# Den Europæiske Unions C 66/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 66 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang26. februar 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 66

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang26. februar 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2021/C 66/01 | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2021/C 66/01

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030)

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 66/02 | Kommissionens meddelelse om en vejledning i gennemførelsen af bestemmelserne om gennemførelse af audit i henhold til artikel 6 i forordning (EU) 2017/625 | 22 |
| 2021/C 66/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10116 — ION/NN/bpfBOUW/IRP JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 66/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10128 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/Glenigan) (
  1
  ) | 34 |
| 2021/C 66/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10064 — AnaCap/Carrefour/Market Pay) (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 66/06 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10072 — Sojitz/Eneos/Edenvale Solar Park) (
  1
  ) | 36 |
| 2021/C 66/07 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10004 — EQT/Zentricity/Cajelo/Recipharm) (
  1
  ) | 37 |
| 2021/C 66/08 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10109 — Cinven/BCI/Compre) (
  1
  ) | 38 |
| 2021/C 66/09 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10145 — American Industrial Partners/Personal Care Business of Domtar) (
  1
  ) | 39 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 66/02

Kommissionens meddelelse om en vejledning i gennemførelsen af bestemmelserne om gennemførelse af audit i henhold til artikel 6 i forordning (EU) 2017/625

22

2021/C 66/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10116 — ION/NN/bpfBOUW/IRP JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 66/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10128 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/Glenigan) (
  1
  )

1

34

2021/C 66/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10064 — AnaCap/Carrefour/Market Pay) (
  1
  )

1

35

2021/C 66/06

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10072 — Sojitz/Eneos/Edenvale Solar Park) (
  1
  )

1

36

2021/C 66/07

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10004 — EQT/Zentricity/Cajelo/Recipharm) (
  1
  )

1

37

2021/C 66/08

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10109 — Cinven/BCI/Compre) (
  1
  )

1

38

2021/C 66/09

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10145 — American Industrial Partners/Personal Care Business of Domtar) (
  1
  )

1

39

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2021/C 66/10 | Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner | 40 |
| 2021/C 66/11 | Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus | 46 |
| 2021/C 66/12 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus | 47 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 66/13 | Euroens vekselkurs — 25. februar 2021 | 49 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2021/C 66/10

Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner

40

2021/C 66/11

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus

46

2021/C 66/12

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus

47

Europa-Kommissionen

2021/C 66/13

Euroens vekselkurs — 25. februar 2021

49

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 66/14 | Meddelelse om indledning af en undersøgelse af den mulige forlængelse af beskyttelsesforanstaltningen vedrørende importen af visse stålprodukter | 50 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 66/15 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10148 — FCA/EEPS/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 56 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 66/16 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 58 |
| 2021/C 66/17 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 66 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2021/C 66/14

Meddelelse om indledning af en undersøgelse af den mulige forlængelse af beskyttelsesforanstaltningen vedrørende importen af visse stålprodukter

50

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2021/C 66/15

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10148 — FCA/EEPS/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

56

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 66/16

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

58

2021/C 66/17

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

66

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/1

---

Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030)

(2021/C 66/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

DER MINDER OM FØLGENDE:

| — | Det Europæiske Råd godkendte i marts 2002 i Barcelona »arbejdsprogrammet for Uddannelse 2010« (»ET 2010«), oprettelsen af en ny cyklus ved Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) og vurderingen i Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) — som sammen indførte og sikrede kontinuitet i en solid ramme for det europæiske uddannelsessamarbejde, der byggede på fælles mål, og som primært sigtede mod at støtte forbedringen af de nationale uddannelsessystemer gennem udvikling af supplerende redskaber på EU-plan, gensidig læring og udveksling af god praksis via den åbne koordinationsmetode. |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råd godkendte i marts 2002 i Barcelona »arbejdsprogrammet for Uddannelse 2010« (»ET 2010«), oprettelsen af en ny cyklus ved Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) og vurderingen i Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) — som sammen indførte og sikrede kontinuitet i en solid ramme for det europæiske uddannelsessamarbejde, der byggede på fælles mål, og som primært sigtede mod at støtte forbedringen af de nationale uddannelsessystemer gennem udvikling af supplerende redskaber på EU-plan, gensidig læring og udveksling af god praksis via den åbne koordinationsmetode.

| — | Den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilag I. |
| --- | --- |

—

Den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilag I.

og ANERKENDER FØLGENDE:

| — | EU's stats- og regeringschefer forpligtede sig i Romerklæringen fra marts 2017 til at arbejde hen imod en Union, hvor unge får den bedste uddannelse og kan studere og finde beskæftigelse på hele kontinentet. |
| --- | --- |

—

EU's stats- og regeringschefer forpligtede sig i Romerklæringen fra marts 2017 til at arbejde hen imod en Union, hvor unge får den bedste uddannelse og kan studere og finde beskæftigelse på hele kontinentet.

| — | EU's ledere bekendtgjorde i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder på det sociale topmøde i Göteborg i 2017, som fastsætter alles ret til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet som det første princip, retten til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre udsigterne til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, herunder til uddannelse og omskoling, som det fjerde princip, samt børns ret til prismæssigt overkommelige dagtilbud af høj kvalitet, og at socialt dårligt stillede børn har ret til særlige foranstaltninger til fremme af lige muligheder som det 11. princip. |
| --- | --- |

—

EU's ledere bekendtgjorde i fællesskab den europæiske søjle for sociale rettigheder på det sociale topmøde i Göteborg i 2017, som fastsætter alles ret til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet som det første princip, retten til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre udsigterne til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed, herunder til uddannelse og omskoling, som det fjerde princip, samt børns ret til prismæssigt overkommelige dagtilbud af høj kvalitet, og at socialt dårligt stillede børn har ret til særlige foranstaltninger til fremme af lige muligheder som det 11. princip.

| — | Uddannelse blev fremhævet i Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 som afgørende for at opbygge inklusive og sammenhængende samfund og for at opretholde den europæiske konkurrenceevne, hvorved uddannelse for første gang fik en central plads på den politiske dagsorden. |
| --- | --- |

—

Uddannelse blev fremhævet i Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 som afgørende for at opbygge inklusive og sammenhængende samfund og for at opretholde den europæiske konkurrenceevne, hvorved uddannelse for første gang fik en central plads på den politiske dagsorden.

| — | De fremskridt, der er gjort inden for rammerne af ET 2010 og ET 2020, navnlig til støtte for nationale reformer i erkendelse af, at der fortsat er store udfordringer, som skal tackles, hvis Europa skal virkeliggøre ambitionerne i ovennævnte bekendtgørelser. |
| --- | --- |

—

De fremskridt, der er gjort inden for rammerne af ET 2010 og ET 2020, navnlig til støtte for nationale reformer i erkendelse af, at der fortsat er store udfordringer, som skal tackles, hvis Europa skal virkeliggøre ambitionerne i ovennævnte bekendtgørelser.

| — | Kommissionen har sammen med medlemsstaterne igangsat tiltag for at realisere denne vision for fremtidens uddannelse ved at etablere et europæisk uddannelsesområde (1) fra og med 2018, i anledning af hvilken Rådet godkendte sine konklusioner af 22. maj 2018 om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde og Rådets resolution af 8. november 2019 om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har sammen med medlemsstaterne igangsat tiltag for at realisere denne vision for fremtidens uddannelse ved at etablere et europæisk uddannelsesområde (1) fra og med 2018, i anledning af hvilken Rådet godkendte sine konklusioner af 22. maj 2018 om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde og Rådets resolution af 8. november 2019 om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer.

| — | Arbejdet, der blev udviklet under Bolognaprocessen, forstærket ved ministerkommunikéet fra Rom fra november 2020 samt under Københavnprocessen, og for nylig også styrket ved Osnabrückerklæringen fra november 2020. |
| --- | --- |

—

Arbejdet, der blev udviklet under Bolognaprocessen, forstærket ved ministerkommunikéet fra Rom fra november 2020 samt under Københavnprocessen, og for nylig også styrket ved Osnabrückerklæringen fra november 2020.

| — | Den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 fremhæver betydningen af at sikre lige muligheder og inklusiv uddannelse med særlig vægt på dårligt stillede grupper og investering i omskoling og opkvalificering. |
| --- | --- |

—

Den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 fremhæver betydningen af at sikre lige muligheder og inklusiv uddannelse med særlig vægt på dårligt stillede grupper og investering i omskoling og opkvalificering.

UNDERSTREGER FØLGENDE:

| — | Uddannelse er afgørende for at forme Europas fremtid på et tidspunkt, hvor det er bydende nødvendigt, at dets samfund og økonomi bliver mere sammenhængende, inklusiv, digital, bæredygtig, grøn og modstandsdygtig, og at borgerne kan udfolde deres personlighed og trives, er rede til at tilpasse og klare sig på et arbejdsmarked i forandring og engagere sig i et aktivt og ansvarligt medborgerskab. |
| --- | --- |

—

Uddannelse er afgørende for at forme Europas fremtid på et tidspunkt, hvor det er bydende nødvendigt, at dets samfund og økonomi bliver mere sammenhængende, inklusiv, digital, bæredygtig, grøn og modstandsdygtig, og at borgerne kan udfolde deres personlighed og trives, er rede til at tilpasse og klare sig på et arbejdsmarked i forandring og engagere sig i et aktivt og ansvarligt medborgerskab.

| — | Covid-19-pandemien har lagt et hidtil uset pres på uddannelsessektoren og medført et omfattende skift til fjernundervisning og blandet undervisning og læring. Med dette skift følger forskellige udfordringer og muligheder for uddannelsessystemer og -samfund, som har udstillet konsekvenserne af den digitale kløft og konnektivitetsproblemerne i medlemsstaterne samt uligheder mellem indkomstgrupper og by- og landområder og samtidig fremhævet, at uddannelse potentielt kan opbygge modstandsdygtighed og fremme en bæredygtig og inklusiv vækst. |
| --- | --- |

—

Covid-19-pandemien har lagt et hidtil uset pres på uddannelsessektoren og medført et omfattende skift til fjernundervisning og blandet undervisning og læring. Med dette skift følger forskellige udfordringer og muligheder for uddannelsessystemer og -samfund, som har udstillet konsekvenserne af den digitale kløft og konnektivitetsproblemerne i medlemsstaterne samt uligheder mellem indkomstgrupper og by- og landområder og samtidig fremhævet, at uddannelse potentielt kan opbygge modstandsdygtighed og fremme en bæredygtig og inklusiv vækst.

| — | Det europæiske uddannelsesområde vil gøre det muligt for lærende at fortsætte deres studier i forskellige livsfaser og søge arbejde i hele Unionen, og for medlemsstaterne og interessenterne at samarbejde, således at innovativ og inklusiv uddannelse af høj kvalitet, der støtter økonomisk vækst og beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet, samt personlig, social og kulturel udvikling bliver en realitet i alle medlemsstater og regioner i hele Unionen. |
| --- | --- |

—

Det europæiske uddannelsesområde vil gøre det muligt for lærende at fortsætte deres studier i forskellige livsfaser og søge arbejde i hele Unionen, og for medlemsstaterne og interessenterne at samarbejde, således at innovativ og inklusiv uddannelse af høj kvalitet, der støtter økonomisk vækst og beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet, samt personlig, social og kulturel udvikling bliver en realitet i alle medlemsstater og regioner i hele Unionen.

| — | Det europæiske uddannelsesområde vil desuden være et område, hvor lærende og uddannelsespersonale nemt kan samarbejde og kommunikere på tværs af fagområder, kulturer og grænser, og hvor kvalifikationer fra og læringsresultater af læringsophold i udlandet automatisk anerkendes (2). |
| --- | --- |

—

Det europæiske uddannelsesområde vil desuden være et område, hvor lærende og uddannelsespersonale nemt kan samarbejde og kommunikere på tværs af fagområder, kulturer og grænser, og hvor kvalifikationer fra og læringsresultater af læringsophold i udlandet automatisk anerkendes (2).

ANERKENDER FØLGENDE:

| — | Den tidligere strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde (ET 2020) har bidraget til at fremme gensidig læring på uddannelsesområdet gennem fælles strategiske mål, fælles referenceredskaber og tilgange, evidensmateriale og data fra alle relevante europæiske agenturer og internationale organisationer, udveksling af god praksis og peerlæring mellem EU's medlemsstater og andre interessenter, og har støttet gennemførelsen af nationale uddannelsesreformer. |
| --- | --- |

—

Den tidligere strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde (ET 2020) har bidraget til at fremme gensidig læring på uddannelsesområdet gennem fælles strategiske mål, fælles referenceredskaber og tilgange, evidensmateriale og data fra alle relevante europæiske agenturer og internationale organisationer, udveksling af god praksis og peerlæring mellem EU's medlemsstater og andre interessenter, og har støttet gennemførelsen af nationale uddannelsesreformer.

| — | En opdateret strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde — under fuld overholdelse af nærhedsprincippet og mangfoldigheden i medlemsstaternes nationale uddannelsessystemer og på grundlag af resultaterne fra tidligere rammer — vil forbedre dette samarbejde inden for f.eks. øget koordinering, herunder på politisk plan, større synergi mellem forskellige politikker, der bidrager til social og økonomisk vækst og grøn og digital omstilling, og styrket kommunikation og formidling af resultater inden for et mere innovativt og fremtidsorienteret perspektiv til støtte til uddannelsesreformer. |
| --- | --- |

—

En opdateret strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde — under fuld overholdelse af nærhedsprincippet og mangfoldigheden i medlemsstaternes nationale uddannelsessystemer og på grundlag af resultaterne fra tidligere rammer — vil forbedre dette samarbejde inden for f.eks. øget koordinering, herunder på politisk plan, større synergi mellem forskellige politikker, der bidrager til social og økonomisk vækst og grøn og digital omstilling, og styrket kommunikation og formidling af resultater inden for et mere innovativt og fremtidsorienteret perspektiv til støtte til uddannelsesreformer.

| — | Covid-19-krisen har demonstreret, at uddannelsessystemerne skal være tilstrækkeligt fleksible og modstandsdygtige over for afbrydelser i deres regelmæssige cyklusser, og bevist, at EU-landene har kapaciteten til at finde løsninger, så undervisnings- og læringsforløb fortsat kan leveres på forskellige måder og i forskellige sammenhænge, og til at sikre, at alle lærende, uanset deres socioøkonomiske baggrund eller læringsbehov, fortsat kan studere. Det samme gælder for rammen for det europæiske samarbejde, som bør forblive fleksibel nok til at kunne reagere på både nuværende og fremtidige udfordringer, herunder i forbindelse med det europæiske uddannelsesområde. |
| --- | --- |

—

Covid-19-krisen har demonstreret, at uddannelsessystemerne skal være tilstrækkeligt fleksible og modstandsdygtige over for afbrydelser i deres regelmæssige cyklusser, og bevist, at EU-landene har kapaciteten til at finde løsninger, så undervisnings- og læringsforløb fortsat kan leveres på forskellige måder og i forskellige sammenhænge, og til at sikre, at alle lærende, uanset deres socioøkonomiske baggrund eller læringsbehov, fortsat kan studere. Det samme gælder for rammen for det europæiske samarbejde, som bør forblive fleksibel nok til at kunne reagere på både nuværende og fremtidige udfordringer, herunder i forbindelse med det europæiske uddannelsesområde.

ER GLAD FOR og TAGER FØLGENDE TIL NØJE EFTERRETNING:

Hovedelementerne og navnlig visionen i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025« af 30. september 2020 (3), der skitserer, hvordan europæisk samarbejde yderligere kan berige kvaliteten, inklusionen og den digitale og grønne dimension i EU's uddannelsessystemer. I denne meddelelse foreslås en ramme, der skal muliggøre samarbejde med medlemsstaterne og de relevante interessenter, herunder en rapporterings- og analysestruktur, med forslag til uddannelsesmål, der tilskynder til og overvåger uddannelsesreformerne med henblik på at etablere det europæiske uddannelsesområde inden 2025,

og BIFALDER OGSÅ FØLGENDE:

| — | Hovedelementerne i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« fra juli 2020 (4). |
| --- | --- |

—

Hovedelementerne i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« fra juli 2020 (4).

| — | Hovedelementerne i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« fra september 2020 (5). |
| --- | --- |

—

Hovedelementerne i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« fra september 2020 (5).

ER ENIGT OM FØLGENDE:

| 1. | Etableringen og videreudviklingen af det europæiske uddannelsesområde vil være det overordnede politiske mål indtil 2030 for den nye strategiramme for europæisk uddannelsessamarbejde, der omfatter alle strategiske prioriteter og prioriterede områder som fastsat i denne resolution, ud fra den betragtning at strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde er det vigtigste redskab til at støtte og gennemføre det europæiske uddannelsesområde og bidrage til en vellykket etablering og ambitiøs videreudvikling (6) heraf gennem dets initiativer og en fælles vision i en ånd af samskabelse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selv om der arbejdes på etableringen af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, bør hovedformålet med det europæiske uddannelsessamarbejde være at støtte videreudviklingen af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med henblik på at sikre:






  a) | alle borgeres personlige, sociale og faglige udfoldelse og samtidig fremme af de demokratiske værdier, lighed, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog |
| --- | --- | --- |

2.

a)

alle borgeres personlige, sociale og faglige udfoldelse og samtidig fremme af de demokratiske værdier, lighed, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog

| b) | bæredygtig økonomisk velstand, grøn og digital omstilling og beskæftigelsesegnethed |
| --- | --- |

b)

bæredygtig økonomisk velstand, grøn og digital omstilling og beskæftigelsesegnethed

| 3. | Det europæiske uddannelsessamarbejde i perioden indtil 2030 bør etableres inden for en strategiramme, der omfatter uddannelsessystemerne under ét, i et inklusivt, holistisk og livslangt læringsperspektiv. bør fremhæves som grundprincippet bag hele rammen med det formål at omfatte undervisning, uddannelse og læring i alle sammenhænge og på alle niveauer — det være sig formelle, ikkeformelle eller uformelle — fra førskoleundervisning og børnepasning til voksenlæring, herunder erhvervsrettet uddannelse (VET) og videregående uddannelse, samt i digitale miljøer. europæiske uddannelsessamarbejde bør også bidrage til de relevante prioriteter i det europæiske semester. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det arbejde, der udvikles inden for denne nye ramme, bør bidrage til den grønne og digitale omstilling i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i Kommissionens meddelelse »Den europæiske grønne pagt« fra december 2019 (7), samt de hovedelementer, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse »Europas digitale fremtid i støbeskeen« fra februar 2020 (8). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sådanne mål bør også ses i et globalt perspektiv, eftersom uddannelsessamarbejde gradvist er blevet et vigtigt instrument for gennemførelsen af EU's eksterne politikker baseret på europæiske værdier, tillid og autonomi. Dette vil bidrage til at gøre EU til en endnu mere attraktiv destination og partner, såvel i det globale talentkapløb som i at fremme strategiske partnerskaber med internationale partnere, med henblik på at sikre inklusiv kvalitetsuddannelse til alle, i alle sammenhænge og på alle uddannelsesniveauer. Samarbejde er som sådan en afgørende dimension for at nå Unionens geopolitiske prioriteter og FN's 2030-verdensmål for bæredygtig udvikling, både globalt og i EU's medlemsstater. Fremme af større koordinering mellem EU og medlemsstaterne vil styrke Europas position som en vigtig partner på uddannelsesområdet på globalt plan og bidrage til at cementere forbindelserne mellem det europæiske uddannelsesområde og resten af verden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Effektiv og virkningsfuld investering i uddannelse er en forudsætning for at øge kvaliteten og inklusionen af uddannelsessystemerne og forbedre uddannelsesresultater samt for at fremme bæredygtig vækst, forbedre trivsel og opbygge et mere inklusivt samfund. Under overholdelse af nærhedsprincippet kan det intensiverede arbejde med investeringer potentielt støtte genopretningen efter den nuværende krise og bidrage til den grønne og digitale omstilling i uddannelsessektoren. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den periodiske overvågning af fremskridtene hen imod de bestemte mål gennem systematisk indsamling og analyse af internationalt sammenlignelige data udgør et væsentligt bidrag til evidensbaseret politikudformning. Nedenstående strategiske prioriteter bør derfor i perioden 2021-2030 ledsages af indikatorer og EU-mål, jf. bilag II til denne resolution. Med afsæt i de resultater, der er opnået i seneste cyklus af det europæiske uddannelsessamarbejde, vil disse kunne bidrage til at måle de samlede fremskridt på europæisk plan og vise, hvad der er opnået, samt fremme og støtte uddannelsessystemernes udvikling og reformer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I løbet af det næste årti vil strategirammen specifikt tage sigte på følgende fem strategiske prioriteter: |
| --- | --- |

8.

—   Strategisk prioritet 1: forbedret kvalitet, lighed, inklusion og gode uddannelsesresultater for alle

For at klare sig godt i nutidens verden og være rustet til fremtidige forandringer i samfundet, i økonomien og på arbejdsmarkedet må alle borgere have den fornødne viden, de nødvendige færdigheder og kompetencer og den rette indstilling. Uddannelse er afgørende for EU-borgernes personlige, medborgerlige og faglige udvikling.

På EU-plan indebærer visionen om kvalitet i uddannelsen, at nøglekompetencer, herunder grundlæggende færdigheder, er afgørende for fremtidig succes (9) med støtte fra veluddannede og motiverede lærere og andet uddannelsespersonale.

Selv om der i løbet af det seneste årti er blevet færre, som forlader uddannelsessystemet tidligt, er det — navnlig i lyset af de forventede konsekvenser af covid-19-pandemien — fortsat en udfordring, som giver unge og voksne færre socioøkonomiske muligheder. Der skal fortsat gøres en indsats, så færre forlader uddannelsessystemet tidligt, og flere unge opnår videregående uddannelseskvalifikationer.

Medlemsstaternes uddannelsessystemer har opnået bedre resultater på disse områder, men der er stadig behov for at identificere, hvilke politiske foranstaltninger der kan fremme alle lærendes uddannelsesmæssige succes.

Ved at sikre inklusiv kvalitetsuddannelse for alle kan medlemsstaterne mindske de sociale, økonomiske og kulturelle uligheder yderligere. Dårligt stillede lærende fra bl.a. landdistrikter og fjerntliggende områder er dog overrepræsenteret i hele Europa blandt dem, der klarer sig dårligt, og covid-19-pandemien har i den grad fremhævet betydningen af lighed og inklusion på uddannelsesområdet.

For at sikre alle lærende inden for alle uddannelsesniveauer og -typer en reel inklusiv uddannelse og lige muligheder bør akademiske mål og resultater adskilles fra social, økonomisk og kulturel status og andre personlige forhold.

Førskoleundervisning og børnepasning af høj kvalitet spiller en særlig vigtig rolle og bør styrkes yderligere som grundlag for gode fremtidige uddannelsesresultater.

Alle andre foranstaltninger hen imod bredere inklusion skal fremmes, f.eks. at støtte adgang til inklusiv kvalitetsuddannelse for personer med handicap (10), personer med særlige læringsbehov, lærende med migrantbaggrund og andre sårbare grupper, støtte genoptagelse af uddannelse i et livslangt læringsperspektiv og sørge for, at der er mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet gennem forskellige uddannelsesforløb.

Inklusiv uddannelse indebærer også at udvikle en kønssensitiv tilgang til læringsprocesserne og på uddannelsesinstitutionerne samt at udfordre og nedbryde kønsstereotyper, navnlig dem, der begrænser drenges og pigers valg af studieretning. Traditionelle mande- eller kvindeerhverv bør promoveres yderligere over for personer fra det underrepræsenterede køn. Der skal også gøres mere for at opnå den rette kønsbalance i ledende stillinger på uddannelsesinstitutioner.

Digitale teknologier er vigtige for at gøre læringsmiljøer, undervisningsmateriale og undervisningsmetoder fleksible og velegnede for forskellige lærende. De kan fremme reel inklusion, forudsat at spørgsmål vedrørende digitale kløfter, både med hensyn til infrastruktur og digitale færdigheder, behandles parallelt.

—   Strategisk prioritet 2: virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet for alle

Samfundsmæssige, teknologiske, digitale, miljømæssige og økonomiske udfordringer påvirker i stigende grad den måde, vi lever og arbejder på, herunder fordelingen af job og efterspørgslen efter færdigheder og kompetencer. Det høje antal omstillinger i arbejdslivet, som den gennemsnitlige europæiske borger forventes at gennemgå, kombineret med en højere pensionsalder, gør livslang læring og livslang erhvervsvejledning, herunder med outreachaktiviteter, afgørende for en retfærdig omstilling, da uddannelses- og færdighedsniveauet, bl.a. på det digitale område, fortsat er en grundlæggende faktor på arbejdsmarkedet.

Livslang læring gennemsyrer den overordnede vision og de overordnede mål for uddannelse i EU og omfatter på en holistisk måde alle uddannelsesniveauer og -typer samt ikkeformel og uformel læring.

Der kræves stadig yderligere fremskridt med hensyn til at sikre livslang læring af høj kvalitet for alle lærende, herunder ved at sikre overgangsmuligheder og fleksibilitet mellem forskellige læringsforløb i forskellige uddannelsesformer og på forskellige uddannelsesniveauer samt validering af ikkeformel og uformel læring.

Uddannelsessystemerne bør gøres mere fleksible, modstandsdygtige, fremtidssikrede og tiltrækkende og bør nå ud til mange flere typer lærende og tilbyde anerkendelse og validering af tidligere læring, omskolings- og opkvalificeringsmuligheder, herunder på højere uddannelsesniveauer og gennem hele arbejdslivet (11), støttet af initiativer såsom Europauniversiteterne og erhvervsekspertisecentrene, der blev iværksat gennem Erasmus+-programmet.

Vi oplever i øjeblikket en stigning i arbejdsmarkedets behov for en anden sammensætning af færdigheder og kvalifikationer samt strukturelle ændringer på erhvervsuddannelsesområdet. Begge tendenser nødvendiggør moderniserede, effektive, inklusive og fremragende erhvervsuddannelser, som er medvirkende til at tackle udfordringerne på arbejdsmarkedet og i samfundet. Det er nødvendigt at fortsætte med at videreudvikle erhvervsuddannelserne som en attraktiv vej af høj kvalitet med henblik på job og tilværelsen.

Voksnes gennemsnitlige deltagelse i læring i EU er fortsat lav, hvilket udgør en reel fare for en bæredygtig og retfærdig økonomisk vækst i Unionen. Innovation inden for læringsforløb, nye uddannelsestilgange, herunder individuelle tilgange, og inden for læringsmiljøer på alle uddannelsesinstitutioner, herunder videregående uddannelsesinstitutioner, samt på arbejdspladsen og i lokalsamfundene, er en forudsætning for bedre at kunne imødekomme behovene hos mange forskellige typer lærende, da stadig flere voksne vil have behov for omskoling og opkvalificering.

Desuden bør der gøres mere for, at voksne sættes i stand til og motiveres til at tilegne sig grundlæggende færdigheder, så der kan sikres lige muligheder og øget samfundsdeltagelse, hvilket giver mulighed for en holistisk tilgang til voksenlæring.

Mobilitet hos lærende, lærere, herunder på læreruddannelserne, og personalet er et væsentligt element i livslang læring og et vigtigt middel til at øge personlig udvikling, beskæftigelsesegnethed og tilpasningsevne og bør fortsat udvides som en væsentlig del af EU-samarbejdet og som et redskab til at øge kvaliteten og inklusionen på uddannelsesområdet og til at fremme flersprogethed i Unionen. Det er vigtigt at tilstræbe en balance i mobilitetsstrømmene for at stimulere optimal hjernemobilitet og overvåge den, herunder gennem sporing af færdiguddannede.

Der skal gøres mere for at fjerne eksisterende hindringer og barrierer fra alle former for lærings- og undervisningsmobilitet, herunder spørgsmål vedrørende adgang, vejledning, tjenester til og anerkendelse af studerende, samt i lyset af alle nuværende eller fremtidige rejserestriktioners konsekvenser.

Hvis uddannelsesinstitutionernes samarbejde og mobiliteten skal styrkes, må der desuden gøres mere inden for f.eks. automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og studieophold i udlandet samt kvalitetssikring. Der skal udfoldes flere bestræbelser på at udnytte de europæiske initiativer til at fremme mobilitet, herunder dem, der finansieres under Erasmus+.

—   Strategisk prioritet 3: styrkelse af lærernes kompetencer og motivation

Lærere, uddannelsespersonale og pædagogisk personale og ledere på uddannelsesområdet på alle niveauer er uddannelsernes omdrejningspunkt. For at støtte innovation, inklusion, kvalitet og resultater på uddannelsesområdet skal lærerne være yderst kompetente og motiverede, hvilket stiller krav om forskellige faglige læringsmuligheder og støtte gennem hele karrieren.

Det har aldrig været vigtigere at fokusere på lærernes og uddannelsespersonalets trivsel i uddannelsessystemerne, hvilket også er en vigtig faktor for uddannelsens kvalitet, da det ikke kun påvirker lærernes tilfredshed, men også undervisningens kvalitet.

Lærerfaget skal også gøres mere tiltrækkende og værdsat, hvilket bliver stadig vigtigere på grund af lærermangel og en stadig ældre lærerstab i EU-landene (12).

Endvidere bør der tages hensyn til den centrale rolle, som uddannelseslederne spiller, når der udvikles miljøer og betingelser til gavn for udviklingen af lærernes og uddannelsespersonalets kompetencer og motivation, så det sikres, at uddannelsesinstitutionerne fungerer som lærende organisationer. Initiativer som f.eks. europæiske lærerakademier, som vil blive iværksat gennem Erasmus+-programmet, vil fremme netværkssamarbejde, vidensdeling og mobilitet blandt institutioner og tilbyde lærere læringsmuligheder i alle faser af deres karriere, udveksling af bedste praksis og innovativ pædagogik, som giver mulighed for peerlæring på europæisk plan.

—   Strategisk prioritet 4: styrkelse af europæisk videregående uddannelse

Den videregående uddannelsessektor og selve de videregående uddannelsesinstitutioner har vist deres modstandsdygtighed og evne til at håndtere uforudsete forandringer såsom covid-19-pandemien. Krisen skærpede uløste udfordringer, men skabte også muligheder for en videreudvikling af den planlagte dagsorden for omstilling af de videregående uddannelser.

I løbet af det næste årti vil de videregående uddannelsesinstitutioner blive tilskyndet til at finde nye og dybere samarbejdsformer, navnlig ved at skabe tværnationale alliancer, samle deres viden og ressourcer og give studerende og personale flere muligheder for mobilitet og deltagelse, samt for at fremme forskning og innovation, herunder gennem fuld gennemførelse af initiativet vedrørende Europauniversiteter.

Der er allerede gjort et vellykket stykke arbejde for at skabe et europæisk område for videregående uddannelse (EHEA) inden for rammerne af Bolognaprocessen. Det vil fremover være vigtigt fortsat at arbejde med Bolognaprocessen, samtidig med at der skabes yderligere og stærkere synergier med det europæiske forskningsrum (EFR), og parallelle eller dobbelte strukturer eller instrumenter undgås.

—   Strategisk prioritet 5: støtte til den grønne og digitale omstilling i og gennem uddannelse

Grøn og digital omstilling er det centrale fokus på Unionens dagsorden for det næste årti. Både omstillingen til en miljømæssigt bæredygtig, cirkulær og klimaneutral økonomi samt en mere digital verden vil få betydelige sociale, økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser. Hvis det ikke sikres, at alle borgere opnår den fornødne viden og de nødvendige kompetencer og færdigheder og den rette indstilling, så de kan håndtere disse forandringer, vil en socialt retfærdig omstilling i EU være umulig.

Der er behov for gennemgribende ændringer af menneskers adfærd og færdigheder, i første omgang med uddannelsessystemerne og -institutionerne som katalysatorer. Uddannelsesinstitutionerne skal inddrage de grønne og digitale dimensioner i deres organisatoriske udvikling. Dette kræver investeringer, navnlig i digitale uddannelsesøkosystemer, ikke blot for at integrere et perspektiv om miljømæssig bæredygtighed og grundlæggende og avancerede digitale færdigheder på alle uddannelsesniveauer og inden for alle uddannelsestyper, men også for at sikre, at uddannelsesinfrastrukturen er rustet til at håndtere disse forandringer og uddanne med henblik herpå. For at opnå de nødvendige ændringer i forbindelse med den grønne og digitale omstilling er det vigtigt at omlægge uddannelsesinstitutionernes tilgang, så den omfatter hele institutionen, og at skabe inklusive, sunde og bæredygtige uddannelsesmiljøer. Desuden skal virksomheder, nationale, regionale og lokale myndigheder og relevante interessenter udvikle strategier og fælles ejerskab i overensstemmelse hermed. I den forbindelse er det vigtigt at modernisere studieretningerne naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM).

ER DESUDEN ENIGT OM FØLGENDE:

| 1. | I bestræbelserne på at arbejde inden for strategirammen på grundlag af de strategiske prioriteter, som er beskrevet ovenfor, og for at etablere det europæiske uddannelsesområde og støtte videreudviklingen heraf bør følgende principper overholdes indtil 2030:






  a) | Gennem det europæiske uddannelsessamarbejde bør EU og uddannelsessektoren i bred forstand kunne gennemføre initiativer, der hovedsagelig støtter etableringen af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, men også handlingsplanen for digital uddannelse samt den europæiske dagsorden for færdigheder. På grundlag af Rådets styrkede retningslinjer og i overensstemmelse med den åbne koordinationsmetode vil dette kræve fremme af fleksible samarbejdsmetoder og styrkede synergier med andre uddannelsesinitiativer. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Gennem det europæiske uddannelsessamarbejde bør EU og uddannelsessektoren i bred forstand kunne gennemføre initiativer, der hovedsagelig støtter etableringen af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, men også handlingsplanen for digital uddannelse samt den europæiske dagsorden for færdigheder. På grundlag af Rådets styrkede retningslinjer og i overensstemmelse med den åbne koordinationsmetode vil dette kræve fremme af fleksible samarbejdsmetoder og styrkede synergier med andre uddannelsesinitiativer.

| b) | Det europæiske uddannelsessamarbejde bør gennemføres med et inklusivt og holistisk perspektiv for livslang læring, der fastholder og uddyber de afprøvede og gennemtestede værktøjer og instrumenter og den politiske støtte til ordninger for gensidig læring, som er til rådighed, navnlig i ET 2020 og i henhold til den åbne koordinationsmetode, og som udvikler synergier mellem uddannelsessektoren og andre politikområder, hvor det er relevant. Strategirammen bør med fuld respekt for medlemsstaternes kompetence på uddannelsesområdet og det europæiske uddannelsessamarbejdes frivillige karakter i løbet af det næste årti bygge på:






  i) | de fem strategiske prioriteter for det europæiske samarbejde, der er opridset ovenfor |
| --- | --- | --- |

b)

Det europæiske uddannelsessamarbejde bør gennemføres med et inklusivt og holistisk perspektiv for livslang læring, der fastholder og uddyber de afprøvede og gennemtestede værktøjer og instrumenter og den politiske støtte til ordninger for gensidig læring, som er til rådighed, navnlig i ET 2020 og i henhold til den åbne koordinationsmetode, og som udvikler synergier mellem uddannelsessektoren og andre politikområder, hvor det er relevant. Strategirammen bør med fuld respekt for medlemsstaternes kompetence på uddannelsesområdet og det europæiske uddannelsessamarbejdes frivillige karakter i løbet af det næste årti bygge på:

i)

de fem strategiske prioriteter for det europæiske samarbejde, der er opridset ovenfor

| ii) | fælles referenceredskaber og tilgange |
| --- | --- |

ii)

fælles referenceredskaber og tilgange

| iii) | peerlæring, peerrådgivning og udveksling af god praksis med særligt fokus på formidling og synliggørelse af resultater samt nationale virkninger |
| --- | --- |

iii)

peerlæring, peerrådgivning og udveksling af god praksis med særligt fokus på formidling og synliggørelse af resultater samt nationale virkninger

| iv) | periodisk overvågning og rapportering, herunder gennem EU-målene, den årlige uddannelsesovervågningsrapport, også i forbindelse med det europæiske semester, ved at anvende ekspertisen i Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks og undgå yderligere administrative byrder for medlemsstaterne |
| --- | --- |

iv)

periodisk overvågning og rapportering, herunder gennem EU-målene, den årlige uddannelsesovervågningsrapport, også i forbindelse med det europæiske semester, ved at anvende ekspertisen i Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks og undgå yderligere administrative byrder for medlemsstaterne

| v) | sammenlignelig dokumentation og sammenlignelige data fra alle relevante europæiske agenturer, europæiske netværk og internationale organisationer som f.eks. OECD, UNESCO og IEA |
| --- | --- |

v)

sammenlignelig dokumentation og sammenlignelige data fra alle relevante europæiske agenturer, europæiske netværk og internationale organisationer som f.eks. OECD, UNESCO og IEA

| vi) | ekspertisen hos Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks, som bør være det første forum for drøftelser om de fælles EU-mål og -indikatorer og fremtidige fokusområder samt samarbejdet med andre relevante sektorer (beskæftigelses-, social- og forskningssektorer) for at sikre passende og formålstjenlige indikatorer |
| --- | --- |

vi)

ekspertisen hos Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks, som bør være det første forum for drøftelser om de fælles EU-mål og -indikatorer og fremtidige fokusområder samt samarbejdet med andre relevante sektorer (beskæftigelses-, social- og forskningssektorer) for at sikre passende og formålstjenlige indikatorer

| vii) | fuld udnyttelse af mulighederne i EU-programmer, -fonde og -instrumenter, navnlig på uddannelsesområdet, herunder livslang læring. |
| --- | --- |

vii)

fuld udnyttelse af mulighederne i EU-programmer, -fonde og -instrumenter, navnlig på uddannelsesområdet, herunder livslang læring.

| c) | Det europæiske uddannelsessamarbejde bør være relevant, konkret og effektivt. Der er behov for yderlige bestræbelser med henblik på at sikre, at klare og synlige resultater planlægges på forhånd og derefter forelægges, gennemgås og formidles regelmæssigt og på en struktureret måde gennem europæiske og nationale fora, så der etableres et grundlag for løbende evaluering og udvikling. |
| --- | --- |

c)

Det europæiske uddannelsessamarbejde bør være relevant, konkret og effektivt. Der er behov for yderlige bestræbelser med henblik på at sikre, at klare og synlige resultater planlægges på forhånd og derefter forelægges, gennemgås og formidles regelmæssigt og på en struktureret måde gennem europæiske og nationale fora, så der etableres et grundlag for løbende evaluering og udvikling.

| d) | For at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at lette den planlagte omstilling af de videregående uddannelser i Europa og fremme samarbejdet mellem videregående uddannelsesinstitutioner bør der sikres tætte og strukturerede synergier med EHEA og Bolognaprocessen, navnlig med hensyn til instrumenter for kvalitetssikring, anerkendelse, mobilitet og gennemsigtighed, idet parallelle eller dobbelte strukturer og instrumenter, der allerede er udviklet i EHEA, undgås. |
| --- | --- |

d)

For at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at lette den planlagte omstilling af de videregående uddannelser i Europa og fremme samarbejdet mellem videregående uddannelsesinstitutioner bør der sikres tætte og strukturerede synergier med EHEA og Bolognaprocessen, navnlig med hensyn til instrumenter for kvalitetssikring, anerkendelse, mobilitet og gennemsigtighed, idet parallelle eller dobbelte strukturer og instrumenter, der allerede er udviklet i EHEA, undgås.

| e) | Københavnprocessen er et vigtigt aspekt af det europæiske samarbejde under den åbne koordinationsmetode inden for erhvervsuddannelse, som vil bidrage til at nå de strategiske prioriteter, der er fastsat i denne ramme. |
| --- | --- |

e)

Københavnprocessen er et vigtigt aspekt af det europæiske samarbejde under den åbne koordinationsmetode inden for erhvervsuddannelse, som vil bidrage til at nå de strategiske prioriteter, der er fastsat i denne ramme.

| f) | Det tværsektorielle samarbejde mellem EU's relevante uddannelsesinitiativer og initiativer på politikområder og i sektorer i tilknytning hertil bør forbedres — navnlig hvad angår beskæftigelse, socialpolitik, forskning, innovation, ungdom og kultur. Der bør lægges særlig vægt på at fremme en bedre dialog mellem Uddannelsesudvalget og Beskæftigelsesudvalget for at sikre en rettidig udveksling af oplysninger (13). For så vidt angår gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig dens første, fjerde og 11. princip, bør der lægges særlig vægt på overvågningen heraf, der udføres gennem en »social resultattavle«, som vil overvåge tendenser og fremskridt i medlemsstaterne og indgå i det europæiske semester. |
| --- | --- |

f)

Det tværsektorielle samarbejde mellem EU's relevante uddannelsesinitiativer og initiativer på politikområder og i sektorer i tilknytning hertil bør forbedres — navnlig hvad angår beskæftigelse, socialpolitik, forskning, innovation, ungdom og kultur. Der bør lægges særlig vægt på at fremme en bedre dialog mellem Uddannelsesudvalget og Beskæftigelsesudvalget for at sikre en rettidig udveksling af oplysninger (13). For så vidt angår gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig dens første, fjerde og 11. princip, bør der lægges særlig vægt på overvågningen heraf, der udføres gennem en »social resultattavle«, som vil overvåge tendenser og fremskridt i medlemsstaterne og indgå i det europæiske semester.

| g) | Med særligt fokus på »videnfirkanten« (uddannelse, forskning, innovation og tjeneste til samfundet) bør der især lægges vægt på politik- og finansieringssynergier mellem uddannelse, forskning og innovation, navnlig inden for rammerne af EFR og det europæiske uddannelsesområde, samtidig med at der sikres sammenhæng med EHEA (14). |
| --- | --- |

g)

Med særligt fokus på »videnfirkanten« (uddannelse, forskning, innovation og tjeneste til samfundet) bør der især lægges vægt på politik- og finansieringssynergier mellem uddannelse, forskning og innovation, navnlig inden for rammerne af EFR og det europæiske uddannelsesområde, samtidig med at der sikres sammenhæng med EHEA (14).

| h) | Navnlig når det gælder etableringen af det europæiske uddannelsesområde, har det europæiske samarbejde brug for dialog og et netværkssamarbejde, som er konsekvent og gennemsigtigt og med et samskabelsesperspektiv, ikke blot mellem medlemsstaterne og Kommissionen, men også med alle relevante interessenter. |
| --- | --- |

h)

Navnlig når det gælder etableringen af det europæiske uddannelsesområde, har det europæiske samarbejde brug for dialog og et netværkssamarbejde, som er konsekvent og gennemsigtigt og med et samskabelsesperspektiv, ikke blot mellem medlemsstaterne og Kommissionen, men også med alle relevante interessenter.

| i) | Den politiske dialog med tredjelande og samarbejdet med internationale organisationer såsom Europarådet, OECD og UNESCO bør styrkes for at skaffe dokumentation og data, men også til inspiration og som kilde til nye idéer og forskellige arbejdsmetoder til sammenligning og forbedring. |
| --- | --- |

i)

Den politiske dialog med tredjelande og samarbejdet med internationale organisationer såsom Europarådet, OECD og UNESCO bør styrkes for at skaffe dokumentation og data, men også til inspiration og som kilde til nye idéer og forskellige arbejdsmetoder til sammenligning og forbedring.

| j) | Finansielle midler fra Erasmus+, de europæiske strukturfonde, REACT-EU, genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-finansieringsprogrammer og -mekanismer bør anvendes til at forbedre uddannelsessystemerne i overensstemmelse med det overordnede mål om at etablere det europæiske uddannelsesområde og nå medlemsstaternes prioriteter inden for den nye rammes strategiske prioriteter. |
| --- | --- |

j)

Finansielle midler fra Erasmus+, de europæiske strukturfonde, REACT-EU, genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-finansieringsprogrammer og -mekanismer bør anvendes til at forbedre uddannelsessystemerne i overensstemmelse med det overordnede mål om at etablere det europæiske uddannelsesområde og nå medlemsstaternes prioriteter inden for den nye rammes strategiske prioriteter.

| k) | Etableringen af det europæiske uddannelsesområde forudsætter i betragtning af uddannelsernes grundlæggende rolle i genopretningen og opbygningen af social og økonomisk modstandsdygtighed, at der sættes øget fokus på investering i uddannelse. Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne intensivere arbejdet med investeringer, herunder fremme debatten i passende politiske fora på højt niveau, når det er relevant, såsom fælles drøftelser mellem EU's finansministre og EU's undervisningsministre og med andre institutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank og Europa-Parlamentet (15). |
| --- | --- |

k)

Etableringen af det europæiske uddannelsesområde forudsætter i betragtning af uddannelsernes grundlæggende rolle i genopretningen og opbygningen af social og økonomisk modstandsdygtighed, at der sættes øget fokus på investering i uddannelse. Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne intensivere arbejdet med investeringer, herunder fremme debatten i passende politiske fora på højt niveau, når det er relevant, såsom fælles drøftelser mellem EU's finansministre og EU's undervisningsministre og med andre institutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank og Europa-Parlamentet (15).

| 2. | En vellykket anvendelse af den åbne koordinationsmetode inden for strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde afhænger af medlemsstaternes politiske vilje, styrkede retningslinjer fra Rådet og effektive arbejdsmetoder på europæisk plan, som bør bygge på følgende:






  a) | Arbejdscyklusser — perioden frem til 2030 vil blive opdelt i to cyklusser, hvoraf den første cyklus omfatter fem år fra 2021 til 2025 ifølge den tidsplan, som Kommissionen foreslog i sin meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde, mens den anden cyklus går frem til 2030. Den første cyklus bør gøre det muligt at etablere det europæiske uddannelsesområde inden 2025. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Arbejdscyklusser — perioden frem til 2030 vil blive opdelt i to cyklusser, hvoraf den første cyklus omfatter fem år fra 2021 til 2025 ifølge den tidsplan, som Kommissionen foreslog i sin meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde, mens den anden cyklus går frem til 2030. Den første cyklus bør gøre det muligt at etablere det europæiske uddannelsesområde inden 2025.

| b) | Prioriterede områder — for hver cyklus vedtager Rådet på grundlag af de strategiske prioriteter en række prioriterede områder for det europæiske samarbejde under hensyntagen til det overordnede mål om at etablere det europæiske uddannelsesområde og dets videre udvikling. De europæiske prioriterede områder bør gøre det muligt for alle medlemsstater at samarbejde om bredere spørgsmål, men vil også åbne mulighed for et mere specifikt og tættere samarbejde mellem interesserede medlemsstater for at tackle nye udfordringer og særlige politiske behov. De prioriterede områder for den første cyklus inden for denne nye ramme er fastlagt i bilag III. |
| --- | --- |

b)

Prioriterede områder — for hver cyklus vedtager Rådet på grundlag af de strategiske prioriteter en række prioriterede områder for det europæiske samarbejde under hensyntagen til det overordnede mål om at etablere det europæiske uddannelsesområde og dets videre udvikling. De europæiske prioriterede områder bør gøre det muligt for alle medlemsstater at samarbejde om bredere spørgsmål, men vil også åbne mulighed for et mere specifikt og tættere samarbejde mellem interesserede medlemsstater for at tackle nye udfordringer og særlige politiske behov. De prioriterede områder for den første cyklus inden for denne nye ramme er fastlagt i bilag III.

| c) | Gensidig læring — det europæiske samarbejde inden for ovennævnte prioriterede områder bør gennemføres ved hjælp af f.eks. peerlærings- og peerrådgivningsaktiviteter, konferencer og seminarer, workshops, fora på højt plan eller ekspertgrupper, paneler, undersøgelser og analyser, webbaseret samarbejde og ved inddragelse af berørte interessenter, hvor det er relevant. Alle disse initiativer bør udvikles på grundlag af klare mandater, tidsplaner og forventede resultater efter forslag fra Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

c)

Gensidig læring — det europæiske samarbejde inden for ovennævnte prioriterede områder bør gennemføres ved hjælp af f.eks. peerlærings- og peerrådgivningsaktiviteter, konferencer og seminarer, workshops, fora på højt plan eller ekspertgrupper, paneler, undersøgelser og analyser, webbaseret samarbejde og ved inddragelse af berørte interessenter, hvor det er relevant. Alle disse initiativer bør udvikles på grundlag af klare mandater, tidsplaner og forventede resultater efter forslag fra Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne.

| d) | Fælles referenceredskaber og tilgange — gensidig læring kan inspireres af eller føre til udvikling af referenceredskaber og tilgange, der bygger på fælles analyser og støtter yderligere politikudvikling på forskellige forvaltningsniveauer (EU, nationalt, regionalt, lokalt, sektormæssigt osv.). |
| --- | --- |

d)

Fælles referenceredskaber og tilgange — gensidig læring kan inspireres af eller føre til udvikling af referenceredskaber og tilgange, der bygger på fælles analyser og støtter yderligere politikudvikling på forskellige forvaltningsniveauer (EU, nationalt, regionalt, lokalt, sektormæssigt osv.).

| e) | Forvaltningsmekanisme — strategirammen bør i den første cyklus bevare alle de afprøvede og gennemtestede ordninger for gensidig læring i ET 2020, f.eks. arbejdsgrupper, grupperinger af generaldirektører og peerlæringsinstrumenter, og fortsat inddrage andre relevante forvaltningsorganer. Medlemsstaterne og Kommissionen skal tilpasse disse ordninger til de nye strategiske prioriteter og samarbejde om at udarbejde forvaltningsløsninger, der fremmer en effektiv formidling af information fra det tekniske til det politiske niveau, når det er nødvendigt, og koordinere det arbejde, der skal udføres inden for strategirammen, uden at skabe unødvendige strukturer eller belaste medlemsstaterne yderligere. |
| --- | --- |

e)

Forvaltningsmekanisme — strategirammen bør i den første cyklus bevare alle de afprøvede og gennemtestede ordninger for gensidig læring i ET 2020, f.eks. arbejdsgrupper, grupperinger af generaldirektører og peerlæringsinstrumenter, og fortsat inddrage andre relevante forvaltningsorganer. Medlemsstaterne og Kommissionen skal tilpasse disse ordninger til de nye strategiske prioriteter og samarbejde om at udarbejde forvaltningsløsninger, der fremmer en effektiv formidling af information fra det tekniske til det politiske niveau, når det er nødvendigt, og koordinere det arbejde, der skal udføres inden for strategirammen, uden at skabe unødvendige strukturer eller belaste medlemsstaterne yderligere.

| f) | Formidling af resultater — for at forbedre synligheden og gennemslagskraften på nationalt og europæisk plan vil resultaterne af samarbejdet blive formidlet bredt blandt alle relevante interessenter og eventuelt drøftet på politisk plan. |
| --- | --- |

f)

Formidling af resultater — for at forbedre synligheden og gennemslagskraften på nationalt og europæisk plan vil resultaterne af samarbejdet blive formidlet bredt blandt alle relevante interessenter og eventuelt drøftet på politisk plan.

| g) | Overvågning af processen — for at fremme resultater gennem den åbne koordinationsmetode samt ejerskab over processen på både nationalt og europæisk plan arbejder medlemsstaterne og Kommissionen tæt sammen om at gøre status over arbejdet på teknisk plan og evaluere processen og dens resultater. Den årlige overvågning vil også ske gennem Kommissionens uddannelsesovervågningsrapport, som overvåger fremskridtene med hensyn til at nå alle de aftalte EU-mål og -indikatorer, herunder delindikatorer på uddannelsesområdet, og bidrager også til processen med det europæiske semester. |
| --- | --- |

g)

Overvågning af processen — for at fremme resultater gennem den åbne koordinationsmetode samt ejerskab over processen på både nationalt og europæisk plan arbejder medlemsstaterne og Kommissionen tæt sammen om at gøre status over arbejdet på teknisk plan og evaluere processen og dens resultater. Den årlige overvågning vil også ske gennem Kommissionens uddannelsesovervågningsrapport, som overvåger fremskridtene med hensyn til at nå alle de aftalte EU-mål og -indikatorer, herunder delindikatorer på uddannelsesområdet, og bidrager også til processen med det europæiske semester.

| h) | Statusrapporter — ved afslutningen af første cyklus inden 2025 vil det være nødvendigt at gennemgå rækken af prioriterede områder for at tilpasse dem eller fastsætte nye for den efterfølgende cyklus på grundlag af de aktuelle udfordringer og overveje hidtidige fremskridt, herunder med hensyn til at udvikle forvaltningsløsninger, der står i forhold til de politiske ambitioner for det europæiske uddannelsesområde. I 2022 vil Kommissionen offentliggøre en statusrapport om det europæiske uddannelsesområde, der opgør og evaluerer resultaterne med hensyn til det europæiske uddannelsesområde gennem den strategiske samarbejdsramme, og som efter omstændighederne foreslår de næste skridt. I 2023 vil der også blive tilrettelagt en midtvejsevaluering. Både statusrapporten og midtvejsevalueringen vil blive taget i betragtning i Rådets aftale om eventuelle nye prioriterede områder efter 2025. |
| --- | --- |

h)

Statusrapporter — ved afslutningen af første cyklus inden 2025 vil det være nødvendigt at gennemgå rækken af prioriterede områder for at tilpasse dem eller fastsætte nye for den efterfølgende cyklus på grundlag af de aktuelle udfordringer og overveje hidtidige fremskridt, herunder med hensyn til at udvikle forvaltningsløsninger, der står i forhold til de politiske ambitioner for det europæiske uddannelsesområde. I 2022 vil Kommissionen offentliggøre en statusrapport om det europæiske uddannelsesområde, der opgør og evaluerer resultaterne med hensyn til det europæiske uddannelsesområde gennem den strategiske samarbejdsramme, og som efter omstændighederne foreslår de næste skridt. I 2023 vil der også blive tilrettelagt en midtvejsevaluering. Både statusrapporten og midtvejsevalueringen vil blive taget i betragtning i Rådets aftale om eventuelle nye prioriterede områder efter 2025.

| 3. | Kommissionen vil offentliggøre en fuldstændig rapport om det europæiske uddannelsesområde i 2025. På grundlag af denne evaluering gennemgår Rådet strategirammen — herunder EU-mål, forvaltningsstruktur og arbejdsmetoder — og foretager de nødvendige justeringer til anden cyklus, hvor det er relevant, så den tilpasses til det europæiske uddannelsesområdes faktiske forhold og behov eller enhver anden væsentlig udvikling i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

3.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL FØLGENDE I OVERENSSTEMMELSE MED NATIONALE FORHOLD:

| 1. | med støtte fra Kommissionen og ved hjælp af den åbne koordinationsmetode som skitseret i denne resolution at samarbejde om at forbedre det europæiske uddannelsessamarbejde i perioden indtil 2030 på grundlag af de fem strategiske prioriteter, de ovenfor beskrevne principper og arbejdsmetoder og de prioriterede områder, der er aftalt for hver cyklus (de prioriterede områder for den første cyklus (2021-2025) er skitseret i bilag III), |
| --- | --- |

1.

| 2. | på grundlag af de nationale prioriteter og med behørig respekt for nationale kompetencer på uddannelsesområdet at overveje nationale foranstaltninger med henblik på at opnå fremskridt inden for de strategiske prioriteter, der er opridset i strategirammen, og bidrage til i fællesskab at etablere det europæiske uddannelsesområde og nå de EU-mål, der er fastlagt i bilag II; at hente inspiration fra gensidig læring på europæisk plan, når der udformes nationale uddannelsespolitikker, |
| --- | --- |

2.

| 3. | hvor det er relevant, at overveje, hvordan og i hvilket omfang de i fællesskab kan bidrage til at nå EU-målene gennem nationale foranstaltninger og aktioner og således fastsætte nationale mål i overensstemmelse med deres uddannelsessystemers særlige forhold og under hensyntagen til nationale forhold, herunder covid-19-krisens konsekvenser for økonomien og samfundet og inden for selve uddannelsessektoren, |
| --- | --- |

3.

| 4. | at støtte den ovenfor beskrevne forvaltningsstruktur og de valgte arbejdsmetoder, idet de tager ejerskab over processen, |
| --- | --- |

4.

| 5. | at gøre effektiv brug af EU's politikker og finansieringsinstrumenter til at støtte gennemførelsen af nationale foranstaltninger og aktioner for at opnå fremskridt i forbindelse med de strategiske prioriteter og dertil knyttede EU-mål og nationale mål, navnlig i forbindelse med genopretning og grøn og digital omstilling. |
| --- | --- |

5.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED TRAKTATERNE OG MED FULD RESPEKT FOR NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 1. | at støtte og samarbejde med medlemsstaterne inden for denne ramme — i perioden indtil 2030 — på grundlag af de fem strategiske prioriteter, de ovenfor beskrevne principper og arbejdsmetoder og de EU-mål og aftalte prioriterede områder, der er opridset i henholdsvis bilag II og III, |
| --- | --- |

1.

| 2. | at samarbejde med medlemsstaterne indtil udgangen af 2021 for at nå til enighed om en passende forvaltningsstruktur, der skal koordinere arbejdet og styre udviklingen af strategirammen, inden for det overordnede mål om at etablere og videreudvikle det europæiske uddannelsesområde, idet det samtidig overvejes, hvilke spørgsmål der skal drøftes på højere politisk niveau, så medlemsstaterne ikke belastes yderligere, og deres ejerskab til processen sikres, |
| --- | --- |

2.

| 3. | at samarbejde med medlemsstaterne og yde særlig støtte til lokale, regionale og nationale myndigheder for at fremme gensidig læring, analyse og udveksling af god praksis vedrørende investeringer i uddannelsesinfrastruktur, |
| --- | --- |

3.

| 4. | navnlig at analysere gennem statusrapporter, i hvilket omfang denne rammes strategiske prioriteter er blevet opfyldt, ikke blot når det gælder etableringen af det europæiske uddannelsesområde, men også på nationalt plan inden for det europæiske uddannelsessamarbejde, |
| --- | --- |

4.

| 5. | på grundlag af ekspertudtalelsen fra Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarksat arbejde med forslag til mulige indikatorer eller EU-mål for inklusion og lighed, for lærerfaget samt for bæredygtighed, herunder grønnere uddannelsessystemer, |
| --- | --- |

5.

| 6. | at samarbejde med medlemsstaterne om analysere, hvordan indsamling og analyse af data med henblik på eksisterende EU-mål og -indikatorer kan forbedres, så en evidensbaseret politikudformning fremmes, bl.a. ved hjælp af ekspertisen i Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks, og aflægge rapport til Rådet om disse drøftelser, |
| --- | --- |

6.

| 7. | at samarbejde med medlemsstaterne om efter 2025 at undersøge de EU-mål og -indikatorer, for hvilke de fastsatte tidsfrister ikke falder sammen med den tiårige periode, der gælder for denne ramme, og aflægge rapport til Rådet om mulige nye værdier for disse mål og indikatorer, |
| --- | --- |

7.

| 8. | at fremlægge og regelmæssigt ajourføre en systematisk oversigt over og køreplan for igangværende og planlagte politikker, samarbejdsværktøjer, finansieringsinstrumenter, initiativer og målrettede indkaldelser på EU-plan, som bidrager til etableringen af det europæiske uddannelsesområde og til udviklingen af det europæiske uddannelsessamarbejde, |
| --- | --- |

8.

| 9. | at fremlægge handlingsplanen til gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder og navnlig dens første, fjerde og 11. princip, |
| --- | --- |

9.

| 10. | at etablere en platform for det europæiske uddannelsesområde, der skal fungere som en interaktiv offentlig portal, som støtter medlemsstaternes og interessenternes adgang til information, aktioner, tjenester, instrumenter og resultater og fremmer samarbejde og udvekslinger. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  COM(2017) 673 final.

(2)  I overensstemmelse med Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1).

(3)  COM(2020) 625 final.

(4)  COM(2020) 274 final.

(5)  COM(2020) 624 final.

(6)  I henhold til Rådets resolution af 8. november 2019 om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 1).

(7)  COM(2019) 640 final.

(8)  COM(2020) 67 final.

(9)  Jf. Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

(10)  I overensstemmelse med FN's konvention af 13. december 2006 om rettigheder for personer med handicap.

(11)  I overensstemmelse med målene i Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.) og Osnabrückerklæringen af 30. november 2020.

(12)  Som understreget i Rådets konklusioner af 9. juni 2020 om fremtidens europæiske lærere og undervisere (EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11).

(13)  Efter vedtagelsen og i overensstemmelse med Rådets resolution af 27. februar 2020 om uddannelse i det europæiske semester: sikring af kvalificerede debatter om reformer og investeringer (EUT C 64 af 27.2.2020, s. 1).

(14)  Dette arbejde kunne støttes på teknisk plan.

(15)  På teknisk plan vil en ekspertgruppe om kvalitetsinvesteringer i uddannelse støtte denne proces og hjælpe med at fastholde fokus på nationale og regionale investeringer.

---

BILAG I

POLITISK BAGGRUND

| 1. | Rådets konklusioner om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (12. maj 2009) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse (20. december 2011) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring (20. december 2012) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Erklæring om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse (17. marts 2015 i Paris) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådets og Kommissionens fælles rapport for 2015 om gennemførelse af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) — Nye prioritetsområder for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (23.-24. november 2015) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rådets konklusioner om mindskelse af skolefrafald og fremme af succes i skolen (23.-24. november 2015) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af socioøkonomisk udvikling og inklusion i EU gennem uddannelse: uddannelse som bidrag til det europæiske semester 2016 (24. februar 2016) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa« (10. juni 2016) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rådets henstilling om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (19. december 2016) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om inklusion i mangfoldighed for at sikre uddannelse af høj kvalitet for alle (17. februar 2017) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rådets henstilling om den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring (22. maj 2017) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur: Europa-Kommissionens bidrag til stats- og regeringschefernes møde i Göteborg den 17. november 2017« |
| --- | --- |

12.

| 13. | Rådets henstilling om sporing af færdiguddannede (20. november 2017) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rådets konklusioner om skoleudvikling og fremragende undervisning (20. november 2017) |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rådets konklusioner om en fornyet EU-dagsorden for videregående uddannelse (20. november 2017) |
| --- | --- |

15.

| 16. | Det Europæiske Råds konklusioner (14. december 2017) |
| --- | --- |

16.

| 17. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for digital uddannelse (17. januar 2018) |
| --- | --- |

17.

| 18. | Rådets henstilling om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (15. marts 2018) |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2018/646 om en fælles ramme for bedre tjenester vedrørende færdigheder og kvalifikationer (Europass) (18. april 2018) |
| --- | --- |

19.

| 20. | Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (22. maj 2018) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Rådets henstilling om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen (22. maj 2018) |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (22. maj 2018) |
| --- | --- |

22.

| 23. | Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (26. november 2018) |
| --- | --- |

23.

| 24. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Koordinerede plan for kunstig intelligens« (7. december 2018) |
| --- | --- |

24.

| 25. | Rådets konklusioner »På vej mod en stadig mere bæredygtig Union i 2030« (9. april 2019) |
| --- | --- |

25.

| 26. | Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring (22. maj 2019) |
| --- | --- |

26.

| 27. | Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet (22. maj 2019) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Rådets konklusioner om fremtiden for et højdigitaliseret Europa efter 2020: »Styrke den digitale og økonomiske konkurrenceevne i hele Unionen og den digitale samhørighed« (7. juni 2019) |
| --- | --- |

28.

| 29. | Det Europæiske Råd: den nye strategiske dagsorden 2019-2024 (20. juni 2019) |
| --- | --- |

29.

| 30. | Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (8. november 2019) |
| --- | --- |

30.

| 31. | Rådets konklusioner om den centrale rolle, som politikker for livslang læring spiller med hensyn til at sætte samfundene i stand til at håndtere den teknologiske og grønne omstilling til støtte for inklusiv og bæredygtig vækst (8. november 2019) |
| --- | --- |

31.

| 32. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Den europæiske grønne pagt« (11. december 2019) |
| --- | --- |

32.

| 33. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling« (14. januar 2020) |
| --- | --- |

33.

| 34. | Rådets resolution om uddannelse i det europæiske semester: sikring af kvalificerede debatter om reformer og investeringer (20. februar 2020) |
| --- | --- |

34.

| 35. | Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (25. maj 2020) |
| --- | --- |

35.

| 36. | Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet (16. juni 2020) |
| --- | --- |

36.

| 37. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (1. juli 2020) |
| --- | --- |

37.

| 38. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Et nyt europæisk rum for forskning og innovation (EFR)« (30. september 2020) |
| --- | --- |

38.

| 39. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (30. september 2020) |
| --- | --- |

39.

| 40. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (30. september 2020) |
| --- | --- |

40.

| 41. | Romkommunikéet (19. november 2020) |
| --- | --- |

41.

| 42. | Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (24. november 2020) |
| --- | --- |

42.

| 43. | Rådets konklusioner om digital uddannelse i Europas vidensamfund (24. november 2020) |
| --- | --- |

43.

| 44. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2027« (24. november 2020) |
| --- | --- |

44.

| 45. | Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier (30. november 2020) |
| --- | --- |

45.

---

BILAG II

EU-MÅL — referenceniveauer for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelsesområdet

For at kunne overvåge udviklingen og kortlægge udfordringerne samt bidrage til evidensbaseret politikudformning gennem systematisk indsamling og analyse af internationalt sammenlignelige data bør en række referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelsesområdet (»EU-mål«) understøtte de strategiske prioriteter, der er skitseret i resolutionen for perioden 2021-2030. De bør kun bygge på sammenlignelige og pålidelige data og tage hensyn til de forskellige situationer i de enkelte medlemsstater (1). De skal ikke anses for at være konkrete mål, som de enkelte lande skal nå inden 2025 eller 2030. Som beskrevet i denne resolution opfordres medlemsstaterne til at overveje at fastsætte tilsvarende nationale mål.

Medlemsstaterne er på baggrund heraf enige om at nå følgende syv EU-mål:

1.   Andelen af 15-årige med ringe grundlæggende færdigheder (2)

Andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab bør inden 2030 være mindre end 15 %.

2.   Andelen af elever i 8. klasse med ringe digitale færdigheder (3)

Andelen af elever i 8. klasse med ringe IT-færdigheder bør inden 2030 være mindre end 15 %.

3.   Deltagelse i førskoleundervisning og børnepasning (4)

Inden 2030 bør mindst 96 % af børn mellem tre år og alderen for obligatorisk skolestart deltage i førskoleundervisning og børnepasning.

4.   Unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt (5)

Inden 2030 bør andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, være under 9 %.

5.   Gennemførelse af en videregående uddannelse (6)

Andelen af 25-34-årige, der har gennemført en videregående uddannelse, bør inden 2030 være mindst 45 %.

6.   Arbejdspladslæring inden for erhvervsrettede uddannelser (7)

Andelen af nyuddannede med en erhvervsrettet uddannelse, der i løbet af deres uddannelse var eksponeret for arbejdspladslæring, bør inden 2025 være mindst 60 %.

7.   Voksnes deltagelse i læring (8)

Mindst 47 % af voksne i alderen 25-64 år bør inden 2025 have deltaget i et læringsforløb inden for de seneste 12 måneder.

---

(1)  Disse mål bør også tage hensyn til medlemsstaternes forskellige baggrunde og det forhold, at der ifølge internationale fremskrivninger kan være ændringer af startdataene for årene 2020 og 2021 på grund af covid-19-pandemiens alvorlige konsekvenser for uddannelsessystemerne i EU.

(2)  Datakilden er programmet for international elevevaluering (PISA), som OECD administrerer og indsamler data til. Her måles andelen af 15-årige, der ikke når niveau 2 på PISA-skalaen for læsning, matematik eller naturvidenskab.

(3)  Målet er baseret på undersøgelsen »Computer and Information Literacy (CIL)« fra International Computer and Information Literacy Study (ICILS) foretaget af den internationale sammenslutning til vurdering af skoleresultater (IEA). ICILS-målgruppen er elever i 8. klasse.

(4)  Datakilden er Eurostat, onlinedatakode: [educ_uoe_enra21].

(5)  Eurostat, EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen. Onlinedatakode: [edat_lfse_14] dvs. andelen af befolkningen i alderen 18-24 år, som kun har fulgt sekundærundervisning på første trin eller derunder, og som ikke har nogen længere uddannelse. Dette EU-mål vil blive suppleret med en ledsagende indikator for gennemførelse af en ungdomsuddannelse, som måler andelen af personer i alderen 20-24 år, der som minimum har en ungdomsuddannelse, ved hjælp af data fra Eurostat, EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen. Onlinedatakode: [edat_lfse_03].

(6)  Eurostat, EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen. Onlinedatakode: [edat_lfse_03].

(7)  Dette omfatter nyuddannede i alderen 20-34 år, som har forladt uddannelsessystemet for 1-3 år siden. Indikatoren vil være baseret på data indsamlet fra og med 2021 som led i Eurostats EU-arbejdsstyrkeundersøgelse (EU LFS), der er defineret i variabelidentifikatoren »HATWORK« i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/2240. Den vedrører arbejdserfaring på en arbejdsplads i en markedsmæssig eller ikkemarkedsmæssig enhed (dvs. i en virksomhed, statslig institution eller nonprofitorganisation), som indgik i undervisningsplanen i det formelle program, der førte til det højeste opnåede uddannelsesniveau. Hvis en respondent har erfaring fra flere arbejdspladser, bør den samlede varighed af arbejdserfaringen tages i betragtning. Arbejdserfaringen bør udtrykkes i fuldtidsækvivalenter.

(8)  Eurostat, EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen, data indsamlet fra 2022 og fremefter. Da datakilden efter planen skal ændres i 2022 (fra voksenuddannelsesundersøgelsen til EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen), skal målet bekræftes i 2023 på grundlag af erfaringerne med den nye datakilde. Kommissionen vil i samarbejde med Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks evaluere virkningen af disse ændringer ved at sammenligne resultaterne af voksenuddannelsesundersøgelsen og arbejdsstyrkeundersøgelsen i 2023 og overveje mulige ændringer af arbejdsstyrkeundersøgelsens metode eller målniveauet. På grundlag af denne evaluering træffer Rådet afgørelse om en eventuel tilpasning af målniveauet.

---

BILAG III

PRIORITEREDE OMRÅDER FOR DET EUROPÆISKE UDDANNELSESSAMARBEJDE I FØRSTE CYKLUS: 2021-2025

For at gøre fremskridt i tråd med de fem strategiske prioriteter i strategirammen for det europæiske samarbejde kan en indkredsning af prioriterede områder, konkrete emner og foranstaltninger (1)for en specifik arbejdscyklus effektivisere det europæiske uddannelsessamarbejde og samtidig afspejle medlemsstaternes individuelle behov, herunder når de står over for nye forhold og udfordringer.

De prioriterede områder, der er omhandlet i denne resolution, samt de mest relevante konkrete emner og foranstaltninger afspejler behovet for at: i) fortsætte samarbejdet på områder, hvor der stadig er centrale udfordringer med kobling til nyere udfordringer, og ii) udvikle samarbejdet på områder, der anses for at være særligt vigtige i denne arbejdscyklus.

Hvis medlemsstaterne finder det nødvendigt, kan arbejdet med specifikke prioriterede områder fortsætte i senere arbejdscyklusser under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og nationale forhold.

Prioriteret område 1 — kvalitet, lighed, inklusion og gode uddannelsesresultater

Konkrete emner og foranstaltninger

| i) | fremme af beherskelsen af nøglekompetencer (2), herunder grundlæggende færdigheder, hvilket er en forudsætning for at kunne trives i tilværelsen, finde eller skabe tilfredsstillende job og blive engagerede borgere |
| --- | --- |

i)

| ii) | fremme af og støtte til sprogundervisning og -indlæring og flersprogethed, så de lærende og lærerne kan drage fordel af et reelt europæisk læringsrum, ved at fortsætte gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2019 om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring, herunder inden for erhvervsrettet uddannelse |
| --- | --- |

ii)

| iii) | tilførsel af et europæisk perspektiv inden for uddannelse, så de lærende får indsigt i, hvordan Europa som helhed og Unionen i særdeleshed påvirker deres hverdag, herunder ved at udvide og styrke Jean Monnet-aktionerne |
| --- | --- |

iii)

| iv) | bevarelse af uddannelsesinstitutioner som et sikkert miljø uden vold, mobning, skadelig tale, desinformation og nogen form for forskelsbehandling, herunder gennem den videre gennemførelse af Rådets henstilling af 22. maj 2018 om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen |
| --- | --- |

iv)

| v) | fremme af et sikkert og støttende skolemiljø som en nødvendig forudsætning for ovennævnte konkrete emner, f.eks. bekæmpelse af forskelsbehandling, racisme, sexisme, segregation, mobning (herunder cybermobning), vold og stereotyper, og for alle lærendes personlige trivsel |
| --- | --- |

v)

| vi) | hjælpe alle lærende med at nå et grundlæggende kompetenceniveau inden for grundlæggende færdigheder med særligt fokus på grupper med risiko for dårlige resultater og skolefrafald, herunder fastlæggelse af effektive politiske reformer til støtte for bedre resultater inden for grundlæggende færdigheder, navnlig hvad angår læseplaner og/eller bedømmelser, samt institutionernes og personalets evne til at tænke innovativt og udvikle deres læringsmetoder og -miljøer |
| --- | --- |

vi)

| vii) | fremme af strategier for gode uddannelsesmæssige resultater på nationalt plan for at bidrage til, at alle lærende gennemfører deres uddannelsesforløb på vellykket vis, og mindske antallet af unge, som forlader uddannelsessystemet tidligt, og dårlige resultater ved at støtte en tilgang, der omfatter hele institutionen, hvor den overordnede uddannelsesvision er inklusiv og har den lærende i centrum |
| --- | --- |

vii)

| viii) | håndtering af en stadig mere mangfoldig gruppe af lærende og bedre adgang til inklusiv uddannelse af høj kvalitet for alle lærende, herunder dårligt stillede og sårbare grupper såsom lærende med særlige læringsbehov, minoriteter, personer med migrantbaggrund og romaer samt lærende med færre muligheder på grund af, hvor de geografisk bor, og/eller deres socialøkonomisk ugunstige situation |
| --- | --- |

viii)

| ix) | gennemførelse af den europæiske kvalitetsramme for førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet |
| --- | --- |

ix)

| x) | bekæmpelse af kønsforskelle inden for uddannelse og ulige muligheder for piger og drenge, kvinder og mænd ved at fremme mere kønsafbalancerede uddannelsesvalg, opponere mod og udrydde kønsstereotyper på uddannelsesområdet og inden for lærerfaget, specielt inden for studieretningerne naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst, matematik (STEAM), tackle problemer såsom underpræstation blandt drenge, mobning og seksuel chikane og udvikle en mere kønssensitiv tilgang med hensyn til uddannelsesforløb og uddannelsesinstitutioner |
| --- | --- |

x)

| xi) | støtte til dataindsamling og innovation med henblik på inklusion og kønsligestilling på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

xi)

| xii) | fremme af medborgerskabskompetencer, interkulturelle og sociale kompetencer, gensidig forståelse og respekt og personlig tilegnelse af demokratiske værdier og grundlæggende rettigheder på alle uddannelsesniveauer og inden for alle uddannelsestyper (3). |
| --- | --- |

xii)

| xiii) | fremme, værdsættelse og anerkendelse af ikkeformel læring, herunder frivilligt arbejde, og bedre inddragelse af, kvalitet i og anerkendelse af grænseoverskridende solidaritetsaktiviteter |
| --- | --- |

xiii)

| xiv) | udvikling af etisk adfærd og styrkelse af kritisk tænkning samt digitale færdigheder og mediekendskab |
| --- | --- |

xiv)

| xv) | fremme af bæredygtige investeringer i inklusiv uddannelse af høj kvalitet. |
| --- | --- |

xv)

Prioriteret område 2 — livslang læring og mobilitet

Konkrete emner og foranstaltninger

| i) | genindførelse og fortsættelse af strategier for livslang læring og håndtering af overgangsfaserne inden for uddannelse og samtidig fremme af overgangen til og mellem erhvervsrettede uddannelser, videregående uddannelser og voksenuddannelse, herunder ikkeformel og uformel læring, og fra uddannelse til beskæftigelse gennem erhvervsvejledning af høj kvalitet |
| --- | --- |

i)

| ii) | udformning af mere robuste og inklusive strategier for livslang læring, så de, der har forladt skolen tidligt, kan vende tilbage til uddannelsessystemet på fleksible vilkår gennem hele livet, og de, der har behov for at ajourføre eller erhverve færdigheder (opkvalificering og omskoling), som fremtidens job kræver, i alle livsfaser kan få en videregående eller erhvervsrettet uddannelse |
| --- | --- |

ii)

| iii) | sikring af, at uddannelsessystemerne, herunder voksenuddannelsessystemerne, støtter alle lærende med at få adgang til et arbejdsmarked i forandring og med at bidrage til deres personlige udvikling, bliver mere fleksible, robuste, fremtidssikrede, attraktive og skræddersyede til den grønne og den digitale omstilling, giver mulighed for opkvalificering og ajourføring af uddannelser gennem hele arbejdslivet og styrker samarbejdet med andre interessenter, f.eks. virksomheder eller andre arbejdspladser |
| --- | --- |

iii)

| iv) | gennemførelsen af Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier |
| --- | --- |

iv)

| v) | styrkelse af videregående og erhvervsrettede uddannelsers centrale rolle med hensyn til at støtte livslang læring og nå ud til en mere mangfoldig gruppe af studerende, undersøgelse af konceptet med og anvendelsen af mikroeksamensbeviser kan bidrage til at udvide læringsmulighederne og styrke de videregående uddannelsers og de erhvervsrettede uddannelsers betydning for livslang læring ved at skabe mere fleksible og modulopbyggede læringsmuligheder og tilbyde mere inklusive læringsforløb |
| --- | --- |

v)

| vi) | ajourføring af den nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse |
| --- | --- |

vi)

| vii) | fremme af dels lærendes, læreres og andet uddannelsespersonales mobilitetsfrihed, dels institutionernes mulighed for frit at samarbejde med hinanden i og uden for Europa gennem læringsmobilitet og samarbejde på tværs af grænserne. Der skal gøres mere for at fjerne eksisterende hindringer og barrierer for alle typer lærings- og undervisningsmobilitet, herunder med hensyn til adgang, vejledning, tjenester til og anerkendelse af studerende |
| --- | --- |

vii)

| viii) | ajourføring af rammen for læringsmobilitet, der ledsager det styrkede Erasmus+-program, for at åbne mobilitetsmuligheder for en meget bredere vifte af deltagere, fremme grøn og digital mobilitet, herunder ved at kombinere onlineudvekslinger og fysiske udvekslinger, og tilskynde til afbalanceret mobilitet |
| --- | --- |

viii)

| ix) | fortsat arbejde hen imod fuld gennemførelse af Rådets henstilling om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (26. november 2018). |
| --- | --- |

ix)

Prioriteret område 3 — lærere og undervisere

Konkrete emner og foranstaltninger

| i) | styrket rekruttering og udvælgelse af de dygtigste og mest velegnede kandidater til lærer- og pædagogfaget på alle niveauer og i alle former for uddannelse |
| --- | --- |

i)

| ii) | forbedring af lærer- og pædagogfagets tiltrækningskraft og status ved at øge dets værdsættelse, både socialt og økonomisk, herunder gennem den planlage europæiske pris for innovativ undervisning |
| --- | --- |

ii)

| iii) | undersøgelse af muligheden for udformning af europæiske retningslinjer for udvikling af nationale karriererammer og livslang vejledning og dermed støtte lærernes karriereudvikling |
| --- | --- |

iii)

| iv) | undersøgelse af muligheden for at udvikle politiske redskaber i form af kompetencerammer for lærere for at øge relevansen af læreres grunduddannelsesprogrammer samt at skabe muligheder for løbende faglige udvikling og yde vejledning til lærere i deres karriereudvikling |
| --- | --- |

iv)

| v) | støtte til grunduddannelse, indføring i faget og løbende faglig udvikling på alle niveauer, navnlig for at håndtere den voksende mangfoldighed i gruppen af lærende og deres specifikke behov, tackle problemet med tidligt uddannelsesfrafald og fremme arbejdspladslæring, støtte til udviklingen af grundlæggende og avancerede digitale kompetencer og innovativ pædagogik, herunder sikring af, at læreruddannelsen tager hensyn til lærernes kompetencer til at undervise i digitale miljøer |
| --- | --- |

v)

| vi) | etablering af netværk af læreruddannelsesinstitutioner gennem de foreslåede Erasmus-lærerakademier for at skabe praksisfællesskaber, give lærerne læringsmuligheder, støtte innovation og give input til nationale og europæiske læreruddannelsespolitikker |
| --- | --- |

vi)

| vii) | støtte til fremme af høj kvalitet på alle uddannelsesniveauer gennem effektiv læringstilrettelæggelse og strukturelle incitamenter ved at fremme hensigtsmæssige støttemekanismer, infrastrukturer og undervisningsmaterialer og forskningsbaseret læreruddannelse og ved at udforske nye metoder til at vurdere læreruddannelsens kvalitet |
| --- | --- |

vii)

| viii) | støtte til lærere med at håndtere den sproglige og kulturelle mangfoldighed på uddannelsesinstitutionerne |
| --- | --- |

viii)

| ix) | undersøgelse af muligheden for udvikling af en politisk ramme til fremme af læringsmobilitet blandt lærere og kvaliteten heraf i Europa baseret på deres faktiske mobilitetsbehov |
| --- | --- |

ix)

| x) | udformning af foranstaltninger og etablering af mekanismer til at forbedre arbejdsvilkårene og tackle arbejdsrelateret stress for at fremme lærernes, pædagogernes og uddannelsespersonalets trivsel |
| --- | --- |

x)

| xi) | en indsats for at mindske kønsrelaterede skævheder på alle uddannelsesniveauer og inden for alle typer af uddannelsesrelaterede erhverv |
| --- | --- |

xi)

| xii) | sikring af, at læreruddannelsesprogrammerne også ruster lærere på alle niveauer og i alle typer af uddannelsesprogrammer til deres centrale rolle med at udstyre de lærende med kompetencer til at leve, arbejde og handle med henblik på bæredygtig udvikling og fremme trivsel og mental sundhed for alle lærende. |
| --- | --- |

xii)

Prioriteret område 4 — videregående uddannelse

Konkrete emner og foranstaltninger

| i) | tilskyndelse til et tættere og dybere samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, navnlig ved at fremme og befordre et gnidningsløst tværnationalt samarbejde, så alliancer af højere uddannelsesinstitutioner som f.eks. initiativet Europauniversiteter kan udnytte deres stærke sider og i fællesskab levere banebrydende videregående uddannelser |
| --- | --- |

i)

| ii) | deltagelse i udrulningen af initiativet Europauniversiteter inden for rammerne af Erasmus+-programmet i synergi med Horisont Europa og andre finansieringsinstrumenter |
| --- | --- |

ii)

| iii) | fastlæggelse af en dagsorden for omstilling af de videregående uddannelser med fokus på inklusion, innovation, konnektivitet, digital og grøn parathed og international konkurrenceevne samt grundlæggende akademiske værdier og høje etiske principper samt beskæftigelse og beskæftigelsesegnethed |
| --- | --- |

iii)

| iv) | fremme af afbalancerede mobilitetsstrømme og optimal hjernecirkulation |
| --- | --- |

iv)

| v) | fremme af de videregående uddannelsesinstitutioners rolle som centrale aktører i »videnfirkanten« (uddannelse, forskning, innovation og service for samfundet), styrkelse af synergier og befordring af det videre arbejde med mellem videregående uddannelse og forskning |
| --- | --- |

v)

| vi) | styrkelse af den automatiske gensidige anerkendelse af kvalifikationer og studieophold i udlandet med henblik på mobilitet og yderligere læring, samtidig med at det sikres, at kvalitetssikringsmekanismer giver et solidt grundlag for offentlighedens tillid til yderligere læring og garanterer de videregående uddannelsesinstitutioners autonomi. Der bør udvikles en automatisk anerkendelse af fælles tværnationale aktiviteter og anerkendelse af og mulighed for overførsel af kortvarige kurser, hvor det er relevant |
| --- | --- |

vi)

| vii) | tilskyndelse til yderligere anvendelse af initiativet med det europæiske studiekort med det formål at gavne alle mobile studerende i Europa |
| --- | --- |

vii)

| viii) | fremme af de videregående uddannelsers relevans for arbejdsmarkedet og samfundet, f.eks. gennem tilskyndelse til udvikling af læseplaner, som opfordrer til øget arbejdspladslæring og styrkelse af samarbejdet mellem institutioner og arbejdsgivere under fuld hensyntagen til videregående uddannelsers holistiske tilgang og de videregående uddannelsesinstitutioners autonomi, og ved at undersøge muligheden for at indføre en europæisk mekanisme til sporing af færdiguddannede. |
| --- | --- |

viii)

Prioriteret område 5 — grøn og digital omstilling

Konkrete emner og foranstaltninger

| i) | bedre tilgængelighed, adgang og kvalitet i forbindelse med digitalt udstyr og digital infrastruktur, konnektivitet, åbne og digitale uddannelsesressourcer og pædagogiske metoder på alle uddannelsesniveauer for at støtte uddannelsessystemerne med at tilpasse sig den digitale tidsalder |
| --- | --- |

i)

| ii) | håndtering af udviklingen af grundlæggende og avancerede digitale færdigheder og kompetencer på alle uddannelsesniveauer og inden for alle uddannelsestyper (formel, ikkeformel og uformel) samt traditionel undervisning, blandet undervisning og fjernundervisning, for at være klar til og reagere på den teknologiske og digitale omstilling af økonomien og samfundet |
| --- | --- |

ii)

| iii) | intensivering af udvekslingen af bedste praksis og gennemførelsen af foranstaltningerne i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 og udforskning af måder, hvorpå en mere integreret tilgang til udarbejdelse af politikker for digital uddannelse kan fremmes gennem en mulig oprettelse af et europæisk digitalt uddannelsescentrum |
| --- | --- |

iii)

| iv) | mobilisering af ekspertise og ressourcer til netværkssamarbejde og støtte til kreative tilgange inden for grøn uddannelse, dvs. gennem den planlagte koalition »Education for Climate« |
| --- | --- |

iv)

| v) | fremme af perspektiver for miljømæssig bæredygtighed i læseplaner på alle uddannelsesniveauer og inden for en tværfaglig tilgang og fremme af uddannelseskoncepter såsom uddannelse for bæredygtig udvikling og uddannelse i globalt medborgerskab med henblik på at sætte borgerne i stand til at bidrage til bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

v)

| vi) | fremme af ny bæredygtig uddannelsesinfrastruktur og renovering af eksisterende bygninger (»en grønnere uddannelsesinfrastruktur«). |
| --- | --- |

vi)

---

(1)  Det forhold, at der nævnes foreslåede fremtidige tiltag eller initiativer på de følgende prioriterede områder, foregriber ikke fremtidige beslutninger, der skal træffes på det relevante niveau.

(2)  Jf. Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

(3)  Jf. erklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/22

---

Kommissionens meddelelse om en vejledning i gennemførelsen af bestemmelserne om gennemførelse af audit i henhold til artikel 6 i forordning (EU) 2017/625

(2021/C 66/02)

Forord

I henhold til artikel 6, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) (1) gennemfører de kompetente myndigheder interne audit eller sørger for, at der gennemføres audit af dem selv, og træffer passende foranstaltninger på baggrund af resultaterne af disse audit.

Denne vejledning har til formål at bistå de nationale kompetente myndigheder med anvendelsen af ovennævnte krav. Den er udarbejdet af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og er ikke juridisk bindende (2). Det er kun EU-Domstolen, der har kompetence til at fortolke EU-lovgivningen autoritativt.

Indholdsfortegnelse

| 1. | Formål og anvendelsesområde | 24 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Retsgrundlag | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Definitioner | 24 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Grundlæggende principper | 25 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Gennemførelse af auditprocessen | 25 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Systematisk fremgangsmåde | 25 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Gennemsigtighed | 26 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Uafhængighed | 27 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Uafhængig undersøgelse | 28 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Hovedmål | 28 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 6. | Gennemførelse af en audit | 29 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Planlægning og forberedelse af en audit | 29 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Gennemførelse af en audit | 29 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Auditrapportering | 30 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Opfølgning på auditresultatet | 31 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 7. | Gennemgang og formidling af auditresultater | 31 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Andre forhold | 31 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Ressourcer | 31 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Auditorers kompetencer | 32 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   Formål og anvendelsesområde

Vejledningen indeholder retningslinjer vedrørende karakteren og gennemførelsen af de auditordninger, som de kompetente myndigheder skal gennemføre i henhold til artikel 3, nr. 3), litra a) og b), i forordning (EU) 2017/625. Formålet med auditordningerne er at verificere, om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter (3), der er reguleret ved forordning (EU) 2017/625, gennemføres effektivt og er egnet til at nå målene i den relevante lovgivning, herunder overholdelse af de nationale kontrolplaner.

Formålet med denne vejledning er at beskrive de principper, der følger af forordning (EU) 2017/625 med henblik på at indføre nationale auditordninger og gennemføre interne audit, snarere end at fastsætte detaljerede metoder med det formål at lette anvendelsen af ovennævnte principper på tværs af medlemsstaternes forskellige kontrol- og auditordninger. De metoder, der vælges til at gennemføre disse principper, kan variere afhængigt af størrelsen, arten, antallet og kompleksiteten af de kompetente myndigheder, der har ansvaret for offentlig kontrol i de forskellige medlemsstater.

2.   Retsgrundlag

Denne vejledning har til formål at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af de bestemmelser om gennemførelse af audit, der er fastsat i artikel 6 i forordning (EU) 2017/625, og som har følgende ordlyd:

| Artikel 6
  Audit af de kompetente myndigheder

  1.   For at sikre, at de kompetente myndigheder overholder denne forordning, gennemfører de interne audit eller sørger for, at der gennemføres audit af dem selv, og træffer passende foranstaltninger på baggrund af resultaterne af disse audit.


  2.   De i stk. 1 omhandlede audit underkastes en uafhængig undersøgelse og gennemføres på en gennemsigtig måde. |
| --- |

Artikel 6

Audit af de kompetente myndigheder

1.   For at sikre, at de kompetente myndigheder overholder denne forordning, gennemfører de interne audit eller sørger for, at der gennemføres audit af dem selv, og træffer passende foranstaltninger på baggrund af resultaterne af disse audit.

2.   De i stk. 1 omhandlede audit underkastes en uafhængig undersøgelse og gennemføres på en gennemsigtig måde.

De delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i henhold til forordning (EU) 2017/625, og som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 6, er også afgørende for at sikre overholdelse af forordning (EU) 2017/625. Der skal derfor også gennemføres audit for at sikre, at disse delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter overholdes.

3.   Definitioner

Definitioner

I denne vejledning henvises der til definitionerne i artikel 3 i forordning (EU) 2017/625 og i artikel 2 og 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (4).

4

| | »Audit«, som defineret i artikel 3, nr. 30), i forordning (EU) 2017/625: en systematisk og uafhængig undersøgelse for at fastslå, om aktiviteter og resultaterne af sådanne aktiviteter er i overensstemmelse med de planlagte ordninger, og om disse ordninger anvendes effektivt og er egnet til at nå målene. |
| --- | --- |

»Audit«, som defineret i artikel 3, nr. 30), i forordning (EU) 2017/625: en systematisk og uafhængig undersøgelse for at fastslå, om aktiviteter og resultaterne af sådanne aktiviteter er i overensstemmelse med de planlagte ordninger, og om disse ordninger anvendes effektivt og er egnet til at nå målene.

Andre definitioner, der er relevante i forbindelse med denne vejledning:

| | »Auditorgan«: det organ, der gennemfører auditprocessen. Det kan være en intern eller en ekstern enhed. |
| --- | --- |

»Auditorgan«: det organ, der gennemfører auditprocessen. Det kan være en intern eller en ekstern enhed.

| | »Auditunivers«: en oversigt over auditområder, som udarbejdes og vedligeholdes af auditorganet for at identificere auditområder under auditplanlægningsprocessen. |
| --- | --- |

»Auditunivers«: en oversigt over auditområder, som udarbejdes og vedligeholdes af auditorganet for at identificere auditområder under auditplanlægningsprocessen.

| | »Auditordning«: kombinationen af et eller flere auditorganer, der gennemfører en auditproces hos en eller flere kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

»Auditordning«: kombinationen af et eller flere auditorganer, der gennemfører en auditproces hos en eller flere kompetente myndigheder.

| | »Auditproces«: den række af aktiviteter, der er beskrevet i afsnit 5.1. (Systematisk fremgangsmåde) og afsnit 6. (Gennemførelse af en audit). |
| --- | --- |

»Auditproces«: den række af aktiviteter, der er beskrevet i afsnit 5.1. (Systematisk fremgangsmåde) og afsnit 6. (Gennemførelse af en audit).

| | »Auditprogram«: et sæt af en eller flere audit, der er planlagt for en bestemt tidsramme, og som er rettet mod et specifikt formål. |
| --- | --- |

»Auditprogram«: et sæt af en eller flere audit, der er planlagt for en bestemt tidsramme, og som er rettet mod et specifikt formål.

| | »Auditplan«: en beskrivelse af aktiviteter og arrangementer i forbindelse med en audit. |
| --- | --- |

»Auditplan«: en beskrivelse af aktiviteter og arrangementer i forbindelse med en audit.

| | »Auditstrategi«: den vægt, der under en audit skal lægges på de aktiviteter, der kontrolleres (f.eks. audit af overholdelsen direkte, hvor fokus i første omgang lægges på output og resultater, i modsætning til audit af kontrolsystemerne, hvor fokus i første omgang lægges på systemer og kontroller). |
| --- | --- |

»Auditstrategi«: den vægt, der under en audit skal lægges på de aktiviteter, der kontrolleres (f.eks. audit af overholdelsen direkte, hvor fokus i første omgang lægges på output og resultater, i modsætning til audit af kontrolsystemerne, hvor fokus i første omgang lægges på systemer og kontroller).

Hvad angår specifik auditterminologi, kan det være nyttigt at henvise til de gældende versioner af internationale standarder såsom ISO 19011, ISO 9000 og Institute of Internal Auditors (IIA) (5).

5

4.   Grundlæggende principper

Grundlæggende principper

Auditordningerne bør omfatte al offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter i alle led i EU's fødevareproduktionskæde, der er omfattet af forordning (EU) 2017/625, herunder alle kompetente myndigheders aktiviteter uanset organisationsform eller administrativt niveau, og alle involverede organer eller kontrolorganer. I det øjemed bør audit(ter) om muligt række ud over og på tværs af administrative afgrænsninger. Hvis der findes flere auditordninger i en medlemsstat, bør der indføres mekanismer for at sikre, at de samlet set dækker alle de ovennævnte aktiviteter fuldt ud.

For at opbygge og bevare tilliden til auditordningens integritet bør styringen og gennemførelsen af auditprocessen være gennemsigtig for alle relevante interessenter. Navnlig bør der være fuld gennemsigtighed mellem auditorganet og den auditerede (se tabellen i afsnit 5.2 nedenfor). Når man sikrer, at andre interessenter opfatter auditprocessen som gennemsigtig, bidrager det til at styrke tilliden og bistå med informationsformidling, navnlig til udveksling af bedste praksis hos og blandt kompetente myndigheder.

Der bør sikres uafhængighed på organisations-, funktions-, auditproces- og auditniveau. Auditorganet og auditteamet bør udpeges af og rapportere til de kompetente myndigheders øverste ledelse. Der bør udarbejdes et klart, dokumenteret kommissorium, der giver tilstrækkelige beføjelser til, at audittene kan gennemføres. Dette mandat bør som minimum omfatte auditorganets formål, ansvarsområder, beføjelser og ansvarlighed samt andre aspekter, der anses for at være nødvendige for at opnå en tilfredsstillende grad af uafhængighed. Hverken auditorganet eller auditteamet bør være involveret i styringen af eller tilsynet med de kontrolordninger, der auditeres.

Hvis kontrolopgaver delegeres, og den kompetente myndighed har besluttet at foretage en audit frem for en inspektion af det organ, hvortil opgaverne er delegeret, bør det pågældende organ kontraktligt forpligtes til at acceptere auditkrav og de tilhørende betingelser.

Uafhængig kontrol bør være en regelmæssig og planlagt proces, som er ekstern for auditorganet, for at sikre, at auditordningen kan frembringe objektive resultater, og at de kompetente myndigheder opfylder deres forpligtelser i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) 2017/625.

Ud over den specifikke vejledning, der gives i dette dokument, kan ISO 19011 tjene som kilde til generel vejledning.

5.   Gennemførelse af auditprocessen

Gennemførelse af auditprocessen

5.1.   Systematisk fremgangsmåde

Systematisk fremgangsmåde

Auditprocessen bør forvaltes på en systematisk måde. I den forbindelse bør auditprocessen:

| — | være resultatet af en gennemsigtig planlægningsproces, der identificerer risikobaserede prioriteter i overensstemmelse med den kompetente myndigheds ansvar i henhold til forordning (EU) 2017/625 |
| --- | --- |

—

være resultatet af en gennemsigtig planlægningsproces, der identificerer risikobaserede prioriteter i overensstemmelse med den kompetente myndigheds ansvar i henhold til forordning (EU) 2017/625

| — | omfatte en flerårig strategisk planlægning, som er:






  — | grundlaget for fastsættelse af mål og prioriteter, |
| --- | --- | --- |

—

omfatte en flerårig strategisk planlægning, som er:

—

grundlaget for fastsættelse af mål og prioriteter,

| — | et udgangspunkt for at beslutte, hvilke auditemner der skal udvælges til audit, og |
| --- | --- |

—

et udgangspunkt for at beslutte, hvilke auditemner der skal udvælges til audit, og

| — | et grundlag for detaljeret årlig planlægning |
| --- | --- |

—

et grundlag for detaljeret årlig planlægning

| — | udpege audituniverset ved hjælp af strategisk planlægning: gruppering af det i kontrollerbare enheder, identifikation af informationskilder med henblik på at informere om planlægningsprocessen og fastlæggelse af udvælgelseskriterier til brug i forbindelse med udvælgelse af auditemner |
| --- | --- |

—

udpege audituniverset ved hjælp af strategisk planlægning: gruppering af det i kontrollerbare enheder, identifikation af informationskilder med henblik på at informere om planlægningsprocessen og fastlæggelse af udvælgelseskriterier til brug i forbindelse med udvælgelse af auditemner

| — | udarbejde et auditprogram, der sikrer passende dækning af alle relevante aktivitetsområder og alle relevante kompetente myndigheder, der er reguleret ved forordning (EU) 2017/625, med en passende risikobaseret hyppighed over en periode på højst fem år. Auditprogrammet kan indeholde oplysninger om audittyper, ressourcer, tidsplan, kontrolhyppighed (f.eks. en gang om året eller hyppigere) |
| --- | --- |

—

udarbejde et auditprogram, der sikrer passende dækning af alle relevante aktivitetsområder og alle relevante kompetente myndigheder, der er reguleret ved forordning (EU) 2017/625, med en passende risikobaseret hyppighed over en periode på højst fem år. Auditprogrammet kan indeholde oplysninger om audittyper, ressourcer, tidsplan, kontrolhyppighed (f.eks. en gang om året eller hyppigere)

| — | understøttes af dokumenterede procedurer og registreringer for at sikre konsekvens og for at påvise, at der følges en systematisk fremgangsmåde. Sådanne procedurer bør omfatte:






  — | Risikobaseret planlægning af auditprogrammet. |
| --- | --- | --- |

—

understøttes af dokumenterede procedurer og registreringer for at sikre konsekvens og for at påvise, at der følges en systematisk fremgangsmåde. Sådanne procedurer bør omfatte:

—

Risikobaseret planlægning af auditprogrammet.

| — | Tilvejebringelse af auditresultater, herunder identificering af dokumentation for overholdelse og manglende overholdelse, alt efter hvad der er relevant. |
| --- | --- |

—

Tilvejebringelse af auditresultater, herunder identificering af dokumentation for overholdelse og manglende overholdelse, alt efter hvad der er relevant.

| — | Udarbejdelse, godkendelse og distribution af auditrapporter. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse, godkendelse og distribution af auditrapporter.

| — | Gennemgang af auditkonklusioner med henblik på at identificere styrker og svagheder i hele kontrolsystemet, formidle bedste praksis og sikre overvågning af korrigerende og forebyggende handlinger. |
| --- | --- |

—

Gennemgang af auditkonklusioner med henblik på at identificere styrker og svagheder i hele kontrolsystemet, formidle bedste praksis og sikre overvågning af korrigerende og forebyggende handlinger.

| — | overvåges og gennemgås for at sikre, at auditprogrammets målsætninger er blevet opfyldt, og for at identificere forbedringsmuligheder. |
| --- | --- |

—

overvåges og gennemgås for at sikre, at auditprogrammets målsætninger er blevet opfyldt, og for at identificere forbedringsmuligheder.

Hvis der i en medlemsstat agtes gennemført mere end ét auditprogram, bør der tages skridt til at sikre, at sådanne programmer koordineres effektivt, så man sikrer en gnidningsfri auditproces på tværs af de relevante kompetente myndigheder. Auditprogrammet/-programmerne bør desuden omfatte alle relevante led i den kompetente myndigheds hierarkiske system.

5.2.   Gennemsigtighed

Gennemsigtighed

For at dokumentere, at auditprocessen er gennemsigtig, bør proceduredokumentationen understøtte en klart defineret auditplanlægningsproces, som omfatter opstilling af auditmål, auditkriterier, valg af auditmetode samt mekanismer for godkendelse og distribution af auditrapporter.

De kompetente myndigheder bør træffe passende foranstaltninger for at sikre gennemsigtighed under hensyntagen til de relevante krav i national lovgivning og EU-lovgivning samt andre relevante betingelser. Med henblik herpå bør de kompetente myndigheder overveje at tilskynde til praksis, der gør processen mere gennemsigtig. Eksempler på sådan praksis ses i tabellen nedenfor. Når de kompetente myndigheder træffer beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal anvendes, bør de afveje behovet for gennemsigtighed i forhold til risikoen for at undergrave auditsystemets mulighed for at opfylde målsætningerne. For at få mest mulig gavn af gennemsigtigheden bør den kombineres med en nuanceret rapportering, der er en god blanding af verificerede eksempler på overholdelse (positive resultater) og områder, der bør forbedres (negative resultater).

Tabel — Eksempler på praksis, der sikrer gennemsigtighed i en auditproces

Tabel — Eksempler på praksis, der sikrer gennemsigtighed i en auditproces

| | Den auditerede | Hos en kompetent myndighed | På tværs af kompetente myndigheder (i en given medlemsstat) | Offentligheden og andre interessenter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Adgang til dokumenterede procedurer hos auditorganet | ✓ | ✓ | ✓ | |
| Høring om planlægning af auditprogram | ✓ | ✓ | ✓ | |
| Offentliggørelse af auditprogram | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Fremlæggelse af auditplan | ✓ | ✓ | | |
| Mulighed for at fremsætte bemærkninger om udkast til auditrapport | ✓ | ✓ | | |
| Distribution af endelig auditrapport | ✓ | ✓ | ✓ | |
| Offentliggørelse af den auditeredes bemærkninger til rapportudkastet | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Offentliggørelse af den endelige auditrapport | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Offentliggørelse af resuméer af endelige auditrapporter og årsrapport | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Offentliggørelse af den auditeredes handlingsplan | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| Offentliggørelse af opfølgende resultater | ✓ | ✓ | ✓ | ✓ |
| NB: De kompetente myndigheder bør vælge de praksistyper (første kolonne) og det omfang, de anvendes i (øvrige kolonner), der passer til de givne omstændigheder. |

Den auditerede

Hos en kompetent myndighed

På tværs af kompetente myndigheder (i en given medlemsstat)

Offentligheden og andre interessenter

Adgang til dokumenterede procedurer hos auditorganet

✓

✓

✓

Høring om planlægning af auditprogram

✓

✓

✓

Offentliggørelse af auditprogram

✓

✓

✓

✓

Fremlæggelse af auditplan

✓

✓

Mulighed for at fremsætte bemærkninger om udkast til auditrapport

✓

✓

Distribution af endelig auditrapport

✓

✓

✓

Offentliggørelse af den auditeredes bemærkninger til rapportudkastet

✓

✓

✓

✓

Offentliggørelse af den endelige auditrapport

✓

✓

✓

✓

Offentliggørelse af resuméer af endelige auditrapporter og årsrapport

✓

✓

✓

✓

Offentliggørelse af den auditeredes handlingsplan

✓

✓

✓

✓

Offentliggørelse af opfølgende resultater

✓

✓

✓

✓

NB: De kompetente myndigheder bør vælge de praksistyper (første kolonne) og det omfang, de anvendes i (øvrige kolonner), der passer til de givne omstændigheder.

5.3.   Uafhængighed

Uafhængighed

Auditorganer bør ikke udsættes for kommercielt, økonomisk, hierarkisk, politisk eller andet pres, som kan påvirke deres bedømmelse af resultatet af auditprocessen. Auditordningen, auditorganet og auditorerne bør være uafhængige af den aktivitet, der auditeres, og fri for fordomme og interessekonflikter.

Fuld uafhængighed er under mange omstændigheder ikke muligt at opnå. Det, der kræves, er et niveau af uafhængighed, som en fornuftig ekstern observatør ville anse for at være tilstrækkeligt til at sikre, at de pågældende audit udføres på en rimelig, objektiv og upartisk måde, og at auditorganet og dets auditorer ikke udsættes for upassende indflydelse eller har en interessekonflikt, der kan være til skade for enten auditprocessen eller de individuelle audit.

Auditorganet bør råde over tilstrækkeligt kvalificeret og kompetent personale, finansiering, infrastruktur og andre ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre auditprogrammet. Auditorganet bør have adgang til løbende faglig udvikling og relevant teknisk ekspertise.

Auditorganet bør på alle niveauer af auditprocessen være fri for upassende påvirkning. Navnlig bør godkendelsen af auditprogrammet og -rapporterne ikke påvirkes af eller vanskeliggøres af den auditerede. Auditorganet bør have frihed til at fastlægge omfanget af og målene med den relevante audit og gives adgang til alle de bygninger og oplysninger, der er nødvendige for at nå målene med auditprogrammet.

Der bør foretages en kontrol for at sikre, at der ikke foreligger nogen interessekonflikter for auditorganet, auditteamet eller en evt. tilknyttet teknisk ekspert. Medlemmerne af auditteamet bør optræde objektivt, upartisk, uafhængigt, uden forudindtagethed, retfærdigt, med intellektuel hæderlighed og integritet og erklære, at der foreligger en interessekonflikt, når det er relevant. I den forbindelse kan det være gavnligt, hvis auditorer og/eller auditteam indgår i en rotationsordning.

Hvis den tekniske ekspertise, der er nødvendig af hensyn til audit, kun findes hos den kompetente myndighed, der auditeres, bør der træffes foranstaltninger til sikring af, at auditteamet fortsat er uafhængigt. Hvis kontrolaktiviteterne tilrettelægges regionalt, kan der evt. udveksles tekniske eksperter for at sikre, at de er uafhængige. Hvis tekniske eksperter skal findes fra et sted uden for auditorganet, bør der træffes foranstaltninger til sikring af, at de er uafhængige og ikke har nogen interessekonflikter, der kan bringe auditteamets uafhængighed i fare.

5.4.   Uafhængig undersøgelse

Uafhængig undersøgelse

Processen med uafhængig undersøgelse bør udføres af en eller flere personer uden for både auditorganet og organisationen, der er omfattet af interne audit, med en tilstrækkelig grad af uafhængighed og ekspertise til at undersøge auditprocessen. Hvis der er oprettet et organ eller et udvalg, der skal foretage en uafhængig undersøgelse af auditprocessen, bør en eller flere uafhængige personer være med i det pågældende organ eller udvalg.

En uafhængig kontrol bør omfatte hele auditprocessen, herunder programmering, planlægning og gennemførelse af audit, rapportering (herunder godkendelse af rapporter), korrigerende foranstaltninger og opfølgning. Den bør også omfatte de forskellige trusler mod uafhængigheden og mekanismerne til forvaltning af dem. En uafhængig kontrol er ikke en audit, men en sådan undersøgelse kan også foretages ved hjælp af en auditmetode. Undersøgelsen kan variere med hensyn til omfang, detaljeringsgrad og intensitet og bør munde ud i:

| — | En objektiv evaluering af auditprocessens og auditorganets effektivitet og uafhængighed. |
| --- | --- |

—

En objektiv evaluering af auditprocessens og auditorganets effektivitet og uafhængighed.

| — | Feedback til løbende forbedringer. |
| --- | --- |

—

Feedback til løbende forbedringer.

| — | Tillid til auditorganet, de kompetente myndigheders ledelse og andre interessenter med hensyn til, at auditprocessen opfylder målene i artikel 6 i forordning (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

—

Tillid til auditorganet, de kompetente myndigheders ledelse og andre interessenter med hensyn til, at auditprocessen opfylder målene i artikel 6 i forordning (EU) 2017/625.

En sådan undersøgelse bør foretages regelmæssigt, men hyppigheden kan variere afhængigt af resultaterne af tidligere undersøgelser og auditorganets interne kontroller.

De kompetente myndigheder bør sikre (6), at processen med uafhængig kontrol dokumenteres, herunder krav til mandat, opgaver og ansvarsområder, fortrolighed, etiske regler, rettigheder og forpligtelser, rapportering og formidling.

6

Auditorganet bør træffe foranstaltninger til afhjælpning af eventuelle mangler, som den uafhængige undersøgelse har påvist.

5.5.   Hovedmål

Hovedmål

Formålet med auditordningerne er at verificere, at de kompetente myndigheder overholder forordning (EU) 2017/625, og at de offentlige kontrolsystemer fungerer. I den forbindelse og for at opfylde kravene i artikel 6 i forordning (EU) 2017/625 bør auditordningen omfatte følgende tre elementer, der er fastsat i artikel 3, nr. 30), i forordning (EU) 2017/625:

| a) | Verifikation af, at den offentlige kontrol gennemføres i overensstemmelse med de planlagte ordninger.
  Dette skal sikre, at de kompetente myndigheder opfylder deres generelle forpligtelser (7), at den offentlige kontrol gennemføres efter hensigten, og at eventuelle instrukser eller retningslinjer, der gives til det personale, der udfører en sådan kontrol, følges.
  Verificeringen af dette krav kan i vidt omfang klares ved en gennemgang af dokumenter, men bør også omfatte kontrol på stedet. Auditteamet bør have god generisk auditviden og -færdigheder for at nå dette auditmål. |
| --- | --- |

a)

Verifikation af, at den offentlige kontrol gennemføres i overensstemmelse med de planlagte ordninger.

Dette skal sikre, at de kompetente myndigheder opfylder deres generelle forpligtelser (7), at den offentlige kontrol gennemføres efter hensigten, og at eventuelle instrukser eller retningslinjer, der gives til det personale, der udfører en sådan kontrol, følges.

7

Verificeringen af dette krav kan i vidt omfang klares ved en gennemgang af dokumenter, men bør også omfatte kontrol på stedet. Auditteamet bør have god generisk auditviden og -færdigheder for at nå dette auditmål.

| b) | Verifikation af, at de planlagte ordninger anvendes effektivt.
  Effektiviteten er det omfang, hvori offentlig kontrol frembringer en (tilsigtet) effekt/når et mål. Der forventes et tilstrækkeligt velfungerende officielt kontrolsystem på baggrund af de planlagte ordninger for at verificere overholdelsen af de relevante retlige krav og, når der konstateres manglende overholdelse, træffe foranstaltninger til at afhjælpe eller fjerne denne manglende overholdelse inden for et passende tidsrum. Derudover bør den udøve en grad af kontrol og håndhævelse, der kan virke afskrækkende på manglende overholdelse og styre risici for sikre fødevarer.
  Verificeringen af dette krav bør omfatte en vurdering af kvaliteten, pålideligheden og sammenhængen af kontrollerne og bør omfatte auditaktiviteter på stedet. Auditteamet bør have den relevante tekniske ekspertise til at nå dette auditmål. |
| --- | --- |

b)

Verifikation af, at de planlagte ordninger anvendes effektivt.

Effektiviteten er det omfang, hvori offentlig kontrol frembringer en (tilsigtet) effekt/når et mål. Der forventes et tilstrækkeligt velfungerende officielt kontrolsystem på baggrund af de planlagte ordninger for at verificere overholdelsen af de relevante retlige krav og, når der konstateres manglende overholdelse, træffe foranstaltninger til at afhjælpe eller fjerne denne manglende overholdelse inden for et passende tidsrum. Derudover bør den udøve en grad af kontrol og håndhævelse, der kan virke afskrækkende på manglende overholdelse og styre risici for sikre fødevarer.

Verificeringen af dette krav bør omfatte en vurdering af kvaliteten, pålideligheden og sammenhængen af kontrollerne og bør omfatte auditaktiviteter på stedet. Auditteamet bør have den relevante tekniske ekspertise til at nå dette auditmål.

| c) | Verifikation af, at de planlagte ordninger er egnede til at nå målene med offentlig kontrol.
  Egnethed er et spørgsmål om, hvorvidt udformningen og gennemførelsen af kontrolsystemet er »egnet til formålet« med henblik på at opnå de ønskede resultater, nemlig målene i forordning (EU) 2017/625, medlemsstaternes flerårige nationale kontrolplaner eller medlemsstaternes nationale politiske mål. Dette aspekt er særlig relevant, når der er tegn på, at kontroller udført i overensstemmelse med de planlagte ordninger ikke opfylder deres forventede resultater eller mål.
  Verifikationen af dette krav bør omfatte en vurdering af den offentlige kontrol, f.eks. planlægning, hyppighed/intensitet og de anvendte metoder under hensyntagen til produktionskædens struktur og risikoprofil og til produktionspraksis og -volumen. Den bør også se på begrænsninger, der kan have påvirket planlægningen eller gennemførelsen af ordningerne (8).
  Auditteamet bør besidde en betydelig viden om og kendskab til systemaudit samt relevant teknisk input for at opfylde denne auditmålsætning. |
| --- | --- |

c)

Verifikation af, at de planlagte ordninger er egnede til at nå målene med offentlig kontrol.

Egnethed er et spørgsmål om, hvorvidt udformningen og gennemførelsen af kontrolsystemet er »egnet til formålet« med henblik på at opnå de ønskede resultater, nemlig målene i forordning (EU) 2017/625, medlemsstaternes flerårige nationale kontrolplaner eller medlemsstaternes nationale politiske mål. Dette aspekt er særlig relevant, når der er tegn på, at kontroller udført i overensstemmelse med de planlagte ordninger ikke opfylder deres forventede resultater eller mål.

Verifikationen af dette krav bør omfatte en vurdering af den offentlige kontrol, f.eks. planlægning, hyppighed/intensitet og de anvendte metoder under hensyntagen til produktionskædens struktur og risikoprofil og til produktionspraksis og -volumen. Den bør også se på begrænsninger, der kan have påvirket planlægningen eller gennemførelsen af ordningerne (8).

8

Auditteamet bør besidde en betydelig viden om og kendskab til systemaudit samt relevant teknisk input for at opfylde denne auditmålsætning.

6.   Gennemførelse af en audit

Gennemførelse af en audit

6.1.   Planlægning og forberedelse af en audit

Planlægning og forberedelse af en audit

Auditoren (eller auditteamet) bør planlægge auditten på en måde, som sikrer, at den udføres effektivt og rettidigt.

Auditplanen bør indeholde en redegørelse, teknisk og juridisk, for auditemnet og de, der sandsynligvis skal auditeres, fastlægge målet med og omfanget af den pågældende audit, fastlægge auditkriterierne, udpege nøgleområder/risikoområder, udvælge auditmetoden og give et skøn over ressourcer og tidsplaner.

Auditkriterierne bør omfatte målsætningerne fra de flerårige nationale kontrolplaner, forordning (EF) nr. 178/2002 og (EU) 2017/625 samt specifikke krav i relevant EU-lovgivning og national lovgivning, hvis det er relevant.

Når mål, omfang og auditkriterier for den pågældende audit er fastlagt, bør fremgangsmåde, metode og teknikker fastlægges. Formålet med at fastlægge auditmetoden er at sikre, at auditmålene nås, og at der indsamles tilstrækkeligt med egnede auditbeviser til at drage troværdige og pålidelige auditkonklusioner. Auditoren (eller auditteamet) bør fastlægge en sådan metode ved en faglig vurdering.

Auditteamet bør i planlægningsfasen overveje, hvilke auditbeviser der bør kræves. Planlægning af den nødvendige dokumentation og af, hvordan, hvornår og hvor den skal indsamles, er en integreret del af auditplanlægningsprocessen. Kvaliteten af den indsamlede dokumentation har en direkte og væsentlig indvirkning på auditresultaterne og -konklusionerne.

6.2.   Gennemførelse af en audit

Gennemførelse af en audit

Inden en audit påbegyndes, bør auditteamet sikre, at den auditerede er fuldt ud orienteret om formålet og målene med og omfanget af auditten og om eventuelle krav til bidrag eller bistand fra den auditerede, f.eks. adgang til lokaler, dokumenter eller data, enten forud for eller under auditten.

Et indledende møde er en god lejlighed til at sikre, at de relevante oplysninger er kommunikeret mellem auditteamet og nøglemedarbejderne hos den auditerede. Dette møde danner et forum, hvor det er muligt at præcisere auditmålene, sikre, at auditplanen er forstået, etablere samarbejdsordninger og behandle eventuelle udestående spørgsmål.

Under gennemførelsen af en audit bør auditteamet indsamle, verificere og analysere/evaluere auditbeviserne for at sikre, at de er hensigtsmæssige og tilstrækkelige til at nå auditmålene, navnlig med hensyn til overholdelsen af de planlagte ordninger, effektiviteten af gennemførelsen og de planlagte ordningers egnethed til at nå de fastsatte mål. Disse aktiviteter bør registreres.

Auditbeviserne skal holdes op imod auditkriterierne og auditmålene for at give auditteamet mulighed for at udarbejde auditresultater og fremlægge overbevisende auditkonklusioner. Kun auditbeviser, der er hensigtsmæssige og tilstrækkelige, vil effektivt kunne støtte auditresultater, -konklusioner og -anbefalinger (hvor det er relevant), der kan stå for en prøvelse og opfylde intern og ekstern gennemgang.

På det afsluttende møde fremlægger auditteamet resultaterne af auditten, og der bør være mulighed for at:

| — | drøfte de foreløbige resultater og konklusioner med ledelsen hos den auditerede og at indhente feedback vedrørende disse |
| --- | --- |

—

drøfte de foreløbige resultater og konklusioner med ledelsen hos den auditerede og at indhente feedback vedrørende disse

| — | den auditerede kan rette misforståelser, drøfte de foreløbige resultater og konklusioner og give yderligere oplysninger eller præciseringer til støtte for deres holdning |
| --- | --- |

—

den auditerede kan rette misforståelser, drøfte de foreløbige resultater og konklusioner og give yderligere oplysninger eller præciseringer til støtte for deres holdning

| — | den auditerede kan fremlægge sine synspunkter med hensyn til gennemførelsen af auditten. |
| --- | --- |

—

den auditerede kan fremlægge sine synspunkter med hensyn til gennemførelsen af auditten.

Auditteamet kan gennemgå de foreløbige resultater og konklusioner på grundlag af yderligere analyse af den indsamlede dokumentation eller yderligere dokumentation, der skal fremlægges.

Relevant feedback fra den auditerede bør registreres og tages i betragtning ved rapportering om auditten og gennemførelsen af fremtidige audit.

6.3.   Auditrapportering

Auditrapportering

Auditrapporten er en meget vigtig del af auditten med hensyn til at:

| — | give relevante forsikringer om, hvordan de processer, der er genstand for auditten, fungerer |
| --- | --- |

—

give relevante forsikringer om, hvordan de processer, der er genstand for auditten, fungerer

| — | identificere og formidle god praksis |
| --- | --- |

—

identificere og formidle god praksis

| — | identificere områder med manglende overholdelse eller svagheder og bringe dem til den auditeredes kendskab med henblik på at træffe korrigerende og/eller forebyggende foranstaltninger |
| --- | --- |

—

identificere områder med manglende overholdelse eller svagheder og bringe dem til den auditeredes kendskab med henblik på at træffe korrigerende og/eller forebyggende foranstaltninger

| — | udarbejde et grundlag for opfølgning på de foranstaltninger, som den auditerede har truffet som reaktion på auditanbefalingerne |
| --- | --- |

—

udarbejde et grundlag for opfølgning på de foranstaltninger, som den auditerede har truffet som reaktion på auditanbefalingerne

| — | give mulighed for at kommunikere med flere interessenter, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

—

give mulighed for at kommunikere med flere interessenter, hvor det er relevant.

En auditrapport bør være objektiv, overbevisende og rettidig.

For at være objektiv bør auditteamet i forbindelse med rapporteringen fremlægge relevant dokumentation, herunder dokumentation, der kan være imod eller ikke støtter dets holdning eller konklusion. Selektiv fremlæggelse af beviser bør undgås, og udtalelser fra auditteamet, som ikke understøttes af solid dokumentation, bør ikke afspejles i rapporten. Rapporteringen bør være afbalanceret og ikke udelukkende fokusere på negative elementer. Hvis det konstateres, at den auditeredes aktiviteter er veltilrettelagt og veludført, bør rapporten indeholde positive udtalelser.

En overbevisende audit dokumenterer sin troværdighed ved at fremlægge gyldige, evidensbaserede resultater, logiske konklusioner og praktiske, realistiske og relevante anbefalinger. Rapporten bør være logisk struktureret og lede læseren gennem processen fra formål og mål med samt omfang af den pågældende audit over resultater og konklusioner til anbefalinger. Der bør være en klar sammenhæng mellem dokumentation, resultater, konklusioner og anbefalinger.

Konklusionerne bør vedrøre overholdelsen af de planlagte ordninger, effektiviteten af gennemførelsen og de planlagte ordningers egnethed til at nå de fastsatte mål, alt efter hvad der er relevant (se afsnit 5.5). De bør være baseret på objektive beviser. Navnlig hvis der drages konklusioner om, hvorvidt de planlagte ordninger er egnede til at nå de erklærede mål, kan der indhentes beviser fra indsamlingen og analysen af resultater fra flere audit. I så fald bør konklusionerne række ud over de afgrænsninger, der findes mellem enkeltvirksomheder, enheder hos myndigheder og myndigheder.

Anbefalingerne bør rettes mod at fjerne eller korrigere årsagerne til, at den auditerede ikke opfylder auditkriterierne. Anbefalingerne bør ikke foreskrive de foranstaltninger, som den auditerede skal træffe, men nærmere angive det resultat, der skal opnås ved, at den auditerede træffer korrigerende og/eller forebyggende foranstaltninger.

Rapporten bør som minimum omfatte:

| — | identifikation af audit, datoer, steder og den auditerede, |
| --- | --- |

—

identifikation af audit, datoer, steder og den auditerede,

| — | auditmål, auditomfang, metode og kriterier, |
| --- | --- |

—

auditmål, auditomfang, metode og kriterier,

| — | auditresultater (og tilhørende dokumentation), konklusioner og, hvor det er relevant, anbefalinger. |
| --- | --- |

—

auditresultater (og tilhørende dokumentation), konklusioner og, hvor det er relevant, anbefalinger.

Afhængigt af auditorganets politik kan auditteamet identificeres eller ikke identificeres i rapporten.

6.4.   Opfølgning på auditresultatet

Opfølgning på auditresultatet

Hvis det er relevant, bør den auditerede udarbejde og fremlægge en handlingsplan. Den bør indeholde forslag til tidsbundne korrigerende og forebyggende foranstaltninger (9), som imødekommer eventuelle anbefalinger, der følger af auditten. Auditteamet (10) bør vurdere handlingsplanens egnethed og kan inddrages i verifikationen af den efterfølgende gennemførelse heraf:

9

10

| — | Handlingsplanen gør det muligt for auditteamet at vurdere, om de foreslåede korrigerende og forebyggende handlinger er tilstrækkelige til at imødekomme anbefalingerne i auditrapporten. Handlingsplaner bør omfatte prioriteringer baseret på risikoanalyse, ansvar for gennemførelse og frister for fuldførelsen af korrigerende og forebyggende handlinger. En række forskellige handlingsplaner kan anses for tilfredsstillende. Det er op til den auditerede at vælge ud fra de foreliggende valgmuligheder. |
| --- | --- |

—

Handlingsplanen gør det muligt for auditteamet at vurdere, om de foreslåede korrigerende og forebyggende handlinger er tilstrækkelige til at imødekomme anbefalingerne i auditrapporten. Handlingsplaner bør omfatte prioriteringer baseret på risikoanalyse, ansvar for gennemførelse og frister for fuldførelsen af korrigerende og forebyggende handlinger. En række forskellige handlingsplaner kan anses for tilfredsstillende. Det er op til den auditerede at vælge ud fra de foreliggende valgmuligheder.

| — | Korrigerende og forebyggende handlinger bør ikke kun vedrøre specifikke tekniske krav, men bør, når det er relevant, omfatte foranstaltninger, der berører hele ordningen (f.eks. kommunikation, samarbejde, koordinering, gennemgang og strømlining af kontrolprocesser). Den auditerede bør gennemføre en analyse af de grundlæggende årsager for at afgøre, hvilke korrigerende og forebyggende handlinger der er mest hensigtsmæssige. Divergerende synspunkter mellem den auditerede og auditteamet bør afklares. |
| --- | --- |

—

Korrigerende og forebyggende handlinger bør ikke kun vedrøre specifikke tekniske krav, men bør, når det er relevant, omfatte foranstaltninger, der berører hele ordningen (f.eks. kommunikation, samarbejde, koordinering, gennemgang og strømlining af kontrolprocesser). Den auditerede bør gennemføre en analyse af de grundlæggende årsager for at afgøre, hvilke korrigerende og forebyggende handlinger der er mest hensigtsmæssige. Divergerende synspunkter mellem den auditerede og auditteamet bør afklares.

| — | Afslutning: Der bør etableres mekanismer, der sikrer, at handlingsplanerne er relevante, og at korrigerende og forebyggende handlinger fuldføres i praksis inden for tidsrammen. Procedurerne for verifikation af afslutningen af handlingsplanen bør aftales mellem den auditerede og auditteamet. |
| --- | --- |

—

Afslutning: Der bør etableres mekanismer, der sikrer, at handlingsplanerne er relevante, og at korrigerende og forebyggende handlinger fuldføres i praksis inden for tidsrammen. Procedurerne for verifikation af afslutningen af handlingsplanen bør aftales mellem den auditerede og auditteamet.

7.   Gennemgang og formidling af auditresultater

Gennemgang og formidling af auditresultater

Der bør tages hensyn til auditresultater og, hvor det er relevant, feedback, når fremtidige auditprogrammer planlægges og i forbindelse med gennemgangen af auditprocessen.

Der bør ses nærmere på, hvilken betydning auditresultater eller manglende overholdelse kan have for andre sektorer, regioner eller andre kompetente myndigheder, navnlig i medlemsstater, hvor kontrollen foretages af en række kompetente myndigheder eller er decentraliseret.

Interne audit giver en uafhængig evaluering af den offentlige kontrols effektivitet og egnethed med hensyn til at nå målene. Auditresultaterne bør derfor stilles til rådighed for medlemsstaternes relevante kompetente myndigheder for at bistå dem med at udvikle og forbedre deres kontrolsystemer og gennemgå deres flerårige nationale kontrolplaner.

Auditresultaterne kan også identificere eksempler på bedste praksis, som bør udbredes. Disse eksempler kan anvendes af den auditerede på andre områder eller af andre enheder, der udfører lignende aktiviteter for at forbedre deres processer. I det øjemed bør rapporter på anmodning gøres tilgængelige for andre sektorer og regioner i medlemsstaten og for Kommissionen.

8.   Andre forhold

Andre forhold

8.1.   Ressourcer

Ressourcer

Medlemsstaterne bør sikre, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser (retlige og administrative) og ressourcer med passende kompetencer til at etablere, gennemføre og opretholde en effektiv auditordning.

De personaleressourcer og dertil knyttede ressourcer, der skal til for at styre, overvåge og gennemgå auditprocessen, bør stilles til rådighed med det sigte for øje, at alle kompetente myndigheder og deres kontrolaktiviteter, som omhandlet i forordning (EU) 2017/625, bør auditeres. For at besidde den fornødne ekspertise, der kræves for at opfylde formålet med og omfanget af auditten og auditprogrammet/-programmerne, kan auditteamet bestå af en kombination af auditorer, der er generalister og tekniske specialister, samt tekniske eksperter.

ISO 19011 indeholder generelle retningslinjer om de ressourcer, der er behov for til at udføre audit.

8.2.   Auditorers kompetencer

Auditorers kompetencer

Auditorers kompetencer og kriterierne for udvælgelse af disse bør beskrives under følgende overskrifter:

| — | Viden og færdigheder af generisk art, |
| --- | --- |

—

Viden og færdigheder af generisk art,

| — | Auditprincipper, -procedurer og -teknikker samt færdigheder med hensyn til ledelse/organisation, |
| --- | --- |

—

Auditprincipper, -procedurer og -teknikker samt færdigheder med hensyn til ledelse/organisation,

| — | Viden og færdigheder af specifik teknisk art, |
| --- | --- |

—

Viden og færdigheder af specifik teknisk art,

| — | Personlige egenskaber (11), |
| --- | --- |

—

Personlige egenskaber (11),

11

| — | Uddannelse, |
| --- | --- |

—

Uddannelse,

| — | Erhvervserfaring, |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring,

| — | Auditoroplæring og auditerfaring. |
| --- | --- |

—

Auditoroplæring og auditerfaring.

Det er af afgørende betydning, at der etableres en mekanisme, der skal sikre, at auditorer er konsekvente, og at deres kompetenceniveau opretholdes. De kompetencer, der kræves af et auditteam, kan variere afhængigt af det område, de auditerer inden for rammerne af kontrol- eller tilsynssystemerne. Auditorerne bør have den fornødne tekniske viden, de nødvendige færdigheder og være fortrolige med de emner, som personale, der udfører offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter, som fastsat i bilag II, kapitel I, til forordning (EU) 2017/625, uddannes i.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

1

(2)  Udtrykket »bør« i denne vejledning skal forstås som god praksis og ikke et bindende krav.

2

(3)  I henhold til artikel 1, stk. 5, i forordning (EU) 2017/625 finder samme forordnings artikel 6 også anvendelse på andre officielle aktiviteter. Når »offentlig kontrol« nævnes i denne vejledning, er »andre officielle aktiviteter« således også omfattet.

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  https://na.theiia.org/Pages/IIAHome.aspxhttps://na.theiia.org/Pages/IIAHome.aspx.

5

(6)  Der forventes en vis grad af fleksibilitet, da det varierer fra medlemsstat til medlemsstat, hvem der har ansvaret for uafhængig undersøgelse.

6

(7)  I henhold til artikel 5 i forordning (EU) 2017/625.

7

(8)  En analyse af de grundlæggende årsager kan være et vigtigt redskab til vurdering af egnetheden.

8

(9)  I denne forbindelse forstås ved »korrigerende handlinger« foranstaltninger, der fjerner årsagen til en manglende overensstemmelse og forhindrer en gentagelse, mens »forebyggende foranstaltninger« forstås som foranstaltninger, der fjerner årsagen til en potentiel manglende overensstemmelse (for at forhindre, at der opstår en manglende overensstemmelse) eller anden uønsket situation.

9

(10)  Der forventes en vis grad af fleksibilitet, da det varierer fra medlemsstat til medlemsstat, hvilke kompetente myndigheder der har ansvaret for opfølgning.

10

(11)  Auditorer bør være uafhængige i sjæl og ånd, etiske, fordomsfrie, diplomatiske, agtpågivende, skarpsindige, alsidige, vedholdende, selvsikre, selvhjulpne og åbne over for forbedringer.

11

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/33

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10116 — ION/NN/bpfBOUW/IRP JV)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/03)

Den 17. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10116. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10116. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/34

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10128 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/Glenigan)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/04)

Den 19. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10128. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10128. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/35

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10064 — AnaCap/Carrefour/Market Pay)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/05)

Den 19. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10064. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10064. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/36

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10072 — Sojitz/Eneos/Edenvale Solar Park)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/06)

Den 15. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10072. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10072. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/37

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10004 — EQT/Zentricity/Cajelo/Recipharm)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/07)

Den 10. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10004. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10004. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/38

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10109 — Cinven/BCI/Compre)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/08)

Den 17. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10109. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10109. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/39

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10145 — American Industrial Partners/Personal Care Business of Domtar)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/09)

Den 4. februar 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10145. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10145. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/40

---

Rådets konklusioner

om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner

(2021/C 66/10)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

| 1. | SÆTTER PRIS PÅ det fortsatte, produktive samarbejde om skattespørgsmål mellem EU's Gruppe vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) (»Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen«) og de fleste jurisdiktioner rundt om i verden med henblik på at fremme principperne for god forvaltning på skatteområdet globalt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | GLÆDER SIG OVER fremskridtene i de relevante jurisdiktioner gennem de aktive skridt, der inden for de aftalte frister er taget for at afhjælpe de mangler, som Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen havde konstateret, og UNDERSTREGER, at sådanne skridt bidrager til at styrke mekanismer for god forvaltning på skatteområdet, fair beskatning, global gennemsigtighed på skatteområdet og bekæmpelse af skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse, både på EU-plan og globalt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ERKENDER, at den aktuelle covid-19-pandemi fortsat har indvirkning på mange jurisdiktioners evne til at afgive nye tilsagn eller indfri deres tidligere tilsagn og på de overordnede arbejdsmetoder i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | OPFORDRER gruppen til fortsat at gøre fremskridt med alle udestående spørgsmål, der er blevet berørt af covid-19-pandemien, med henblik på at løse dem så hurtigt som muligt og til at indlede drøftelser om eventuelle anmodninger om tilsagn fra jurisdiktionerne, når det er relevant; |
| --- | --- |

4.

| 5. | FINDER DET BEKLAGELIGT, at nogle jurisdiktioner ikke har taget tilstrækkelige skridt til at gennemføre deres tilsagn inden for den aftalte frist eller ikke har indledt en meningsfuld dialog, der kunne føre til sådanne tilsagn, og OPFORDRER disse jurisdiktioner til at samarbejde med Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen med henblik på at løse de resterende spørgsmål; |
| --- | --- |

5.

| 6. | FINDER DET særlig BEKLAGELIGT, at Tyrkiet ikke har gjort håndgribelige fremskridt med effektiv gennemførelse af den automatiske udveksling af oplysninger med alle EU-medlemsstater og derfor endnu ikke har opfyldt alle sine tilsagn om at gennemføre principper for god forvaltning på skatteområdet som fastsat i rapporten fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen; NOTERER SIG, at udvekslingen af oplysninger er blevet aktiveret med 21 EU-medlemsstater og efter planen påbegyndes med fem EU-medlemsstater i 2022; FINDER DET BEKLAGELIGT, at der ikke er fremlagt nogen dokumentation for, at der har fundet en effektiv udveksling af data sted fra Tyrkiet til nogen af medlemsstaterne; UNDERSTREGER, at der ikke er gjort fremskridt med udvekslingen af oplysninger med én medlemsstat; GENTAGER, at en effektiv udveksling af oplysninger med alle medlemsstater er en betingelse for, at Tyrkiet opfylder kriterium 1.1 på EU-listen, i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra februar 2020; OPFORDRER Tyrkiet til senest den 31. maj 2021 på højt politisk plan at afgive fuldt tilsagn om senest den 30. juni 2021 effektivt at aktivere sine automatiske informationsudvekslingsforbindelser med de resterende seks medlemsstater; for alle 27 medlemsstater skal oplysningerne vedrørende regnskabsåret 2019 fremsendes senest den1. september 2021, og oplysningerne vedrørende regnskabsårene 2020 og 2021 skal fremsendes i henhold til OECD's kalender for automatisk udveksling af oplysninger og under alle omstændigheder senest henholdsvis den 30. september 2021 og den 30. september 2022; PÅPEGER, at manglende overholdelse af enhver af de fem ovennævnte frister betyder, at Tyrkiet kan opføres i bilag I under kriterium 1.1; OPFORDRER gruppen til at underrette Tyrkiet om denne anmodning, til fortsat at overvåge fremskridtene med effektiv udveksling af oplysninger med alle medlemsstater og orientere Rådet om udviklingen i denne henseende, samtidig med at den opretholder sin dialog med Tyrkiet om dette spørgsmål, og PÅPEGER, at Rådet i oktober 2021 vil træffe den nødvendige afgørelse om opførelse på listen på grundlag af gruppens analyse af Tyrkiets overholdelse og vil tage denne afgørelse op til fornyet overvejelse efter udløbet af den anden frist, der er nævnt ovenfor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | GODKENDER rapporten fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen i dok. 6223/21; |
| --- | --- |

7.

| 8. | GODKENDER i overensstemmelse hermed den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner (»EU-listen«), jf. bilag I; |
| --- | --- |

8.

| 9. | TILSLUTTER SIG statussen, jf. bilag II, med hensyn til tilsagn, som samarbejdsvillige jurisdiktioner har afgivet om at gennemføre principper for god forvaltning på skatteområdet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | OPFORDRER EU's institutioner og medlemsstater til, hvis det er relevant, fortsat at tage den reviderede EU-liste, jf. bilag I, i betragtning i udenrigspolitik, økonomiske forbindelser og udviklingssamarbejde med de relevante tredjelande, jf. dog medlemsstaternes og Unionens respektive kompetenceområder i henhold til traktaterne. |
| --- | --- |

10.

---

BILAG I

EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner

1.   Amerikansk Samoa

Amerikansk Samoa anvender ikke automatisk udveksling af finansielle oplysninger, har ikke undertegnet og ratificeret, herunder gennem den jurisdiktion, de er underlagt, OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand som ændret, har ikke afgivet tilsagn om at anvende BEPS-minimumsstandarderne og har ikke afgivet tilsagn om at løse disse spørgsmål.

2.   Anguilla

Anguilla har ikke status af mindst »Largely Compliant« ifølge Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet for udveksling af oplysninger efter anmodning og har endnu ikke løst dette spørgsmål.

3.   Dominica

Dominica har ikke status af mindst »Largely Compliant« ifølge Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet for udveksling af oplysninger efter anmodning og har endnu ikke løst dette spørgsmål.

4.   Fiji

Fiji er ikke medlem af Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet (»Det Globale Forum«), har ikke undertegnet og ratificeret OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand som ændret, har skadelige skattebegunstigelsesordninger, er ikke blevet medlem af den inklusive ramme vedrørende BEPS eller har ikke gennemført OECD's minimumsstandard for bekæmpelse af BEPS og har endnu ikke løst disse spørgsmål.

5.   Guam

Guam anvender ikke automatisk udveksling af finansielle oplysninger, har ikke undertegnet og ratificeret, herunder gennem den jurisdiktion, de er underlagt, OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand som ændret, har ikke afgivet tilsagn om at anvende BEPS-minimumsstandarderne og har ikke afgivet tilsagn om at løse disse spørgsmål.

6.   Palau

Palau anvender ikke automatisk udveksling af finansielle oplysninger, har ikke undertegnet og ratificeret OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand som ændret og har endnu ikke løst disse spørgsmål.

7.   Panama

Panama har ikke status af mindst »Largely Compliant« ifølge Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet for udveksling af oplysninger efter anmodning og har endnu ikke løst dette spørgsmål.

8.   Samoa

Samoa har en skadelig skattebegunstigelsesordning og har endnu ikke løst dette spørgsmål.

9.   Seychellerne

Seychellerne har skadelige skattebegunstigelsesordninger og har endnu ikke løst disse spørgsmål.

Endvidere har Seychellerne ikke status af mindst »Largely Compliant« ifølge Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet for udveksling af oplysninger efter anmodning og har endnu ikke løst dette spørgsmål.

10.   Trinidad og Tobago

Trinidad og Tobago anvender ikke automatisk udveksling af finansielle oplysninger, har ikke status af mindst »Largely Compliant« ifølge Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet for udveksling af oplysninger efter anmodning, har ikke undertegnet og ratificeret OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand som ændret, har skadelige skattebegunstigelsesordninger og har endnu ikke løst disse spørgsmål.

11.   De Amerikanske Jomfruøer

De Amerikanske Jomfruøer anvender ikke automatisk udveksling af finansielle oplysninger, har ikke undertegnet og ratificeret, herunder gennem den jurisdiktion, de er underlagt, OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand som ændret, har skadelige skattebegunstigelsesordninger, har ikke afgivet tilsagn om at anvende BEPS-minimumsstandarderne og har ikke afgivet tilsagn om at løse disse spørgsmål.

12.   Vanuatu

Vanuatu har ikke status af mindst »Largely Compliant« ifølge Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet for udveksling af oplysninger efter anmodning, fremmer offshorekonstruktioner og -ordninger, der skal tiltrække overskud uden reel økonomisk substans, og har endnu ikke løst dette spørgsmål.

---

BILAG II

Status for samarbejdet med EU vedrørende de tilsagn, der er afgivet af samarbejdsvillige jurisdiktioner om at gennemføre principper for god forvaltning på skatteområdet

1.   Åbenhed

1.1.   Tilsagn om at gennemføre den automatiske udveksling af oplysninger, enten ved at undertegne den multilaterale aftale om kompetent myndighed eller gennem bilaterale aftaler

Følgende jurisdiktion forventes senest den 31. maj 2021 på højt politisk plan at afgive fuldt tilsagn og senest den 30. juni 2021 effektivt at aktivere sine automatiske informationsudvekslingsforbindelser med alle 27 medlemsstater i overensstemmelse med den tidsplan, der er omhandlet i punkt 6 i disse rådskonklusioner.

Tyrkiet

1.2.   Medlemskab af Det Globale Forum for Gennemsigtighed og Informationsudveksling på Skatteområdet (»Det Globale Forum«) og tilfredsstillende status vedrørende udveksling af oplysninger efter anmodning

Følgende jurisdiktion, som har afgivet tilsagn om at have en tilstrækkelig status ved udgangen af 2018, afventer en supplerende gennemgang foretaget af Det Globale Forum:

Tyrkiet

Følgende udviklingsland uden et finanscenter, som har afgivet tilsagn om at have en tilstrækkelig status ved udgangen af 2019, afventer en supplerende gennemgang foretaget af Det Globale Forum:

Botswana

Følgende jurisdiktion afventer en supplerende gennemgang foretaget af Det Globale Forum:

Barbados

1.3.   Undertegnelse og ratifikation af OECD's multilaterale konvention om gensidig administrativ bistand (konventionen) som ændret eller netværk af aftaler, der omfatter alle EU-medlemsstater

Følgende udviklingslande uden et finanscenter, som har gjort meningsfulde fremskridt med hensyn til at leve op til sine tilsagn, fik frist indtil den 31. december 2020 til at undertegne konventionen og indtil den 31. december 2021 til at ratificere konventionen:

Botswana, Eswatini, Jordan og Thailand

Følgende udviklingsland uden et finanscenter, som har gjort fremskridt med hensyn til at leve op til sit tilsagn, fik frist indtil den 30. april 2021 til at undertegne konventionen og indtil den 31. december 2021 til at ratificere konventionen:

Maldiverne

2.   Fair beskatning

2.1.   Tilstedeværelse af skadelige skatteordninger

Følgende jurisdiktion, som har afgivet tilsagn om at ændre eller afskaffe sin skadelige skatteordning senest ved udgangen af 2019, men som er blevet forhindret i at gøre det på grund af en forsinket proces i OECD's Forum om Skadelig Skattepraksis, fik frist indtil udgangen af 2021 til at tilpasse sin lovgivning:

Australien

Følgende jurisdiktion, som har gjort meningsfulde fremskridt med hensyn til at leve op til sine tilsagn om at ændre eller afskaffe sin skadelige skatteordning, fik frist indtil den 31. december 2021 til at gøre dette:

Jordan

Følgende jurisdiktion, som har afgivet tilsagn om at ændre eller afskaffe sin skadelige skatteordning, fik frist indtil den 31. december 2022 til at tilpasse sin lovgivning:

Jamaica

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/46

---

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og i Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus

(2021/C 66/11)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er opført på listen i bilaget til Rådets afgørelse 2012/642/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2021/353 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/339 (4) om restriktive foranstaltninger over for Belarus.

Efter at have gennemgået listen over personer og enheder i ovennævnte bilag har Rådet for Den Europæiske Union besluttet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i afgørelse 2012/642/FUSP og forordning (EF) nr. 765/2006, fortsat bør finde anvendelse på de pågældende personer og enheder. Begrundelsen for opførelsen af disse personer og enheder på listen gives i de relevante afsnit i disse bilag.

De berørte personer og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag II til forordning (EF) nr. 765/2006, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 3).

De berørte personer og enheder kan inden den 30. november 2021 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse. Sådanne anmodninger stiles til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i afgørelse 2012/642/FUSP og artikel 8a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 765/2006 tages eventuelle modtagne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige revision af listen over personer og enheder.

---

(1)  EUT L 285 af 17.10.2012, s 1.

(2)  EUT L 68 af 26.2.2021, s. 189.

(3)  EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1.

(4)  EUT L 68 af 26.2.2021, s. 29.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/47

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger over for Belarus

(2021/C 66/12)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2012/642/FUSP (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2021/353 (3) og Rådets forordning (EF) nr. 765/2006 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/339 (5).

Den registeransvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1.C i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender, Udvidelse og Civilbeskyttelse — RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesansvarlige kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesansvarlig

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2012/642/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2021/353 og forordning (EF) nr. 765/2006 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/339.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2012/642/FUSP og forordning (EF) nr. 765/2006.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for korrekt identificering af den pågældende person, begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 285 af 17.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 68 af 26.2.2021, s. 189.

(4)  EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1.

(5)  EUT L 68 af 26.2.2021, s. 29.

---

Europa-Kommissionen

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/49

---

Euroens vekselkurs (1)

25. februar 2021

(2021/C 66/13)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2225 |
| JPY | japanske yen | 129,73 |
| DKK | danske kroner | 7,4363 |
| GBP | pund sterling | 0,86408 |
| SEK | svenske kroner | 10,0668 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1076 |
| ISK | islandske kroner | 153,30 |
| NOK | norske kroner | 10,2275 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,110 |
| HUF | ungarske forint | 360,18 |
| PLN | polske zloty | 4,5122 |
| RON | rumænske leu | 4,8748 |
| TRY | tyrkiske lira | 8,8344 |
| AUD | australske dollar | 1,5317 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5257 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,4793 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6409 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6120 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 359,14 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,1101 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8898 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5895 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 352,10 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9383 |
| PHP | filippinske pesos | 59,492 |
| RUB | russiske rubler | 90,3519 |
| THB | thailandske bath | 36,858 |
| BRL | brasilianske real | 6,6663 |
| MXN | mexicanske pesos | 25,3424 |
| INR | indiske rupee | 88,7940 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2225

JPY

japanske yen

129,73

DKK

danske kroner

7,4363

GBP

pund sterling

0,86408

SEK

svenske kroner

10,0668

CHF

schweiziske franc

1,1076

ISK

islandske kroner

153,30

NOK

norske kroner

10,2275

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,110

HUF

ungarske forint

360,18

PLN

polske zloty

4,5122

RON

rumænske leu

4,8748

TRY

tyrkiske lira

8,8344

AUD

australske dollar

1,5317

CAD

canadiske dollar

1,5257

HKD

hongkongske dollar

9,4793

NZD

newzealandske dollar

1,6409

SGD

singaporeanske dollar

1,6120

KRW

sydkoreanske won

1 359,14

ZAR

sydafrikanske rand

18,1101

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8898

HRK

kroatiske kuna

7,5895

IDR

indonesiske rupiah

17 352,10

MYR

malaysiske ringgit

4,9383

PHP

filippinske pesos

59,492

RUB

russiske rubler

90,3519

THB

thailandske bath

36,858

BRL

brasilianske real

6,6663

MXN

mexicanske pesos

25,3424

INR

indiske rupee

88,7940

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/50

---

Meddelelse om indledning af en undersøgelse af den mulige forlængelse af beskyttelsesforanstaltningen vedrørende importen af visse stålprodukter

(2021/C 66/14)

Den 1. februar 2019 indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en endelig beskyttelsesforanstaltning mod visse stålprodukter ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 (1). Den gældende foranstaltning består af et toldkontingent baseret på historisk import, som finder anvendelse på importen til Unionen af hver af de 26 varekategorier, som omfatter den pågældende vare. Når det relevante toldkontingent er opbrugt, opkræves der en tillægstold på 25 % af nettoprisen, frit Unionens grænse.

Beskyttelsesforanstaltningen blev indført for en varighed på tre år, dvs. indtil den 30. juni 2021.

1.   Anmodning om en forlængelse af foranstaltningen

Kommissionen modtog en dokumenteret anmodning fra 12 medlemsstater den 15. januar 2021 om i henhold til artikel 19 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 (2) og artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 (3) at undersøge, om den gældende beskyttelsesforanstaltning bør forlænges.

Anmodningen indeholder beviser, der tyder på, at beskyttelsesforanstaltningen fortsat er nødvendig for at forebygge eller afhjælpe alvorlig skade, og at EU-producenterne tilpasser sig. Anmodningen indeholder navnlig oplysninger om negative resultater for visse centrale skadesindikatorer og om tilstedeværelsen af et fortsat betydeligt importpres fra tredjelande. Anmodningen indeholder endvidere elementer, der tyder på, at den globale overkapacitet fortsat er på et meget højt niveau, at der fortsat vedtages et stort antal handelsbegrænsende foranstaltninger og handelsbeskyttelsesforanstaltninger i tredjelande, og at der ikke er noget, der tyder på, at USA vil fjerne foranstaltningerne vedrørende stål i henhold til Section 232. Det hævdes derfor i anmodningen, at der fortsat er risiko for omlægning af handelen, og at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningen ophæves, vil blive oversvømmet af en import, som vil have en meget negativ indvirkning på dens økonomiske resultater. Desuden indeholder anmodningen eksempler på tilpasninger foretaget af EU-producenterne. Kommissionen fandt, at de fremlagte oplysninger, herunder kilderne og dokumentationen, udgør et tilstrækkeligt grundlag for indledningen af en undersøgelse.

2.   Undersøgelsens omfang og formål

I henhold til artikel 19 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 16 i forordning (EU) 2015/755 kan varigheden af den indledende periode for en beskyttelsesforanstaltning forlænges. For at fastslå, hvorvidt en sådan forlængelse er berettiget, bør Kommissionen foretage en undersøgelse i henhold til henholdsvis artikel 5 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 3 i forordning (EU) 2015/755.

I løbet af undersøgelsen vil Kommissionen navnlig fokusere sin vurdering på, om beskyttelsesforanstaltningen fortsat er nødvendig for at forebygge eller afhjælpe alvorlig skade, om der er beviser for, at EU-producenterne tilpasser sig, og om en forlængelse vil være i Unionens interesse. Undersøgelsen vil også fastlægge den passende varighed af forlængelsen (hvis en sådan finder sted).

3.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare består af visse stålprodukter som opført i bilaget til denne meddelelse.

4.   Procedure

Efter at have fastslået, at der foreligger tilstrækkelige beviser, indleder Kommissionen hermed en undersøgelse med henblik på at fastslå, om varigheden af den gældende beskyttelsesforanstaltning for visse stålprodukter skal forlænges.

4.1.   Spørgeskemabesvarelser (kun EU-producenter)

For at kunne foretage en korrekt vurdering af nødvendigheden af at forlænge varigheden af den gældende beskyttelsesforanstaltning for at forebygge eller afhjælpe alvorlig skade finder Kommissionen det nødvendigt at indsamle specifikke data fra EU-erhvervsgrenen. Disse data omfatter bl.a. resultaterne af centrale økonomiske og finansielle indikatorer for den betragtede periode (2018-2020).

EU-producenterne anmodes derfor om at udfylde og indgive spørgeskemaerne gennem deres respektive EU-sammenslutninger senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. En model for det relevante spørgeskema findes på: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2519.

4.2.   Skriftlige indlæg

For at indhente alle relevante oplysninger, som anses for nødvendige for undersøgelsen, opfordres interesserede parter, dvs. parter, der har en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare, hermed til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation for Kommissionen skriftligt senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Alle skriftlige bemærkninger skal indgives via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Se afsnit 4.6 for yderligere oplysninger.

Parter, der indgiver et indlæg, anmodes om i deres korrespondance klart at angive, hvilke af nedenstående spørgsmål, der er berørt af deres indlæg, og fremsætte deres argumenter under følgende overskrifter:

| a) | Hvorvidt der fortsat er behov for foranstaltningen, og hvorfor |
| --- | --- |

a)

Hvorvidt der fortsat er behov for foranstaltningen, og hvorfor

| b) | Hensyn til Unionens interesser |
| --- | --- |

b)

Hensyn til Unionens interesser

| c) | Andet |
| --- | --- |

c)

Andet

Kommissionen vil af effektivitetshensyn og som i tidligere fornyede undersøgelser automatisk udvide status som interesseret part til at omfatte alle interessenter, der har en sådan status i henhold til den gældende beskyttelsesforanstaltning. Denne bestemmelse finder imidlertid ikke anvendelse på fuldmagter.

For de virksomheder, sammenslutninger eller tredjelandes regeringer, der ønsker at deltage i den procedure, der udløses af offentliggørelsen af denne meddelelse gennem eksterne retlige repræsentanter, er det nødvendigt at fremlægge en specifik fuldmagt for denne procedure.

Parter, der ønsker at deltage i proceduren, og som i øjeblikket ikke er registreret som interesserede parter i sagen, opfordres til at redegøre for deres interesse i og forbindelser til sagen, når de fremsætter bemærkninger via TRON.

4.3.   Mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg

For at garantere retten til forsvar bør interesserede parter have mulighed for at fremsætte bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter. Når de gør dette, må interesserede parter kun behandle spørgsmål rejst i forbindelse med andre interesserede parters indlæg og må ikke rejse nye spørgsmål. Ved fremførelsen af modargumenter bør interesserede parter specifikt angive den parts eller de parters bemærkninger, de tilbageviser, og følge samme struktur som ovennævnte overskrifter.

Bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage fra det tidspunkt, hvor de indlæg, der er nævnt i afsnit 4.2, samt spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne er stillet til rådighed for de interesserede parter via TRON. Kommissionen vil behørigt underrette interesserede parter via TRON, når denne anden fase af den skriftlige procedure indledes.

Der er adgang til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, via Tron.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Følg venligst anvisningerne på denne side for at få adgang.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at anmode om yderligere oplysninger fra interesserede parter i behørigt begrundede tilfælde.

4.4.   Mulighed for at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester

Alle interesserede parter kan anmode om at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester. Enhver anmodning om at blive hørt skal indgives skriftligt senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende og begrundes, og den skal endvidere indeholde et sammendrag af, hvad den interesserede part ønsker at drøfte under høringen.

Interesserede parter underrettes imidlertid om, at Kommissionen i betragtning af behovet for at afslutte undersøgelsen og træffe en afgørelse senest den 30. juni 2021 (se afsnit 5), det sandsynligvis store antal interesserede parter og det forhold, at disse interesserede parter vil få mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg, hvilket vil sikre tilstrækkelige muligheder for at forsvare sig og fremsætte egne synspunkter, agter at gennemføre undersøgelsen skriftligt uden at afholde mundtlige høringer, medmindre interesserede parter kan påvise, at der er et særligt behov for at blive hørt mundtligt.

4.5.   Indgivelse af oplysninger og forlængelse af tidsfristerne i denne meddelelse

Reglen er, at interesserede parter kun kan indgive oplysninger inden for de tidsrammer, der er angivet i denne meddelelse. Der kan kun anmodes om forlængelse af de tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, under særlige omstændigheder, og tidsfristerne forlænges kun, hvis forlængelsen er behørigt begrundet. Behørigt begrundede forlængelser af fristen for at indgive et indlæg er normalt begrænset til maksimalt yderligere 3 dage.

4.6.   Vejledning om indgivelse af skriftlige indlæg og indsendelse af udfyldte spørgeskemaer og korrespondance

Oplysninger, som indgives til Kommissionen som led i en handelsbeskyttelsesprocedure, må ikke være omfattet af ophavsret. Interesserede parter skal, inden de indgiver oplysninger og/eller data til Kommissionen, der er omfattet af tredjemands ophavsret, anmode indehaveren af ophavsrettighederne om en særlig tilladelse, som udtrykkeligt tillader Kommissionen a) at anvende oplysningerne og dataene i forbindelse med denne handelsbeskyttelsesprocedure og b) at forelægge interesserede parter, der er berørt af denne undersøgelse, oplysningerne og/eller dataene i en form, der gør det muligt for dem at udøve deres ret til forsvar.

Alle skriftlige indlæg fra interesserede parter, for hvilke der anmodes om fortrolig behandling, skal forsynes med påtegningen »Limited« (4). Parter, der indgiver oplysninger i løbet af undersøgelsen, opfordres til at begrunde deres anmodning om fortrolig behandling.

Parter, der indgiver oplysninger, der er forsynet med påtegningen »Limited«, anmodes om at indgive ikke-fortrolige sammendrag heraf, som forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«, jf. artikel 8 i forordning (EU) 2015/478 (5) og artikel 5 i forordning (EU) 2015/755 (6). Disse sammendrag skal være tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold og skal være Kommissionen i hænde samtidig med den udgave, der er forsynet med påtegningen »Limited«.

Hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikke-fortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, kan Kommissionen se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

Interesserede parter opfordres til at indsende deres indlæg og anmodninger via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), herunder scannede fuldmagter. Ved brug af TRON.tdi eller e-mail udtrykker de interesserede parter accept af de regler, der gælder for elektronisk korrespondance, og som findes i dokumentet »KORRESPONDANCE MED EUROPA-KOMMISSIONEN I HANDELSBESKYTTELSESSAGER«, der er tilgængeligt på Generaldirektoratet for Handels websted: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Interesserede parter skal anføre deres navn, adresse, telefonnummer og en gyldig e-mailadresse og sikre, at denne e-mailadresse er en fungerende officiel virksomhedspostkasse, som tjekkes dagligt. Når Kommissionen har modtaget disse kontaktoplysninger, vil den udelukkende kommunikere med de interesserede parter via TRON.tdi eller pr. e-mail, medmindre de udtrykkeligt har ønsket at modtage alle dokumenter fra Kommissionen på anden vis, eller medmindre dokumenternes art forudsætter brug af anbefalet post. Interesserede parter kan i ovenstående retningslinjer for kommunikation med interesserede parter finde supplerende regler og oplysninger om korrespondance med Kommissionen, herunder de principper, der gælder for indgivelse af bemærkninger via TRON.tdi.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G, Kontor G5 |
| Kontor: CHAR 03/66 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G, Kontor G5

Kontor: CHAR 03/66

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

TRON.tdi: https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail: TRADE-SAFE009-REVIEW@ec.europa.eu

5.   Tidsplan for undersøgelsen

Den gældende foranstaltning udløber den 30. juni 2021, medmindre der træffes afgørelse om at forlænge disse. Enhver afgørelse, der træffes som følge af denne procedure, bør derfor træffes inden denne dato.

6.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter undlader at meddele de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 5 i forordning (EU) 2015/478 og artikel 3 i forordning (EU) 2015/755. Konstateres det, at en interesseret part har givet urigtige eller vildledende oplysninger, kan der ses bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

7.   Høringskonsulent

Høringskonsulenten optræder som formidler mellem de interesserede parter og Kommissionens undersøgelsestjenester. Høringskonsulenten gennemgår anmodninger om aktindsigt, tvister med hensyn til dokumenternes fortrolighed, anmodninger om forlængelse af tidsfrister og eventuelle andre anmodninger vedrørende de interesserede parters og tredjeparters ret til forsvar, som kan opstå under proceduren.

Interesserede parter kan anmode om, at høringskonsulenten griber ind. En sådan indgriben er i princippet begrænset til problemer, der er opstået i løbet af den nuværende undersøgelse.

En anmodning om, at høringskonsulenten griber ind, skal indgives skriftligt og begrundes. Interesserede parter opfordres til at følge de tidsrammer, der er fastsat i afsnit 4.1 til afsnit 4.3 i denne meddelelse for indgivelse af indlæg til Kommissionen, når de anmoder om, at høringskonsulenten griber ind Hvis anmodninger indgives efter den relevante tidsrammes udløb, kan høringskonsulenten også undersøge årsagerne til sådanne sene anmodninger under behørig hensyntagen til god forvaltningsskik og rettidig afslutning af undersøgelsen.

Interesserede parter kan finde yderligere oplysninger og kontaktoplysninger på høringskonsulentens sider på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Behandling af personoplysninger

Personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (7).

En databeskyttelsesmeddelelse, der informerer alle personer om behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af Kommissionens handelsbeskyttelsesaktiviteter, findes på Generaldirektoratet for Handels websted: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm.

---

(1)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/159 af 31. januar 2019 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter (EUT L 31 af 1.2.2019, s. 27).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/478 af 11. marts 2015 om fælles ordninger for indførsel (EUT L 83 af 27.3.2015, s. 16).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/755 af 29. april 2015 om fælles ordninger for indførsel fra visse tredjelande (EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33).

(4)  Et dokument med påtegningen »Limited« er et fortroligt dokument i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/478, artikel 5 i forordning (EU) 2015/755 og artikel 3.2 i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger. Det er også beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(5)  EUT L 83 af 27.3.2015, s. 16.

(6)  EUT L 123 af 19.5.2015, s. 33.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

---

BILAG

| Varekategorinummer | Varekategori |
| --- | --- |
| 1 | Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål |
| 2 | Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål |
| 3.A | Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader) |
| 3.B |
| 4.A | Plader overtrukket med metal |
| 4.B |
| 5 | Plader overtrukket med organisk materiale |
| 6 | Tinvalseprodukter |
| 7 | Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål |
| 8 | Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål |
| 9 | Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål |
| 10 | Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål |
| 12 | Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål |
| 13 | Armeringsjern |
| 14 | Stænger og lette profiler af rustfrit stål |
| 15 | Valsetråd af rustfrit stål |
| 16 | Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål |
| 17 | Profiler af jern og ulegeret stål |
| 18 | Spunsvægjern |
| 19 | Jernbanemateriel |
| 20 | Gasrør |
| 21 | Hule profiler |
| 22 | Sømløse rør af rustfrit stål |
| 24 | Andre sømløse rør |
| 25A | Store svejsede rør |
| 25B |
| 26 | Andre svejsede rør |
| 27 | Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål og andre former for legeret stål |
| 28 | Ulegeret tråd |

Varekategorinummer

Varekategori

1

Varmvalsede plader og smalle bånd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

2

Koldvalsede plader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

3.A

Elektriske plader (undtagen kornorienterede elektriske plader)

3.B

4.A

Plader overtrukket med metal

4.B

5

Plader overtrukket med organisk materiale

6

Tinvalseprodukter

7

Kvartoplader af ulegeret stål og andre former for legeret stål

8

Varmvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

9

Koldvalsede plader og smalle bånd af rustfrit stål

10

Varmvalsede kvartoplader af rustfrit stål

12

Handelsstål og lette profiler af ulegeret stål og andre former for legeret stål

13

Armeringsjern

14

Stænger og lette profiler af rustfrit stål

15

Valsetråd af rustfrit stål

16

Valsetråd af ulegeret stål og andre former for legeret stål

17

Profiler af jern og ulegeret stål

18

Spunsvægjern

19

Jernbanemateriel

20

Gasrør

21

Hule profiler

22

Sømløse rør af rustfrit stål

24

Andre sømløse rør

25A

Store svejsede rør

25B

26

Andre svejsede rør

27

Koldtbehandlede stænger af ulegeret stål og andre former for legeret stål

28

Ulegeret tråd

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/56

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10148 — FCA/EEPS/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 66/15)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | FCA Italy S.p.A. (»FCA«, Italien), et datterselskab af koncernen Fiat Chrysler Automobiles N.V. (»FCA NV«, Nederlandende), som skal integrere Peugeot S.A. og omdøbes til Stellantis N.V. (Nederlandene), |
| --- | --- |

—

FCA Italy S.p.A. (»FCA«, Italien), et datterselskab af koncernen Fiat Chrysler Automobiles N.V. (»FCA NV«, Nederlandende), som skal integrere Peugeot S.A. og omdøbes til Stellantis N.V. (Nederlandene),

| — | EPS E-mobility S.r.l. (»EPS E-mobility«), som i øjeblikket ejes af ENGIE EPS Italia S.r.l. (»EEPS«, Italien), et datterselskab af ENGIE-koncernen (Frankrig). |
| --- | --- |

—

EPS E-mobility S.r.l. (»EPS E-mobility«), som i øjeblikket ejes af ENGIE EPS Italia S.r.l. (»EEPS«, Italien), et datterselskab af ENGIE-koncernen (Frankrig).

FCA og EEPS erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over EPS E-mobility.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | FCA NV: en verdensomspændende automobilkoncern, hvis aktiviteter omfatter design, fremstilling og salg af personbiler og lette erhvervskøretøjer (under mærkerne Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Fiat Professional, Jeep, Lancia, Maserati og Ram) samt af komponenter og produktionssystemer over hele verden |
| --- | --- |

—

FCA NV: en verdensomspændende automobilkoncern, hvis aktiviteter omfatter design, fremstilling og salg af personbiler og lette erhvervskøretøjer (under mærkerne Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Fiat Professional, Jeep, Lancia, Maserati og Ram) samt af komponenter og produktionssystemer over hele verden

| — | EEPS: er ENGIE-gruppens industrielle aktør inden for levering af mikronetløsninger, energilagringssystemer for producenter af vedvarende energi og e-mobilitetstjenester |
| --- | --- |

—

EEPS: er ENGIE-gruppens industrielle aktør inden for levering af mikronetløsninger, energilagringssystemer for producenter af vedvarende energi og e-mobilitetstjenester

| — | EPS E-mobility: udvikler innovative løsninger og teknologier til elektriske og hybride køretøjer med innovative opladningsløsninger. |
| --- | --- |

—

EPS E-mobility: udvikler innovative løsninger og teknologier til elektriske og hybride køretøjer med innovative opladningsløsninger.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10148 — FCA/EEP/JV.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/58 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/58

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren
  i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU)
  2019/33

(2021/C 66/16)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»LA JARABA«

PDO-ES-01895-AM01

Meddelelsesdato: 16.11.2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

Titel

TILFØJELSE AF HVIDVIN

| — | Afsnit 2.1 »Parametre, der skal tages i betragtning, analytiske grænser og tolerancer« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Beskrivelse af vinene« i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnit 2.1 »Parametre, der skal tages i betragtning, analytiske grænser og tolerancer« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Beskrivelse af vinene« i enhedsdokumentet.

Beskrivelse og begrundelse

| — | Tilføjelsen af enkeltdruehvidvin af Sauvignon Blanc betyder, at de analytiske parametre for hvidvinene skal defineres. |
| --- | --- |

—

Tilføjelsen af enkeltdruehvidvin af Sauvignon Blanc betyder, at de analytiske parametre for hvidvinene skal defineres.

NY ORDLYD

| 2.1.2. | Hvidvin







  Parameter | Grænseværdi | Tolerancegrænse |
| --- | --- | --- | --- |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | ≥ 11,5 | ± 0,2 |
| Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.) | ≥ 12,5 | ± 0,2 |
| Reducerende sukker (g/l udtrykt som glukose) | ≤ 4 | ± 0,5 |
| Totalt syreindhold (g/l udtrykt som vinsyre) | 4 < AT < 7 | ± 0,3 |
| Indhold af flygtig syre (meq/l) | ≤ 16,7 | ± 3 |
| Totalt indhold af svovldioxid (mg/l) | ≤ 130 | ± 15 |
| Strontiumindhold (mg/l) | ≥ 2,2 | ± 0,2 |

2.1.2.

Parameter

Grænseværdi

Tolerancegrænse

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

≥ 11,5

± 0,2

Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.)

≥ 12,5

± 0,2

Reducerende sukker (g/l udtrykt som glukose)

≤ 4

± 0,5

Totalt syreindhold (g/l udtrykt som vinsyre)

4 < AT < 7

± 0,3

Indhold af flygtig syre (meq/l)

≤ 16,7

± 3

Totalt indhold af svovldioxid (mg/l)

≤ 130

± 15

Strontiumindhold (mg/l)

≥ 2,2

± 0,2

BEGRUNDELSE

| — | Da det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse La Jaraba omfatter en parcel med druer af Sauvignon Blanc, som giver vine, der også har et højt strontiumindhold, anmoder vi om en ændring af produktspecifikationen med henblik på at medtage den hvide druesort Sauvignon Blanc og de hvide vine, der fremstilles heraf. |
| --- | --- |

—

Da det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse La Jaraba omfatter en parcel med druer af Sauvignon Blanc, som giver vine, der også har et højt strontiumindhold, anmoder vi om en ændring af produktspecifikationen med henblik på at medtage den hvide druesort Sauvignon Blanc og de hvide vine, der fremstilles heraf.

Titel

TILFØJELSE AF HVIDVIN

| — | Afsnit 2.2 »Egenskaber, der skal bestemmes ved organoleptiske analyser« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Beskrivelse af vinene« i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnit 2.2 »Egenskaber, der skal bestemmes ved organoleptiske analyser« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Beskrivelse af vinene« i enhedsdokumentet.

Beskrivelse og begrundelse

| — | Tilføjelsen af enkeltdruehvidvin af Sauvignon Blanc betyder, at den fremstillede hvidvins organoleptiske egenskaber skal defineres. |
| --- | --- |

—

Tilføjelsen af enkeltdruehvidvin af Sauvignon Blanc betyder, at den fremstillede hvidvins organoleptiske egenskaber skal defineres.

NY ORDLYD

| 2.2.4. | — Enkeltdruehvidvin af Sauvignon Blanc






  — | Udseende: ren, lys og klar med strågul farve. |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

—

Udseende: ren, lys og klar med strågul farve.

| — | Aroma: intens og fyldig med noter, der er typiske for sorten, navnlig hvide stenfrugter, og blomsternoter. |
| --- | --- |

—

Aroma: intens og fyldig med noter, der er typiske for sorten, navnlig hvide stenfrugter, og blomsternoter.

| — | Smag: frisk, silkeagtig og afbalanceret. |
| --- | --- |

—

Smag: frisk, silkeagtig og afbalanceret.

BEGRUNDELSE

| — | Da det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse La Jaraba omfatter en parcel med druer af Sauvignon Blanc, som fremstiller vine, der også har et højt strontiumindhold, anmoder vi om en ændring af produktspecifikationen med henblik på at medtage den hvide druesort Sauvignon Blanc og de hvide vine, der fremstilles heraf. |
| --- | --- |

—

Da det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse La Jaraba omfatter en parcel med druer af Sauvignon Blanc, som fremstiller vine, der også har et højt strontiumindhold, anmoder vi om en ændring af produktspecifikationen med henblik på at medtage den hvide druesort Sauvignon Blanc og de hvide vine, der fremstilles heraf.

Titel

VINFREMSTILLING OG PRODUKTIONSMETODER FOR HVIDVIN

| — | Afsnit 3 »Særlige ønologiske metoder« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Særlige ønologiske metoder« i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnit 3 »Særlige ønologiske metoder« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Særlige ønologiske metoder« i enhedsdokumentet.

Beskrivelse og begrundelse

| — | De særlige ønologiske metoder for fremstilling af hvidvin tilføjes i overensstemmelse med tilføjelsen af sorten Sauvignon Blanc til produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

De særlige ønologiske metoder for fremstilling af hvidvin tilføjes i overensstemmelse med tilføjelsen af sorten Sauvignon Blanc til produktspecifikationen.

NY ORDLYD

Den most, der fremstilles af de hvide druer ved knusning og presning af høsten, bundfældes ved en temperatur på mellem 15 og 20 °C i mindst 12 timer. Alkoholgæring af mosten ved en temperatur mellem 10 og 21 °C i tanke af rustfrit stål. Under normale forhold udløses alkoholgæring af druernes egen mikrobielle flora. Derefter klares mosten, og lige inden aftapningen filtreres vinen med et filter med en stor porediameter, så produktet forbliver så uforfalsket som muligt.

BEGRUNDELSE

| — | Da hvidvin er blevet føjet til produktspecifikationen, skal vinfremstillingen og fremstillingsmetoderne skelne mellem fremstilling af rødvin og hvidvin. |
| --- | --- |

—

Da hvidvin er blevet føjet til produktspecifikationen, skal vinfremstillingen og fremstillingsmetoderne skelne mellem fremstilling af rødvin og hvidvin.

Titel

ÆNDRING AF LAGRINGSPERIODERNE

Afsnit 3 »Særlige ønologiske metoder« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Særlige ønologiske metoder« i enhedsdokumentet.

Beskrivelse og begrundelse

Ændringen vedrører ordlyden af vinfremstillingen og produktionsmetoderne, da vinen opbevares kortere tid på fad og i flaske.

NY ORDLYD

| 3.1. | — Blandede rødvine med forskellige andele af druesorterne Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot og Graciano.
  Lagring i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder. Lagring i flasker i mindst en måned. |
| --- | --- |

3.1.

Lagring i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder. Lagring i flasker i mindst en måned.

| 3.2. | — Blandede rødvine med forskellige andele af druesorterne Tempranillo, Cabernet Sauvignon og Merlot.
  Lagring i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder. Lagring i flasker i mindst en måned. |
| --- | --- |

3.2.

Lagring i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder. Lagring i flasker i mindst en måned.

BEGRUNDELSE

| — | Øget markedsefterspørgsel efter vine med kortere lagringsperioder. |
| --- | --- |

—

Øget markedsefterspørgsel efter vine med kortere lagringsperioder.

Titel

TILFØJELSE AF MAKSIMALT UDBYTTE

| — | Afsnit 5 »Maksimalt udbytte« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Maksimalt udbytte« i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnit 5 »Maksimalt udbytte« i produktspecifikationen. Ændringen vedrører også afsnittet »Maksimalt udbytte« i enhedsdokumentet.

| — | Begrundelse |
| --- | --- |

—

Begrundelse

| — | Tilføjelse af maksimalt udbytte for sorten Sauvignon Blanc. |
| --- | --- |

—

Tilføjelse af maksimalt udbytte for sorten Sauvignon Blanc.

NY ORDLYD

| 5. | Maksimalt udbytte
  Tempranillo: 10 500 kg/ha, svarende til 73,5 hl/ha.
  Cabernet Sauvignon: 11 000 kg/ha, svarende til 77 hl/ha.
  Merlot: 10 000 kg/ha, svarende til 70 hl/ha.
  Graciano: 10 000 kg/ha, svarende til 70 hl/ha.
  Sauvignon Blanc: 11 000 kg/ha, svarende til 77 hl/ha. |
| --- | --- |

5.

Tempranillo: 10 500 kg/ha, svarende til 73,5 hl/ha.

Cabernet Sauvignon: 11 000 kg/ha, svarende til 77 hl/ha.

Merlot: 10 000 kg/ha, svarende til 70 hl/ha.

Graciano: 10 000 kg/ha, svarende til 70 hl/ha.

Sauvignon Blanc: 11 000 kg/ha, svarende til 77 hl/ha.

BEGRUNDELSE

| — | Da sorten Sauvignon Blanc er blevet føjet til produktspecifikationen, er det maksimale udbytte blevet fastsat for denne sort. |
| --- | --- |

—

Da sorten Sauvignon Blanc er blevet føjet til produktspecifikationen, er det maksimale udbytte blevet fastsat for denne sort.

Titel

TILFØJELSE AF DEN ANVENDTE DRUESORT

| — | Afsnit 6 »Sorter til vinfremstilling« i produktspecifikationen. Ændringen berører ikke enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Afsnit 6 »Sorter til vinfremstilling« i produktspecifikationen. Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

Begrundelse

| — | Tilføjelse af sorten Sauvignon Blanc. |
| --- | --- |

—

Tilføjelse af sorten Sauvignon Blanc.

NY ORDLYD

| 6. | Sorter til vinfremstilling
  Rød: Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot og Graciano.
  Hvid: Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

6.

Rød: Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot og Graciano.

Hvid: Sauvignon Blanc

BEGRUNDELSE

| — | Da sorten Sauvignon Blanc er blevet føjet til produktspecifikationen, er sorten medtaget i dette afsnit. |
| --- | --- |

—

Da sorten Sauvignon Blanc er blevet føjet til produktspecifikationen, er sorten medtaget i dette afsnit.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

La Jaraba

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Rødvin

Vinen har en dyb kirsebærrød farve, en mellemstærk til stærk intensitet samt anstrøg af røde og sorte bær, hvilket efterlader en generøs og kødfuld fornemmelse i munden. I forhold til andre vine indeholder den højere koncentrationer af strontium som følge af det høje indhold af dette grundstof i jordbunden, hvilket er med til at give intense, aromatiske og fyldige vine med stærke mineralske og balsamiske anstrøg.

| * | Det maksimale totale alkoholindhold skal være inden for grænserne af den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.): | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.): | 11 |
| Totalt syreindhold, minimum: | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l): | 15 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l) | 130 |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.):

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.):

11

Totalt syreindhold, minimum:

4 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l):

15

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l)

130

Hvidvin

Ren, lys og klar med strågul farve. Intens, fyldig aroma med noter, der er typiske for sorten, navnlig hvide stenfrugter og blomsternoter. Smagen er frisk, silkeagtig og afbalanceret.

| * | Det maksimale totale alkoholindhold skal være inden for grænserne af den relevante EU-lovgivning. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.): | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) | 11,5 |
| Totalt syreindhold, minimum: | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l): | 10 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l): | 130 |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.):

Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.)

11,5

Totalt syreindhold, minimum:

4 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l):

10

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l):

130

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk metode

Alkoholgæring af røde druer ved en temperatur på mellem 15 og 30 °C i tanke af rustfrit stål eller franske egetræskar. Modning i tanke og udblødning i mindst 10 dage.

Den most, der fremstilles af de hvide druer ved knusning og presning af høsten, bundfældes ved en temperatur på mellem 15 og 20 °C i mindst 12 timer. Alkoholgæring af mosten ved en temperatur mellem 10 og 21 °C i tanke af rustfrit stål.

Det maksimale udbytte fra druepresningen er 70 liter pr. 100 kg druer.

Vinen modnes først i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter og derefter på flaske i følgende tidsrum:

| — | Blandede rødvine med forskellige andele af druesorterne Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot og Graciano: modning i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder og modning på flaske i mindst en måned. |
| --- | --- |

—

Blandede rødvine med forskellige andele af druesorterne Tempranillo, Cabernet Sauvignon, Merlot og Graciano: modning i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder og modning på flaske i mindst en måned.

| — | Blandede rødvine med forskellige andele af druesorterne Tempranillo, Cabernet Sauvignon og Merlot: modning i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder og modning på flaske i mindst en måned. |
| --- | --- |

—

Blandede rødvine med forskellige andele af druesorterne Tempranillo, Cabernet Sauvignon og Merlot: modning i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst tre måneder og modning på flaske i mindst en måned.

| — | Rødvin fremstillet udelukkende på Merlot-druer: modning i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst seks måneder og modning på flaske i mindst seks måneder. |
| --- | --- |

—

Rødvin fremstillet udelukkende på Merlot-druer: modning i egetræsfade med en kapacitet på 225 liter i mindst seks måneder og modning på flaske i mindst seks måneder.

Dyrkningspraksis

Druerne høstes, så snart de har opnået phenolisk modenhed, hvorefter drueklaserne med den bedste struktur og den højeste koncentration af phenolforbindelser udvælges. Det eneste organiske materiale, der anvendes på vindyrkningsarealerne, er fåregødning fra vingårdens eget husdyrbrug.

b)   Maksimalt udbytte

Tempranillo

73,5 hektoliter pr. hektar

Tempranillo

10 500 kg druer pr. hektar

Cabernet Sauvignon

77 hektoliter pr. hektar

Cabernet Sauvignon

11 000 kg druer pr. hektar

Merlot og Graciano

70 hektoliter pr. hektar

Merlot og Graciano

10 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Det afgrænsede område ligger i kommunen El Provencio (Cuenca). Parcellerne er ifølge fortegnelsen over vindyrkningsarealer opdelt således: zone 9, parcel 14b, 14d, 14f, 14h, 26d, 26e, 26h, 26i, 26j, 26k, 26m, 26n og 26v.

De druer, der høstes inden for de afgrænsede vindyrkningsarealer, forarbejdes til vin og aftappes på den vingård, der ligger i produktionsområdet.

7.   Primære druesorter

MERLOT

TEMPRANILLO — CENCIBEL

8.   Tilknytning til det geografiske område

MILJØ (NATURLIGE OG MENNESKELIGE FAKTORER)

La Jaraba er det geografiske navn, som anvendes for den egn, hvori det afgrænsede område ligger, hvilket fremgår af et kort over Spaniens nuværende matrikelregister over landdistrikter. Det ligger i en sedimentrig dal. Det tidligere vandløb Cañada de Valdelobos, der i øjeblikket er afbrudt, krydser egnen for at munde ud i floden Záncara, som udgør grænsen mellem provinserne Cuenca og Albacete. Der er næsten ingen bakker i La Jaraba, der med sin beliggenhed på 700 m over havets overflade kan betragtes som fuldstændig fladt.

Vindyrkningsarealernes beliggenhed, der i vidt omfang beskyttes af 92 ha stenege- og fyrreskov, giver et mikroklima, der er særlig gunstigt for udviklingen af vinene. Dette skåner dem i vid udstrækning fra det vandstress, som kan forventes på grund af den varme og tørre østenvind, hvilket giver druerne en længere modningsproces. Derfor er frugten rigere på farvestoffer, tanniner af høj kvalitet og aromaer end de druer, der vokser på vinstokkene uden for det afgrænsede område.

Landskabet er fra kvartærtiden og udgør en morfostratigrafisk enhed af flodsystemet Guadiana. Områdets sammensætning er varieret og omfatter bl.a. kvartsit, kvarts og mesozoisk og miocæn kalksten. Denne sammensætning betyder, at landskabet kan forblive fugtigere i længere tid, og adskiller sig fra de omkringliggende områder, som har et langt højere indhold af kalksten.

Jordbunden er af typen alfisol med rød Middelhavsjord på kalksten Den har en udviklet profil, en pH-værdi på mellem 7 og 8,5, svag ionbyttekapacitet, god intern dræning, god permeabilitet for så vidt angår de horisontale kalkstenslag, der ligger ved omkring 60-90 cm, og teksturer, der varierer fra løst sand til ler. Morfologien for den frugtbare jord, der er rig på grove alluviale aflejringer, og tilførslen af gødning hvert år resulterer desuden i en let, frisk profil. Denne type jordbund er yderst egnet til vindyrkning og således en årsag til frugtens høje kvalitet.

Klimaet kan beskrives som tempereret Middelhavsklima med kontinentale træk. Hvad angår klimatal er de væsentligste årlige gennemsnitsværdier en temperatur på 14-16 °C og en nedbør på 450 mm.

Der er i jordbunden konstateret et strontiumindhold, der er højere end gennemsnittet: over 100 mg/kg i adskillige parceller. Nærmere bestemt er mængderne mellem 111,67 og 158,41 mg/kg. Disse mængder er langt større end de mængder, der findes i jordbunden i de omkringliggende områder, herunder området Los Canforrales, hvor mængden er 76,59 mg/kg, og området Manteleros, hvor den er 20,19 mg/kg. I sidstnævnte tilfælde er mængden næsten otte gange lavere end i La Jaraba.

Det har direkte konsekvenser for vinene, som har vist sig at have et strontiumindhold på over 2,2 mg/l, og så meget som 3,3 m/g i visse vine. Disse værdier er væsentligt højere i forhold til vinene fra de nærliggende områder, hvor der er konstateret et indhold på mellem 0,95 og 1,6 mg/l. Strontiumindholdet i vinene kan derfor betragtes som en pålidelig indikator vedrørende vinfremstillingen i La Jaraba.

Hvad angår fremstillingsmetoderne er fåregødning fra vingårdens eget husdyrbrug det eneste organiske materiale, der anvendes.

Hvad angår forarbejdningsmetoderne udløses alkoholgæringen af druernes egne mikroflora, og ved presningen udvindes højst 70 liter vin pr. 100 kg druer.

BESKRIVELSE AF VINEN

La Jaraba-vinene er præget af jordbunden og klimaet i området. Dette giver vinene et højt phenolindhold samt stabilitet og elegance. Vinenes struktur, mineralindhold og krop er bemærkelsesværdig. Det faktum, at alle disse vine modnes på fad og flaske, har betydning for de organoleptiske egenskaber, hvilket giver vine med en dyb kirsebærrød farve, en mellemstærk til stærk intensitet samt anstrøg af røde og sorte bær, der efterlader en generøs og fyldig fornemmelse i munden. Vinene indeholder som følge af det høje strontiumindhold i jordbunden i La Jaraba højere koncentrationer af dette grundstof i forhold til andre vine, der fremstilles uden for det afgrænsede område, hvilket medvirker til fremstillingen af disse fyldige vine med stærke mineralske og balsamiske anstrøg.

TILKNYTNING

Det afgrænsede område ligger i en sedimentrig floddal med varierende mængder kvartsit, kvarts og kalksten og et strontiumindhold i jordbunden, der ligger over gennemsnittet, hvilket alt sammen medvirker til at fremstille intense, aromatiske og fyldige vine med stærke noter af mineraler og en balsamisk smag. Strontiumindholdet giver vinene deres særprægede egenskaber.

Selv om området ligger inden for produktionsområdet for La Mancha (BOB), adskiller det sig fra La Mancha gennem følgende faktorer:

NATURLIGE FAKTORER

Afgrænsningen af området er baseret på jordbundens strontiumindhold, som er væsentligt højere i forhold til jordbunden i de omkringliggende områder. Dette giver de i området fremstillede vine en mere mineralsk karakter.

Ifølge en af ansøgeren vedlagt undersøgelse af miljøet er strontiumindholdet uden for området 20-80 mg/kg, mens det inden for det afgrænsede område når op på 110-160 mg/kg. Dette betyder, at vinene fra området har et strontiumindhold på mellem 2,5 og 3,3 mg/l, hvorimod vinene fra de omkringliggende vindyrkningsarealer kun når op på et strontiumindhold på omkring 1 mg/l.

Ud over strontiumindholdet som en faktor, der gør området særpræget, spiller de mange stenege- og fyrretræer, der omgiver og beskytter området mod varme og tørre vinde fra øst, en vigtig rolle. Som følge heraf er der mere fugtigt end i de tilstødende områder, hvilket forlænger druernes modningsproces. Dette giver druerne — og dermed vinen — mere farve samt flere tanniner og aromaer.

MENNESKELIGE FAKTORER

De mest oplagte forskelle mellem fremstillingsmetoderne for La Jaraba-vine og de vine, der fremstilles i naboegnen, nemlig BOB'en La Mancha (her er det den modne La Mancha-rødvin, der tages i betragtning, da det er den eneste type vin, der fremstilles i La Jaraba), er følgende:

| LA MANCHA PDO | LA JARABA | FORSKELLE |
| --- | --- | --- |
| > 11,5 % vol. | >12,5 % vol. | Højere alkoholindhold |
| < 10 meq/l | < 16,7 meq/l | Højere indhold af flygtig syre |
| < 13 000  kg/ha | < 11 000  kg/ha | Lavere produktion pr. hektar |
| ≤ 1,6 mg/l | ≥ 2,2 mg/l | Højere strontiumindhold |

LA MANCHA PDO

LA JARABA

FORSKELLE

> 11,5 % vol.

>12,5 % vol.

Højere alkoholindhold

< 10 meq/l

< 16,7 meq/l

Højere indhold af flygtig syre

< 13 000  kg/ha

< 11 000  kg/ha

Lavere produktion pr. hektar

≤ 1,6 mg/l

≥ 2,2 mg/l

Højere strontiumindhold

Ved at have afgrænset området på basis af strontiumindholdet i jordbunden viser det sig, at der for indeværende kun er én vingård, der fremstiller vin i området, og den tilhører ansøgeren.

Det bør understreges, at de ejer et område, der er større end det afgrænsede område. Afgrænsningen blev således ikke foretaget på grundlag af deres ejerskab, men på grundlag af de ovenfor skitserede miljøforhold.

Desuden kan andre producenter anvende den registrerede betegnelse, hvis de skulle etablere sig inden for det afgrænsede geografiske område i fremtiden, forudsat at de opfylder de i produktspecifikationen fastsatte betingelser. Da området dækker omkring 75 hektar, er det fuldt ud muligt at etablere flere vingårde.

9.   Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

De druer, der høstes inden for de afgrænsede vindyrkningsarealer, forarbejdes til vin og aftappes på den vingård, der ligger i produktionsområdet. Dette skyldes, at fremstillingen af rødvinene indebærer en anden fase af lagringen i flasker i mindst en måned, hvor der sker en reduktionsproces. Dette øger vinenes kvalitet og afrunder deres smag. De er klar til indtagelse, når de har opnået de organoleptiske egenskaber, der er fastsat i produktspecifikationen for hver vintype. Formålet er at sikre kvaliteten og garantere oprindelse og kontrol med henblik på at opnå de egenskaber, der er fastsat i produktspecifikationen for rød- og hvidvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »La Jaraba«.

Link til produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/MOD_PLIEGO_LA-JARABA_20200529-II.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/66 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/66

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2021/C 66/17)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne mindre ændring kan findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»SALCHICHÓN DE VIC«/»LLONGANISSA DE VIC«

EU-nr.: PGI-ES-0119-AM02 — 9.9.2020

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Salchichón de Vic«/»Llonganissa de Vic«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget osv.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Salchichón de Vic«/»Llonganissa de Vic« er en traditionel pølse fra Catalonien, der er fremstillet af magert svinekød og fedt, og hvor sukker, salt og peber er de eneste krydderier. Kødet hakkes, hviler og fyldes i tarme, hvorefter det modnes.

I naturtarmene er pølserne kendetegnet ved et rynket udseende, hvor tarmen sidder helt tæt til kødblandingen, og en mere eller mindre regelmæssig rund form. Udvendig er pølsen hvidlig, hvilket skyldes skimmel, som bliver lilla-brun med tiden. I skærefladen kan man se fedtternene og peberkornene.

Karakteristisk og behagelig aroma og smag, som pølsen får fra krydderierne og i løbet af modningsprocessen.

De tarme, der anvendes, er afgørende for diameteren på og størrelsen af den pølse, der er omfattet af »Salchichón de Vic«/»Llonganissa de Vic«. Nedenstående tabel viser dimensionerne på det tidspunkt, hvor pølserne forlader produktionsvirksomheden, og modningsperiodens varighed:

| Vægt (g) | Den modne pølses diameter
  (tørret) (mm) | Minimumsmodningsperiode (i dage) |
| --- | --- | --- |
| 200-300 | ≥ 35 | ≤ 75 | 30 dage |
| ≥ 300 | > 40 | ≤ 90 | 45 dage |

Vægt (g)

Den modne pølses diameter

(tørret) (mm)

Minimumsmodningsperiode (i dage)

200-300

≥ 35

≤ 75

30 dage

≥ 300

> 40

≤ 90

45 dage

Fysisk-kemiske parametre:

| — | Fedtindhold højst: 48 % (*) |
| --- | --- |

—

Fedtindhold højst: 48 % (*)

| — | Proteinindhold mindst: 38 % (*) |
| --- | --- |

—

Proteinindhold mindst: 38 % (*)

| — | Kollagen/protein-forhold × 100 højst: 12 |
| --- | --- |

—

Kollagen/protein-forhold × 100 højst: 12

| — | Samlet indhold af opløselige sukkerarter udtrykt i glukoseindhold højst: 3 % (*) |
| --- | --- |

—

Samlet indhold af opløselige sukkerarter udtrykt i glukoseindhold højst: 3 % (*)

| — | Tilsat protein: intet |
| --- | --- |

—

Tilsat protein: intet

| — | Væskeaktivitet ved 20 °C: Aw < 0,92 |
| --- | --- |

—

Væskeaktivitet ved 20 °C: Aw < 0,92

| — | 5,3 ≤ pH ≤ 6,2 |
| --- | --- |

—

5,3 ≤ pH ≤ 6,2

| (*) | værdi udtrykt som værdien i tørstof |
| --- | --- |

(*)

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Der anvendes udvalgte stykker magert svinekød (skinke, bov og magert kød af højeste kvalitet), fedt, salt, peber og naturtarme (brede, krøllede, syede eller rekonstituerede).

Andre ingredienser: De eneste ingredienser, der må anvendes, er sukker (mono- og disaccharider), producentens særlige starterkultur, kaliumnitrit, natriumnitrit, kaliumnitrat, natriumnitrat, ascorbinsyre og natriumsalt deraf.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktets fremstilling (forarbejdning af det ferske kød, afpudsning og hakning, blanding, æltning, hvile, fyldning af tarmene og modning) skal finde sted i det geografiske område, der er beskrevet under punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Salchichón de Vic« må sælges skiveskåret i pakker, og produktet må skæres i skiver og emballeres både i og uden for det geografiske område, der er beskrevet under punkt 4.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Navnet på og logoet for den beskyttede geografiske betegnelse »Salchichón de Vic« (på spansk) eller »Llonganissa de Vic« (på catalansk), EU's BGB-symbol og forvaltningsorganets godkendte, nummererede etiket skal kunne ses klart på emballagen sammen med andre oplysninger, der generelt er påkrævet i henhold til gældende lovgivning.

Selve BGB-logoet ser således ud:

Image 1

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det afgrænsede område for den beskyttede geografiske betegnelse omfatter de kommuner, der indgår i området Plana de Vic, som ligger i regionen Osona i provinsen Barcelona:

Aiguafreda, Sant Martí de Centelles, El Brull, Seva, Tona, Muntanyola, Malla, Taradell, Sant Julià de Vilatorta, Santa Eugènia de Berga, Calldetenes, Folgueroles. Vic. Santa Eulàlia de Riuprimer, Gurb, Tavèrnolas, Roda de Ter, Manlleu, Santa Cecila de Voltregà, Sant Hipòlit de Voltregà, Les Masies de Voltregà, Oris, Torelló, Centelles, Balenyà, Les Masies de Roda, San Vicenç de Torelló og Sant Pere de Torelló

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det, der gør »Salchichón de Vic« til et helt særligt produkt, er det omdømme og renommé, som produktet har opnået i Catalonien og i resten af Spanien gennem de forgangne århundreder, især fra det 19. århundrede og fremefter. Det er det geografiske områdes miljø- og klimaforhold, der gør det muligt at fremstille denne pølse.

Det geografiske område, som den beskyttede geografiske betegnelse omfatter, Plana de Vic, er en slette med fremragende landbrugsbetingelser og et stort antal gårde og små landsbyer. Området ligger imellem 400 og 600 meters højde og er omgivet af bjergkæderne Guillerias, Montseny, Collsacabra og Lluçanés, hvilket betyder, at det er forholdsvis isoleret fra omverdenen. Området har kontinentalt middelhavsklima, og som følge af dets geografiske beliggenhed er der ofte stagnerende luftmasser og højtryk i området. Dermed opstår der temperaturinversion, hvor temperaturen kan være helt op til 20 °C lavere på sletten i forhold til de omkringliggende områder. Derudover ligger der ofte en tåge over området (225 dage med tåge i gennemsnit om året). Alt dette giver Plana de Vic nogle helt specielle forhold, der vanskeligt kan reproduceres. Disse forhold fremmer udviklingen af en typisk mikroflora, som under fermenteringen og enzymprocesserne tilfører »Salchichón de Vic« sin karakteristiske aroma og smag.

Der findes skriftlige optegnelser over »Salchichón de Vic« helt tilbage fra 1456, men der foreligger muligvis vidnesbyrd om pølsens oprindelse allerede fra det 4. århundrede. Tidligere blev produktet fremstillet hos de lokale landbrugere, og den særlige fremstillingsmetode gjorde det muligt at konservere de bedste kødstykker. Fra midten af det 19. århundrede er kvaliteten af »Salchichón de Vic« blevet rost mange gange skriftligt, hvilket bekræfter pølsens gode omdømme. Den 29. maj 1867 kunne man f.eks. læse følgende i en artikel i avisen »El Porvenir« (Fremtiden): »[...] los ya famosos salchichones de Vic« (de allerede berømte salchichones de Vic). Man ved også, at selveste kong Alfonso XIII var en stor tilhænger af »Salchichón de Vic«. »Vic« og »salchichón« har således gennem en lang årrække hængt uløseligt sammen. Pølsen »Vic« er efterhånden blevet et højt skattet produkt.

Selv om ordet »salchichón« traditionelt refererer til en tyk, modnet pølse, skal vi minde om, at denne pølse på catalansk går under betegnelsen »llonganissa«, som er dens oprindelige navn, hvilket så senere er blevet til »salchichón«, da navnet blev oversat til spansk. Derfor anvendes betegnelserne »Salchichón de Vic« og »Llonganissa de Vic« som synonymer.

Kort fortalt er »Salchichón de Vic« et produkt med et fremragende omdømme, som det er muligt at fremstille takket være de særlige miljø- og klimaforhold, der er fremherskende i det geografiske produktionsområde, og den viden, som producenterne har videregivet fra generation til generation.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Varespecifikationen er tilgængelig via følgende link under behandlingen af ændringen http://agricultura.gencat.cat/web/.content/al_alimentacio/al02_qualitat_alimentaria/normativa-dop-igp/plecs-tramit/pliego-condiciones-igp-llonganissa-vic-cambio-logo.pdf og efter godkendelsen via følgende link http://agricultura.gencat.cat/ca/ambits/alimentacio/segells-qualitat-diferenciada/distintius-origen/dop-igp/normativa-dop-igp/plecs-condicions/ .

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17

---