtérítése iránti kérelem, amennyiben e rendelet a „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagokat Aquatic Acute 1 (vizi akut 1, H400) és Aquatic Chronic 1 (vizi krónikus 1, H410) osztályba sorolta.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az Industrial Química del Nalón, SA saját költségein felül viseli az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

Az Industrial Química del Nalón, SA saját költségein felül viseli az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is.

| 3) | A Spanyol Királyság és az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 16., 2019.1.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/45

---

A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Tokai erftcarbon kontra Bizottság

(T-636/18. sz. ügy) (1)

(Szerződésen kívüli felelősség - Környezet - Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása - A „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

(2021/C 44/66)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Tokai erftcarbon GmbH (Grevenbroich, Németország) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard, S. Saez Moreno és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Wilderspin, R. Lindenthal és K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz, meghatalmazott), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä és W. Broere meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2013. október 2-i 944/2013/EU európai és tanácsi rendelet (HL 2013. L 261, 5. o.) elfogadása következtében a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt, amely rendelet a „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagot az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba sorolta.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Tokai erftcarbon GmbH viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Tokai erftcarbon GmbH viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 16, 2019. 1.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/45

---

A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Bawtry Carbon International kontra Bizottság

(T-637/18. sz. ügy) (1)

(Szerződésen kívüli felelősség - Környezet - Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása - A „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

(2021/C 44/67)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Bawtry Carbon International Ltd (Doncaster, Egyesült Királyság) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard, S. Saez Moreno és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Wilderspin, R. Lindenthal és K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz, meghatalmazott), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä, W. Broere és T. Zbihlej meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2013. október 2-i 944/2013 (EU) európai és tanácsi rendelet (HL 2013. L 261, 5. o.) elfogadása következtében a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt, amely rendelet a „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagot az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba sorolta.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Bawtry Carbon International Ltd viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Bawtry Carbon International Ltd viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 16, 2019.1.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/46

---

A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Deza kontra Bizottság

(T-638/18. sz. ügy) (1)

(Szerződésen kívüli felelősség - Környezet - Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása - A „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

(2021/C 44/68)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Deza, a.s. (Valašské Meziříčí, Cseh Köztársaság) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard, S. Saez Moreno és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Wilderspin, R. Lindenthal és K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz, meghatalmazott), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä és W. Broere meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2013. október 2-i 944/2013 (EU) európai és tanácsi rendelet (HL 2013. L 261, 5. o.) elfogadása következtében a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt, amely rendelet a „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagot az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba sorolta.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Deza, a.s. Ltd viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Deza, a.s. Ltd viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 16, 2019.1.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/47

---

A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – SGL Carbon kontra Bizottság

(T-639/18. sz. ügy) (1)

(Szerződésen kívüli felelősség - Környezet - Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása - A „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

(2021/C 44/69)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: SGL Carbon SE (Wiesbaden, Németország) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard, S. Saez Moreno és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Wilderspin, R. Lindenthal és K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz, meghatalmazott), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä, W. Broere és T. Zbihlej meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2013. október 2-i 944/2013 (EU) európai és tanácsi rendelet (HL 2013. L 261, 5. o.) elfogadása következtében a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt, amely rendelet a „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagot az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba sorolta.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az SGL Carbon SE viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az SGL Carbon SE viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 16, 2019.1.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/48

---

A Törvényszék 2020. december 16-i ítélete – Bilbaína de Alquitranes kontra Bizottság

(T-645/18. sz. ügy) (1)

(Szerződésen kívüli felelősség - Környezet - Az anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása - A „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagnak az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba való sorolása - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése)

(2021/C 44/70)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Bilbaína de Alquitranes, SA (Luchana-Baracaldo, Spanyolország) (képviselők: K. Van Maldegem, M. Grunchard, S. Saez Moreno és P. Sellar ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Wilderspin, R. Lindenthal és K. Talabér-Ritz meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Spanyol Királyság (képviselő: L. Aguilera Ruiz, meghatalmazott), Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: M. Heikkilä, W. Broere és T. Zbihlej meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2013. október 2-i 944/2013 (EU) európai és tanácsi rendelet (HL 2013. L 261, 5. o.) elfogadása következtében a felperes által állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt, amely rendelet a „pitch, coal tar, high-temp.” (szurok, kőszénkátrány, magas hőmérsékletű) anyagot az 1. akut vízi toxicitású (H400) és az 1. krónikus vízi toxicitású (H410) osztályba sorolta.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Bilbaína de Alquitranes, SA viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Bilbaína de Alquitranes, SA viseli saját költségein felül az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3)

A Spanyol Királyság és az Európai Vagyianyag-ügynökség (ECHA) maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 16, 2019.1.14.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/48

---

2020. szeptember 11-én benyújtott kereset – Luna Italia kontra EUIPO – Luna (LUNA SPLENDIDA)

(T-571/20. sz. ügy)

(2021/C 44/71)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Luna Italia Srl (Cantu, Olaszország) (képviselő: N. Papakostas ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Luna AE (Agios Stefanos, Görögország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: LUNA SPLENDIDA arany színű európai uniós ábrás védjegy – 16 308 108. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. június 26-án hozott határozata (R 1895/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak;

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot. |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/49

---

2020. november 12-én benyújtott kereset – Solar Electric és társai kontra Bizottság

(T-678/20. sz. ügy)

(2021/C 44/72)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Solar Electric Holding (Le Lamentin, Franciaország), Solar Electric Guyane (Le Lamentin), Solar Electric Martinique (Le Lamentin), Société de production d’énergies renouvelables (Le Lamentin) (képviselő: S. Manna ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2020. szeptember 3-i SA.40349 (2020/MI3) B2/AD/MKL/D*2020/101866 bizottsági határozatot, amely elutasította a francia állam által a 2006. július 10-i, 2010. január 12-i és augusztus 31-i vámrendeletek alapján a fotovoltaikus termelőknek nyújtott állami támogatással kapcsolatos 2020. június 20-i panaszukat, azzal az indokkal, hogy:






  — | a felperesek az (EU) 2015/1589 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése alapján panaszt nyújthatnak be a Bizottsághoz jogellenes támogatást bejelentve; |
| --- | --- | --- |

—

semmisítse meg a 2020. szeptember 3-i SA.40349 (2020/MI3) B2/AD/MKL/D*2020/101866 bizottsági határozatot, amely elutasította a francia állam által a 2006. július 10-i, 2010. január 12-i és augusztus 31-i vámrendeletek alapján a fotovoltaikus termelőknek nyújtott állami támogatással kapcsolatos 2020. június 20-i panaszukat, azzal az indokkal, hogy:

—

a felperesek az (EU) 2015/1589 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése alapján panaszt nyújthatnak be a Bizottsághoz jogellenes támogatást bejelentve;

| — | a Bizottságnak az (EU) 2015/1589 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében haladéktalanul meg kell nyitnia az előzetes vizsgálati szakaszt bármely, jogellenes támogatással kapcsolatos panasz esetén; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak az (EU) 2015/1589 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében haladéktalanul meg kell nyitnia az előzetes vizsgálati szakaszt bármely, jogellenes támogatással kapcsolatos panasz esetén;

| — | a Bizottság az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit köteles alkalmazni, és nem tanúsíthat mulasztást. |
| --- | --- |

—

a Bizottság az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit köteles alkalmazni, és nem tanúsíthat mulasztást.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a felperesek által benyújtott panasz nem tartozik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.) 24. cikke (2) bekezdésének hatálya alá. A felperesek ennek ellenkezőjét állítják. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy a felperesek által benyújtott panasz nem tartozik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.) 24. cikke (2) bekezdésének hatálya alá. A felperesek ennek ellenkezőjét állítják.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot a 2015/1589 rendelet 12. cikke (1) bekezdése hatályának értelmezése során. A felperesek úgy vélik, hogy érdekelt fél minőségük elegendő ahhoz, hogy megalapozza a Bizottság azon kötelezettségét, hogy az említett rendelkezésnek megfelelően bármely, jogellenes támogatásra vonatkozó panasz esetén haladéktalanul megnyissa az előzetes vizsgálati szakaszt. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot a 2015/1589 rendelet 12. cikke (1) bekezdése hatályának értelmezése során. A felperesek úgy vélik, hogy érdekelt fél minőségük elegendő ahhoz, hogy megalapozza a Bizottság azon kötelezettségét, hogy az említett rendelkezésnek megfelelően bármely, jogellenes támogatásra vonatkozó panasz esetén haladéktalanul megnyissa az előzetes vizsgálati szakaszt.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem teljesítette az EUMSZ 107., EUMSZ 108. és EUMSZ 109. cikkből, valamint az említett 2015/1589 rendeletből eredő kötelezettségeit. A felperesek úgy vélik, hogy a Bizottság az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit köteles alkalmazni, és valamely jogellenes támogatást bejelentő panasz vizsgálata során nem tanúsíthat mulasztást. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem teljesítette az EUMSZ 107., EUMSZ 108. és EUMSZ 109. cikkből, valamint az említett 2015/1589 rendeletből eredő kötelezettségeit. A felperesek úgy vélik, hogy a Bizottság az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit köteles alkalmazni, és valamely jogellenes támogatást bejelentő panasz vizsgálata során nem tanúsíthat mulasztást.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/50

---

2020. december 3-án benyújtott kereset – OL kontra Tanács

(T-714/20. sz. ügy)

(2021/C 44/73)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: OL (képviselők: J. Viñals Camallonga, J. Iriarte Ángel és E. Delage González ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozat jelenlegi változatának mindazon részét, amely a felperesre vonatkozik, illetve amely őt érintheti; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozat jelenlegi változatának mindazon részét, amely a felperesre vonatkozik, illetve amely őt érintheti;

| — | semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendelet jelenlegi változatának mindazon részét, amely a felperesre vonatkozik, illetve amely őt érintheti. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendelet jelenlegi változatának mindazon részét, amely a felperesre vonatkozik, illetve amely őt érintheti.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a meghosszabbításuk időpontjában a megtámadott korlátozások alapjául szolgáló tények értékelésével összefüggésben elkövetett nyilvánvaló hibára alapított jogalap, amennyiben ezeket a korlátozásokat a felperes vonatkozásában ténybeli alap és bizonyíték nélkül meghosszabbították. |
| --- | --- |

1.

Az első, a meghosszabbításuk időpontjában a megtámadott korlátozások alapjául szolgáló tények értékelésével összefüggésben elkövetett nyilvánvaló hibára alapított jogalap, amennyiben ezeket a korlátozásokat a felperes vonatkozásában ténybeli alap és bizonyíték nélkül meghosszabbították.

| 2. | A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott szabályok nem tartalmaznak a felperes vonatkozásában helytálló indokolást, ami megakadályozza védelmének megfelelő kialakítását. |
| --- | --- |

2.

A második, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott szabályok nem tartalmaznak a felperes vonatkozásában helytálló indokolást, ami megakadályozza védelmének megfelelő kialakítását.

| 3. | A harmadik, a véleménynyilvánítás szabadságához való emberi jog megsértésére alapított jogalap, mivel a felperesnek tulajdonított állítólagos kijelentéseket, felhívásokat és megnyilvánulásokat védi az említett emberi jog. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a véleménynyilvánítás szabadságához való emberi jog megsértésére alapított jogalap, mivel a felperesnek tulajdonított állítólagos kijelentéseket, felhívásokat és megnyilvánulásokat védi az említett emberi jog.

| 4. | A negyedik, a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap, a jogi aktusok indokolását, a Tanács által hivatkozott indokok tényleges ténybeli alátámasztásának hiányát, valamint a véleménynyilvánítás szabadságához, a védelemhez és a tulajdonhoz való jogot illetően, mivel a szabályok meghosszabbításakor nem tartották tiszteletben a valódi bizonyítékok előterjesztésének szükségességét és az indokolási kötelezettséget szükségességét, ami a többi jogot is érinti. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalap, a jogi aktusok indokolását, a Tanács által hivatkozott indokok tényleges ténybeli alátámasztásának hiányát, valamint a véleménynyilvánítás szabadságához, a védelemhez és a tulajdonhoz való jogot illetően, mivel a szabályok meghosszabbításakor nem tartották tiszteletben a valódi bizonyítékok előterjesztésének szükségességét és az indokolási kötelezettséget szükségességét, ami a többi jogot is érinti.

| 5. | Az ötödik, az arányosság elvével összefüggésben a tulajdonhoz való megsértésére alapított jogalap, amennyiben ezt a jogot korlátozták, mégpedig aránytalanul. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az arányosság elvével összefüggésben a tulajdonhoz való megsértésére alapított jogalap, amennyiben ezt a jogot korlátozták, mégpedig aránytalanul.

| 6. | A hatodik, az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a felperes viszonylagos helyzete anélkül sérült, hogy ennek oka lenne. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a felperes viszonylagos helyzete anélkül sérült, hogy ennek oka lenne.

| 7. | A hetedik, a hatalommal való visszaélésre alapított jogalap, mivel vannak olyan objektív, pontos és egybevágó körülmények, amelyek alapján azt lehet állítani, hogy a szankciók bevezetése és meghosszabbítása a Tanács által hivatkozottaktól eltérő célok elérésére irányult. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, a hatalommal való visszaélésre alapított jogalap, mivel vannak olyan objektív, pontos és egybevágó körülmények, amelyek alapján azt lehet állítani, hogy a szankciók bevezetése és meghosszabbítása a Tanács által hivatkozottaktól eltérő célok elérésére irányult.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/51

---

2020. december 9-én benyújtott kereset – Perry Street Software kontra EUIPO – Toolstream (SCRUFFS)

(T-720/20. sz. ügy)

(2021/C 44/74)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Perry Street Software, Inc. (New York, New York, Egyesült Államok) (képviselők: M. Hawkins solicitor és T. Dolde ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Toolstream Ltd (Yeovil, Egyesült Királyság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a SCRUFFS szóvédjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozása – az Európai Uniót megjelölő 1 171 590. sz. nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. szeptember 29-én hozott határozata (R 550/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t és (az eljárásba való beavatkozása esetén) a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és (az eljárásba való beavatkozása esetén) a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | A teljes körű vizsgálat elmulasztása, valamint a tények és bizonyítékok elferdítése az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikkének (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

—

A teljes körű vizsgálat elmulasztása, valamint a tények és bizonyítékok elferdítése az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikkének (2) bekezdése szerint;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával együttesen értelmezett 59. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával együttesen értelmezett 59. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával együttesen értelmezett 59. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával együttesen értelmezett 59. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/52

---

2020. december 11-én benyújtott kereset – Prigozhin kontra Tanács

(T-723/20. sz. ügy)

(2021/C 44/75)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Yevgeniy Viktorovich Prigozhin (Szentpétervár, Oroszország) (képviselő: M. Lewis solicitor)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2020. október 14-i (EU) 2020/1481 tanácsi végrehajtási rendeletet (1) és a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat végrehajtásáról szóló, 2020. október 14-i (KKBP) 2020/1483 tanácsi végrehajtási határozatot; (2) |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2020. október 14-i (EU) 2020/1481 tanácsi végrehajtási rendeletet (1) és a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat végrehajtásáról szóló, 2020. október 14-i (KKBP) 2020/1483 tanácsi végrehajtási határozatot; (2)

| — | a Tanácsot kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nyilvánvalóan tévesen állapította meg, hogy a felperesnek a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe való felvételére vonatkozó kritériumok valamelyike teljesült a felperes esetében. A felperes azt állítja, hogy a Tanács nem azonosította a Wagner Csoportként bemutatott szervezetet, kijelenti hogy nem ismeri a Wagner Csoportként nevesített szervezetet, hogy egyetlen ilyen szervezettel sem állt kapcsolatban, nem vállalt szerepet annak tevékenységeiben, illetve nem nyújtott támogatást ahhoz. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nyilvánvalóan tévesen állapította meg, hogy a felperesnek a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe való felvételére vonatkozó kritériumok valamelyike teljesült a felperes esetében. A felperes azt állítja, hogy a Tanács nem azonosította a Wagner Csoportként bemutatott szervezetet, kijelenti hogy nem ismeri a Wagner Csoportként nevesített szervezetet, hogy egyetlen ilyen szervezettel sem állt kapcsolatban, nem vállalt szerepet annak tevékenységeiben, illetve nem nyújtott támogatást ahhoz.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem tett eleget az indokolási kötelezettségének a határozat meghozatalakor. Állítása szerint az indokolás nem megfelelő a korlátozó intézkedések elfogadásához, nem állapítja meg a ténybeli és jogi helyzetet, illetve nem tartalmaz tényleges és konkrét hivatkozást a felperesre vonatkozó határozat meghozatalával kapcsolatos releváns iratban foglalt konkrét információra. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem tett eleget az indokolási kötelezettségének a határozat meghozatalakor. Állítása szerint az indokolás nem megfelelő a korlátozó intézkedések elfogadásához, nem állapítja meg a ténybeli és jogi helyzetet, illetve nem tartalmaz tényleges és konkrét hivatkozást a felperesre vonatkozó határozat meghozatalával kapcsolatos releváns iratban foglalt konkrét információra.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem szolgáltatott kellő és megalapozott indokolást, és nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azzal, hogy a határozat meghozatala mellett döntött. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem szolgáltatott kellő és megalapozott indokolást, és nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azzal, hogy a határozat meghozatala mellett döntött.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács a határozat meghozatalára vonatkozó döntésével elkövetett nyilvánvaló értékelési hibák következtében visszaélt hatáskörével. Állítása szerint a felperessel szemben korlátozó intézkedések alkalmazására vonatkozó határozatot kizárólag vagy főképpen politikai célok elérése érdekében fogadták el, nem pedig a kifejtett okokból. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács a határozat meghozatalára vonatkozó döntésével elkövetett nyilvánvaló értékelési hibák következtében visszaélt hatáskörével. Állítása szerint a felperessel szemben korlátozó intézkedések alkalmazására vonatkozó határozatot kizárólag vagy főképpen politikai célok elérése érdekében fogadták el, nem pedig a kifejtett okokból.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács megsértette a felperes védelemhez való jogát és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát. Mivel a felperes arra hivatkozik, hogy a határozat a kifejtett indokolással ellentétben politikai célkitűzéseket követ, a felperes állítása szerint jogosult arra, hogy a határozat meghozatalával kapcsolatos valamennyi iratot rendelkezésére bocsássák, de az nem történt meg. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács megsértette a felperes védelemhez való jogát és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát. Mivel a felperes arra hivatkozik, hogy a határozat a kifejtett indokolással ellentétben politikai célkitűzéseket követ, a felperes állítása szerint jogosult arra, hogy a határozat meghozatalával kapcsolatos valamennyi iratot rendelkezésére bocsássák, de az nem történt meg.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács indokolatlanul és aránytalan módon megsértette a felperes alapvető emberi jogait, köztük a tulajdon védelméhez, a vállalkozáshoz, valamint a szabad mozgáshoz való jogot. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács indokolatlanul és aránytalan módon megsértette a felperes alapvető emberi jogait, köztük a tulajdon védelméhez, a vállalkozáshoz, valamint a szabad mozgáshoz való jogot.

| 7. | A hetedik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács megsértette az uniós jogi aktusok előreláthatóságának elvét. Azt állítja, hogy a felperes indokolásban meghatározott állítólagos magatartásának homályos jellege miatt nem lehet tudni, hogy milyen magatartástól kellene tartózkodni a korlátozó intézkedések alkalmazásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács megsértette az uniós jogi aktusok előreláthatóságának elvét. Azt állítja, hogy a felperes indokolásban meghatározott állítólagos magatartásának homályos jellege miatt nem lehet tudni, hogy milyen magatartástól kellene tartózkodni a korlátozó intézkedések alkalmazásának elkerülése érdekében.

---

(1)  HL 2020. L 341., 7. o.

(2)  HL 2020. L 341., 16. o.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/53

---

2020. decemberv 14-én benyújtott kereset – Senseon Tech kontra EUIPO – Accuride International (SENSEON)

(T-724/20. sz. ügy)

(2021/C 44/76)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Senseon Tech Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: P. Andreottola és M. Li Trenta ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Accuride International Inc. (Santa Fe Springs, Kalifornia, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: SENSEON európai uniós szóvédjegy – 17 758 831. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2020. szeptember 30-án hozott határozata (R 2736/2019-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | teljes egészében adjon helyt a felperes által a megtámadott határozat ellen benyújtott fellebbezésnek; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a felperes által a megtámadott határozat ellen benyújtott fellebbezésnek;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | Az érintett fogyasztói kör téves meghatározása; |
| --- | --- |

—

Az érintett fogyasztói kör téves meghatározása;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése az áruk és szolgáltatások hasonlóságának meghatározása vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése az áruk és szolgáltatások hasonlóságának meghatározása vonatkozásában;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése az átfogó értékelés vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése az átfogó értékelés vonatkozásában.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/54

---

2020. december 14-én benyújtott kereset – Guangdong Haomei New Materials és Guangdong King Metal Light Alloy Technology kontra Bizottság

(T-725/20. sz. ügy)

(2021/C 44/77)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperesek: Guangdong Haomei New Materials Co. Ltd (Qingyuan, Kína), Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co. Ltd (Yuan Tan Town, Kína) (képviselők: M. Maresca, C. Malinconico, D. Guardamagna, M. Guardamagna, D. Maresca, A. Cerruti, A. Malinconico, G. La Malfa Ribolla ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában2020. október 13-án közzétett, 2020. október 12-i (EU) 2020/1428 bizottsági végrehajtási rendeletet, amely a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek felperesek által végzett behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki, másodlagosan pedig semmisítse meg az alaprendeletet (1036/2016 rendelet), és az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek nyolc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ és a Szerződés alkalmazására vonatkozó jogszabályok megsértésén, valamint az alaprendelet azon rendelkezéseinek megsértésén alapul, amelyek a dömping feltételeinek konkrét megállapítására vonatkozó kötelezettségre vonatkoznak, továbbá a tisztességes eljárás és a kontradiktórius eljárás elvének, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében foglalt, megfelelő ügyintézés elvének és a rendelkezésre álló legjobb információk felhasználása elvének a megsértésén, lényeges eljárási szabályok megsértésén, a kifogások általános jellegén alapuló, hatáskörrel való visszaélésen és az együttműködés jegyében szolgáltatott információk tényleges vizsgálatának hiányán alapul.






  — | E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott rendelet jogellenes, mivel a Bizottság nem állapította meg konkrétan az érintett piacok feltételeit, és hogy a felperesek nem tudták érdemben gyakorolni a védelemhez való jogukat. Összefoglalva megállapítást nyert, hogy a HaoMei és a King Metal a dömping felelőse, és velük szemben szabták ki a kiegyenlítő vámokat, de nem a Kínából származó export keretében tanúsított saját tevékenységük, hanem a kínai gazdaság kedvező összesített – tehát teljesen általános jellegű – értékelése alapján. A Bizottság erről meggyőződve elmulasztotta konkrétan megvizsgálni a felperes vállalkozások által benyújtott dokumentumokat. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ és a Szerződés alkalmazására vonatkozó jogszabályok megsértésén, valamint az alaprendelet azon rendelkezéseinek megsértésén alapul, amelyek a dömping feltételeinek konkrét megállapítására vonatkozó kötelezettségre vonatkoznak, továbbá a tisztességes eljárás és a kontradiktórius eljárás elvének, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében foglalt, megfelelő ügyintézés elvének és a rendelkezésre álló legjobb információk felhasználása elvének a megsértésén, lényeges eljárási szabályok megsértésén, a kifogások általános jellegén alapuló, hatáskörrel való visszaélésen és az együttműködés jegyében szolgáltatott információk tényleges vizsgálatának hiányán alapul.

—

E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott rendelet jogellenes, mivel a Bizottság nem állapította meg konkrétan az érintett piacok feltételeit, és hogy a felperesek nem tudták érdemben gyakorolni a védelemhez való jogukat. Összefoglalva megállapítást nyert, hogy a HaoMei és a King Metal a dömping felelőse, és velük szemben szabták ki a kiegyenlítő vámokat, de nem a Kínából származó export keretében tanúsított saját tevékenységük, hanem a kínai gazdaság kedvező összesített – tehát teljesen általános jellegű – értékelése alapján. A Bizottság erről meggyőződve elmulasztotta konkrétan megvizsgálni a felperes vállalkozások által benyújtott dokumentumokat.

| 2. | A második jogalap a Szerződés és a Szerződés alkalmazására vonatkozó jogszabályok megsértésén, az alaprendelet szempontjai tekintetében a dömping hiányán, az alaprendeletnek a dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó cikkének megsértésén (a 2. cikk e) pontja, és különösen a (6a) bekezdés), a vizsgálat tárgyát képező termék „rendes” árának téves meghatározásán, az ideiglenes vámoknak nem az exportőrök (meg sem állapított) saját felelősségén alapuló, hanem a kínai gazdaság teljes rendszerének elutasítása miatti alkalmazásán, hatáskörrel való visszaélésen, valamint a vizsgálat és indokolás hiányán alapul.






  — | E tekintetben a felperesek az abból eredő jogellenességre hivatkoznak, hogy a Bizottság hiányos vizsgálatot folytatott, amelynek eredménye mindenesetre nem egyértelmű, és amelyet kétségessé tesz a termékek nyilvántartásba vételéről szóló rendeletből eredő, már a Törvényszék előtti kereset tárgyát képező jogellenesség, amennyiben a vizsgálatába bevont olyan termékkódokat (7610 90 90), amelyeket a saját bevallása szerint sem szabadott volna bevonni, mivel a vizsgált terméktől eltérő termékekről van szó. Ez a hiba (amely lehetővé tette az eltérő termékek bevonását) megszünteti a dömping feltételeit (mivel a nagyon alacsony ár elkerülhetetlenül és mesterségesen lecsökkenti az átlagárat), valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, mivel olyan jelentős mennyiségről van szó az érintett termék teljes mennyiségéhez képest, amely irrelevánssá teszi az Európai Unióba importált termék fennmaradó részének hatását. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap a Szerződés és a Szerződés alkalmazására vonatkozó jogszabályok megsértésén, az alaprendelet szempontjai tekintetében a dömping hiányán, az alaprendeletnek a dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó cikkének megsértésén (a 2. cikk e) pontja, és különösen a (6a) bekezdés), a vizsgálat tárgyát képező termék „rendes” árának téves meghatározásán, az ideiglenes vámoknak nem az exportőrök (meg sem állapított) saját felelősségén alapuló, hanem a kínai gazdaság teljes rendszerének elutasítása miatti alkalmazásán, hatáskörrel való visszaélésen, valamint a vizsgálat és indokolás hiányán alapul.

—

E tekintetben a felperesek az abból eredő jogellenességre hivatkoznak, hogy a Bizottság hiányos vizsgálatot folytatott, amelynek eredménye mindenesetre nem egyértelmű, és amelyet kétségessé tesz a termékek nyilvántartásba vételéről szóló rendeletből eredő, már a Törvényszék előtti kereset tárgyát képező jogellenesség, amennyiben a vizsgálatába bevont olyan termékkódokat (7610 90 90), amelyeket a saját bevallása szerint sem szabadott volna bevonni, mivel a vizsgált terméktől eltérő termékekről van szó. Ez a hiba (amely lehetővé tette az eltérő termékek bevonását) megszünteti a dömping feltételeit (mivel a nagyon alacsony ár elkerülhetetlenül és mesterségesen lecsökkenti az átlagárat), valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, mivel olyan jelentős mennyiségről van szó az érintett termék teljes mennyiségéhez képest, amely irrelevánssá teszi az Európai Unióba importált termék fennmaradó részének hatását.

| — | Másodszor a felperesek álláspontja konkrét megállapításának hiánya összeegyeztethetetlen a Szerződéssel (és a hivatkozott szabályokkal), mivel az objektív felelősség vagy más személy cselekményeiért való felelősség rendszerét hozza létre, amely sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét (az EUB 1998. december 3-i C-381/97. sz. Belgocodex S. A. ítélete; 2005. április 26-i C-376/02. sz. Stichting „Goed Wonen” ítélete) a piaci ár és a nyilvánvalóan piaci költségszerkezet miatt, amelyet a felperesek több alkalommal benyújtottak a Bizottságnak, és amelyet a Bizottság teljes mértékben figyelmen kívül hagyott (amint figyelmen kívül hagyta a kínai kormány álláspontját is a piacgazdaság vonatkozásában). Ez nyilvánvaló jogellenességhez vezetett mind érdemi tekintetben (a rendes érték fogalma, a jelentős torzulások, a hitelhez való hozzáférés, az adójogi bánásmód, a csődhelyzet, a reprezentatív ország és annak kiválasztása), mind eljárási tekintetben, amelyet a jelen jogalap részletesen kifejt, a nyilvánvaló hátrányosan megkülönböztető és káros hatás kiváltása mellett. |
| --- | --- |

—

Másodszor a felperesek álláspontja konkrét megállapításának hiánya összeegyeztethetetlen a Szerződéssel (és a hivatkozott szabályokkal), mivel az objektív felelősség vagy más személy cselekményeiért való felelősség rendszerét hozza létre, amely sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét (az EUB 1998. december 3-i C-381/97. sz. Belgocodex S. A. ítélete; 2005. április 26-i C-376/02. sz. Stichting „Goed Wonen” ítélete) a piaci ár és a nyilvánvalóan piaci költségszerkezet miatt, amelyet a felperesek több alkalommal benyújtottak a Bizottságnak, és amelyet a Bizottság teljes mértékben figyelmen kívül hagyott (amint figyelmen kívül hagyta a kínai kormány álláspontját is a piacgazdaság vonatkozásában). Ez nyilvánvaló jogellenességhez vezetett mind érdemi tekintetben (a rendes érték fogalma, a jelentős torzulások, a hitelhez való hozzáférés, az adójogi bánásmód, a csődhelyzet, a reprezentatív ország és annak kiválasztása), mind eljárási tekintetben, amelyet a jelen jogalap részletesen kifejt, a nyilvánvaló hátrányosan megkülönböztető és káros hatás kiváltása mellett.

| 3. | A harmadik jogalap a kár hiányán, az alaprendelet megsértésén (1. és 2. cikk, valamint a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontja), a vizsgálat hiányán, és a piaci részesedések összehasonlításakor elkövetett nyilvánvaló hibán és ténybeli elferdítésen, az okozati összefüggés hiányán, valamint azon alapul, hogy nem vették figyelembe a teljes importforgalom változásának hiányát.






  — | E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott rendelet jogellenes, mivel a dömpingellenes cél megkerülésével a kínai Haomei és King Metal versenyét károsnak tartja az uniós gazdasági ágazat tekintetében, az alumíniumipar fogyasztásának és jövedelmezőségének jelentős növekedése összefüggésében. Ezzel szemben nincs semmilyen megállapítás az áralákínálás vagy az alulértékesítés tekintetében, amelyet az ítélkezési gyakorlat a kár megállapításához szükséges feltételként megkövetel. Ezzel szemben a felperesek esetében az áralákínálás és az alulértékesítés hiányát a Haomei és a King Metal gyártelepi árai bizonyítják (a jogalap fő részében előterjesztett különböző dokumentumok révén), amelyek az európai árakkal összehasonlíthatók (3. dokumentum, Bauxite jelentés). |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a kár hiányán, az alaprendelet megsértésén (1. és 2. cikk, valamint a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontja), a vizsgálat hiányán, és a piaci részesedések összehasonlításakor elkövetett nyilvánvaló hibán és ténybeli elferdítésen, az okozati összefüggés hiányán, valamint azon alapul, hogy nem vették figyelembe a teljes importforgalom változásának hiányát.

—

E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott rendelet jogellenes, mivel a dömpingellenes cél megkerülésével a kínai Haomei és King Metal versenyét károsnak tartja az uniós gazdasági ágazat tekintetében, az alumíniumipar fogyasztásának és jövedelmezőségének jelentős növekedése összefüggésében. Ezzel szemben nincs semmilyen megállapítás az áralákínálás vagy az alulértékesítés tekintetében, amelyet az ítélkezési gyakorlat a kár megállapításához szükséges feltételként megkövetel. Ezzel szemben a felperesek esetében az áralákínálás és az alulértékesítés hiányát a Haomei és a King Metal gyártelepi árai bizonyítják (a jogalap fő részében előterjesztett különböző dokumentumok révén), amelyek az európai árakkal összehasonlíthatók (3. dokumentum, Bauxite jelentés).

| — | Ezenkívül az Uniónak egyáltalán nem fűződik érdeke a vám kivetéséhez, hanem ez a panaszosok kizárólagos érdeke, amelyet a Bizottság pusztán a saját indokaiként „elfogadott”, és azokat elemzés nélkül kiterjesztette az Unió egészére. Ebben az összefüggésben a Bizottság ismét teljes mértékben figyelmen kívül hagyta a felperesek által az eljárás során szolgáltatott azon adatokat, amelyeket nem kezeltek sem a kontradiktórius eljárás során (sem szóban, sem írásban), sem pedig a rendeletben. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül az Uniónak egyáltalán nem fűződik érdeke a vám kivetéséhez, hanem ez a panaszosok kizárólagos érdeke, amelyet a Bizottság pusztán a saját indokaiként „elfogadott”, és azokat elemzés nélkül kiterjesztette az Unió egészére. Ebben az összefüggésben a Bizottság ismét teljes mértékben figyelmen kívül hagyta a felperesek által az eljárás során szolgáltatott azon adatokat, amelyeket nem kezeltek sem a kontradiktórius eljárás során (sem szóban, sem írásban), sem pedig a rendeletben.

| 4. | A negyedik jogalap a dömping és a kár közötti okozati összefüggés hiányán, az alaprendelet 1. és 2. cikkének, valamint a 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésén, a Covid19 kereskedelmi forgalomra, a dömpingellenes eljárás céljaira és az ideiglenes vámok elfogadására gyakorolt hatása értékelésének elmulasztásán, az egyéb tényezők hiányos és téves értékelésén, valamint a felperesek észrevételei értékelésének hiányán alapul.






  — | A felperesek e tekintetben arra hivatkoznak, hogy a pandémiának a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt súlya és jelentősége ellenére, amely már példa nélküli gazdasági eseményeket idézett elő (például a kőolaj negatív áron történő értékesítését), a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy kidolgozzon – nem csupán egy tanulmányt, hanem – minimálisan egy dokumentált elemzést a Covid19 által a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásokat illetően, és hogy azt belefoglalja a vizsgálatba. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a dömping és a kár közötti okozati összefüggés hiányán, az alaprendelet 1. és 2. cikkének, valamint a 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésén, a Covid19 kereskedelmi forgalomra, a dömpingellenes eljárás céljaira és az ideiglenes vámok elfogadására gyakorolt hatása értékelésének elmulasztásán, az egyéb tényezők hiányos és téves értékelésén, valamint a felperesek észrevételei értékelésének hiányán alapul.

—

A felperesek e tekintetben arra hivatkoznak, hogy a pandémiának a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt súlya és jelentősége ellenére, amely már példa nélküli gazdasági eseményeket idézett elő (például a kőolaj negatív áron történő értékesítését), a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy kidolgozzon – nem csupán egy tanulmányt, hanem – minimálisan egy dokumentált elemzést a Covid19 által a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásokat illetően, és hogy azt belefoglalja a vizsgálatba.

| — | Ezt követően a Bizottság elmulasztotta az egyéb tényezők értékelését, amelyek nyilvánvalóan befolyásolják az elemzést: egyrészt az olyan más országokból, mint például Oroszországból származó behozatal – bár csekély mértékű – növekedése; másrészt az európai alumíniumexport világszintű növekedése (a (284) és azt követő preambulumbekezdések). E körülmények egyértelműen olyan hatásúak, hogy megszakad a dömping és a kár közötti okozati összefüggés. |
| --- | --- |

—

Ezt követően a Bizottság elmulasztotta az egyéb tényezők értékelését, amelyek nyilvánvalóan befolyásolják az elemzést: egyrészt az olyan más országokból, mint például Oroszországból származó behozatal – bár csekély mértékű – növekedése; másrészt az európai alumíniumexport világszintű növekedése (a (284) és azt követő preambulumbekezdések). E körülmények egyértelműen olyan hatásúak, hogy megszakad a dömping és a kár közötti okozati összefüggés.

| 5. | Az ötödik jogalap a nyilvántartásbavételi rendeletből eredő jogellenességen alapul.






  — | E tekintetben a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság nem határozta meg egyértelműen a vizsgálat tárgyát képező behozatalok tárgyát, és ennek igazolása érdekében a DG-TAXUD-dal még folyamatban lévő információcserére és bizonyos TARIC-adatok folyamatban lévő vizsgálatára hivatkozott annak meghatározása érdekében, hogy azok relevánsak-e az elemzés szempontjából. |
| --- | --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a nyilvántartásbavételi rendeletből eredő jogellenességen alapul.

—

E tekintetben a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság nem határozta meg egyértelműen a vizsgálat tárgyát képező behozatalok tárgyát, és ennek igazolása érdekében a DG-TAXUD-dal még folyamatban lévő információcserére és bizonyos TARIC-adatok folyamatban lévő vizsgálatára hivatkozott annak meghatározása érdekében, hogy azok relevánsak-e az elemzés szempontjából.

| — | Mindazonáltal az intézkedés szükségességét vita tárgyát nem képező műszaki tényezők alapján kell bizonyítani. Az ilyen elemzés hiánya vagy nem megfelelő jellege az áruk szabad mozgásának közvetlen megsértését is eredményezi, mivel a nyilvántartásba vétel az importált áruk későbbi forgalmazását érinti, még az Unió területére való belépésüket követően is. |
| --- | --- |

—

Mindazonáltal az intézkedés szükségességét vita tárgyát nem képező műszaki tényezők alapján kell bizonyítani. Az ilyen elemzés hiánya vagy nem megfelelő jellege az áruk szabad mozgásának közvetlen megsértését is eredményezi, mivel a nyilvántartásba vétel az importált áruk későbbi forgalmazását érinti, még az Unió területére való belépésüket követően is.

| 6. | A hatodik jogalap az intézkedések szintjének megállapítása során elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibán, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének más tekintetben történő megsértésén, továbbá a vámok összegének téves és önkényes meghatározásán, a vizsgálat hiányán, nyilvánvaló értékelési hibán és hatáskörrel való visszaélésen alapul.






  — | E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy az intézkedések szintjének meghatározása során hibák merültek fel (a (330) és azt követő preambulumbekezdések). A Haomei és a King Metal esetében a 30,4 %-os értéket az EA dömpingellenes panaszának bizalmas változatából önkényesen vezették le. A Bizottság, még ha azt is állítja, hogy elegendő bizonyítékra támaszkodott az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a panaszban foglalt információk alapján, önkényesen állapít meg egyetlen dömpingkülönbözetet valamennyi extrudált termék tekintetében. Az uniós gazdasági ágazatnak okozott esetleges kárral szembeni védelem céljához képest nyilvánvaló a hatáskörrel való visszaélés. |
| --- | --- | --- |

6.

A hatodik jogalap az intézkedések szintjének megállapítása során elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibán, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének más tekintetben történő megsértésén, továbbá a vámok összegének téves és önkényes meghatározásán, a vizsgálat hiányán, nyilvánvaló értékelési hibán és hatáskörrel való visszaélésen alapul.

—

E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy az intézkedések szintjének meghatározása során hibák merültek fel (a (330) és azt követő preambulumbekezdések). A Haomei és a King Metal esetében a 30,4 %-os értéket az EA dömpingellenes panaszának bizalmas változatából önkényesen vezették le. A Bizottság, még ha azt is állítja, hogy elegendő bizonyítékra támaszkodott az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a panaszban foglalt információk alapján, önkényesen állapít meg egyetlen dömpingkülönbözetet valamennyi extrudált termék tekintetében. Az uniós gazdasági ágazatnak okozott esetleges kárral szembeni védelem céljához képest nyilvánvaló a hatáskörrel való visszaélés.

| 7. | A hetedik jogalap az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) megsértésén, másodlagosan pedig az alaprendelet jogellenességén alapul, amennyiben azt nem a nemzetközi megállapodásoknak megfelelően értelmezték.






  — | E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy a Bizottság által elfogadott 2020/1428 rendelet, amelynek jogalapja az EUMSZ 207. cikk, eltér a megfelelő nemzetközi jogban előírt fogalmaktól. Ha nem ez lenne a helyzet, más szóval, ha a jogsértés nem állna fenn közvetlenül a 2020/1428 rendelet tekintetében, akkor a jogellenesség az alaprendelet esetében merül fel. |
| --- | --- | --- |

7.

A hetedik jogalap az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) megsértésén, másodlagosan pedig az alaprendelet jogellenességén alapul, amennyiben azt nem a nemzetközi megállapodásoknak megfelelően értelmezték.

—

E tekintetben a felperesek arra hivatkoznak, hogy a Bizottság által elfogadott 2020/1428 rendelet, amelynek jogalapja az EUMSZ 207. cikk, eltér a megfelelő nemzetközi jogban előírt fogalmaktól. Ha nem ez lenne a helyzet, más szóval, ha a jogsértés nem állna fenn közvetlenül a 2020/1428 rendelet tekintetében, akkor a jogellenesség az alaprendelet esetében merül fel.

| 8. | A nyolcadik jogalap az emberi jogok európai egyezményének az exportáló vállalkozásokra gyakorolt hatások miatt, büntetőjogi szankcióval egyenértékű szankció kiszabására irányuló eljárás tekintetében történt megsértésén alapul.






  — | E tekintetben arra hivatkoznak, hogy a felperes társaságok esetében ezen adatok alkalmazása akadályát képezi a tevékenység folytatásának, amely visszafordíthatatlan és a büntetőjogi szankcióhoz hasonló kárt okoz, amint azt az Emberi Jogok Európai Bírósága több alkalommal is kimondta. |
| --- | --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap az emberi jogok európai egyezményének az exportáló vállalkozásokra gyakorolt hatások miatt, büntetőjogi szankcióval egyenértékű szankció kiszabására irányuló eljárás tekintetében történt megsértésén alapul.

—

E tekintetben arra hivatkoznak, hogy a felperes társaságok esetében ezen adatok alkalmazása akadályát képezi a tevékenység folytatásának, amely visszafordíthatatlan és a büntetőjogi szankcióhoz hasonló kárt okoz, amint azt az Emberi Jogok Európai Bírósága több alkalommal is kimondta.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/56

---

2020. december 15-én benyújtott kereset – Aurubis kontra Bizottság

(T-729/20. sz. ügy)

(2021/C 44/78)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Aurubis AG (Hamburg, Németország) (képviselők: S. Altenschmidt és J. Hoss ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. december 8-i határozatát (hiv: Ares (2020)7439507 – 08/12/2020); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. december 8-i határozatát (hiv: Ares (2020)7439507 – 08/12/2020);

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperes a 2020. december 8-i határozat megsemmisítését kéri, amelyben a Bizottság a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) előtt folyamatban lévő ideiglenes intézkedés iránti eljárással és az Umweltbundesamt (szövetségi környezetvédelmi hivatal, Németország) ennek megfelelő kérelmével összefüggésben megtagadta az együttműködést abban, hogy a felperes kibocsátási egységek ingyenes kiosztása iránti igényének ideiglenes védelme céljából kibocsátási egységeket továbbítsanak a Bíróság C-271/20. sz. előzetes döntéshozatali eljárásában hozott ítélet hatékony érvényesülésének a biztosítása érdekében.

A kereset a következő jogalapokon alapul.

| 1. | A Bizottság 2020. december 8-i határozata a felperest közvetlenül és személyében érinti. A felperes így kereshetőségi joggal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2020. december 8-i határozata a felperest közvetlenül és személyében érinti. A felperes így kereshetőségi joggal rendelkezik.

| 2. | A Bizottság a nemzeti bírósági eljárások alapján elrendelt ideiglenes intézkedések keretében a hatékony jogvédelemnek az uniós jogban rögzített elve alapján köteles együttműködni a kibocsátási egységek kiosztásához fűződő esetleges igények védelmében, mielőtt azok megszűnnének. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság a nemzeti bírósági eljárások alapján elrendelt ideiglenes intézkedések keretében a hatékony jogvédelemnek az uniós jogban rögzített elve alapján köteles együttműködni a kibocsátási egységek kiosztásához fűződő esetleges igények védelmében, mielőtt azok megszűnnének.

| 3. | Az ilyen együttműködésre és a kibocsátási egységeknek a nemzeti számlákra történő továbbítására vonatkozó jogi keretet a 2003/87/EK irányelv (1) és a 389/2013/EU rendelet (2) alkotja. |
| --- | --- |

3.

Az ilyen együttműködésre és a kibocsátási egységeknek a nemzeti számlákra történő továbbítására vonatkozó jogi keretet a 2003/87/EK irányelv (1) és a 389/2013/EU rendelet (2) alkotja.

---

(1)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 275., 32. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 7. kötet, 631. o.)

(2)  A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 122., 1. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/57

---

2020. december 16-án benyújtott kereset – ON kontra Bizottság

(T-730/20. sz. ügy)

(2021/C 44/79)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: ON (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a PMO.1 2020. március 12-i, a 2015. február 1-jétől jogalap nélkül kifizetett összegeknek a személyzeti szabályzat 85. cikke alapján történő visszatéríttetéséről szóló határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a PMO.1 2020. március 12-i, a 2015. február 1-jétől jogalap nélkül kifizetett összegeknek a személyzeti szabályzat 85. cikke alapján történő visszatéríttetéséről szóló határozatát;

| — | amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a 2020. szeptember 3-i panaszát elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a 2020. szeptember 3-i panaszát elutasító határozatot;

| — | az alperest kötelezze méltányosan 10 000 euróban meghatározott kártérítés megfizetésére a felperest ért nem vagyoni kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze méltányosan 10 000 euróban meghatározott kártérítés megfizetésére a felperest ért nem vagyoni kár megtérítéseként;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a személyzeti szabályzat 85. cikkének megsértésére vonatkozik, mivel e cikk alkalmazási feltételei nem teljesülnek. E tekintetben a felperes úgy véli többek között, hogy az adminisztráció nem bizonyította, hogy a felperes tudott vagy tudnia kellett volna arról, hogy nem jogosult külföldi munkavégzési támogatásra az egyetlen korábbi, 2009-ben történt alkalmazása miatt. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a személyzeti szabályzat 85. cikkének megsértésére vonatkozik, mivel e cikk alkalmazási feltételei nem teljesülnek. E tekintetben a felperes úgy véli többek között, hogy az adminisztráció nem bizonyította, hogy a felperes tudott vagy tudnia kellett volna arról, hogy nem jogosult külföldi munkavégzési támogatásra az egyetlen korábbi, 2009-ben történt alkalmazása miatt.

| 2. | A második jogalap az észszerű határidő elvének megsértésére vonatkozik. A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az észszerű határidő tiszteletben tartásának ezen elmulasztása következtében elvesztette az esélyét arra, hogy bizonyítsa az Egyesült Királyságon kívüli szokásos tartózkodási hely fennállását az érintett időszak tekintetében, pontosítva, hogy a nyilvántartási kötelezettség főszabály szerint nem haladja meg a tíz évet. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az észszerű határidő elvének megsértésére vonatkozik. A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az észszerű határidő tiszteletben tartásának ezen elmulasztása következtében elvesztette az esélyét arra, hogy bizonyítsa az Egyesült Királyságon kívüli szokásos tartózkodási hely fennállását az érintett időszak tekintetében, pontosítva, hogy a nyilvántartási kötelezettség főszabály szerint nem haladja meg a tíz évet.

| 3. | A harmadik jogalap az adminisztráció részéről közszolgálati kötelességszegés elkövetésére vonatkozik, amely az adminisztráció kártérítési kötelezettségét vonja maga után. A felperes szerint a kötelességszegés az adminisztráció azon hibájával valósult meg, hogy tévesen állapította meg a felperes juttatásait a szolgálatba lépésekor. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az adminisztráció részéről közszolgálati kötelességszegés elkövetésére vonatkozik, amely az adminisztráció kártérítési kötelezettségét vonja maga után. A felperes szerint a kötelességszegés az adminisztráció azon hibájával valósult meg, hogy tévesen állapította meg a felperes juttatásait a szolgálatba lépésekor.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/58

---

2020. december 17-én benyújtott kereset – ExxonMobil Production Deutschland kontra Bizottság

(T-731/20. sz. ügy)

(2021/C 44/80)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: ExxonMobil Production Deutschland (Hannover, Németország) (képviselők: S. Altenschmidt és J. Hoss ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. december 8-i határozatát (hiv: Ares (2020)7439507 – 08/12/2020); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. december 8-i határozatát (hiv: Ares (2020)7439507 – 08/12/2020);

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperes a 2020. december 8-i határozat megsemmisítését kéri, amelyben a Bizottság a Verwaltungsgericht Berlin (berlini közigazgatási bíróság, Németország) előtt folyamatban lévő ideiglenes intézkedés iránti eljárással és az Umweltbundesamt (szövetségi környezetvédelmi hivatal, Németország) ennek megfelelő kérelmével összefüggésben megtagadta az együttműködést abban, hogy a felperes kibocsátási egységek ingyenes kiosztása iránti igényének ideiglenes védelme céljából kibocsátási egységeket továbbítsanak a Bíróság C-126/20. sz. előzetes döntéshozatali eljárásában hozott ítélet hatékony érvényesülésének a biztosítása érdekében.

A kereset a következő jogalapokon alapul.

| 1. | A Bizottság 2020. december 8-i határozata a felperest közvetlenül és személyében érinti. A felperes így kereshetőségi joggal rendelkezik. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2020. december 8-i határozata a felperest közvetlenül és személyében érinti. A felperes így kereshetőségi joggal rendelkezik.

| 2. | A Bizottság a nemzeti bírósági eljárások alapján elrendelt ideiglenes intézkedések keretében a hatékony jogvédelemnek az uniós jogban rögzített elve alapján köteles együttműködni a kibocsátási egységek kiosztásához fűződő esetleges igények védelmében, mielőtt azok megszűnnének. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság a nemzeti bírósági eljárások alapján elrendelt ideiglenes intézkedések keretében a hatékony jogvédelemnek az uniós jogban rögzített elve alapján köteles együttműködni a kibocsátási egységek kiosztásához fűződő esetleges igények védelmében, mielőtt azok megszűnnének.

| 3. | Az ilyen együttműködésre és a kibocsátási egységeknek a nemzeti számlákra történő továbbítására vonatkozó jogi keretet a 2003/87/EK irányelv (1) és a 389/2013/EU rendelet (2) alkotja. |
| --- | --- |

3.

Az ilyen együttműködésre és a kibocsátási egységeknek a nemzeti számlákra történő továbbítására vonatkozó jogi keretet a 2003/87/EK irányelv (1) és a 389/2013/EU rendelet (2) alkotja.

---

(1)  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 275., 32. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 7. kötet, 631. o.)

(2)  A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 122., 1. o.).

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/59

---

2020. december 16-án benyújtott kereset –Freundlieb kontra EUIPO (CRYSTAL)

(T-732/20. sz. ügy)

(2021/C 44/81)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Andreas Freundlieb (Berlin, Németország) (képviselő: J. Vogtmeier ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: CRYSTAL európai uniós szóvédjegy – 8 372 591. sz. európai uniós védjegy

A megtámadott határozat: Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. október 1-jén hozott határozata (R 1056/2020-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és a kérelemnek megfelelően helyezze vissza előző helyzetébe a 8 372 591. sz. európai uniós védjegyet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és a kérelemnek megfelelően helyezze vissza előző helyzetébe a 8 372 591. sz. európai uniós védjegyet;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 104. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 104. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/59

---

2020. december 16-án benyújtott kereset –Freundlieb kontra EUIPO (BANDIT)

(T-733/20. sz. ügy)

(2021/C 44/82)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Andreas Freundlieb (Berlin, Németország) (képviselő: J. Vogtmeier ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: BANDIT európai uniós szóvédjegy – 1 205 061. sz. európai uniós védjegy

A megtámadott határozat: Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. október 1-jén hozott határozata (R 730/2020-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és a kérelemnek megfelelően helyezze vissza előző helyzetébe az 1 205 061. sz. európai uniós védjegyet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és a kérelemnek megfelelően helyezze vissza előző helyzetébe az 1 205 061. sz. európai uniós védjegyet;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás során felmerült költségeket is.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 104. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 104. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/60

---

2020. december 16-án benyújtott kereset – Arnautu kontra Parlament

(T-740/20. sz. ügy)

(2021/C 44/83)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Marie-Christine Arnautu (Párizs, Franciaország) (képviselő: F. Wagner ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak a jogellenességi kifogást, és nyilvánítsa jogellenesnek az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések 33. cikkének (1) és (2) bekezdését; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak a jogellenességi kifogást, és nyilvánítsa jogellenesnek az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések 33. cikkének (1) és (2) bekezdését;

| — | következésképpen állapítsa meg, hogy a főtitkár 2020. szeptember 21-i határozatának nincs jogalapja, és semmisítse meg azt;
  elsődlegesen: |
| --- | --- |

—

következésképpen állapítsa meg, hogy a főtitkár 2020. szeptember 21-i határozatának nincs jogalapja, és semmisítse meg azt;

elsődlegesen:

| — | állapítsa meg, hogy Marie-Christine Arnautu az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések 33. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban bizonyítékot szolgáltatott asszisztense munkavégzéséről;
  következésképpen, |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy Marie-Christine Arnautu az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések 33. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban bizonyítékot szolgáltatott asszisztense munkavégzéséről;

következésképpen,

| — | semmisítse meg az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2008. május 19-i és július 9-i 2009/C 159/01 módosított európai parlamenti elnökségi határozat 68. cikke alapján az Európai Parlament főtitkára által 2020. szeptember 21-én hozott és elektronikus úton 2020. október 23-án közölt határozatot, amely parlamenti asszisztens alkalmazása keretében jogalap nélkül fizetett összeg címén 87 203,46 euró összegű követelést állapít meg a felperessel szemben, és megindokolja az ezen összeg visszafizetése iránti igényt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2008. május 19-i és július 9-i 2009/C 159/01 módosított európai parlamenti elnökségi határozat 68. cikke alapján az Európai Parlament főtitkára által 2020. szeptember 21-én hozott és elektronikus úton 2020. október 23-án közölt határozatot, amely parlamenti asszisztens alkalmazása keretében jogalap nélkül fizetett összeg címén 87 203,46 euró összegű követelést állapít meg a felperessel szemben, és megindokolja az ezen összeg visszafizetése iránti igényt;

| — | semmisítse meg a főtitkárnak az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések 68. cikke alapján a parlamenti asszisztensi költségekre vonatkozóan elfogadott, 2020. szeptember 21-i, jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó határozata alapján a Marie-Christine Arnautuval szembeni követelés megállapításáról szóló, 2020. október 22-i 7000001577. sz. terhelési értesítést; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a főtitkárnak az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések 68. cikke alapján a parlamenti asszisztensi költségekre vonatkozóan elfogadott, 2020. szeptember 21-i, jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó határozata alapján a Marie-Christine Arnautuval szembeni követelés megállapításáról szóló, 2020. október 22-i 7000001577. sz. terhelési értesítést;

| — | az Európai Parlamentet kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentet kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon a jogellenességi kifogáson alapul, amely szerint az Európai Parlament elnöksége által 2008. május 19-én és július 9-én elfogadott, az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések (a továbbiakban: végrehajtási intézkedések) 33. cikke sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, különösen az egyértelműségének és pontosságának hiánya miatt. A felperes előadja, hogy a megtámadott rendelkezés pontatlansága ítélkezési gyakorlati keretbe helyezi a végrehajtási intézkedések szabályozását. Márpedig a parlamenti asszisztensek munkavégzése bizonyításának részletes szabályait a Montel ítélet csak 2017-ben fejtette ki, hiszen a 2005-ös Gorostiaga ítélet csak a díjazás harmadik fél általi kifizetésének bizonyítására vonatkozott. A megtámadott rendelkezések ily módon már 2008-tól bizonytalan és homályos elemeket tartalmaztak. A felperes hozzáfűzi, hogy – a jogi bizonytalanság ellenére – az Európai Parlament nem szabályozta pontosan és egyértelműen a parlamenti asszisztensek ellenőrzésére irányuló eljárást, nem formalizálta a bizonyíték nyújtásával és a megőrzéssel kapcsolatban a képviselőket terhelő kötelezettséget, továbbá az elfogadható, azonosítható és dátummal ellátott bizonyítékok rendszerét sem határozta meg. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon a jogellenességi kifogáson alapul, amely szerint az Európai Parlament elnöksége által 2008. május 19-én és július 9-én elfogadott, az Európai Parlament tagjainak statútumára vonatkozó végrehajtási intézkedések (a továbbiakban: végrehajtási intézkedések) 33. cikke sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, különösen az egyértelműségének és pontosságának hiánya miatt. A felperes előadja, hogy a megtámadott rendelkezés pontatlansága ítélkezési gyakorlati keretbe helyezi a végrehajtási intézkedések szabályozását. Márpedig a parlamenti asszisztensek munkavégzése bizonyításának részletes szabályait a Montel ítélet csak 2017-ben fejtette ki, hiszen a 2005-ös Gorostiaga ítélet csak a díjazás harmadik fél általi kifizetésének bizonyítására vonatkozott. A megtámadott rendelkezések ily módon már 2008-tól bizonytalan és homályos elemeket tartalmaztak. A felperes hozzáfűzi, hogy – a jogi bizonytalanság ellenére – az Európai Parlament nem szabályozta pontosan és egyértelműen a parlamenti asszisztensek ellenőrzésére irányuló eljárást, nem formalizálta a bizonyíték nyújtásával és a megőrzéssel kapcsolatban a képviselőket terhelő kötelezettséget, továbbá az elfogadható, azonosítható és dátummal ellátott bizonyítékok rendszerét sem határozta meg.

| 2. | A második, egy lényeges eljárási szabály és a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap. A felperes azzal érvel, hogy a főtitkár semmiféle meghallgatást nem tartott, megsértve ezzel a végrehajtási intézkedések 68. cikkét. Hozzáteszi, hogy a főtitkár ily módon megfosztja őt a határozatot meghozó hatósággal való közvetlen vitára és a bizonyítékok kontradiktórius megvitatására vonatkozó alapvető jogától. |
| --- | --- |

2.

A második, egy lényeges eljárási szabály és a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap. A felperes azzal érvel, hogy a főtitkár semmiféle meghallgatást nem tartott, megsértve ezzel a végrehajtási intézkedések 68. cikkét. Hozzáteszi, hogy a főtitkár ily módon megfosztja őt a határozatot meghozó hatósággal való közvetlen vitára és a bizonyítékok kontradiktórius megvitatására vonatkozó alapvető jogától.

---

| 2021.2.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 44/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.2.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 44/61

---

2020. december 22-én benyújtott kereset – Veronese kontra EUIPO –Veronese Design Company (VERONESE)

(T-749/20. sz. ügy)

(2021/C 44/84)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Veronese (Párizs, Franciaország) (képviselő: S. Herrburger ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Veronese Design Company Ltd (Kowloon, Hongkong)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: VERONESE európai uniós ábrás védjegy – 8 831 844. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. október 26-án hozott határozata (R 1951/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a jelen keresetet és mellékleteit nyilvánítsa elfogadhatónak; |
| --- | --- |

—

a jelen keresetet és mellékleteit nyilvánítsa elfogadhatónak;

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikke (6) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikke (6) bekezdésének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 72. cikke (6) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 72. cikke (6) bekezdésének megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint 1. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint 1. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

---