# Euroopa Liidu C 443/21.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 443 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik21. detsember 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 443

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik21. detsember 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2020/C 443/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2020/C 443/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 443/02 | Kohtuasi C-759/18: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. oktoobri 2019. aasta määrus (Judecătoria Rădăuţi eelotsusetaotlus – Rumeenia) – OF versus PG (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 2201/2003 – Abielu lahutamise nõude kohtualluvus – Vanemlikku vastutust alaealise lapse suhtes ja tema ülalpidamise kohustust puudutava asja kohtualluvus – Pöördumine poolte kodakondsuse riigi kohtusse – Artikli 3 lõike 1 punkt b – Alaealise lapse ja vanemate viibimine teises liikmesriigis – Artikli 12 lõike 1 punkt b – Kokkulepe kohtualluvuse kohta – Artikkel 17 – Kohtualluvuse kontrollimine – Mõiste vanemlik vastutus) | 2 |
| 2020/C 443/03 | Kohtuasi C-251/19 P: Euroopa Kohtu (kuues koda) 2. oktoobri 2019. aasta määrus – Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo versus Euroopa Keskpank (Apellatsioonkaebus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 181 – Kodukorra artikkel 169 – Nõuete puudumine – Hagi selguse puudumine – Ilmselge vastuvõetamatus) | 3 |
| 2020/C 443/04 | Kohtuasi C-378/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Austria) 11. augustil 2020 – Stadtapotheke E | 3 |
| 2020/C 443/05 | Kohtuasi C-407/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Wien (Austria) 31. augustil 2020 – Österreichische Apothekerkammer versus HA | 4 |
| 2020/C 443/06 | Kohtuasi C-422/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Köln (Saksamaa) 8. septembril 2020 – RK versus CR | 4 |
| 2020/C 443/07 | Kohtuasi C-425/20 P: Welmax + sp. z o. o. sp.k. 8. septembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 8. juuli 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-305/19: Welmax + versus EUIPO – Valmex Medical Imaging (welmax) | 5 |
| 2020/C 443/08 | Kohtuasi C-440/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Stuttgart (Saksamaa) 18. septembril 2020 – S. versus AD GmbH | 6 |
| 2020/C 443/09 | Kohtuasi C-447/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 22. septembril 2020 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) versus LM | 8 |
| 2020/C 443/10 | Kohtuasi C-448/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 22. septembril 2020 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) versus BD, Autoridade Tributária e Aduaneira | 9 |
| 2020/C 443/11 | Kohtuasi C-459/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht (Madalmaad) 15. septembril 2020 – X versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid | 10 |
| 2020/C 443/12 | Kohtuasi C-460/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 24. septembril 2020 – TU, RE versus Google LLC | 11 |
| 2020/C 443/13 | Kohtuasi C-466/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 25. septembril 2020 – HEITEC AG versus HEITECH Promotion GmbH ja RW | 12 |
| 2020/C 443/14 | Kohtuasi C-498/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Midden-Nederland (Madalmaad) 29. septembril 2020 – ZK JM õigusjärglasena, BMA Nederland BV pankrotihaldur versus BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG, Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland | 13 |
| 2020/C 443/15 | Kohtuasi C-512/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Noord-Holland (Madalmaad) 13. oktoobril 2020 – P versus Swiss International Air Lines AG | 14 |
| 2020/C 443/16 | Kohtuasi C-524/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Městský soud v Praze (Tšehhi Vabariik) 20. oktoobril 2020 – VÍTKOVICE STEEL, a.s. versus Ministerstvo životního prostředí | 15 |
| 2020/C 443/17 | Kohtuasi C-530/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Satversmes tiesa (Läti) 20. oktoobril 2020 – SIA EUROAPTIEKAversus Ministru kabinets | 16 |
| 2020/C 443/18 | Kohtuasi C-621/20 P: Ühtse Kriisilahendusnõukogu 20. novembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas laiendatud koda) 23. septembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-411/17: Landesbank Baden-Württemberg versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu | 17 |
| 2020/C 443/19 | Kohtuasi C-190/19: Euroopa Kohtu presidendi 4. oktoobri 2019. aasta määrus (Amtsgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – MG, NH versus Germanwings GmbH | 18 |
| 2020/C 443/20 | Kohtuasi C-413/19: Euroopa Kohtu presidendi 2. oktoobri 2019. aasta määrus – Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik | 18 |
| 2020/C 443/21 | Kohtuasi C-671/19: Euroopa Kohtu presidendi 24. oktoobri 2019. aasta määrus (Conseil du Contentieux des Étrangers eelotsusetaotlus – Belgia) – X versus Belgia riik | 18 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 443/22 | Kohtuasi T-151/18: Üldkohtu 28. oktoobri 2020. aasta otsus – Ben Ali versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias – Meetmed, mis on võetud riigi vara seadusvastase omastamise eest vastutavate isikute ning nendega seotud isikute ja üksuste suhtes – Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid külmutatakse – Hageja nime jätmine loetellu – Kaitseõigused – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Lahendi tegemise mõistlik aeg – Piisav faktiline alus – Hagi esitamise tähtaeg – Tasuta õigusabi – Peatav mõju – Vastuvõetavus – Tingimused) | 19 |
| 2020/C 443/23 | Kohtuasi T-307/18: Üldkohtu 15. oktoobri 2020. aasta otsus – Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals versus komisjon (Dumping – Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude import – Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine – Kaitseõigused – Dumpingumarginaali arvutamine – Võrdlusriik – Kahju – Põhjuslik seos) | 20 |
| 2020/C 443/24 | Liidetud kohtuasjad T-389/19–T-394/19, T-397/19, T-398/19, T-403/19, T-404/19, T-406/19, T-407/19, T-409/19–T-414/19, T-416/19–T-418/19, T-420/19–T-422/19, T-425/19–T-427/19, T-429/19–T-432/19, T-435/19, T-436/19, T-438/19–T-442/19, T-444/19–T-446/19, T-448/19, T-450/19–T-454/19, T-463/19 ja T-465/19: Üldkohtu 15. oktoobri 2020. aasta otsus – Coppo Gavazzie jt versus parlament (Institutsiooniline õigus – Euroopa Parlamendi liikmete ühtne põhimäärus – Euroopa Parlamendi liikmed, kes on valitud Itaalia valimisringkondades – Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati (saadikutekoja juhatuse büroo, Itaalia) poolt pensionide kohta otsuse nr 14/2018 vastuvõtmine – Itaalia parlamendi liikmete pensionide summa muutmine – Euroopa Parlamendi poolt pensionide summade vastav muutmine Euroopa Parlamendi teatud endiste liikmete puhul, kes on valitud Itaalias – Akti vastuvõtja pädevus – Põhjendamiskohustus – Omandatud õigused – Õiguskindlus – Õiguspärane ootus – Omandiõigus – Proportsionaalsus – Võrdne kohtlemine) | 20 |
| 2020/C 443/25 | Kohtuasi T-621/20: 3. oktoobril 2020 esitatud hagi – EMCS versus EASO | 21 |
| 2020/C 443/26 | Kohtuasi T-624/20: 9. oktoobril 2020 esitatud hagi – MV versus komisjon | 22 |
| 2020/C 443/27 | Kohtuasi T-627/20: 12. oktoobril 2020 esitatud hagi – LAICO versus nõukogu | 23 |
| 2020/C 443/28 | Kohtuasi T-634/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – UPTR versus parlament ja nõukogu | 24 |
| 2020/C 443/29 | Kohtuasi T-635/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VYBRANCE) | 25 |
| 2020/C 443/30 | Kohtuasi T-636/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLUMA) | 26 |
| 2020/C 443/31 | Kohtuasi T-637/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLITE) | 26 |
| 2020/C 443/32 | Kohtuasi T-648/20: 26. oktoobril 2020 esitatud hagi – NB versus Euroopa Liidu Kohus | 27 |
| 2020/C 443/33 | Kohtuasi T-651/20: 23. oktoobril 2020 esitatud hagi – KL versus EIP | 28 |
| 2020/C 443/34 | Kohtuasi T-660/20: 4. novembril 2020 esitatud hagi – Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology versus komisjon | 29 |
| 2020/C 443/35 | Kohtuasi T-665/20: 6. novembril 2020 esitatud hagi – Ryanair versus komisjon | 30 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2020/C 443/02

Kohtuasi C-759/18: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. oktoobri 2019. aasta määrus (Judecătoria Rădăuţi eelotsusetaotlus – Rumeenia) – OF versus PG (Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 2201/2003 – Abielu lahutamise nõude kohtualluvus – Vanemlikku vastutust alaealise lapse suhtes ja tema ülalpidamise kohustust puudutava asja kohtualluvus – Pöördumine poolte kodakondsuse riigi kohtusse – Artikli 3 lõike 1 punkt b – Alaealise lapse ja vanemate viibimine teises liikmesriigis – Artikli 12 lõike 1 punkt b – Kokkulepe kohtualluvuse kohta – Artikkel 17 – Kohtualluvuse kontrollimine – Mõiste vanemlik vastutus)

versus

2

2020/C 443/03

Kohtuasi C-251/19 P: Euroopa Kohtu (kuues koda) 2. oktoobri 2019. aasta määrus – Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo versus Euroopa Keskpank (Apellatsioonkaebus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 181 – Kodukorra artikkel 169 – Nõuete puudumine – Hagi selguse puudumine – Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

3

2020/C 443/04

Kohtuasi C-378/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Austria) 11. augustil 2020 – Stadtapotheke E

3

2020/C 443/05

Kohtuasi C-407/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Wien (Austria) 31. augustil 2020 – Österreichische Apothekerkammer versus HA

versus

4

2020/C 443/06

Kohtuasi C-422/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Köln (Saksamaa) 8. septembril 2020 – RK versus CR

versus

4

2020/C 443/07

Kohtuasi C-425/20 P: Welmax + sp. z o. o. sp.k. 8. septembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 8. juuli 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-305/19: Welmax + versus EUIPO – Valmex Medical Imaging (welmax)

versus

5

2020/C 443/08

Kohtuasi C-440/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Stuttgart (Saksamaa) 18. septembril 2020 – S. versus AD GmbH

versus

6

2020/C 443/09

Kohtuasi C-447/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 22. septembril 2020 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) versus LM

versus

8

2020/C 443/10

Kohtuasi C-448/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 22. septembril 2020 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) versus BD, Autoridade Tributária e Aduaneira

versus

9

2020/C 443/11

Kohtuasi C-459/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht (Madalmaad) 15. septembril 2020 – X versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

versus

10

2020/C 443/12

Kohtuasi C-460/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 24. septembril 2020 – TU, RE versus Google LLC

versus

11

2020/C 443/13

Kohtuasi C-466/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 25. septembril 2020 – HEITEC AG versus HEITECH Promotion GmbH ja RW

versus

12

2020/C 443/14

Kohtuasi C-498/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Midden-Nederland (Madalmaad) 29. septembril 2020 – ZK JM õigusjärglasena, BMA Nederland BV pankrotihaldur versus BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG, Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland

versus

13

2020/C 443/15

Kohtuasi C-512/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Noord-Holland (Madalmaad) 13. oktoobril 2020 – P versus Swiss International Air Lines AG

versus

14

2020/C 443/16

Kohtuasi C-524/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Městský soud v Praze (Tšehhi Vabariik) 20. oktoobril 2020 – VÍTKOVICE STEEL, a.s. versus Ministerstvo životního prostředí

versus

15

2020/C 443/17

Kohtuasi C-530/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Satversmes tiesa (Läti) 20. oktoobril 2020 – SIA EUROAPTIEKAversus Ministru kabinets

versus

16

2020/C 443/18

Kohtuasi C-621/20 P: Ühtse Kriisilahendusnõukogu 20. novembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas laiendatud koda) 23. septembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-411/17: Landesbank Baden-Württemberg versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

versus

17

2020/C 443/19

Kohtuasi C-190/19: Euroopa Kohtu presidendi 4. oktoobri 2019. aasta määrus (Amtsgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – MG, NH versus Germanwings GmbH

versus

18

2020/C 443/20

Kohtuasi C-413/19: Euroopa Kohtu presidendi 2. oktoobri 2019. aasta määrus – Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik

versus

18

2020/C 443/21

Kohtuasi C-671/19: Euroopa Kohtu presidendi 24. oktoobri 2019. aasta määrus (Conseil du Contentieux des Étrangers eelotsusetaotlus – Belgia) – X versus Belgia riik

versus

18

Üldkohus

2020/C 443/22

Kohtuasi T-151/18: Üldkohtu 28. oktoobri 2020. aasta otsus – Ben Ali versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias – Meetmed, mis on võetud riigi vara seadusvastase omastamise eest vastutavate isikute ning nendega seotud isikute ja üksuste suhtes – Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid külmutatakse – Hageja nime jätmine loetellu – Kaitseõigused – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Lahendi tegemise mõistlik aeg – Piisav faktiline alus – Hagi esitamise tähtaeg – Tasuta õigusabi – Peatav mõju – Vastuvõetavus – Tingimused)

versus

19

2020/C 443/23

Kohtuasi T-307/18: Üldkohtu 15. oktoobri 2020. aasta otsus – Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals versus komisjon (Dumping – Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude import – Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine – Kaitseõigused – Dumpingumarginaali arvutamine – Võrdlusriik – Kahju – Põhjuslik seos)

versus

20

2020/C 443/24

Liidetud kohtuasjad T-389/19–T-394/19, T-397/19, T-398/19, T-403/19, T-404/19, T-406/19, T-407/19, T-409/19–T-414/19, T-416/19–T-418/19, T-420/19–T-422/19, T-425/19–T-427/19, T-429/19–T-432/19, T-435/19, T-436/19, T-438/19–T-442/19, T-444/19–T-446/19, T-448/19, T-450/19–T-454/19, T-463/19 ja T-465/19: Üldkohtu 15. oktoobri 2020. aasta otsus – Coppo Gavazzie jt versus parlament (Institutsiooniline õigus – Euroopa Parlamendi liikmete ühtne põhimäärus – Euroopa Parlamendi liikmed, kes on valitud Itaalia valimisringkondades – Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati (saadikutekoja juhatuse büroo, Itaalia) poolt pensionide kohta otsuse nr 14/2018 vastuvõtmine – Itaalia parlamendi liikmete pensionide summa muutmine – Euroopa Parlamendi poolt pensionide summade vastav muutmine Euroopa Parlamendi teatud endiste liikmete puhul, kes on valitud Itaalias – Akti vastuvõtja pädevus – Põhjendamiskohustus – Omandatud õigused – Õiguskindlus – Õiguspärane ootus – Omandiõigus – Proportsionaalsus – Võrdne kohtlemine)

versus

20

2020/C 443/25

Kohtuasi T-621/20: 3. oktoobril 2020 esitatud hagi – EMCS versus EASO

versus

21

2020/C 443/26

Kohtuasi T-624/20: 9. oktoobril 2020 esitatud hagi – MV versus komisjon

versus

22

2020/C 443/27

Kohtuasi T-627/20: 12. oktoobril 2020 esitatud hagi – LAICO versus nõukogu

versus

23

2020/C 443/28

Kohtuasi T-634/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – UPTR versus parlament ja nõukogu

versus

24

2020/C 443/29

Kohtuasi T-635/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VYBRANCE)

versus

25

2020/C 443/30

Kohtuasi T-636/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLUMA)

versus

26

2020/C 443/31

Kohtuasi T-637/20: 21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLITE)

versus

26

2020/C 443/32

Kohtuasi T-648/20: 26. oktoobril 2020 esitatud hagi – NB versus Euroopa Liidu Kohus

versus

27

2020/C 443/33

Kohtuasi T-651/20: 23. oktoobril 2020 esitatud hagi – KL versus EIP

versus

28

2020/C 443/34

Kohtuasi T-660/20: 4. novembril 2020 esitatud hagi – Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology versus komisjon

versus

29

2020/C 443/35

Kohtuasi T-665/20: 6. novembril 2020 esitatud hagi – Ryanair versus komisjon

versus

30

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2020/C 443/01)

Viimane väljaanne

ELT C 433, 14.12.2020

Eelmised väljaanded

ELT C 423, 7.12.2020

ELT C 414, 30.11.2020

ELT C 399, 23.11.2020

ELT C 390, 16.11.2020

ELT C 378, 9.11.2020

ELT C 371, 3.11.2020

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lexis järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/2

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. oktoobri 2019. aasta määrus (Judecătoria Rădăuţi eelotsusetaotlus – Rumeenia) – OF versus PG

(Kohtuasi C-759/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Määrus (EÜ) nr 2201/2003 - Abielu lahutamise nõude kohtualluvus - Vanemlikku vastutust alaealise lapse suhtes ja tema ülalpidamise kohustust puudutava asja kohtualluvus - Pöördumine poolte kodakondsuse riigi kohtusse - Artikli 3 lõike 1 punkt b - Alaealise lapse ja vanemate viibimine teises liikmesriigis - Artikli 12 lõike 1 punkt b - Kokkulepe kohtualluvuse kohta - Artikkel 17 - Kohtualluvuse kontrollimine - Mõiste „vanemlik vastutus“)

(2020/C 443/02)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Judecătoria Rădăuţi

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: OF

Kostja: PG

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000, artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui hageja pöördub abielu lahutamise nõudes abikaasade ühise kodakondsuse liikmesriigi kohtusse, samas kui nende ühine viibimiskoht on teises liikmesriigis, tuleneb kohtualluvus selle nõude arutamiseks nimetatud sätte punktist b. Kuna kostja nõusolek ei ole vajalik, ei pea kontrollima, kas see, kui kostja ei ole esitanud kohtualluvuse puudumise vastuväidet, kujutab endast vaikivat nõusolekut asja arutava kohtu alluvusele. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000, artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui hageja pöördub abielu lahutamise nõudes abikaasade ühise kodakondsuse liikmesriigi kohtusse, samas kui nende ühine viibimiskoht on teises liikmesriigis, tuleneb kohtualluvus selle nõude arutamiseks nimetatud sätte punktist b. Kuna kostja nõusolek ei ole vajalik, ei pea kontrollima, kas see, kui kostja ei ole esitanud kohtualluvuse puudumise vastuväidet, kujutab endast vaikivat nõusolekut asja arutava kohtu alluvusele.

| 2. | Määruse nr 2201/2003 artikli 3 lõiget 1 ja artiklit 17 tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras nagu põhikohtuasjas ei ole asjaolu, et abielupaaril, kelle abielu lahutamist taotletakse, on alaealine laps, oluline abielu lahutamise nõude kohtualluvuse kindlaksmääramisel. Abikaasade ühise kodakondsuse liikmesriigi kohus, mille poole on hageja pöördunud ja millele alluvus tuleneb selle määruse artikli 3 lõike 1 punktist b, ei saa ka poolte kokkuleppe puudumisel selles osas tõstatada rahvusvahelise kohtualluvuse puudumise vastuväidet. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 2201/2003 artikli 3 lõiget 1 ja artiklit 17 tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras nagu põhikohtuasjas ei ole asjaolu, et abielupaaril, kelle abielu lahutamist taotletakse, on alaealine laps, oluline abielu lahutamise nõude kohtualluvuse kindlaksmääramisel. Abikaasade ühise kodakondsuse liikmesriigi kohus, mille poole on hageja pöördunud ja millele alluvus tuleneb selle määruse artikli 3 lõike 1 punktist b, ei saa ka poolte kokkuleppe puudumisel selles osas tõstatada rahvusvahelise kohtualluvuse puudumise vastuväidet.

| 3. | Määruse nr 2201/2003 artikli 12 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kui abikaasade ühise kodakondsuse liikmesriigi kohtu, mille poole on hageja pöördunud, alluvusse kuulub abielu lahutamine määruse nr 2201/2003 artikli 3 lõike 1 punkti b järgi, ei saa pidada täidetuks selles artikli 12 lõike 1 punktis b ette nähtud kohtualluvusega nõustumise tingimust, sest selle menetluse ese ei ole vanemlik vastutus ja kostja ei ole kohtusse ilmunud. Sellises olukorras ei kuulu asja arutava ja abielu lahutamiseks pädeva kohtu alluvusse viidatud artikli 12 lõike 1 punkti b ja nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes artikli 3 punkti d alusel nende küsimuste lahendamine, mis puudutavad vastavalt vanemlikku vastutust asjaomase lapse suhtes ja tema ülalpidamise kohustust. |
| --- | --- |

3.

Määruse nr 2201/2003 artikli 12 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kui abikaasade ühise kodakondsuse liikmesriigi kohtu, mille poole on hageja pöördunud, alluvusse kuulub abielu lahutamine määruse nr 2201/2003 artikli 3 lõike 1 punkti b järgi, ei saa pidada täidetuks selles artikli 12 lõike 1 punktis b ette nähtud kohtualluvusega nõustumise tingimust, sest selle menetluse ese ei ole vanemlik vastutus ja kostja ei ole kohtusse ilmunud. Sellises olukorras ei kuulu asja arutava ja abielu lahutamiseks pädeva kohtu alluvusse viidatud artikli 12 lõike 1 punkti b ja nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes artikli 3 punkti d alusel nende küsimuste lahendamine, mis puudutavad vastavalt vanemlikku vastutust asjaomase lapse suhtes ja tema ülalpidamise kohustust.

| 4. | Terminit „vanemlik vastutus“ määruse nr 2201/2003 tähenduses tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab otsuseid, mis puudutavad eelkõige isikuhooldusõigust ja lapse viibimiskohta, kuid see ei hõlma vanemate panust lapse kasvatamise ja koolitamise kuludesse, mis kuulub mõiste „ülalpidamiskohustus“ alla ja määruse nr 4/2009 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

4.

Terminit „vanemlik vastutus“ määruse nr 2201/2003 tähenduses tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab otsuseid, mis puudutavad eelkõige isikuhooldusõigust ja lapse viibimiskohta, kuid see ei hõlma vanemate panust lapse kasvatamise ja koolitamise kuludesse, mis kuulub mõiste „ülalpidamiskohustus“ alla ja määruse nr 4/2009 kohaldamisalasse.

---

(1)  ELT C 65, 18.2.2019.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/3

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 2. oktoobri 2019. aasta määrus – Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo versus Euroopa Keskpank

(Kohtuasi C-251/19 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 181 - Kodukorra artikkel 169 - Nõuete puudumine - Hagi selguse puudumine - Ilmselge vastuvõetamatus)

(2020/C 443/03)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Apellandid: Comprojecto-Projectos e Construções, Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo, Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo (esindaja: advogado M. Ribeiro)

Teine menetlusosaline: Euroopa Keskpank (esindajad: C. Hernández Saseta ja P. Ferreira Jorge)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Comprojecto-Projectos e Construções Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo ja Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo kohtukulud nende enda kanda ja mõista neilt välja Euroopa Keskpanga (EKP) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Comprojecto-Projectos e Construções Lda, Paulo Eduardo Matos Gomes de Azevedo, Julião Maria Gomes de Azevedo ja Isabel Maria Matos Gomes de Azevedo kohtukulud nende enda kanda ja mõista neilt välja Euroopa Keskpanga (EKP) kohtukulud.

---

(1)  ELT C 182, 27.5.2019.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Austria) 11. augustil 2020 – Stadtapotheke E

(Kohtuasi C-378/20)

(2020/C 443/04)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Oberösterreich

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Stadtapotheke E

Vastustaja: Bezirkshauptmannschaft Linz-Land

menetluses osales: AW

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas sellised riigisisesed õigusnormid, mis kohustavad kohut tegevusloa andmise menetlusesse nõuetekohaselt eksperti kaasates saama ekspertaruande autonoomselt kutseorganisatsioonilt, kelle otsustusorganites on enamus sellise kutseala esindajate grupi liikmetel, kelle huvid kalduvad olema vastuolus selle kutseala esindajate grupi huvidega, kuhu tegevusloa taotleja kuulub, või – kui need õigusnormid on EL õigusega vastuolus – saama ekspertaruande riigiasutuse teenistuses olevalt eksperdilt, on kooskõlas selle kohtu prima facie erapooletusega, mida nõuab Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47? |
| --- | --- |

1.

Kas sellised riigisisesed õigusnormid, mis kohustavad kohut tegevusloa andmise menetlusesse nõuetekohaselt eksperti kaasates saama ekspertaruande autonoomselt kutseorganisatsioonilt, kelle otsustusorganites on enamus sellise kutseala esindajate grupi liikmetel, kelle huvid kalduvad olema vastuolus selle kutseala esindajate grupi huvidega, kuhu tegevusloa taotleja kuulub, või – kui need õigusnormid on EL õigusega vastuolus – saama ekspertaruande riigiasutuse teenistuses olevalt eksperdilt, on kooskõlas selle kohtu prima facie erapooletusega, mida nõuab Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47?

| 2. | Kas riigisisene õigusnorm, millega määratakse kindlaks tagatud eeldatav klientide arvukus – konkreetselt 5 500 inimest –, mida ei ole de facto võimalik kohtulikult kontrollida, on harta artiklitega 15–17 kooskõlas osas, milles nende sätete kohaselt on nende tagatiste riive lubatud vaid proportsionaalsuse põhimõtet järgides? |
| --- | --- |

2.

Kas riigisisene õigusnorm, millega määratakse kindlaks tagatud eeldatav klientide arvukus – konkreetselt 5 500 inimest –, mida ei ole de facto võimalik kohtulikult kontrollida, on harta artiklitega 15–17 kooskõlas osas, milles nende sätete kohaselt on nende tagatiste riive lubatud vaid proportsionaalsuse põhimõtet järgides?

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Wien (Austria) 31. augustil 2020 – Österreichische Apothekerkammer versus HA

(Kohtuasi C-407/20)

(2020/C 443/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Wien

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Österreichische Apothekerkammer

Kostja: HA

Eelotsuse küsimus

Kas ELTL artiklit 36 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi õiguses kehtestatud keeld, mille kohaselt ei või sidevahendite abil müüa HIV-seisundi tuvastamise in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid, mille tootja on ette näinud kasutamiseks kodustes tingimustes isikute poolt, kes ei oma vastavat väljaõpet, ja mis on seega samaväärse toimega meede ELTL artikli 34 tähenduses, on õigustatud inimeste tervise ja elu kaitsmiseks?

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Köln (Saksamaa) 8. septembril 2020 – RK versus CR

(Kohtuasi C-422/20)

(2020/C 443/06)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Määruskaebuse esitaja: RK

Vastustaja määruskaebemenetluses: CR

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas selleks, et kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, võiks keelduda asja arutamisest määruse nr 650/2012 (1) artikli 7 punkti a kohaselt, on nõutav, et asjaomane kohus on asja arutamisest sõnaselgelt keeldunud, või piisab ka sellest, kui keeldumist ei ole sõnaselgelt väljendatud, kui seda saab tõlgendada nii, et asjaomane kohus on asja arutamisest keeldunud? |
| --- | --- |

1.

Kas selleks, et kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, võiks keelduda asja arutamisest määruse nr 650/2012 (1) artikli 7 punkti a kohaselt, on nõutav, et asjaomane kohus on asja arutamisest sõnaselgelt keeldunud, või piisab ka sellest, kui keeldumist ei ole sõnaselgelt väljendatud, kui seda saab tõlgendada nii, et asjaomane kohus on asja arutamisest keeldunud?

| 2. | Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas kohtu, kuhu eelnevalt pöörduti, otsuse tegemisel olid täidetud määruse nr 650/2012 artikli 6 punktis a ja artikli 7 punktis a sätestatud tingimused? Millises ulatuses on ta seotud selle kohtu otsusega, kuhu eelnevalt pöörduti? Eelkõige:






  a) | Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas pärandaja on kehtivalt valinud kohaldatava õiguse määruse nr 650/2012 artikli 22 kohaselt? |
| --- | --- | --- |

2.

Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas kohtu, kuhu eelnevalt pöörduti, otsuse tegemisel olid täidetud määruse nr 650/2012 artikli 6 punktis a ja artikli 7 punktis a sätestatud tingimused? Millises ulatuses on ta seotud selle kohtu otsusega, kuhu eelnevalt pöörduti? Eelkõige:

a)

Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas pärandaja on kehtivalt valinud kohaldatava õiguse määruse nr 650/2012 artikli 22 kohaselt?

| b) | Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas menetlusosaline esitas kohtule, kuhu eelnevalt pöörduti, taotluse keelduda asja arutamisest määruse nr 650/2012 artikli 6 punkti a alusel? |
| --- | --- |

b)

Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas menetlusosaline esitas kohtule, kuhu eelnevalt pöörduti, taotluse keelduda asja arutamisest määruse nr 650/2012 artikli 6 punkti a alusel?

| c) | Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, on õigesti eeldanud, et pärimisasja lahendamiseks on sobivamad selle liikmesriigi kohtud, mille õigus valiti? |
| --- | --- |

c)

Kas liikmesriigi kohtul, kelle kohtualluvus tuleneb sellest, et teise liikmesriigi kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, keeldus asja arutamisest, on õigus kontrollida, kas kohus, kuhu eelnevalt pöörduti, on õigesti eeldanud, et pärimisasja lahendamiseks on sobivamad selle liikmesriigi kohtud, mille õigus valiti?

| 3. | Kas määruse nr 650/2012 artikli 6 punkti a ja artikli 7 punkti a, mis seavad tingimuseks kohaldatava õiguse valiku „artikli 22 kohaselt“, saab kohaldada ka olukorras, kus pärandaja ei valinud testamendis, mis koostati enne 17. augustit 2015, kohaldatavat õigust selgelt väljendatud tahteavaldusega või konkludentselt, vaid pärandile kohaldatava õiguse saab kindlaks määrata üksnes määruse nr 650/2012 artikli 83 lõike 4 alusel? |
| --- | --- |

3.

Kas määruse nr 650/2012 artikli 6 punkti a ja artikli 7 punkti a, mis seavad tingimuseks kohaldatava õiguse valiku „artikli 22 kohaselt“, saab kohaldada ka olukorras, kus pärandaja ei valinud testamendis, mis koostati enne 17. augustit 2015, kohaldatavat õigust selgelt väljendatud tahteavaldusega või konkludentselt, vaid pärandile kohaldatava õiguse saab kindlaks määrata üksnes määruse nr 650/2012 artikli 83 lõike 4 alusel?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist (ELT 2012, L 201, lk 107).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/5

---

Welmax + sp. z o. o. sp.k. 8. septembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 8. juuli 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-305/19: Welmax + versus EUIPO – Valmex Medical Imaging (welmax)

(Kohtuasi C-425/20 P)

(2020/C 443/07)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: Welmax + sp. z o. o. sp.k. (esindaja: radca prawny M. Machyński)

Teine menetlusosaline: Euroopa Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Kohtu asepresidendi 30. oktoobri 2020. aasta määrusega jäeti apellatsioonkaebus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Stuttgart (Saksamaa) 18. septembril 2020 – S. versus AD GmbH

(Kohtuasi C-440/20)

(2020/C 443/08)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Stuttgart

Põhikohtuasja pooled

Hageja: S.

Kostja: AD GmbH

Eelotsuse küsimused

1.   Mõiste „katkestusseade“ tõlgendamine

| 1-1: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007 (1)

  artikli 3 punkti 10

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „konstruktsioonielement“ hõlmab üksnes füüsilise moodustise mehaanilisi osi?

  Juhul kui küsimusele 1-1 vastatakse eitavalt: |
| --- | --- |

1-1:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007 (1)

  artikli 3 punkti 10

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „konstruktsioonielement“ hõlmab üksnes füüsilise moodustise mehaanilisi osi?

| 1-2: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 3 punkti 10

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et heitekontrollisüsteem hõlmab vaid heitgaaside puhastusseadet, mis on mootoriagregaadile – näiteks diisli oksüdatsiooni katalüsaatorite, tahkete osakeste filtrite, NOx vähendamise katalüsaatorite kujul – lisatud? |
| --- | --- |

1-2:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 3 punkti 10

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et heitekontrollisüsteem hõlmab vaid heitgaaside puhastusseadet, mis on mootoriagregaadile – näiteks diisli oksüdatsiooni katalüsaatorite, tahkete osakeste filtrite, NOx vähendamise katalüsaatorite kujul – lisatud?

| 1-3: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 3 punkti 10

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et heitekontrollisüsteem hõlmab nii mootorisiseseid kui ka mootoriväliseid heitkoguste vähendamise meetmeid? |
| --- | --- |

1-3:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 3 punkti 10

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et heitekontrollisüsteem hõlmab nii mootorisiseseid kui ka mootoriväliseid heitkoguste vähendamise meetmeid?

2.   Mõiste „normaalne kasutamine“ tõlgendamine

| 2-1: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „normaalne kasutamine“ hõlmab vaid uue Euroopa sõidutsükli sõidutingimusi?

  Juhul kui küsimusele 2-1 vastatakse eitavalt: |
| --- | --- |

2-1:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „normaalne kasutamine“ hõlmab vaid uue Euroopa sõidutsükli sõidutingimusi?

| 2-2: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 4 lõiget 1 koosmõjus [artikli] 5 lõikega 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et tootja peab tagama, et määruse I lisas sätestatud piirväärtusi tuleb järgida ka igapäevasel kasutamisel?

  Juhul kui küsimusele 2-2 vastatakse jaatavalt: |
| --- | --- |

2-2:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 4 lõiget 1 koosmõjus [artikli] 5 lõikega 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et tootja peab tagama, et määruse I lisas sätestatud piirväärtusi tuleb järgida ka igapäevasel kasutamisel?

| 2-3: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „normaalne kasutamine“ kirjeldab tegelikke sõidutingimusi igapäevasel kasutamisel?

  Juhul kui küsimusele 2-3 vastatakse eitavalt: |
| --- | --- |

2-3:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „normaalne kasutamine“ kirjeldab tegelikke sõidutingimusi igapäevasel kasutamisel?

| 2-4: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „normaalne kasutamine“ kirjeldab tegelikke sõidutingimusi igapäevasel kasutamisel, võttes aluseks keskmise kiiruse 33,6 km/h ja maksimaalkiiruse 120,00 km/h? |
| --- | --- |

2-4:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „normaalne kasutamine“ kirjeldab tegelikke sõidutingimusi igapäevasel kasutamisel, võttes aluseks keskmise kiiruse 33,6 km/h ja maksimaalkiiruse 120,00 km/h?

3.   Temperatuurist sõltuvate heitevähendussüsteemide lubatavus

| 3-1: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et keelatud on sõidukivarustus, mille puhul on heitgaasi tagastuse määr heitkoguseid eeldatavasti mõjutava osa konstruktsiooni tõttu reguleeritud selliseks, et see tagab heite madala taseme vaid temperatuuril 20 oC kuni 30 oC ja väljaspool nimetatud temperatuurivahemikku see järk-järgult väheneb?

  Juhul kui küsimusele 3-1 vastatakse eitavalt: |
| --- | --- |

3-1:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et keelatud on sõidukivarustus, mille puhul on heitgaasi tagastuse määr heitkoguseid eeldatavasti mõjutava osa konstruktsiooni tõttu reguleeritud selliseks, et see tagab heite madala taseme vaid temperatuuril 20 oC kuni 30 oC ja väljaspool nimetatud temperatuurivahemikku see järk-järgult väheneb?

| 3-2: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 2

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et katkestusseade on ikkagi keelatud, kui väljaspool temperatuurivahemikku 20 oC kuni 30 oC töötab see mootori kaitseks pidevalt, mistõttu heitgaasitagastuse määr märkimisväärselt väheneb? |
| --- | --- |

3-2:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõiget 2

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et katkestusseade on ikkagi keelatud, kui väljaspool temperatuurivahemikku 20 oC kuni 30 oC töötab see mootori kaitseks pidevalt, mistõttu heitgaasitagastuse määr märkimisväärselt väheneb?

4.   Mõiste „vajalik“ tõlgendamine erandit ette nägeva koosseisutunnuse tähenduses

| 4-1: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et katkestusseadmete kasutamine on viidatud sätte tähenduses vajalik ainult siis, kui mootori kaitset kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutut kasutamist ei olnud võimalik tagada ka juhul, kui kasutati tüübikinnituse väljastamise ajal asjaomase sõidukimudeli jaoks kättesaadavat tipptehnoloogiat?

  Juhul kui küsimusele 4-1 vastatakse eitavalt: |
| --- | --- |

4-1:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et katkestusseadmete kasutamine on viidatud sätte tähenduses vajalik ainult siis, kui mootori kaitset kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutut kasutamist ei olnud võimalik tagada ka juhul, kui kasutati tüübikinnituse väljastamise ajal asjaomase sõidukimudeli jaoks kättesaadavat tipptehnoloogiat?

| 4-2: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et katkestusseadmete kasutamine ei ole viidatud sätte tähenduses vajalik, kui mootori juhtimise parameetrid on valitud selliselt, et harilikult oodatavate temperatuuride tõttu ei toimi temperatuurist sõltuv heitgaasipuhastus suuremal osal aastast või toimib vaid piiratult? |
| --- | --- |

4-2:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et katkestusseadmete kasutamine ei ole viidatud sätte tähenduses vajalik, kui mootori juhtimise parameetrid on valitud selliselt, et harilikult oodatavate temperatuuride tõttu ei toimi temperatuurist sõltuv heitgaasipuhastus suuremal osal aastast või toimib vaid piiratult?

5.   Mõiste „kahju“ tõlgendamine erandit ette nägeva koosseisutunnuse tähenduses

| 5-1: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et kahjustuste eest tuleb kaitsta ainult mootorit? |
| --- | --- |

5-1:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et kahjustuste eest tuleb kaitsta ainult mootorit?

| 5-2: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „kahju“ ei hõlma niinimetatud kuluvate osade (nt heitgaasitagastusklapp) kahjustusi? |
| --- | --- |

5-2:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et mõiste „kahju“ ei hõlma niinimetatud kuluvate osade (nt heitgaasitagastusklapp) kahjustusi?

| 5-3: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et kahju või õnnetusjuhtumi eest tuleb kaitsta ka sõiduki muid osi, eelkõige heitgaasisüsteemi lisatud osi? |
| --- | --- |

5-3:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 5 lõike 2 teise lause punkti a

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et kahju või õnnetusjuhtumi eest tuleb kaitsta ka sõiduki muid osi, eelkõige heitgaasisüsteemi lisatud osi?

6.   Õiguslikud tagajärjed ja sanktsioonid Euroopa Liidu õiguse rikkumise korral

| 6-1: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 4 lõike 1 teist lõiku, artikli 4 lõike 2 teist lõiku, artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 13

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et need kaitsevad ka sellise isiku majanduslikku enesemääramisõigust, kes on ostnud sõiduki, mis määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuetele ei vasta?

  Juhul kui küsimusele 6-1 vastatakse eitavalt: |
| --- | --- |

6-1:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 4 lõike 1 teist lõiku, artikli 4 lõike 2 teist lõiku, artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 13

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et need kaitsevad ka sellise isiku majanduslikku enesemääramisõigust, kes on ostnud sõiduki, mis määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuetele ei vasta?

| 6-2: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 4 lõike 1 teist lõiku, artikli 4 lõike 2 teist lõiku, artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 13

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et liikmesriigid peavad ette nägema sanktsioonide mehhanismi, mis annab soovitava toime (effet utile) kaalutlustel sõiduki ostjatele hagemisõiguse, et saavutada turgu korrastavate liidu õigusnormide järgimine? |
| --- | --- |

6-2:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007

  artikli 4 lõike 1 teist lõiku, artikli 4 lõike 2 teist lõiku, artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 13

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et liikmesriigid peavad ette nägema sanktsioonide mehhanismi, mis annab soovitava toime (effet utile) kaalutlustel sõiduki ostjatele hagemisõiguse, et saavutada turgu korrastavate liidu õigusnormide järgimine?

| 6-3: | a) | Kas „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõistet määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et sõiduki ostjal tekkinud kahju ei saa tasaarveldada või vähendada sellise sõiduki tegeliku kasutamise võimalusega, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuetele? |
| --- | --- | --- |

6-3:

a)

Kas „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõistet määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et sõiduki ostjal tekkinud kahju ei saa tasaarveldada või vähendada sellise sõiduki tegeliku kasutamise võimalusega, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuetele?

| b) | Kas liidu õiguses sätestatud soovitava toime (effet utile) põhimõttest tulenevalt tuleb määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teises lauses viidatud „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõiste puhul vahet teha selle alusel, kas määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõikes 2 viidatud rikkumine pandi toime tahtlikult või kõigest hooletusest, ja vaid viimati nimetatud juhul on põhjendatud tasaarveldamine ostetud sõiduki tegeliku kasutamise võimalusega? |
| --- | --- |

b)

Kas liidu õiguses sätestatud soovitava toime (effet utile) põhimõttest tulenevalt tuleb määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teises lauses viidatud „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõiste puhul vahet teha selle alusel, kas määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõikes 2 viidatud rikkumine pandi toime tahtlikult või kõigest hooletusest, ja vaid viimati nimetatud juhul on põhjendatud tasaarveldamine ostetud sõiduki tegeliku kasutamise võimalusega?

| c) | Kas „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõistet määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et ka sõiduki kasutamisest tuleneva hüve mahaarvamise korral peab sõiduki tootja maksma vastusooritusena saadud kapitali kasutamise eest hüvitist, seega tasuma sellelt intressi? |
| --- | --- |

c)

Kas „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõistet määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et ka sõiduki kasutamisest tuleneva hüve mahaarvamise korral peab sõiduki tootja maksma vastusooritusena saadud kapitali kasutamise eest hüvitist, seega tasuma sellelt intressi?

| d) | Kas „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõistet määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et määruse (EÜ) nr 715/2007 nõudeid rikkuva sõiduki tootja ei saa vähemasti hetkest, mil ostja on esitanud esimese ametliku tagasivõtmisnõude, tugineda sõiduki tegeliku kasutamise võimaluse ja vastusoorituse tasaarveldamisele? |
| --- | --- |

d)

Kas „tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava“ meetme mõistet määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 13 lõike 1 teise lause tähenduses tuleb tõlgendada nii, et määruse (EÜ) nr 715/2007 nõudeid rikkuva sõiduki tootja ei saa vähemasti hetkest, mil ostja on esitanud esimese ametliku tagasivõtmisnõude, tugineda sõiduki tegeliku kasutamise võimaluse ja vastusoorituse tasaarveldamisele?

| 6-4: | Kas direktiivi 2007/46/EÜ (2)

  artikli 18 lõiget 1 ja [artikli] 26 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et tootja rikub direktiivi 2007/46/EÜ artikli 18 lõikes 1 sätestatud kohustust väljastada kehtiv vastavustunnistus, kui ta on paigaldanud sõidukisse keelatud katkestusseadme määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõike 2 tähenduses ja sellise sõiduki turulelaskmine rikub direktiivi 2007/46/EÜ artikli 26 lõikest 1 tulenevat keeldu müüa sõidukeid ilma kehtiva vastavustunnistuseta? |
| --- | --- |

6-4:

Kas direktiivi 2007/46/EÜ (2)

  artikli 18 lõiget 1 ja [artikli] 26 lõiget 1

  tuleb tõlgendada ja kohaldada nii, et tootja rikub direktiivi 2007/46/EÜ artikli 18 lõikes 1 sätestatud kohustust väljastada kehtiv vastavustunnistus, kui ta on paigaldanud sõidukisse keelatud katkestusseadme määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõike 2 tähenduses ja sellise sõiduki turulelaskmine rikub direktiivi 2007/46/EÜ artikli 26 lõikest 1 tulenevat keeldu müüa sõidukeid ilma kehtiva vastavustunnistuseta?

| 6-5: | Kas määruse (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ

  mõtte ja eesmärgiga

  on kooskõlas, et määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas sätestatud piirväärtused ja/või direktiivi 2007/46/EÜ artikli 18 lõikes 1 koosmõjus määrusega (EÜ) nr 385/2009 (3)
  viidatud vastavustunnistus panevad aluse ostjat kaitsvatele õigustele, millest tuleneb, et määruses sätestatud kvaliteedipõhiste piirväärtuste ületamise ja/või turulelaskmist reguleerivate õigusnormide rikkumise korral ei anna liidu õigus tootjale õigust kasutada ostulepingu tagasitäitmisel tasaarveldamist sõiduki kasutamisest saadud hüvega? |
| --- | --- |

6-5:

Kas määruse (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ

  mõtte ja eesmärgiga

  on kooskõlas, et määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas sätestatud piirväärtused ja/või direktiivi 2007/46/EÜ artikli 18 lõikes 1 koosmõjus määrusega (EÜ) nr 385/2009 (3)
  viidatud vastavustunnistus panevad aluse ostjat kaitsvatele õigustele, millest tuleneb, et määruses sätestatud kvaliteedipõhiste piirväärtuste ületamise ja/või turulelaskmist reguleerivate õigusnormide rikkumise korral ei anna liidu õigus tootjale õigust kasutada ostulepingu tagasitäitmisel tasaarveldamist sõiduki kasutamisest saadud hüvega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT 2007, L 171, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT 2007, L 263, lk 1).

(3)  Komisjoni 7. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 385/2009, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IX lisa parandus (ELT 2009, L 118, lk 13).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 22. septembril 2020 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) versus LM

(Kohtuasi C-447/20)

(2020/C 443/09)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supremo Tribunal Administrativo

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP)

Vastustaja: LM

Eelotsuse küsimused

| I. | Kas määruse nr 2988/95 (1) artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis kohustavad toetusesaajat esitama pädevale halduskohtule kaebuse akti peale, millega määratakse eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagastamine, vastasel juhul muutub see akt lõplikuks [...], kui kaebust ei ole tähtajaks esitatud (st kui toetusesaaja ei ole ettenähtud tähtaja jooksul kasutanud temal olevaid õiguskaitsevahendeid) ja seega on põhjendamatult makstud summa tagastamist võimalik nõuda vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja riigi õiguses sätestatud tähtaegade jooksul? |
| --- | --- |

I.

Kas määruse nr 2988/95 (1) artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis kohustavad toetusesaajat esitama pädevale halduskohtule kaebuse akti peale, millega määratakse eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagastamine, vastasel juhul muutub see akt lõplikuks [...], kui kaebust ei ole tähtajaks esitatud (st kui toetusesaaja ei ole ettenähtud tähtaja jooksul kasutanud temal olevaid õiguskaitsevahendeid) ja seega on põhjendamatult makstud summa tagastamist võimalik nõuda vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja riigi õiguses sätestatud tähtaegade jooksul?

| II. | Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei saa toetusesaaja tugineda tema vastu algatatud sundtäitmist käsitlevas kohtumenetluses nelja või kaheksa aasta pikkuse tähtaja möödumisele, kuna seda küsimust saab hinnata üksnes halduskohtule selle akti peale esitatud kaebuse raames, millega määratakse põhjendamatult saadud summade tagastamine, kuna on tuvastatud eeskirjade eiramine?
  Kui vastus eespool nimetatud eelotsuse küsimustele on eitav: |
| --- | --- |

II.

Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei saa toetusesaaja tugineda tema vastu algatatud sundtäitmist käsitlevas kohtumenetluses nelja või kaheksa aasta pikkuse tähtaja möödumisele, kuna seda küsimust saab hinnata üksnes halduskohtule selle akti peale esitatud kaebuse raames, millega määratakse põhjendamatult saadud summade tagastamine, kuna on tuvastatud eeskirjade eiramine?

Kui vastus eespool nimetatud eelotsuse küsimustele on eitav:

| III. | Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast aegumistähtaega tuleb pidada võla aegumistähtajaks, mis tuleneb aktist, milles nõutakse rahastamiseeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist? Kas see tähtaeg hakkab jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast?
  Lõpetuseks oleks vaja selgitada ka järgmist küsimust: |
| --- | --- |

III.

Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast aegumistähtaega tuleb pidada võla aegumistähtajaks, mis tuleneb aktist, milles nõutakse rahastamiseeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist? Kas see tähtaeg hakkab jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast?

Lõpetuseks oleks vaja selgitada ka järgmist küsimust:

| IV. | Kas määruse nr 2988/95 artikliga 3 [on vastuolus] riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt peab rahastamiseeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist nõudva aktiga tekkinud võla aegumiseks ette nähtud kolmeaastane tähtaeg hakkama jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast ja see peab nende summade sissenõudmise täitemenetluse algatamisest teatamise korral peatuma, kuni vaide, vaidlustamise, kaebuse või vastuväite korral, mis võla sissenõudmise peatavad, tehakse lõplik või jõustunud otsus.) |
| --- | --- |

IV.

Kas määruse nr 2988/95 artikliga 3 [on vastuolus] riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt peab rahastamiseeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist nõudva aktiga tekkinud võla aegumiseks ette nähtud kolmeaastane tähtaeg hakkama jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast ja see peab nende summade sissenõudmise täitemenetluse algatamisest teatamise korral peatuma, kuni vaide, vaidlustamise, kaebuse või vastuväite korral, mis võla sissenõudmise peatavad, tehakse lõplik või jõustunud otsus.)

---

(1)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT 1995, L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 22. septembril 2020 – Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP) versus BD, Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-448/20)

(2020/C 443/10)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supremo Tribunal Administrativo

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas IP (IFAP)

Vastustajad: BD, Autoridade Tributária e Aduaneira

Eelotsuse küsimused

| I. | Kas määruse nr 2988/95 (1) artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis kohustavad toetusesaajat esitama pädevale halduskohtule kaebuse akti peale, millega määratakse eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagastamine, vastasel juhul muutub see akt lõplikuks, kui kaebust ei ole tähtajaks esitatud (st kui toetusesaaja ei ole ettenähtud tähtaja jooksul kasutanud temal olevaid õiguskaitsevahendeid) ja seega on põhjendamatult makstud summa tagastamist võimalik nõuda vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja riigi õiguses sätestatud tähtaegade jooksul? |
| --- | --- |

I.

Kas määruse nr 2988/95 (1) artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis kohustavad toetusesaajat esitama pädevale halduskohtule kaebuse akti peale, millega määratakse eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagastamine, vastasel juhul muutub see akt lõplikuks, kui kaebust ei ole tähtajaks esitatud (st kui toetusesaaja ei ole ettenähtud tähtaja jooksul kasutanud temal olevaid õiguskaitsevahendeid) ja seega on põhjendamatult makstud summa tagastamist võimalik nõuda vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja riigi õiguses sätestatud tähtaegade jooksul?

| II. | Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei saa toetusesaaja tugineda tema vastu algatatud sundtäitmist käsitlevas kohtumenetluses nelja või kaheksa aasta pikkuse tähtaja möödumisele, kuna seda küsimust saab hinnata üksnes halduskohtule selle akti peale esitatud kaebuse raames, mis on esitatud akti peale, millega määratakse põhjendamatult saadud summade tagastamine, kuna on tuvastatud eeskirjade eiramine?
  Kui vastus eespool nimetatud eelotsuse küsimustele on eitav: |
| --- | --- |

II.

Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei saa toetusesaaja tugineda tema vastu algatatud sundtäitmist käsitlevas kohtumenetluses nelja või kaheksa aasta pikkuse tähtaja möödumisele, kuna seda küsimust saab hinnata üksnes halduskohtule selle akti peale esitatud kaebuse raames, mis on esitatud akti peale, millega määratakse põhjendamatult saadud summade tagastamine, kuna on tuvastatud eeskirjade eiramine?

Kui vastus eespool nimetatud eelotsuse küsimustele on eitav:

| III. | Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast aegumistähtaega tuleb pidada võla aegumistähtajaks, mis tuleneb aktist, milles nõutakse rahastamiseeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist? Kas see tähtaeg hakkab jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast?
  Lõpetuseks oleks vaja selgitada ka järgmist küsimust: |
| --- | --- |

III.

Kas määruse nr 2988/95 artikli 3 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast aegumistähtaega tuleb pidada võla aegumistähtajaks, mis tuleneb aktist, milles nõutakse rahastamiseeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist? Kas see tähtaeg hakkab jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast?

Lõpetuseks oleks vaja selgitada ka järgmist küsimust:

| IV. | Kas määruse nr 2988/95 artikliga 3 [on vastuolus] riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt peab rahastamises eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist nõudva aktiga tekkinud võla aegumiseks ette nähtud kolmeaastane tähtaeg hakkama jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast ja see peab nende summade sissenõudmise täitemenetluse algatamisest teatamise korral peatuma, kuni vaide, vaidlustamise, kaebuse või vastuväite korral, mis võla sissenõudmise peatavad, tehakse lõplik või jõustunud otsus. |
| --- | --- |

IV.

Kas määruse nr 2988/95 artikliga 3 [on vastuolus] riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt peab rahastamises eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult saadud summade tagasimaksmist nõudva aktiga tekkinud võla aegumiseks ette nähtud kolmeaastane tähtaeg hakkama jooksma alates selle akti vastuvõtmise kuupäevast ja see peab nende summade sissenõudmise täitemenetluse algatamisest teatamise korral peatuma, kuni vaide, vaidlustamise, kaebuse või vastuväite korral, mis võla sissenõudmise peatavad, tehakse lõplik või jõustunud otsus.

---

(1)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT 1995, L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht (Madalmaad) 15. septembril 2020 – X versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(Kohtuasi C-459/20)

(2020/C 443/11)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Utrecht

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: X

Vastustaja: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 20 tuleb tõlgendada nii, et see säte ei luba liikmesriigil keelduda andmast kolmanda riigi kodanikule, kellel on ülalpeetav alaealine laps, kes on vanemast tegelikult sõltuv, õigust elada liikmesriigis, mille kodakondsus sellel alaealisel liidu kodanikul on, kui see alaealine liidu kodanik viibib nii väljaspool kõnealuse liikmesriigi territooriumi kui ka väljaspool liidu territooriumi ja/või ei ole liidu territooriumil kunagi viibinud, mistõttu tegelikult takistatakse alaealisel liidu kodanikul liidu territooriumile siseneda? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 20 tuleb tõlgendada nii, et see säte ei luba liikmesriigil keelduda andmast kolmanda riigi kodanikule, kellel on ülalpeetav alaealine laps, kes on vanemast tegelikult sõltuv, õigust elada liikmesriigis, mille kodakondsus sellel alaealisel liidu kodanikul on, kui see alaealine liidu kodanik viibib nii väljaspool kõnealuse liikmesriigi territooriumi kui ka väljaspool liidu territooriumi ja/või ei ole liidu territooriumil kunagi viibinud, mistõttu tegelikult takistatakse alaealisel liidu kodanikul liidu territooriumile siseneda?

| 2. | a) | Kas (alaealised) liidu kodanikud peavad esitama väiteid või tõendeid oma huvi kohta kasutada neile liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi? |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Kas (alaealised) liidu kodanikud peavad esitama väiteid või tõendeid oma huvi kohta kasutada neile liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi?

| b) | Kas sellega seoses võib olla oluline, et alaealised liidu kodanikud ei saa oma õigustele üldjuhul iseseisvalt tugineda ega tohi oma elukohta ise valida, vaid on sõltuvad oma vanema(te)st, mille tagajärjel võidakse liidu kodaniku staatusest tulenevaid õigusi teostada alaealise liidu kodaniku nimel, kusjuures see võib olla vastuolus alaealise muude huvidega näiteks kohtuotsuse Chavez-Vilchez (1) tähenduses? |
| --- | --- |

b)

Kas sellega seoses võib olla oluline, et alaealised liidu kodanikud ei saa oma õigustele üldjuhul iseseisvalt tugineda ega tohi oma elukohta ise valida, vaid on sõltuvad oma vanema(te)st, mille tagajärjel võidakse liidu kodaniku staatusest tulenevaid õigusi teostada alaealise liidu kodaniku nimel, kusjuures see võib olla vastuolus alaealise muude huvidega näiteks kohtuotsuse Chavez-Vilchez (1) tähenduses?

| c) | Kas seejuures on tegemist absoluutsete õigustega, mis tähendab, et nende kasutamiseks ei või luua takistusi või et liikmesriigil, mille kodakondsus (alaealisel) liidu kodanikul on, on koguni positiivne kohustus võimaldada nende õiguste kasutamist? |
| --- | --- |

c)

Kas seejuures on tegemist absoluutsete õigustega, mis tähendab, et nende kasutamiseks ei või luua takistusi või et liikmesriigil, mille kodakondsus (alaealisel) liidu kodanikul on, on koguni positiivne kohustus võimaldada nende õiguste kasutamist?

| 3. | a) | Kas esimeses küsimuses märgitud sõltuvussuhte olemasolu hindamisel on määrav tähtsus sellel, kas kolmanda riigi kodanikust vanem on alaealise liidu kodaniku eest iga päev hoolitsenud ajal, mis eelnes taotluse esitamisele või elamisõiguse andmisest keeldumise otsusele või (liikmesriigi) kohtu otsusele keeldumist puudutavas menetluses, ja sellel, kas seni on alaealise eest hoolitsenud ja/või saavad (jätkuvalt) hoolitseda teised isikud? |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Kas esimeses küsimuses märgitud sõltuvussuhte olemasolu hindamisel on määrav tähtsus sellel, kas kolmanda riigi kodanikust vanem on alaealise liidu kodaniku eest iga päev hoolitsenud ajal, mis eelnes taotluse esitamisele või elamisõiguse andmisest keeldumise otsusele või (liikmesriigi) kohtu otsusele keeldumist puudutavas menetluses, ja sellel, kas seni on alaealise eest hoolitsenud ja/või saavad (jätkuvalt) hoolitseda teised isikud?

| b) | Kas sellega seoses saab alaealiselt liidu kodanikult nõuda, et selleks et ta saaks tegelikult kasutada liidu kodaniku staatusest tulenevaid õigusi, asuks ta liidu territooriumil elama teise vanema juurde, kes on liidu kodanik, kuid kellel ei pruugi alaealise suhtes enam olla isikuhooldusõigust? |
| --- | --- |

b)

Kas sellega seoses saab alaealiselt liidu kodanikult nõuda, et selleks et ta saaks tegelikult kasutada liidu kodaniku staatusest tulenevaid õigusi, asuks ta liidu territooriumil elama teise vanema juurde, kes on liidu kodanik, kuid kellel ei pruugi alaealise suhtes enam olla isikuhooldusõigust?

| c) | Juhul kui see on nii, siis kas seejuures on vahet, kas kõnealune vanem teostab või on teostanud alaealise suhtes isikuhooldusõigust ja/või hoolitseb või on hoolitsenud alaealise eest õiguslikust, rahalisest ja/või emotsionaalsest aspektist ja kas ta on valmis hoolitsuskohustust üle võtma ja/või alaealise eest hoolitsema? |
| --- | --- |

c)

Juhul kui see on nii, siis kas seejuures on vahet, kas kõnealune vanem teostab või on teostanud alaealise suhtes isikuhooldusõigust ja/või hoolitseb või on hoolitsenud alaealise eest õiguslikust, rahalisest ja/või emotsionaalsest aspektist ja kas ta on valmis hoolitsuskohustust üle võtma ja/või alaealise eest hoolitsema?

| d) | Kui peaks selguma, et kolmanda riigi kodanikust vanemal on alaealise liidu kodaniku suhtes ainuhooldusõigus, siis kas see tähendab, et õiguslikust, rahalisest ja/või emotsionaalsest aspektist hoolitsemise küsimusele tuleb omistada väiksem kaal? |
| --- | --- |

d)

Kui peaks selguma, et kolmanda riigi kodanikust vanemal on alaealise liidu kodaniku suhtes ainuhooldusõigus, siis kas see tähendab, et õiguslikust, rahalisest ja/või emotsionaalsest aspektist hoolitsemise küsimusele tuleb omistada väiksem kaal?

---

(1)  C-133/15, EU:C:2017:354.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 24. septembril 2020 – TU, RE versus Google LLC

(Kohtuasi C-460/20)

(2020/C 443/12)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hagejad kassatsioonmenetluses: TU, RE

Vastustaja kassatsioonmenetluses: Google LLC

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas andmesubjekti õigusega tema eraelu austamisele (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 7) ja isikuandmete kaitsele (harta artikkel 8) on kooskõlas, et olukorras, kus andmesubjekt on interneti otsinguteenuse pakkuja kui vastutava töötleja vastu esitanud lingi eemaldamise nõude ja kus selle nõude hindamisel kaalutakse vastavalt määruse (EL) 2016/679 (1) artikli 17 lõike 3 punktile a harta artiklites 7, 8, 11 ja 16 sätestatud vastanduvaid õigusi ja huve, oleneb kaalumise tulemus juhul, kui link, mille eemaldamist taotletakse, suunab faktiväiteid ja faktiväidetel põhinevaid väärtushinnanguid – mille tõesuse seab andmesubjekt kahtluse alla – sisaldava sisu juurde, mille seaduslikkus oleneb selles sisalduvate faktiväidete õigsusest, olulisel määral ka sellest, kas andmesubjektilt võib mõistlikult oodata, et ta saab kaitsta oma õigusi sisu pakkuja vastu näiteks esialgse õiguskaitse menetluses ja seeläbi saab ta vähemalt esialgselt tuua selgust otsingumootori haldaja kui vastutava töötleja poolt kättesaadavaks tehtud sisu tõesuse küsimuses? |
| --- | --- |

1.

Kas andmesubjekti õigusega tema eraelu austamisele (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 7) ja isikuandmete kaitsele (harta artikkel 8) on kooskõlas, et olukorras, kus andmesubjekt on interneti otsinguteenuse pakkuja kui vastutava töötleja vastu esitanud lingi eemaldamise nõude ja kus selle nõude hindamisel kaalutakse vastavalt määruse (EL) 2016/679 (1) artikli 17 lõike 3 punktile a harta artiklites 7, 8, 11 ja 16 sätestatud vastanduvaid õigusi ja huve, oleneb kaalumise tulemus juhul, kui link, mille eemaldamist taotletakse, suunab faktiväiteid ja faktiväidetel põhinevaid väärtushinnanguid – mille tõesuse seab andmesubjekt kahtluse alla – sisaldava sisu juurde, mille seaduslikkus oleneb selles sisalduvate faktiväidete õigsusest, olulisel määral ka sellest, kas andmesubjektilt võib mõistlikult oodata, et ta saab kaitsta oma õigusi sisu pakkuja vastu näiteks esialgse õiguskaitse menetluses ja seeläbi saab ta vähemalt esialgselt tuua selgust otsingumootori haldaja kui vastutava töötleja poolt kättesaadavaks tehtud sisu tõesuse küsimuses?

| 2. | Kas juhul, kui eemaldamise nõue esitatakse interneti otsinguteenuse pakkuja kui vastutava töötleja vastu, kes nimepäringu korral otsib füüsiliste isikute fotosid, mille on isiku nimega seoses internetis avaldanud kolmandad isikud, ja kuvab leitud fotod tulemuste ülevaates pisipiltidena („thumbnails“), tuleb vastavalt direktiivi 95/46/EÜ (2) artikli 12 punktile b ja artikli 14 lõike 1 punktile a või määruse 2016/679 artikli 17 lõike 3 punktile a läbiviidaval harta artiklites 7, 8, 11 ja 16 sätestatud vastanduvate õiguste ja huvide kaalumisel võtta olulisel määral arvesse kolmanda isiku poolt algselt avaldatu konteksti, ja seda ka siis, kui pisipildi kuvamisel loob otsingumootor lingi kolmanda isiku veebilehele, kuid seda veebilehte konkreetselt ei nimetata ja interneti otsinguteenuse pakkuja ei näita sellest tulenevat konteksti? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui eemaldamise nõue esitatakse interneti otsinguteenuse pakkuja kui vastutava töötleja vastu, kes nimepäringu korral otsib füüsiliste isikute fotosid, mille on isiku nimega seoses internetis avaldanud kolmandad isikud, ja kuvab leitud fotod tulemuste ülevaates pisipiltidena („thumbnails“), tuleb vastavalt direktiivi 95/46/EÜ (2) artikli 12 punktile b ja artikli 14 lõike 1 punktile a või määruse 2016/679 artikli 17 lõike 3 punktile a läbiviidaval harta artiklites 7, 8, 11 ja 16 sätestatud vastanduvate õiguste ja huvide kaalumisel võtta olulisel määral arvesse kolmanda isiku poolt algselt avaldatu konteksti, ja seda ka siis, kui pisipildi kuvamisel loob otsingumootor lingi kolmanda isiku veebilehele, kuid seda veebilehte konkreetselt ei nimetata ja interneti otsinguteenuse pakkuja ei näita sellest tulenevat konteksti?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprill 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 1995, L 281, lk 31; ELT eriväljaanne 13/15, lk 355).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 25. septembril 2020 – HEITEC AG versus HEITECH Promotion GmbH ja RW

(Kohtuasi C-466/20)

(2020/C 443/13)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: HEITEC AG

Kostjad: HEITECH Promotion GmbH, RW

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas vaikimisi nõustumise direktiivi 2008/95/EÜ (1) artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 (2) artikli 54 lõigete 1 ja 2 ning artikli 111 lõike 2 tähenduses saab välistada mitte üksnes ametiasutusele või kohtule esitatava õiguskaitsevahendiga, vaid ka toiminguga, mida tehakse ilma ametiasutuse või kohtu poole pöördumata? |
| --- | --- |

1.

Kas vaikimisi nõustumise direktiivi 2008/95/EÜ (1) artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 (2) artikli 54 lõigete 1 ja 2 ning artikli 111 lõike 2 tähenduses saab välistada mitte üksnes ametiasutusele või kohtule esitatava õiguskaitsevahendiga, vaid ka toiminguga, mida tehakse ilma ametiasutuse või kohtu poole pöördumata?

| 2. | Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: Kas hoiatus, millega varasema kaubamärgi omanik nõuab enne kohtumenetluse alustamist hilisema kaubamärgi omanikult, et ta kohustuks lõpetama kaubamärgi kasutamise ja võtma kohustuse maksta rikkumise korral leppetrahvi, kujutab endast vaikimisi nõustumist välistavat tegevust direktiivi 2008/95/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 111 lõike 2 tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: Kas hoiatus, millega varasema kaubamärgi omanik nõuab enne kohtumenetluse alustamist hilisema kaubamärgi omanikult, et ta kohustuks lõpetama kaubamärgi kasutamise ja võtma kohustuse maksta rikkumise korral leppetrahvi, kujutab endast vaikimisi nõustumist välistavat tegevust direktiivi 2008/95/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 111 lõike 2 tähenduses?

| 3. | Kas vaikimisi nõustumise viieaastast tähtaega direktiivi 2008/95/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 111 lõike 2 tähenduses hakatakse arvestama õiguskaitsevahendi esitamisest kohtule või selle kättetoimetamisest kostjale? Kas sel puhul on tähtsust asjaolul, et õiguskaitsevahendi kättetoimetamine kostjale toimus varasema kaubamärgiõiguse omaniku süülise viivituse tõttu pärast viieaastase tähtaja möödumist? |
| --- | --- |

3.

Kas vaikimisi nõustumise viieaastast tähtaega direktiivi 2008/95/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 111 lõike 2 tähenduses hakatakse arvestama õiguskaitsevahendi esitamisest kohtule või selle kättetoimetamisest kostjale? Kas sel puhul on tähtsust asjaolul, et õiguskaitsevahendi kättetoimetamine kostjale toimus varasema kaubamärgiõiguse omaniku süülise viivituse tõttu pärast viieaastase tähtaja möödumist?

| 4. | Kas õiguse piiramine direktiivi 2008/95/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 111 lõike 2 tähenduses hõlmab lisaks tegevusest loobumise nõudele ka kaubamärgiõigusest tulenevaid kahju hüvitamise, teavitamise ja kauba hävitamise kõrvanõudeid? |
| --- | --- |

4.

Kas õiguse piiramine direktiivi 2008/95/EÜ artikli 9 lõigete 1 ja 2 ning määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 111 lõike 2 tähenduses hõlmab lisaks tegevusest loobumise nõudele ka kaubamärgiõigusest tulenevaid kahju hüvitamise, teavitamise ja kauba hävitamise kõrvanõudeid?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 2008 direktiiv 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT 2008, L 299, lk 25).

(2)  Nõukogu 26. veebruari 2009 määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT 2009, L 78, lk 1)

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Midden-Nederland (Madalmaad) 29. septembril 2020 – ZK JM õigusjärglasena, BMA Nederland BV pankrotihaldur versus BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG, Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland

(Kohtuasi C-498/20)

(2020/C 443/14)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Midden-Nederland

Põhikohtuasja pooled

Hageja: ZK JM õigusjärglasena, BMA Nederland BV pankrotihaldur

Kostja: BMA Braunschweigische Maschinenbauanstalt AG,

Menetlusse astuja: Stichting Belangbehartiging Crediteuren BMA Nederland

Eelotsuse küsimused

| 1. | a) | Kas väljendit „selle paiga [...], kus kahju tekitanud juhtum on toimunud“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud) (1), edaspidi „Brüssel Ia määrus“) artikli 7 punktis 2 tuleb tõlgendada nii, et „kahju põhjustanud sündmuse kohaks“ (kahju toimumise koht) on selle äriühingu asukoht, mis ei suuda oma võlausaldajate nõudeid rahuldada, kui nende laekumise ebatõenäolisus põhineb sellel, et selle äriühingu 2. astme emaettevõtja rikkus oma hoolsuskohustust nende võlausaldajate suhtes? |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Kas väljendit „selle paiga [...], kus kahju tekitanud juhtum on toimunud“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud) (1), edaspidi „Brüssel Ia määrus“) artikli 7 punktis 2 tuleb tõlgendada nii, et „kahju põhjustanud sündmuse kohaks“ (kahju toimumise koht) on selle äriühingu asukoht, mis ei suuda oma võlausaldajate nõudeid rahuldada, kui nende laekumise ebatõenäolisus põhineb sellel, et selle äriühingu 2. astme emaettevõtja rikkus oma hoolsuskohustust nende võlausaldajate suhtes?

| b) | Kas väljendit „selle paiga [...], kus kahju tekitanud juhtum on toimunud“ Brüssel Ia määruse artikli 7 punktis 2 tuleb tõlgendada nii, et „kahju tekkimise kohaks“ (kahju tekkimise koht) on selle äriühingu asukoht, mis ei suuda oma võlausaldajate nõudeid rahuldada, kui nende laekumise ebatõenäolisus põhineb sellel, et selle äriühingu 2. astme emaettevõtja rikkus oma hoolsuskohustust nende võlausaldajate suhtes? |
| --- | --- |

b)

Kas väljendit „selle paiga [...], kus kahju tekitanud juhtum on toimunud“ Brüssel Ia määruse artikli 7 punktis 2 tuleb tõlgendada nii, et „kahju tekkimise kohaks“ (kahju tekkimise koht) on selle äriühingu asukoht, mis ei suuda oma võlausaldajate nõudeid rahuldada, kui nende laekumise ebatõenäolisus põhineb sellel, et selle äriühingu 2. astme emaettevõtja rikkus oma hoolsuskohustust nende võlausaldajate suhtes?

| c) | Kas on vajalik täiendavate asjaolude esinemine, mis õigustaks selle äriühingu, mis ei paku nõuete rahuldamise võimalust, asukohajärgse kohtu pädevust, ja kui ja, siis milliste? |
| --- | --- |

c)

Kas on vajalik täiendavate asjaolude esinemine, mis õigustaks selle äriühingu, mis ei paku nõuete rahuldamise võimalust, asukohajärgse kohtu pädevust, ja kui ja, siis milliste?

| d) | Kas asjaolu, et äriühingu, mis ei suuda oma võlausaldajate nõudeid rahuldada, Madalmaade pankrotihaldur esitas oma seadusest tuleneva ülesande raames realiseerida pankrotivara ja kõikide võlausaldajate kasuks (kuid mitte nende nimel) õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise hagi, on oluline Brüssel Ia määruse artikli 7 punkti 2 järgi pädeva kohtu kindlakstegemisel? Selline hagi toob kaasa olukorra, kus ei kontrollita üksikute võlausaldajate individuaalset olukorda ning kolmas isik, kelle vastu hagi on esitatud, ei saa pankrotihalduri suhtes kasutada kõiki kaitsevahendeid, mida ta oleks saanud kasutada üksikute võlausaldajate suhtes. |
| --- | --- |

d)

Kas asjaolu, et äriühingu, mis ei suuda oma võlausaldajate nõudeid rahuldada, Madalmaade pankrotihaldur esitas oma seadusest tuleneva ülesande raames realiseerida pankrotivara ja kõikide võlausaldajate kasuks (kuid mitte nende nimel) õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise hagi, on oluline Brüssel Ia määruse artikli 7 punkti 2 järgi pädeva kohtu kindlakstegemisel? Selline hagi toob kaasa olukorra, kus ei kontrollita üksikute võlausaldajate individuaalset olukorda ning kolmas isik, kelle vastu hagi on esitatud, ei saa pankrotihalduri suhtes kasutada kõiki kaitsevahendeid, mida ta oleks saanud kasutada üksikute võlausaldajate suhtes.

| e) | Kas asjaolu, et ühe osa võlausaldajatest, kelle kasuks pankrotihaldur hagi esitab, elukoht ei ole Euroopa Liidus, on oluline Brüssel Ia määruse artikli 7 punkti 2 järgi pädeva kohtu kindlakstegemisel? |
| --- | --- |

e)

Kas asjaolu, et ühe osa võlausaldajatest, kelle kasuks pankrotihaldur hagi esitab, elukoht ei ole Euroopa Liidus, on oluline Brüssel Ia määruse artikli 7 punkti 2 järgi pädeva kohtu kindlakstegemisel?

| 2. | Kas küsimusele 1 tuleks vastata teisiti, kui tegemist on sihtasutuse poolt esitatava hagiga, mille eesmärgiks on esindada küsimuse 1 tähenduses kahju kannatanud võlausaldajate kollektiivseid huve? Selline kollektiivhagi toob kaasa olukorra, kus vastavas menetluses ei tuvastata, a) kus on nende võlausaldajate elukoht, b) millistel erilistel asjaoludel tekkisid vastavate võlausaldajate nõuded äriühingu vastu ja c) kas konkreetsete võlausaldajate suhtes kehtib hoolsuskohustus eelnevalt nimetatud tähenduses ja kas seda rikuti. |
| --- | --- |

2.

Kas küsimusele 1 tuleks vastata teisiti, kui tegemist on sihtasutuse poolt esitatava hagiga, mille eesmärgiks on esindada küsimuse 1 tähenduses kahju kannatanud võlausaldajate kollektiivseid huve? Selline kollektiivhagi toob kaasa olukorra, kus vastavas menetluses ei tuvastata, a) kus on nende võlausaldajate elukoht, b) millistel erilistel asjaoludel tekkisid vastavate võlausaldajate nõuded äriühingu vastu ja c) kas konkreetsete võlausaldajate suhtes kehtib hoolsuskohustus eelnevalt nimetatud tähenduses ja kas seda rikuti.

| 3. | Kas Brüssel Ia määruse artikli 8 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasja menetlev kohus, tühistades oma otsuse, millega ta kuulutas end selles menetluses pädevaks, kaotab automaatselt oma pädevuse kolmandate isikute iseseisva nõudega hagi menetlemiseks? |
| --- | --- |

3.

Kas Brüssel Ia määruse artikli 8 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasja menetlev kohus, tühistades oma otsuse, millega ta kuulutas end selles menetluses pädevaks, kaotab automaatselt oma pädevuse kolmandate isikute iseseisva nõudega hagi menetlemiseks?

| 4. | a) | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 864/2007, lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (2), (edaspidi „Rooma II määrus“) artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et „riik, kus kahju tekib“ on riik, kus on selle äriühingu asukoht, mis ei suuda hüvitada kahju, mida selle äriühingu võlausaldajatele tekitati eelnevalt nimetatud hoolsuskohustuse rikkumise tõttu? |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 864/2007, lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (2), (edaspidi „Rooma II määrus“) artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et „riik, kus kahju tekib“ on riik, kus on selle äriühingu asukoht, mis ei suuda hüvitada kahju, mida selle äriühingu võlausaldajatele tekitati eelnevalt nimetatud hoolsuskohustuse rikkumise tõttu?

| b) | Kas asjaolu, et hagid esitasid pankrotihaldur oma seadusest tuleneva ülesande raames realiseerida pankrotivara ja kollektiivsete huvide esindaja kõikide võlausaldajate kasuks (kuid mitte nende nimel), on oluline selle riigi kindlakstegemisel? |
| --- | --- |

b)

Kas asjaolu, et hagid esitasid pankrotihaldur oma seadusest tuleneva ülesande raames realiseerida pankrotivara ja kollektiivsete huvide esindaja kõikide võlausaldajate kasuks (kuid mitte nende nimel), on oluline selle riigi kindlakstegemisel?

| c) | Kas asjaolu, et ühe osa võlausaldajatest elukoht ei ole Euroopa Liidu territooriumil, on oluline selle riigi kindlakstegemisel? |
| --- | --- |

c)

Kas asjaolu, et ühe osa võlausaldajatest elukoht ei ole Euroopa Liidu territooriumil, on oluline selle riigi kindlakstegemisel?

| d) | Kas asjaolu, et Madalmaade maksejõuetu äriühingu ja tema 2. astme emaettevõtja vahel olid sõlmitud finantseerimiskokkulepped, milles oli kohtualluvuse kokkuleppega kindlaks määratud Saksamaa kohtute pädevus ja kuulutatud kohaldatavaks Saksamaa õigus, toob kaasa olukorra, kus BMA AG väidetav kahju õigusvastane tekitamine vastavalt Rooma II määruse artikli 4 lõikele 3 on ilmselgelt tihedamalt seotud mõne muu riigiga kui Madalmaad? |
| --- | --- |

d)

Kas asjaolu, et Madalmaade maksejõuetu äriühingu ja tema 2. astme emaettevõtja vahel olid sõlmitud finantseerimiskokkulepped, milles oli kohtualluvuse kokkuleppega kindlaks määratud Saksamaa kohtute pädevus ja kuulutatud kohaldatavaks Saksamaa õigus, toob kaasa olukorra, kus BMA AG väidetav kahju õigusvastane tekitamine vastavalt Rooma II määruse artikli 4 lõikele 3 on ilmselgelt tihedamalt seotud mõne muu riigiga kui Madalmaad?

---

(1)  ELT 2012, L 351, lk 1.

(2)  ELT 2007, L 199, lk 40.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Noord-Holland (Madalmaad) 13. oktoobril 2020 – P versus Swiss International Air Lines AG

(Kohtuasi C-512/20)

(2020/C 443/15)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Noord-Holland

Põhikohtuasja pooled

Hageja: P

Kostja: Swiss International Air Lines

Eelotsuse küsimused

Kas olukorras, kus tegemist on kahest lennust koosneva vahetu ümberistumisega lennuga, kusjuures liikmesriigi territooriumil asuvast lennujaamast väljumise ja kolmanda riigi territooriumil asuvasse lennujaama saabumise vahel toimub planeeritud vahemaandumine ja lennuki vahetus Šveitsis, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (1), – arvestades 21. juuni 1999. aasta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe (2) artiklit 15 ning ühiskomitee otsust nr 1/2006 (3) ja otsust nr 1/2017 (4) – kohaldatav ka Šveitsist kolmandasse riiki suunduva jätkulennu suhtes?

---

(1)  ELT 2004, L 46, lk 1.

(2)  EÜT 2002, L 114, lk 73; ELT eriväljaanne 11/041, lk 94.

(3)  2006/727/EÜ: Ühenduse/Šveitsi õhutranspordikomitee 18. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1/2006, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordilepingu lisa (ELT 2006, L 298, lk 23).

(4)  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu/Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee 29. novembri 2017. aasta otsus nr 1/2017, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa (ELT 2017, L 348, lk 46).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Městský soud v Praze (Tšehhi Vabariik) 20. oktoobril 2020 – VÍTKOVICE STEEL, a.s. versus Ministerstvo životního prostředí

(Kohtuasi C-524/20)

(2020/C 443/16)

Kohtumenetluse keel: tšehhi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Městský soud v Praze

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: VÍTKOVICE STEEL, a.s.

Vastustaja: Ministerstvo životního prostředí

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/278/EL (1) artikli 10 lõige 8 näeb, koostoimes selle otsuse I lisaga, ette hapnikkonverterit kasutava protsessi käitisele lubatud heitkoguse tasuta ühikute eraldamist ajavahemikuks 2013–2020, kui tootmise sisend on süsinikuga küllastatud vedel raud, mida tarnitakse teisest käitisest, mis kuulub teisele käitajale, tingimusel et samal ajal on tagatud, et tootele kuummetall ei toimuks topeltarvestust ega topelteraldamist? |
| --- | --- |

1.

Kas komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/278/EL (1) artikli 10 lõige 8 näeb, koostoimes selle otsuse I lisaga, ette hapnikkonverterit kasutava protsessi käitisele lubatud heitkoguse tasuta ühikute eraldamist ajavahemikuks 2013–2020, kui tootmise sisend on süsinikuga küllastatud vedel raud, mida tarnitakse teisest käitisest, mis kuulub teisele käitajale, tingimusel et samal ajal on tagatud, et tootele kuummetall ei toimuks topeltarvestust ega topelteraldamist?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/278/EL artikli 10 lõige 8, koostoimes selle otsuse I lisaga, on toote kuummetall puhul kehtetu vastuolu tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 2 lõikega 1, koostoimes nimetatud direktiivi I lisaga, võimaliku ebaselguse tõttu? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/278/EL artikli 10 lõige 8, koostoimes selle otsuse I lisaga, on toote kuummetall puhul kehtetu vastuolu tõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 2 lõikega 1, koostoimes nimetatud direktiivi I lisaga, võimaliku ebaselguse tõttu?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsuse 2013/448/EL (2) artikli 1 lõige 1 on tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05 käitise suhtes samuti kehtetu, sest õiguslik alus on ära langenud? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsuse 2013/448/EL (2) artikli 1 lõige 1 on tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05 käitise suhtes samuti kehtetu, sest õiguslik alus on ära langenud?

| 4. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsuse 2013/448/EL artikli 1 lõiget 1 ja artikli 1 lõike 2 kolmandat lõiku tuleb tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05 käitise puhul tõlgendada nii, et need sätted võimaldavad selle käitise tootele kuummetall lubatud heitkoguse tasuta ühikuid eraldada Tšehhi Vabariigi uue taotluse alusel, kui topeltarvestus ja topelteraldamine on välistatud? |
| --- | --- |

4.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsuse 2013/448/EL artikli 1 lõiget 1 ja artikli 1 lõike 2 kolmandat lõiku tuleb tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05 käitise puhul tõlgendada nii, et need sätted võimaldavad selle käitise tootele kuummetall lubatud heitkoguse tasuta ühikuid eraldada Tšehhi Vabariigi uue taotluse alusel, kui topeltarvestus ja topelteraldamine on välistatud?

| 5. | Kui vastus neljandale küsimusele on eitav, siis kas komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsuse 2013/448/EL artikli 1 lõige 1 on tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05 käitiste suhtes kehtetu, kuna see on vastuolus komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/278/EL artikli 10 lõikega 8, koosmõjus selle otsuse I lisaga? |
| --- | --- |

5.

Kui vastus neljandale küsimusele on eitav, siis kas komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsuse 2013/448/EL artikli 1 lõige 1 on tunnuskoodiga CZ-existing-CZ-52-CZ-0102–05 käitiste suhtes kehtetu, kuna see on vastuolus komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/278/EL artikli 10 lõikega 8, koosmõjus selle otsuse I lisaga?

| 6. | Kui vastus kolmandale, neljandale või viiendale küsimusele on jaatav, siis kuidas peaks toimima liikmesriigi ametiasutus, mis ei ole, minnes vastuollu liidu õigusega, hapnikkonverterit kasutava käitise käitajale lubatud heitkoguse tasuta ühikuid eraldanud olukorras, kus käitist enam ei kasutata ja lubatud heitkoguse ühikute eraldamise ajavahemik oli juba möödas? |
| --- | --- |

6.

Kui vastus kolmandale, neljandale või viiendale küsimusele on jaatav, siis kuidas peaks toimima liikmesriigi ametiasutus, mis ei ole, minnes vastuollu liidu õigusega, hapnikkonverterit kasutava käitise käitajale lubatud heitkoguse tasuta ühikuid eraldanud olukorras, kus käitist enam ei kasutata ja lubatud heitkoguse ühikute eraldamise ajavahemik oli juba möödas?

---

(1)  Komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsus, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2772 all) (ELT 2011, L 130, lk 1).

(2)  Komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsus, milles käsitletakse riiklikke rakendusmeetmeid kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks üleminekuperioodil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 3 (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5666 all) (ELT 2013, L 240, lk 27).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Satversmes tiesa (Läti) 20. oktoobril 2020 – SIA „EUROAPTIEKA“versus Ministru kabinets

(Kohtuasi C-530/20)

(2020/C 443/17)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Satversmes tiesa

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SIA „EUROAPTIEKA“

Vaidlustatud akti vastu võtnud institutsioon: Ministru kabinets

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas vaidlusaluses sättes osutatud tegevust tuleb pidada direktiivi 2001/83/EÜ (1) VIII jaotise („Reklaam“) tähenduses reklaamiks? |
| --- | --- |

1.

Kas vaidlusaluses sättes osutatud tegevust tuleb pidada direktiivi 2001/83/EÜ (1) VIII jaotise („Reklaam“) tähenduses reklaamiks?

| 2. | Kas direktiivi 2001/83/EÜ artiklit 90 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega täiendatakse keelatud reklaamimeetodite loetelu ja kehtestatakse rangemaid piiranguid kui need, mis on nimetatud direktiivi artiklis 90 sõnaselgelt ette nähtud? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2001/83/EÜ artiklit 90 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega täiendatakse keelatud reklaamimeetodite loetelu ja kehtestatakse rangemaid piiranguid kui need, mis on nimetatud direktiivi artiklis 90 sõnaselgelt ette nähtud?

| 3. | Kas tuleb asuda seisukohale, et põhikohtuasjas vaidlusalune õigusnorm piirab ravimite reklaamimist eesmärgiga soodustada ravimite mõistlikku kasutamist direktiivi 2001/83/EÜ artikli 87 lõike 3 tähenduses? |
| --- | --- |

3.

Kas tuleb asuda seisukohale, et põhikohtuasjas vaidlusalune õigusnorm piirab ravimite reklaamimist eesmärgiga soodustada ravimite mõistlikku kasutamist direktiivi 2001/83/EÜ artikli 87 lõike 3 tähenduses?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (ELT 2001, L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/17

---

Ühtse Kriisilahendusnõukogu 20. novembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas laiendatud koda) 23. septembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-411/17: Landesbank Baden-Württemberg versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi C-621/20 P)

(2020/C 443/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (esindajad: K.-Ph. Wojcik, H. Ehlers, P.A. Messina ja J. Kerlin ning advokaadid H.-G. Kamann, F. Louis, P. Gey)

Teised menetlusosalised: Landesbank Baden-Württemberg, Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

Ühtne Kriisilahendusnõukogu palub

| 1. | tühistada Üldkohtu 23. septembri 2020. aasta otsus kohtuasjas T-411/17, Landesbank Baden-Württemberg vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB), EU:T:2020:435; |
| --- | --- |

1.

tühistada Üldkohtu 23. septembri 2020. aasta otsus kohtuasjas T-411/17, Landesbank Baden-Württemberg vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB), EU:T:2020:435;

| 2. | jätta tühistamishagi rahuldamata; |
| --- | --- |

2.

jätta tühistamishagi rahuldamata;

| 3. | mõista kohtukulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

3.

mõista kohtukulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse esimene väide: rikutud on Üldkohtu kodukorra artikli 85 lõiget 3, moonutatud on tõendeid ja rikutud on SRB õigust õiglasele menetlusele

SRB väidab, et Üldkohus tõlgendas ja kohaldas vääralt oma kodukorra artikli 85 lõiget 3, kui otsustas, et SRB ei kinnitanud nõuetekohaselt oma otsust ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2017. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta (SRB/ES/SRF/2017/05), kuna lubatavaks ei peetud tõendeid, mis SRB kohtuistungil selle otsuse nõuetekohase kinnitamise kohta esitas. Sellega seoses väidab SRB esiteks, et selle otsuse nõuetekohase kinnitamise kohta kohtuistungil tõendite esitamine oli põhjendatud, sest kinnituse puudumise küsimus ei olnud enne seda kirjaliku menetluse ese ning seda ei käsitlenud Üldkohus ka menetlust korraldavate meetmete ega menetlustoimingute raames. Teiseks väidab SRB, et Üldkohus moonutas talle esitatud tõendeid sellega, et jättis need tähelepanuta ning tegi kindlaks, et need tõendid – eeldades, et need on lubatavad – on põhjendamata. Seejuures jättis Üldkohus seda tuvastades, et need tõendid ei näita igal juhul lahutamatut seost SRB esimehe allkirjastatud kaaskirja ja vaidlustatud otsuse lisa vahel, tähelepanuta kaaskirja viitenumbri, mille kaudu on kaaskiri lahutamatult seotult elektroonilise aktiga, mis omakorda sisaldab vaidlustatud otsust ja selle lisa. Kolmandaks väidab SRB, et Üldkohus rikkus tema õigust õiglasele menetlusele, kuna ta ei tõstatanud enne kohtuistungit kinnituse puudumise küsimust, ei aktsepteerinud SRB ettepanekut esitada täiendavaid tõendeid ning ei maininud SRB-le kordagi, et ta ei pea neid tõendeid piisavaks.

Apellatsioonkaebuse teine väide: rikutud on ELTL artiklit 296 ja põhiõiguste harta artiklit 47

Lisaks väidab SRB, et Üldkohus käsitles ELTL artiklist 296 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 47 tulenevaid nõudeid liiga rangelt, kui tuvastas, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artiklite 4–7 ja artikli 9 ning I lisa kohane arvutusmeetod on läbipaistmatu, mistõttu ei saa vaidlustatud otsus paratamatult olla nõuetekohaselt põhjendatud, sest Landesbank Baden-Württemberg ei saa arvutuse õigsust täielikult kontrollida. Apellandi sõnul ei ole Üldkohtul õnnestunud ühitada neid nõudeid ELTL artiklist 339 tuleneva konfidentsiaalsuskohustusega – mida vaidlustatud kohtuotsuses muuseas ei mainita – ning samuti teiste liidu õiguse põhimõtetega. Delegeeritud määrusega loodi proportsionaalne tasakaal läbipaistvuse, ametisaladuse hoidmise kohustuse ja teiste selle määrusega taotletud eesmärkide vahel, eelkõige eesmärkidega saavutada ühtsesse kriisilahendusfondi makstavate osamaksete teatav sihttase ja koguda osamaksed kõigilt asjasse puutuvatelt asutustelt õiglaselt ja proportsionaalselt. Vaidlustatud otsuse põhjendamisel järgis SRB seda õiguslikku raamistikku nõuetekohaselt.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 4. oktoobri 2019. aasta määrus (Amtsgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – MG, NH versus Germanwings GmbH

(Kohtuasi C-190/19) (1)

(2020/C 443/19)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 213, 24.6.2019.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 2. oktoobri 2019. aasta määrus – Euroopa Komisjon versus Sloveenia Vabariik

(Kohtuasi C-413/19) (1)

(2020/C 443/20)

Kohtumenetluse keel: sloveeni

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 246, 22.7.2019.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 24. oktoobri 2019. aasta määrus (Conseil du Contentieux des Étrangers eelotsusetaotlus – Belgia) – X versus Belgia riik

(Kohtuasi C-671/19) (1)

(2020/C 443/21)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 372, 4.11.2019.

---

Üldkohus

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/19

---

Üldkohtu 28. oktoobri 2020. aasta otsus – Ben Ali versus nõukogu

(Kohtuasi T-151/18) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias - Meetmed, mis on võetud riigi vara seadusvastase omastamise eest vastutavate isikute ning nendega seotud isikute ja üksuste suhtes - Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid külmutatakse - Hageja nime jätmine loetellu - Kaitseõigused - Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele - Lahendi tegemise mõistlik aeg - Piisav faktiline alus - Hagi esitamise tähtaeg - Tasuta õigusabi - Peatav mõju - Vastuvõetavus - Tingimused)

(2020/C 443/22)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Ali (Verneuil-l’Étang, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat K. Lara)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: S. Lejeune, A. Jaume ja V. Piessevaux)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 29. jaanuari 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/141, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT 2018, L 25, lk 38); nõukogu 28. jaanuari 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/135, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT 2019, L 25, lk 23), ja nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/117, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT 2020, L 22, lk 31).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Alid puudutavas osas nõukogu 29. jaanuari 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/141, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias, ja nõukogu 28. jaanuari 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/135, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Alid puudutavas osas nõukogu 29. jaanuari 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/141, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias, ja nõukogu 28. jaanuari 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/135, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Ali kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Ali kohtukulud.

---

(1)  ELT C 263, 5.8.2019.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/20

---

Üldkohtu 15. oktoobri 2020. aasta otsus – Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals versus komisjon

(Kohtuasi T-307/18) (1)

(Dumping - Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude import - Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine - Kaitseõigused - Dumpingumarginaali arvutamine - Võrdlusriik - Kahju - Põhjuslik seos)

(2020/C 443/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co. Ltd (Huzhou, Hiina) (esindajad: advokaadid K. Adamantopoulos ja P. Billiet)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Demeneix, M. França, N. Kuplewatzky ja E. Schmidt)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 5. märtsi 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/330, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes (ELT 2018, L 63, lk 15), hagejat puudutavas osas.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co. Ltd-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co. Ltd-lt.

---

(1)  ELT C 240, 9.7.2018.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/20

---

Üldkohtu 15. oktoobri 2020. aasta otsus – Coppo Gavazzie jt versus parlament

(Liidetud kohtuasjad T-389/19–T-394/19, T-397/19, T-398/19, T-403/19, T-404/19, T-406/19, T-407/19, T-409/19–T-414/19, T-416/19–T-418/19, T-420/19–T-422/19, T-425/19–T-427/19, T-429/19–T-432/19, T-435/19, T-436/19, T-438/19–T-442/19, T-444/19–T-446/19, T-448/19, T-450/19–T-454/19, T-463/19 ja T-465/19) (1)

(Institutsiooniline õigus - Euroopa Parlamendi liikmete ühtne põhimäärus - Euroopa Parlamendi liikmed, kes on valitud Itaalia valimisringkondades - Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati (saadikutekoja juhatuse büroo, Itaalia) poolt pensionide kohta otsuse nr 14/2018 vastuvõtmine - Itaalia parlamendi liikmete pensionide summa muutmine - Euroopa Parlamendi poolt pensionide summade vastav muutmine Euroopa Parlamendi teatud endiste liikmete puhul, kes on valitud Itaalias - Akti vastuvõtja pädevus - Põhjendamiskohustus - Omandatud õigused - Õiguskindlus - Õiguspärane ootus - Omandiõigus - Proportsionaalsus - Võrdne kohtlemine)

(2020/C 443/24)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hagejad: Maria Teresa Coppo Gavazzi (Milano, Itaalia) ja teised 48 hagejat, kelle nimed on esitatud kohtuotsuse lisas (esindaja: advokaat M. Merola)

Kostja: Euroopa Parlament (esindaja(d): S. Seyr ja S. Alves)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada Euroopa Parlamendi koostatud 11. aprilli 2019. aasta teated ning 11. juuni 2019. aasta teade seoses hagejaga kohtuasjas T-465/19, seejuures puudutavad nimetatud teated nende pensionide summa kohandamist, mida hagejad saavad pärast Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati otsuse nr 14/2018 jõustumist 1. jaanuaril 2019.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi kohtuasjas T-453/19, Panusa vs. parlament vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi kohtuasjas T-453/19, Panusa vs. parlament vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta teised hagid rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta teised hagid rahuldamata.

| 3. | Jätta Maria Teresa Coppo Gavazzi ja teiste hagejate, kelle nimed on esitatud lisas, kohtukulud nende endi kanda ning mõista neilt välja Euroopa Parlamendi kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta Maria Teresa Coppo Gavazzi ja teiste hagejate, kelle nimed on esitatud lisas, kohtukulud nende endi kanda ning mõista neilt välja Euroopa Parlamendi kohtukulud.

---

(1)  ELT C 270, 12.8.2019.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/21

---

3. oktoobril 2020 esitatud hagi – EMCS versus EASO

(Kohtuasi T-621/20)

(2020/C 443/25)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: EMCS ltd. (Msida, Malta) (esindajad: advokaadid P. Kuypers ja N. Groot)

Kostja: Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada EASO 23. juuli 2020. aasta otsus „Hankemenetlus EASO/2020/789, EASO jaoks Maltal renditöötajate vahendamine“, mis korraldati määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (1) reguleeritud hankemenetluse korras, osas, milles selle otsusega lükati tagasi hageja pakkumus hankemenetluses nr EASO/2020/789; ja/või |
| --- | --- |

—

tühistada EASO 23. juuli 2020. aasta otsus „Hankemenetlus EASO/2020/789, EASO jaoks Maltal renditöötajate vahendamine“, mis korraldati määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (1) reguleeritud hankemenetluse korras, osas, milles selle otsusega lükati tagasi hageja pakkumus hankemenetluses nr EASO/2020/789; ja/või

| — | tühistada otsus(ed), millega EASO lubas või lubab teisel isikul peale hageja sõlmida pärast hankemenetlust nr EASO/2020/789 raamlepingu; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus(ed), millega EASO lubas või lubab teisel isikul peale hageja sõlmida pärast hankemenetlust nr EASO/2020/789 raamlepingu;

| — | kohustada EASOt maksma hagejale hüvitist kahju eest, mille ta hagejale tekitas raamlepingu täitmise takistamisega; ja |
| --- | --- |

—

kohustada EASOt maksma hagejale hüvitist kahju eest, mille ta hagejale tekitas raamlepingu täitmise takistamisega; ja

| — | mõista hageja kohtukulud välja EASOlt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja EASOlt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et EASO on rikkunud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, kuna hankemenetluse dokumendid ei olnud piisavalt arusaadavad, täpsed ja ühemõttelised ning EASO oleks võinud ja pidanud hankedokumente selgitama. Kuigi hageja palus korduvalt neid selgitada, otsustas EASO seda mitte teha. Seega tunnistas EASO ise, et on pidevalt rikkunud läbipaistvuse põhimõtet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et EASO on rikkunud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, kuna hankemenetluse dokumendid ei olnud piisavalt arusaadavad, täpsed ja ühemõttelised ning EASO oleks võinud ja pidanud hankedokumente selgitama. Kuigi hageja palus korduvalt neid selgitada, otsustas EASO seda mitte teha. Seega tunnistas EASO ise, et on pidevalt rikkunud läbipaistvuse põhimõtet.

| 2. | Teine väide, et EASO on ise õigusvastaselt arvutanud ümber hageja hinnapakkumise, minnes vastuollu iseenda hanke alusdokumentidega ja nii Üldkohtu kui ka Euroopa Liidu Kohtu praktikaga. Sellest tulenevalt põhines EASO hageja pakkumusele antud hinnangus muudetud summal. Seetõttu oli EASO tegutsemine vastuolus võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega. Eelneva tulemusena ei oleks EASO lepingu sõlmimise otsust teinud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et EASO on ise õigusvastaselt arvutanud ümber hageja hinnapakkumise, minnes vastuollu iseenda hanke alusdokumentidega ja nii Üldkohtu kui ka Euroopa Liidu Kohtu praktikaga. Sellest tulenevalt põhines EASO hageja pakkumusele antud hinnangus muudetud summal. Seetõttu oli EASO tegutsemine vastuolus võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega. Eelneva tulemusena ei oleks EASO lepingu sõlmimise otsust teinud.

| 3. | Kolmas väide, et EASO on rikkunud määruse 2018/1046 artikli 170 lõiget 3, kuna ei toonud välja konsortsiumi suhtelisi eeliseid hageja pakkumuse suhtes, isegi pärast seda, kui hageja oli spetsiaalselt palunud EASOl seda teha. EASO ei avaldanud, miks konsortsiumi pakkumust hinnati kõrgemalt kui hageja oma, mille tulemusel ei olnud hagejal võimalik välja selgitada enda pakkumuse tugevusi ja nõrkusi võrreldes konsortsiumi pakkumusega. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et EASO on rikkunud määruse 2018/1046 artikli 170 lõiget 3, kuna ei toonud välja konsortsiumi suhtelisi eeliseid hageja pakkumuse suhtes, isegi pärast seda, kui hageja oli spetsiaalselt palunud EASOl seda teha. EASO ei avaldanud, miks konsortsiumi pakkumust hinnati kõrgemalt kui hageja oma, mille tulemusel ei olnud hagejal võimalik välja selgitada enda pakkumuse tugevusi ja nõrkusi võrreldes konsortsiumi pakkumusega.

| 4. | Neljas väide, mis puudutab kahjunõuet ja mille kohaselt tekitati hagejale kahju raamlepingu sõlmimata jätmisega kaasnenud saamata jäänud tulu tõttu. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, mis puudutab kahjunõuet ja mille kohaselt tekitati hagejale kahju raamlepingu sõlmimata jätmisega kaasnenud saamata jäänud tulu tõttu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/22

---

9. oktoobril 2020 esitatud hagi – MV versus komisjon

(Kohtuasi T-624/20)

(2020/C 443/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: MV (esindajad: advokaadid G. Pandey, D. Rovetta ja V. Villante)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) 30. juuni 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja poolt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel 27. jaanuaril 2020 esitatud kaebus, mis sisaldas nõuet maksta talle 50 000 eurot hüvitist; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) 30. juuni 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja poolt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel 27. jaanuaril 2020 esitatud kaebus, mis sisaldas nõuet maksta talle 50 000 eurot hüvitist;

| — | tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) 29. oktoobri 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus vaadata uuesti läbi konkursikomisjoni otsus mitte lubada teda konkursi järgmisesse etappi; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) 29. oktoobri 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus vaadata uuesti läbi konkursikomisjoni otsus mitte lubada teda konkursi järgmisesse etappi;

| — | tühistada EPSO kasutajakontol sisalduv 5. juuni 2019. aasta otsus mitte lisada hagejat konkursi EPSO/AD/364/19 – 3-Julgeolekuametnikud jaoks valitud kandidaatide esialgsesse nimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada EPSO kasutajakontol sisalduv 5. juuni 2019. aasta otsus mitte lisada hagejat konkursi EPSO/AD/364/19 – 3-Julgeolekuametnikud jaoks valitud kandidaatide esialgsesse nimekirja;

| — | tühistada 24. jaanuaril 2019 avaldatud avaliku konkursi teade EPSO/AD/364/19 – 3-Julgeolekuametnikud ning selle alusel koostatud kogu esialgne nimekiri eespool nimetatud konkursil osalema valitud ametnikest; |
| --- | --- |

—

tühistada 24. jaanuaril 2019 avaldatud avaliku konkursi teade EPSO/AD/364/19 – 3-Julgeolekuametnikud ning selle alusel koostatud kogu esialgne nimekiri eespool nimetatud konkursil osalema valitud ametnikest;

| — | lisaks:






  — | eelküsimusena vajadusel tunnistada ELTL artikli 270 alusel personalieeskirjade artikkel 90 tühiseks ja käesolevas asjas kohaldamatuks; |
| --- | --- | --- |

—

lisaks:

—

eelküsimusena vajadusel tunnistada ELTL artikli 270 alusel personalieeskirjade artikkel 90 tühiseks ja käesolevas asjas kohaldamatuks;

| — | määrata taotletud uurimismeetmed, mida on käsitletud käesolevas hagiavalduses; |
| --- | --- |

—

määrata taotletud uurimismeetmed, mida on käsitletud käesolevas hagiavalduses;

| — | jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas menetluses tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud; |
| --- | --- |

—

jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas menetluses tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks välja 50 000 eurot hüvitisena eespool mainitud õigusvastaste vaidlustatud otsustega tekitatud kahju eest. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks välja 50 000 eurot hüvitisena eespool mainitud õigusvastaste vaidlustatud otsustega tekitatud kahju eest.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et EPSO/konkursikomisjon tegi hageja töökogemuse hindamisel ilmse hindamisvea ning lisaks on rikutud konkursiteate II lisa, milles on üksikasjalikult kirjeldatud nõutud töökogemust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et EPSO/konkursikomisjon tegi hageja töökogemuse hindamisel ilmse hindamisvea ning lisaks on rikutud konkursiteate II lisa, milles on üksikasjalikult kirjeldatud nõutud töökogemust.

| 2. | Teine väide, et on rikutud nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1/58 (1) artikleid 1, 2, 3 ja 4; personalieeskirjade artikleid 1d ja 28; personalieeskirjade III lisa artikli 1 lõike 1 punkti f ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, ja lisaks väidab hageja ELTL artikli 277 alusel, et konkursiteade oli õigusvastane. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1/58 (1) artikleid 1, 2, 3 ja 4; personalieeskirjade artikleid 1d ja 28; personalieeskirjade III lisa artikli 1 lõike 1 punkti f ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid, ja lisaks väidab hageja ELTL artikli 277 alusel, et konkursiteade oli õigusvastane.

| 3. | Kolmas, ELTL artikli 277 alusel esitatud väide, et võimete sõel ja avalike konkursside üldeeskirjade punkt 2.4 on õigusvastased, samuti on õigusvastased personalieeskirjade III lisa artikkel 5 ja personalieeskirjade artikli 1 punkt d ning artiklid 4, 7 ja 29. |
| --- | --- |

3.

Kolmas, ELTL artikli 277 alusel esitatud väide, et võimete sõel ja avalike konkursside üldeeskirjade punkt 2.4 on õigusvastased, samuti on õigusvastased personalieeskirjade III lisa artikkel 5 ja personalieeskirjade artikli 1 punkt d ning artiklid 4, 7 ja 29.

| 4. | Neljas, ELTL artikli 277 alusel esitatud väide, et konkursiteate II lisa tervikuna õigusvastane ja ühtlasi on rikutud personalieeskirjade artikli 1 punkti d. |
| --- | --- |

4.

Neljas, ELTL artikli 277 alusel esitatud väide, et konkursiteate II lisa tervikuna õigusvastane ja ühtlasi on rikutud personalieeskirjade artikli 1 punkti d.

---

(1)  Nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385; ELT eriväljaanne 01/01, lk 3), muudetud redaktsioonis.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/23

---

12. oktoobril 2020 esitatud hagi – LAICO versus nõukogu

(Kohtuasi T-627/20)

(2020/C 443/27)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Libyan African Investment Co. (Tripoli, Liibüa) (esindajad: advokaadid A. Bahrami ja N. Korogiannakis)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 30. juuli 2020. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2020/1137, millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (1), osas, milles hageja nimi jäeti nõukogu 31. juuli 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/137/ÜVJP (2) on the list of entities set out in Annex IV lisas esitatud üksuste nimekirja; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 30. juuli 2020. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2020/1137, millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (1), osas, milles hageja nimi jäeti nõukogu 31. juuli 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/137/ÜVJP (2) on the list of entities set out in Annex IV lisas esitatud üksuste nimekirja;

| — | tühistada nõukogu 30. juuli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1130, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2 (3) ja muudetakse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määruse (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011 (4), III lisa osas, milles hageja nimi jäeti määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud üksuste nimekirja, ja |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 30. juuli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1130, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2 (3) ja muudetakse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määruse (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011 (4), III lisa osas, milles hageja nimi jäeti määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud üksuste nimekirja, ja

| — | mõista hageja kohtukulud ja muud käesoleva hagiga seotud kulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud ja muud käesoleva hagiga seotud kulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti nõukogu määrust (EL) 2016/44 ja nõukogu otsust (ÜVJP) 2015/1333, kuna kumulatiivseid tingimusi üksuste nimekirja kandmiseks vastavalt otsuse 2015/1333 põhjendusele 3 ei täidetud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti nõukogu määrust (EL) 2016/44 ja nõukogu otsust (ÜVJP) 2015/1333, kuna kumulatiivseid tingimusi üksuste nimekirja kandmiseks vastavalt otsuse 2015/1333 põhjendusele 3 ei täidetud.

| 2. | Teine väide, et nõukogu rikkus kohustust vaadata kõik piiravad meetmed jätkuvalt läbi, tagamaks et need aitavad jätkuvalt kaasa nendes sätestatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et nõukogu rikkus kohustust vaadata kõik piiravad meetmed jätkuvalt läbi, tagamaks et need aitavad jätkuvalt kaasa nendes sätestatud eesmärkidele.

| 3. | Kolmas väide, et tehti ilmseid hindamisvigu. Eelkõige väidab hageja järgmist:






  — | LAICO on riigiettevõte, mida juhib osanike üldkoosolek või nõukogu; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tehti ilmseid hindamisvigu. Eelkõige väidab hageja järgmist:

—

LAICO on riigiettevõte, mida juhib osanike üldkoosolek või nõukogu;

| — | LAICO nõukogu koosneb kõrge kvalifikatsiooniga ja kogenud spetsialistidest; |
| --- | --- |

—

LAICO nõukogu koosneb kõrge kvalifikatsiooniga ja kogenud spetsialistidest;

| — | LAICO emaettevõtjatele sama tüüpi piiranguid ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

LAICO emaettevõtjatele sama tüüpi piiranguid ei kohaldata.

| 4. | Neljas väide, et rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 5. | Viies väide, et rikuti proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikuti proportsionaalsuse põhimõtet.

| 6. | Kuues väide, et rikuti ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamiskohustust ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikuti ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamiskohustust ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.

---

(1)  ELT 2020, L 247, lk 40.

(2)  ELT 2015, L 206, lk 34.

(3)  ELT 2020, L 247, lk 14.

(4)  ELT 2016, L 12, lk 1.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/24

---

21. oktoobril 2020 esitatud hagi – UPTR versus parlament ja nõukogu

(Kohtuasi T-634/20)

(2020/C 443/28)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Unie van Professionele Transporteurs en Logistieke Ondernemers (UPTR) (Herstal, Belgia) (esindaja: advokaat F. Vanden Bogaerde)

Kostjad: Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga;

| — | mõista välja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista välja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhineb kahel väitel:

| 1. | Esimene väide: vaidlustatud säte rikub ELL artikli 3 lõiget 3 ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtet.
  Maanteetranspordi ja eriti kabotaaži valdkonda püütakse järkjärgult liberaliseerida. Määruse 2020/1055 vaidlustatud sättega muudetakse seni saavutatud liberaliseerimise tase olematuks, kuna säte sisaldab märkimisväärset piirangut, mis seab halvemasse olukorda eelkõige hageja liikmeks olevad vedajad. Vaidlustatud sätte aluseks olev eesmärk vältida kabotaaži puhul kuritarvitusi on juba saavutatud liidu muude seadusandlike meetmetega (nn liikuvuspakett). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: vaidlustatud säte rikub ELL artikli 3 lõiget 3 ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtet.

Maanteetranspordi ja eriti kabotaaži valdkonda püütakse järkjärgult liberaliseerida. Määruse 2020/1055 vaidlustatud sättega muudetakse seni saavutatud liberaliseerimise tase olematuks, kuna säte sisaldab märkimisväärset piirangut, mis seab halvemasse olukorda eelkõige hageja liikmeks olevad vedajad. Vaidlustatud sätte aluseks olev eesmärk vältida kabotaaži puhul kuritarvitusi on juba saavutatud liidu muude seadusandlike meetmetega (nn liikuvuspakett).

| 2. | Teine väide: rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet
  Enne vaidlustatud sätet sisaldava määruse vastuvõtmist ei ajakohastatud komisjoni määruse ettepanekule varem tehtud mõjuhinnangut. Kuna aga Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjoni ettepanekut oluliselt muutnud, oleks selle mõjuhinnangu ajakohastamine olnud asjakohane ja vajalik. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet

Enne vaidlustatud sätet sisaldava määruse vastuvõtmist ei ajakohastatud komisjoni määruse ettepanekule varem tehtud mõjuhinnangut. Kuna aga Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjoni ettepanekut oluliselt muutnud, oleks selle mõjuhinnangu ajakohastamine olnud asjakohane ja vajalik.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/25

---

21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VYBRANCE)

(Kohtuasi T-635/20)

(2020/C 443/29)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dermavita Company (Beirut, Liibanon) (esindaja: advokaat D. Todorov)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Allergan Holdings France SAS (Courbevoie, Prantsusmaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „JUVÉDERM VYBRANCE“ – ELi kaubamärk nr 13 541 594

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 24. augusti 2020. aasta otsus asjas R 1014/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | paluda EUIPO-l vaadata esitatud kaebus läbi; |
| --- | --- |

—

paluda EUIPO-l vaadata esitatud kaebus läbi;

| — | jätta EUIPO ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud seoses Üldkohtu menetlusega. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud seoses Üldkohtu menetlusega.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 101 lõike 4, artiklite 104 ja 106 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 101 lõike 4, artiklite 104 ja 106 rikkumine.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/26

---

21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLUMA)

(Kohtuasi T-636/20)

(2020/C 443/30)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dermavita Company SARL (Beirut, Liibanon) (esindaja: advokaat D. Todorov)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Allergan Holdings France SAS (Courbevoie, Prantsusmaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „JUVÉDERM VOLUMA“ – ELi kaubamärk nr 6 547 301

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 24. augusti 2020. aasta otsus asjas R 1016/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | paluda EUIPO-l vaadata esitatud kaebus läbi; |
| --- | --- |

—

paluda EUIPO-l vaadata esitatud kaebus läbi;

| — | jätta EUIPO ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud seoses Üldkohtu menetlusega. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud seoses Üldkohtu menetlusega.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 101 lõike 4, artiklite 104 ja 106 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 101 lõike 4, artiklite 104 ja 106 rikkumine.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/26

---

21. oktoobril 2020 esitatud hagi – Dermavita Company versus EUIPO – Allergan Holdings France (JUVÉDERM VOLITE)

(Kohtuasi T-637/20)

(2020/C 443/31)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dermavita Company SARL (Beirut, Liibanon) (esindaja: advokaat D. Todorov)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Allergan Holdings France SAS (Courbevoie, Prantsusmaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk JUVÉDERM VOLITE – ELi kaubamärk nr 13 413 406

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 21. augusti 2020. aasta otsus asjas R 1015/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | paluda EUIPO-l vaadata esitatud kaebus läbi; |
| --- | --- |

—

paluda EUIPO-l vaadata esitatud kaebus läbi;

| — | jätta EUIPO ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud seoses Üldkohtu menetlusega. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO ja menetlusse astuja kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja hageja kohtukulud seoses Üldkohtu menetlusega.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 101 lõike 4, artiklite 104, 106 ja 107 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 101 lõike 4, artiklite 104, 106 ja 107 rikkumine.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/27

---

26. oktoobril 2020 esitatud hagi – NB versus Euroopa Liidu Kohus

(Kohtuasi T-648/20)

(2020/C 443/32)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: NB (esindaja: advokaat J.-N. Louis)

Kostja: Euroopa Liidu Kohus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada otsus jätta hageja alates 1. jaanuarist 2019 palgaastmele AST10 edutamata; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus jätta hageja alates 1. jaanuarist 2019 palgaastmele AST10 edutamata;

| — | tühistada vajalikus ulatuses otsus, millega X „liigitati ümber“/edutati palgaastmele AST 10 alates 1. jaanuarist 2019; |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses otsus, millega X „liigitati ümber“/edutati palgaastmele AST 10 alates 1. jaanuarist 2019;

| — | täiendava võimalusena tühistada kõik otsused, millega hageja kolleegid „liigitati ümber“/edutati palgaastmele AST10 alates 1. jaanuarist 2019; |
| --- | --- |

—

täiendava võimalusena tühistada kõik otsused, millega hageja kolleegid „liigitati ümber“/edutati palgaastmele AST10 alates 1. jaanuarist 2019;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt puudub vaidlustatud otsusel õiguslik alus. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt puudub vaidlustatud otsusel õiguslik alus.

| 2. | Teise väite kohaselt oli õigusvastane administratsiooni lähenemine, mis puudutab palgaastmelt AST9 palgaastmele AST10 üleminekut. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt oli õigusvastane administratsiooni lähenemine, mis puudutab palgaastmelt AST9 palgaastmele AST10 üleminekut.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on eiratud Euroopa Liidu personalieeskirjade XIII lisa artikli 31 lõike 3 reguleerimisala. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on eiratud Euroopa Liidu personalieeskirjade XIII lisa artikli 31 lõike 3 reguleerimisala.

| 4. | Neljanda väite kohaselt ei teavitatud personali palgaastmelt AST9 palgaastmele AST10 üleviimise eeskirjadest. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt ei teavitatud personali palgaastmelt AST9 palgaastmele AST10 üleviimise eeskirjadest.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/28

---

23. oktoobril 2020 esitatud hagi – KL versus EIP

(Kohtuasi T-651/20)

(2020/C 443/33)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: KL (esindajad: advokaadid L. Levi ja A. Champetier)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | sellest tulenevalt tühistada 28. veebruari 2020. aasta otsus, mille kohaselt oli hageja puudumine arstlikust kontrollist 23. detsembril 2019, 3. veebruaril 2020 ja 28. veebruaril 2020 põhjendamatu puudumine vastavalt töötajate kohaldatavate halduseeskirjade X lisa artiklile 3.6; |
| --- | --- |

—

sellest tulenevalt tühistada 28. veebruari 2020. aasta otsus, mille kohaselt oli hageja puudumine arstlikust kontrollist 23. detsembril 2019, 3. veebruaril 2020 ja 28. veebruaril 2020 põhjendamatu puudumine vastavalt töötajate kohaldatavate halduseeskirjade X lisa artiklile 3.6;

| — | tühistada vajalikus ulatuses 15. juuli 2020. aasta otsus, millega hageja vaie 28. veebruari 2020. aasta algse otsuse peale rahuldamata jäeti; |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses 15. juuli 2020. aasta otsus, millega hageja vaie 28. veebruari 2020. aasta algse otsuse peale rahuldamata jäeti;

| — | mõista EIP-lt välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista EIP-lt välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest;

| — | mõista kõik kohtukulud välja EIP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja EIP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud halduseeskirjade X lisa artikleid 2.3 ja 3.6. Hageja väidab selle kohta, et tal ei olnud võimalik arstlikku kontrolli ilmuda vääramatu jõu tõttu, mistõttu kuulub tema olukord eelpool osutatud sätetes ette nähtud erandite alla. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud halduseeskirjade X lisa artikleid 2.3 ja 3.6. Hageja väidab selle kohta, et tal ei olnud võimalik arstlikku kontrolli ilmuda vääramatu jõu tõttu, mistõttu kuulub tema olukord eelpool osutatud sätetes ette nähtud erandite alla.

| 2. | Teise väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust ja proportsionaalsuse põhimõtet. Hageja väidab muu hulgas, et pärast igat töövõimetuslehte kostja määratud arstlike kontrollide süstemaatilisus halvendab tema tervislikku seisundit, kuna ta on sunnitud esitama palju kaebusi ja see ei vasta eelnimetatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust ja proportsionaalsuse põhimõtet. Hageja väidab muu hulgas, et pärast igat töövõimetuslehte kostja määratud arstlike kontrollide süstemaatilisus halvendab tema tervislikku seisundit, kuna ta on sunnitud esitama palju kaebusi ja see ei vasta eelnimetatud põhimõtetele.

| 3. | Kolmas väide puudutab õigusvastasuse väidet. Hageja leiab, et X lisa artikkel 3.4 ei vasta Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 31 ja 34, kuna selle artikli kohaldamine viib praktikas selleni, et ta kaotab ühelt poolt oma põhipuhkuse ja teiselt poolt igasuguse töötasu alates hetkest, kui ta on kogu põhipuhkuse ära kasutanud. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide puudutab õigusvastasuse väidet. Hageja leiab, et X lisa artikkel 3.4 ei vasta Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitele 31 ja 34, kuna selle artikli kohaldamine viib praktikas selleni, et ta kaotab ühelt poolt oma põhipuhkuse ja teiselt poolt igasuguse töötasu alates hetkest, kui ta on kogu põhipuhkuse ära kasutanud.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/29

---

4. novembril 2020 esitatud hagi – Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology versus komisjon

(Kohtuasi T-660/20)

(2020/C 443/34)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Zhejiang Beyondsun Green Energy Technology Co. Ltd (Huzhou, Hiina) (esindajad: advokaadid Y. Melin ja B. Vigneron)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 24. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1216, millega tühistatakse arved, mille on väljastanud Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd, rikkudes rakendusmäärusega (EL) 2017/1570 kehtetuks tunnistatud hinnakohustust; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 24. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1216, millega tühistatakse arved, mille on väljastanud Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd, rikkudes rakendusmäärusega (EL) 2017/1570 kehtetuks tunnistatud hinnakohustust;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt ja kõigilt komisjoni nõuete toetuseks menetlusse astunutelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt ja kõigilt komisjoni nõuete toetuseks menetlusse astunutelt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimese väitega väidab hageja, et komisjon tegi asjaolude hindamisel ilmse vea ja rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 8 lõiget 9 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 13 lõiget 9, kui ta leidis, et hageja rikkus kohustust, milles olid kokku leppinud komisjon ja Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda, kes esindas teiste seas hagejat. Hageja ei rikkunud sellest kokkuleppest tulenevaid kohustusi, kui ta väljastas arveid hinnaga, mida oli muudetud vastavalt muutuvale tollimaksule minimaalse impordihinna kujul, imporditud kaupade eest, mis lasti vabasse ringlusse pärast hinnakohustuse kehtetuks tunnistanud ja muutuva tollimaksu minimaalse impordihinna kujul kehtestanud määruse jõustumist, st pärast 1. oktoobrit 2017. |
| --- | --- |

1.

Esimese väitega väidab hageja, et komisjon tegi asjaolude hindamisel ilmse vea ja rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 8 lõiget 9 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 13 lõiget 9, kui ta leidis, et hageja rikkus kohustust, milles olid kokku leppinud komisjon ja Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda, kes esindas teiste seas hagejat. Hageja ei rikkunud sellest kokkuleppest tulenevaid kohustusi, kui ta väljastas arveid hinnaga, mida oli muudetud vastavalt muutuvale tollimaksule minimaalse impordihinna kujul, imporditud kaupade eest, mis lasti vabasse ringlusse pärast hinnakohustuse kehtetuks tunnistanud ja muutuva tollimaksu minimaalse impordihinna kujul kehtestanud määruse jõustumist, st pärast 1. oktoobrit 2017.

| 2. | Teise väitega leiab hageja teise võimalusena, et isegi kui ta rikkus hinnakohustust, quod non, siis komisjon tunnistas asjaomased arved kehtetuks ja nõudis neilt tollimaksu ebaseaduslikult, kuna volitus, millele ta seda tehes tugineb, on kas aegunud või tagasi võetud. See on nii, sest rakendusmäärused (EL) nr 1238/2013 ja nr 1239/2013 kaotasid kehtivuse 7. detsembril 2015 (vastavalt mõlema määruse artiklile 5). Samamoodi kaotasid 3. septembril 2018 kehtivuse rakendusmäärused (EL) 2017/367 ja nr 2017/366 (vastavalt mõlema määruse artiklile 6). Igal juhul olid rakendusmääruse (EL) 2017/367 artiklid 2 ja 3 ning rakendusmääruse (EL) 2017/366 artiklid 2 ja 3 tunnistatud kehtetuks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1570 artikli 1 lõigetega 4 ja 5 ning artikli 3 lõigetega 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.

Teise väitega leiab hageja teise võimalusena, et isegi kui ta rikkus hinnakohustust, quod non, siis komisjon tunnistas asjaomased arved kehtetuks ja nõudis neilt tollimaksu ebaseaduslikult, kuna volitus, millele ta seda tehes tugineb, on kas aegunud või tagasi võetud. See on nii, sest rakendusmäärused (EL) nr 1238/2013 ja nr 1239/2013 kaotasid kehtivuse 7. detsembril 2015 (vastavalt mõlema määruse artiklile 5). Samamoodi kaotasid 3. septembril 2018 kehtivuse rakendusmäärused (EL) 2017/367 ja nr 2017/366 (vastavalt mõlema määruse artiklile 6). Igal juhul olid rakendusmääruse (EL) 2017/367 artiklid 2 ja 3 ning rakendusmääruse (EL) 2017/366 artiklid 2 ja 3 tunnistatud kehtetuks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1570 artikli 1 lõigetega 4 ja 5 ning artikli 3 lõigetega 3 ja 4.

| 3. | Kolmanda väitega leiab hageja samuti teise võimalusena, et isegi kui ta rikkus hinnakohustust ja kui Euroopa Kohus ei nõustu, et komisjoni volitused olid vaidlustatud määruse vastuvõtmise ajal tühistatud ja tagasi võetud, rikkus komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 8 lõikeid 1, 9 ja 10 ning artikli 10 lõiget 5, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 13 lõikeid 1, 9 ja 10 ning artikli 16 lõiget 5, kui ta tunnistas hinnakohustuse arved kehtetuks ja nõudis seejärel tollimaksu tagasiulatuvalt sisse. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väitega leiab hageja samuti teise võimalusena, et isegi kui ta rikkus hinnakohustust ja kui Euroopa Kohus ei nõustu, et komisjoni volitused olid vaidlustatud määruse vastuvõtmise ajal tühistatud ja tagasi võetud, rikkus komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 8 lõikeid 1, 9 ja 10 ning artikli 10 lõiget 5, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, artikli 13 lõikeid 1, 9 ja 10 ning artikli 16 lõiget 5, kui ta tunnistas hinnakohustuse arved kehtetuks ja nõudis seejärel tollimaksu tagasiulatuvalt sisse.

---

| 21.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 443/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 443/30

---

6. novembril 2020 esitatud hagi – Ryanair versus komisjon

(Kohtuasi T-665/20)

(2020/C 443/35)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ryanair DAC (Swords, Iirimaa) (esindajad: advokaadid E. Vahida, F. Laprévote, V. Blanc, S. Rating ja I. Metaxas-Maranghidis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 26. aprilli 2020. aasta otsus (EL) riigiabi asjas SA.56867 COVID 19 –– Saksamaa – hüvitis COVID-19 puhangu tekitatud kahju eest Condor Flugdienst GmbH-le (1) ja |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 26. aprilli 2020. aasta otsus (EL) riigiabi asjas SA.56867 COVID 19 –– Saksamaa – hüvitis COVID-19 puhangu tekitatud kahju eest Condor Flugdienst GmbH-le (1) ja

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Ühtlasi palus hageja lahendada kohtuasi Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 23a ette nähtud kiirendatud menetluses.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et Euroopa Komisjon rikkus ELTL konkreetseid sätteid ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, mis puudutavad diskrimineerimise keeldu, teenuste osutamise vabadust ja asutamisvabadust, millel põhineb lennutranspordi liberaliseerimine liidus. Lennutranspordi liberaliseerimine on võimaldanud kasvada tõeliselt üle-euroopalistel odavlennufirmadel. Lubades Saksamaal reserveerida abi Condorile, jättis Euroopa Komisjon tähelepanuta COVID-19 kriisist tingitud reisipiirangutega tekitatud kahju niisugustele üle-euroopalistele lennufirmadele. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Euroopa Komisjon rikkus ELTL konkreetseid sätteid ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, mis puudutavad diskrimineerimise keeldu, teenuste osutamise vabadust ja asutamisvabadust, millel põhineb lennutranspordi liberaliseerimine liidus. Lennutranspordi liberaliseerimine on võimaldanud kasvada tõeliselt üle-euroopalistel odavlennufirmadel. Lubades Saksamaal reserveerida abi Condorile, jättis Euroopa Komisjon tähelepanuta COVID-19 kriisist tingitud reisipiirangutega tekitatud kahju niisugustele üle-euroopalistele lennufirmadele.

| 2. | Teine väide, et komisjon kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b ja tegi ilmse hindamisvea, kui ta vaatas kontrollis abi proportsionaalsust COVID-19 kriisist tingitud reisipiirangutega tekitatud kahjuga, eriti kuna ta leidis, et Condori pikaajaline maksejõuetusperiood oli otsene kahju, mida tuleb abiga katta, ning järeldades, et Condor on 2022. aasta juuniks müüdud ja ta saab seda tulu kasutada osa abi tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b ja tegi ilmse hindamisvea, kui ta vaatas kontrollis abi proportsionaalsust COVID-19 kriisist tingitud reisipiirangutega tekitatud kahjuga, eriti kuna ta leidis, et Condori pikaajaline maksejõuetusperiood oli otsene kahju, mida tuleb abiga katta, ning järeldades, et Condor on 2022. aasta juuniks müüdud ja ta saab seda tulu kasutada osa abi tagasimaksmiseks.

| 3. | Kolmas väide, et vaatamata tõsistele raskustele jättis komisjon algatamata ametliku uurimismenetluse ja rikkus hageja menetlusõigusi. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaatamata tõsistele raskustele jättis komisjon algatamata ametliku uurimismenetluse ja rikkus hageja menetlusõigusi.

| 4. | Neljas väide, et komisjon rikkus oma põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon rikkus oma põhjendamiskohustust.

---

(1)  Euroopa Komisjoni 26. aprilli 2020. aasta otsus (EL) riigiabi asjas SA.56867 COVID 19 –– Saksamaa –– Hüvitis COVID-19 tekitatud kahju eest Condor Flugdienst GmbH-le (ELT 2020, C 310, lk 5).

---