# Eiropas Savienības C 183E/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 183E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 26. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 183E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 26. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 183E/1 | Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 25/2005 (2005. gada 21. jūnijs) saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm | 1 |
| 2005/C 183E/2 | 2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 26/2005, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 183E/1

Padomes Kopējā nostāja (EK) Nr. 25/2005 (2005. gada 21. jūnijs) saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm

1

2005/C 183E/2

2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 26/2005, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK

17

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 26.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 183/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 25/2005,

ko Padome pieņēmusi 2005. gada 21. jūnijā

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2005 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm

(2005/C 183 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu un 95. pantu saistībā ar šīs regulas 7., 8. un 9. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Sestā Kopienas vides rīcības programma (3) atzīst klimata pārmaiņas par rīcības prioritāti. Programmā apliecināts, ka Kopiena ir apņēmusies laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 8 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un ka ilgākā laika posmā siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms visā pasaulē būs jāsamazina par apmēram 70 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Sestā Kopienas vides rīcības programma (3) atzīst klimata pārmaiņas par rīcības prioritāti. Programmā apliecināts, ka Kopiena ir apņēmusies laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 8 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un ka ilgākā laika posmā siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms visā pasaulē būs jāsamazina par apmēram 70 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām, kura apstiprināta ar Padomes Lēmumu 94/69/EK (1993. gada 15. decembris), kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās noslēgšanu (4), gala mērķis ir stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas aizkavē antropogēni bīstamu iejaukšanos klimata sistēmā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām, kura apstiprināta ar Padomes Lēmumu 94/69/EK (1993. gada 15. decembris), kas attiecas uz ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un tās noslēgšanu (4), gala mērķis ir stabilizēt siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā tādā līmenī, kas aizkavē antropogēni bīstamu iejaukšanos klimata sistēmā.

| (3) | Padomes Lēmums 2002/358/EK (2002. gada 25. aprīlis) par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (5) uzliek Kopienai un tās dalībvalstīm saistības laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam — salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni — par 8 % samazināt Kioto Protokola A pielikumā uzskaitīto antropogēno siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Lēmums 2002/358/EK (2002. gada 25. aprīlis) par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (5) uzliek Kopienai un tās dalībvalstīm saistības laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam — salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni — par 8 % samazināt Kioto Protokola A pielikumā uzskaitīto antropogēno siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu.

| (4) | Būtu jāparedz noteikums, kura mērķis ir novērst un samazināt līdz minimumam fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, neskarot Padomes Direktīvu 75/442/EEK (1975. gada 15. jūlijs) par atkritumiem (6), Padomes Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (9). |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāparedz noteikums, kura mērķis ir novērst un samazināt līdz minimumam fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, neskarot Padomes Direktīvu 75/442/EEK (1975. gada 15. jūlijs) par atkritumiem (6), Padomes Direktīvu 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem transportlīdzekļiem (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (9).

| (5) | Šīs regulas galvenais mērķis ir samazināt to fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām attiecas Kioto Protokols, tādējādi aizsargājot vidi. Tās tiesiskajam pamatam jābūt Līguma 175. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas galvenais mērķis ir samazināt to fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām attiecas Kioto Protokols, tādējādi aizsargājot vidi. Tās tiesiskajam pamatam jābūt Līguma 175. panta 1. punktam.

| (6) | Tomēr ir lietderīgi veikt pasākumus Kopienas līmenī, pamatojoties uz Līguma 95. pantu, lai saskaņotu prasības attiecībā uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu lietošanu un tādu ražojumu un iekārtu laišanu tirgū un marķēšanu, kas satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes. Tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumi attiecībā uz noteiktiem fluorētas siltumnīcefekta gāzes saturošajiem ražojumiem un iekārtām ir atzīstami par lietderīgiem, ja pastāv reālas alternatīvas un nav iespējams uzlabot lokalizāciju un rekuperāciju. Būtu jāņem vērā arī dažu rūpniecības nozaru brīvprātīgas ierosmes, kā arī tas, ka alternatīvu izstrāde joprojām turpinās; |
| --- | --- |

(6)

Tomēr ir lietderīgi veikt pasākumus Kopienas līmenī, pamatojoties uz Līguma 95. pantu, lai saskaņotu prasības attiecībā uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu lietošanu un tādu ražojumu un iekārtu laišanu tirgū un marķēšanu, kas satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes. Tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumi attiecībā uz noteiktiem fluorētas siltumnīcefekta gāzes saturošajiem ražojumiem un iekārtām ir atzīstami par lietderīgiem, ja pastāv reālas alternatīvas un nav iespējams uzlabot lokalizāciju un rekuperāciju. Būtu jāņem vērā arī dažu rūpniecības nozaru brīvprātīgas ierosmes, kā arī tas, ka alternatīvu izstrāde joprojām turpinās;

| (7) | Tādu ražojumu un iekārtu laišana tirgū, kas satur II pielikumā uzskaitītās fluorētas siltumnīcefekta gāzes, kaitē Kopienas un tās dalībvalstu mērķu sasniegšanai un saistību izpildei saistībā ar klimata pārmaiņām, un tālab šādu ražojumu un iekārtu laišana tirgū ir jāierobežo. Tas varētu attiekties arī uz citiem ražojumiem un iekārtām, kas satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes, un tātad jāizskata vajadzība papildināt II pielikumu, ņemot vērā labvēlīgu ietekmi uz vidi, tehniskās iespējas un izmaksu lietderību. |
| --- | --- |

(7)

Tādu ražojumu un iekārtu laišana tirgū, kas satur II pielikumā uzskaitītās fluorētas siltumnīcefekta gāzes, kaitē Kopienas un tās dalībvalstu mērķu sasniegšanai un saistību izpildei saistībā ar klimata pārmaiņām, un tālab šādu ražojumu un iekārtu laišana tirgū ir jāierobežo. Tas varētu attiekties arī uz citiem ražojumiem un iekārtām, kas satur fluorētas siltumnīcefekta gāzes, un tātad jāizskata vajadzība papildināt II pielikumu, ņemot vērā labvēlīgu ietekmi uz vidi, tehniskās iespējas un izmaksu lietderību.

| (8) | Lai palīdzētu pildīt Kopienas un tās dalībvalstu saistības, ko uzliek ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām, Kioto Protokols un Lēmums 2002/358/EK, gan Direktīva 2005/.../EK (10), gan šī regula, kas palīdz novērst un samazināt līdz minimumam fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, būtu jāpieņem un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienlaikus. |
| --- | --- |

(8)

Lai palīdzētu pildīt Kopienas un tās dalībvalstu saistības, ko uzliek ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām, Kioto Protokols un Lēmums 2002/358/EK, gan Direktīva 2005/.../EK (10), gan šī regula, kas palīdz novērst un samazināt līdz minimumam fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, būtu jāpieņem un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienlaikus.

| (9) | Būtu jāparedz šajā regulā ietverto noteikumu pārraudzība, novērtēšana un pārskatīšana. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāparedz šajā regulā ietverto noteikumu pārraudzība, novērtēšana un pārskatīšana.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, ko piemērot par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina minēto noteikumu īstenošana. Šādām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, ko piemērot par šīs regulas pārkāpumiem, un jānodrošina minēto noteikumu īstenošana. Šādām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

| (11) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (12) | Tā kā dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt šīs regulas mērķus, proti, lokalizēt dažas fluorētas siltumnīcefekta gāzes un ziņot par tām, kā arī kontrolēt tādu ražojumu un iekārtu lietošanu un laišanu tirgū, kuras satur konkrētas fluorētas siltumnīcefekta gāzes, lai sargātu vidi un saglabātu iekšējo tirgu, un šīs regulas mēroga un seku dēļ tos Kopienas līmenī var sasniegt labāk, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt šīs regulas mērķus, proti, lokalizēt dažas fluorētas siltumnīcefekta gāzes un ziņot par tām, kā arī kontrolēt tādu ražojumu un iekārtu lietošanu un laišanu tirgū, kuras satur konkrētas fluorētas siltumnīcefekta gāzes, lai sargātu vidi un saglabātu iekšējo tirgu, un šīs regulas mēroga un seku dēļ tos Kopienas līmenī var sasniegt labāk, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (13) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11), |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šīs regulas mērķis ir samazināt to fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz ko attiecas Kioto Protokols. Tā attiecas uz fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, kas uzskaitītas minētā protokola A pielikumā. Šīs regulas I pielikumā ietverts to fluorētu siltumnīcefekta gāzu saraksts, uz ko pašreiz attiecas šī regula, norādot to globālās sasilšanas potenciāla vērtības. Ņemot vērā Kioto Protokola 5. panta 3. punktā paredzētās pārskatīšanas, kam piekritusi Kopiena un tās dalībvalstis, I pielikumu var pārskatīt un vajadzības gadījumā atjaunināt.

Šī regula attiecas uz I pielikumā uzskaitīto fluorētu siltumnīcefekta gāzu lokalizāciju, izmantošanu, rekuperāciju un iznīcināšanu; to ražojumu un iekārtu marķēšanu un apglabāšanu, kurās ir minētās gāzes; informācijas sniegšanu par minētajām gāzēm; regulas 8. pantā minētajiem izmantošanas veidiem un 9. pantā minēto ražojumu un iekārtu laišanu tirgū; un tā personāla mācībām un sertificēšanu, kurš ir iesaistīts šajā regulā paredzētajās darbībās.

Šo regulu piemēro, neskarot Direktīvas 75/442/EEK, 96/61/EK, 2000/53/EK un 2002/96/EK.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “fluorētas siltumnīcefekta gāzes” ir fluorogļūdeņraži (HFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) un sēra heksafluorīds (SF6), kas minēti I pielikumā, un preparāti, kuros ir šīs vielas, izņemot vielas, kuras kontrolē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par vielām, kas noārda ozona slāni (12); |
| --- | --- |

1)

“fluorētas siltumnīcefekta gāzes” ir fluorogļūdeņraži (HFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) un sēra heksafluorīds (SF6), kas minēti I pielikumā, un preparāti, kuros ir šīs vielas, izņemot vielas, kuras kontrolē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par vielām, kas noārda ozona slāni (12);

| 2) | “fluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kas sastāv no oglekļa, ūdeņraža un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem; |
| --- | --- |

2)

“fluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kas sastāv no oglekļa, ūdeņraža un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem;

| 3) | “perfluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kas sastāv tikai no oglekļa un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem; |
| --- | --- |

3)

“perfluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kas sastāv tikai no oglekļa un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem;

| 4) | “globālās sasilšanas potenciāls” ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes atmosfēras sasilšanas potenciāla attiecība pret oglekļa dioksīda atmosfēras sasilšanas potenciālu. Globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina kā viena kilograma gāzes sasilšanas potenciālu 100 gados attiecībā pret viena kilograma CO2 sasilšanas potenciālu. Šīs regulas I pielikumā uzskaitītās GSP vērtības ir tās, kas publicētas trešajā novērtējuma ziņojumā (TNZ), kuru pieņēma Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (KPSP) (“KPSP noteiktās GSP vērtības 2001. gadam”) (13); |
| --- | --- |

4)

“globālās sasilšanas potenciāls” ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes atmosfēras sasilšanas potenciāla attiecība pret oglekļa dioksīda atmosfēras sasilšanas potenciālu. Globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina kā viena kilograma gāzes sasilšanas potenciālu 100 gados attiecībā pret viena kilograma CO2 sasilšanas potenciālu. Šīs regulas I pielikumā uzskaitītās GSP vērtības ir tās, kas publicētas trešajā novērtējuma ziņojumā (TNZ), kuru pieņēma Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (KPSP) (“KPSP noteiktās GSP vērtības 2001. gadam”) (13);

| 5) | “preparāts” attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem pienākumiem, izņemot iznīcināšanu, ir maisījums, kas sastāv no divām vai vairākām vielām, no kurām vismaz viena ir fluorēta siltumnīcefekta gāze, izņemot tad, ja preparāta kopējais globālās sasilšanas potenciāls ir mazāks nekā 150. Preparāta kopējo globālās sasilšanas potenciālu (14) nosaka saskaņā ar I pielikuma 2. daļu; |
| --- | --- |

5)

“preparāts” attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem pienākumiem, izņemot iznīcināšanu, ir maisījums, kas sastāv no divām vai vairākām vielām, no kurām vismaz viena ir fluorēta siltumnīcefekta gāze, izņemot tad, ja preparāta kopējais globālās sasilšanas potenciāls ir mazāks nekā 150. Preparāta kopējo globālās sasilšanas potenciālu (14) nosaka saskaņā ar I pielikuma 2. daļu;

| 6) | “operators” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir faktiska vara attiecībā uz to iekārtu un sistēmu tehnisku darbību, uz kurām attiecas šī regula; noteiktos, konkrētos gadījumos dalībvalsts var nozīmēt īpašnieku kā personu, kas atbild par operatora pienākumu pildīšanu; |
| --- | --- |

6)

“operators” ir fiziska vai juridiska persona, kam ir faktiska vara attiecībā uz to iekārtu un sistēmu tehnisku darbību, uz kurām attiecas šī regula; noteiktos, konkrētos gadījumos dalībvalsts var nozīmēt īpašnieku kā personu, kas atbild par operatora pienākumu pildīšanu;

| 7) | “laišana tirgū” nozīmē, ka ražotājs vai importētājs pirmo reizi Eiropas Savienībā, par maksu vai bez maksas, piegādā vai dara pieejamus trešām personām ražojumus vai iekārtas, kurās ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes vai kuru darbība ir atkarīga no tām; |
| --- | --- |

7)

“laišana tirgū” nozīmē, ka ražotājs vai importētājs pirmo reizi Eiropas Savienībā, par maksu vai bez maksas, piegādā vai dara pieejamus trešām personām ražojumus vai iekārtas, kurās ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes vai kuru darbība ir atkarīga no tām;

| 8) | “izmantošana” ir fluorētu siltumnīcefekta gāzu izmantošana, ražojot, atkārtoti uzpildot, apkopjot vai uzturot ražojumus un iekārtas, uz ko attiecas šī regula; |
| --- | --- |

8)

“izmantošana” ir fluorētu siltumnīcefekta gāzu izmantošana, ražojot, atkārtoti uzpildot, apkopjot vai uzturot ražojumus un iekārtas, uz ko attiecas šī regula;

| 9) | “siltumsūknis” ir ierīce vai iekārta, kas zemā temperatūrā uzņem siltumu no gaisa, ūdens vai zemes un piegādā siltumu; |
| --- | --- |

9)

“siltumsūknis” ir ierīce vai iekārta, kas zemā temperatūrā uzņem siltumu no gaisa, ūdens vai zemes un piegādā siltumu;

| 10) | “noplūdes konstatēšanas sistēma” ir kalibrēta mehāniska, elektriska vai elektroniska ierīce fluorētu siltumnīcefekta gāzu noplūdes konstatēšanai, kas, šādu noplūdi konstatējot, par to paziņo operatoram; |
| --- | --- |

10)

“noplūdes konstatēšanas sistēma” ir kalibrēta mehāniska, elektriska vai elektroniska ierīce fluorētu siltumnīcefekta gāzu noplūdes konstatēšanai, kas, šādu noplūdi konstatējot, par to paziņo operatoram;

| 11) | “hermētiski noslēgta sistēma” ir sistēma, kurā visas dzesētājvielas saturošās sastāvdaļas ir noslēgtas, tās metinot, cietlodējot vai veidojot līdzīgu pastāvīgu savienojumu; |
| --- | --- |

11)

“hermētiski noslēgta sistēma” ir sistēma, kurā visas dzesētājvielas saturošās sastāvdaļas ir noslēgtas, tās metinot, cietlodējot vai veidojot līdzīgu pastāvīgu savienojumu;

| 12) | “tvertne” ir ražojums, kas paredzēts galvenokārt, lai pārvadātu vai glabātu fluorētas siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

12)

“tvertne” ir ražojums, kas paredzēts galvenokārt, lai pārvadātu vai glabātu fluorētas siltumnīcefekta gāzes;

| 13) | “atkārtoti neuzpildāma tvertne” ir tvertne, kas nav paredzēta atkārtotai uzpildīšanai un ko izmanto saldēšanas, gaisa kondicionēšanas vai siltumsūkņu iekārtu, ugunsdrošības sistēmu vai augstsprieguma sadales iekārtu apkopei, uzturēšanai vai uzpildīšanai, vai arī, lai glabātu vai pārvadātu šķīdinātājus, kuru pamatā ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

13)

“atkārtoti neuzpildāma tvertne” ir tvertne, kas nav paredzēta atkārtotai uzpildīšanai un ko izmanto saldēšanas, gaisa kondicionēšanas vai siltumsūkņu iekārtu, ugunsdrošības sistēmu vai augstsprieguma sadales iekārtu apkopei, uzturēšanai vai uzpildīšanai, vai arī, lai glabātu vai pārvadātu šķīdinātājus, kuru pamatā ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes;

| 14) | “rekuperācija” ir fluorētu siltumnīcefekta gāzu savākšana no, piemēram, mašīnām, iekārtām un tvertnēm, kā arī šo gāzu glabāšana; |
| --- | --- |

14)

“rekuperācija” ir fluorētu siltumnīcefekta gāzu savākšana no, piemēram, mašīnām, iekārtām un tvertnēm, kā arī šo gāzu glabāšana;

| 15) | “pārstrāde” ir rekuperētās fluorētas siltumnīcefekta gāzes atkārtota izmantošana pēc vienkārša attīrīšanas procesa; |
| --- | --- |

15)

“pārstrāde” ir rekuperētās fluorētas siltumnīcefekta gāzes atkārtota izmantošana pēc vienkārša attīrīšanas procesa;

| 16) | “reģenerācija” ir rekuperētās fluorētas siltumnīcefekta gāzes pārstrāde, lai panāktu atbilstību noteiktam kvalitātes standartam; |
| --- | --- |

16)

“reģenerācija” ir rekuperētās fluorētas siltumnīcefekta gāzes pārstrāde, lai panāktu atbilstību noteiktam kvalitātes standartam;

| 17) | “iznīcināšana” ir process, kurā visu kādu fluorētu siltumnīcefekta gāzi vai lielāko tās daļu neatgriezeniski pārveido vai sadala vienā vai vairākās noturīgās vielās, kas nav fluorētas siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

17)

“iznīcināšana” ir process, kurā visu kādu fluorētu siltumnīcefekta gāzi vai lielāko tās daļu neatgriezeniski pārveido vai sadala vienā vai vairākās noturīgās vielās, kas nav fluorētas siltumnīcefekta gāzes;

| 18) | “aerosols izklaidei un dekorēšanai” ir aerosola ģeneratori, ko laiž tirgū un paredz pārdot plašai sabiedrībai izklaides un dekorēšanas vajadzībām, kā uzskaitīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/48/EK (15) pielikumā. |
| --- | --- |

18)

“aerosols izklaidei un dekorēšanai” ir aerosola ģeneratori, ko laiž tirgū un paredz pārdot plašai sabiedrībai izklaides un dekorēšanas vajadzībām, kā uzskaitīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/48/EK (15) pielikumā.

3. pants

Lokalizācija

1.   Operatori, kas izmanto stacionāras iekārtas — saldēšanas, gaisa kondicionēšanas un siltumsūkņu iekārtas un ugunsdrošības sistēmas — kas satur I pielikumā uzskaitītās fluorētas siltumnīcefekta gāzes, izmantojot visus tehniski iespējamos pasākumus, kas nerada nesamērīgas izmaksas:

| a) | novērš minēto gāzu noplūdi; un |
| --- | --- |

a)

novērš minēto gāzu noplūdi; un

| b) | cik drīz vien iespējams veic labošanas darbus, lai likvidētu jebkuru konstatētu noplūdi. |
| --- | --- |

b)

cik drīz vien iespējams veic labošanas darbus, lai likvidētu jebkuru konstatētu noplūdi.

2.   Šā panta 1. punktā minēto iekārtu operatori nodrošina, ka šādu iekārtu noplūdes pārbaudes veic sertificēts personāls, kas atbilst 5. pantā izklāstītajām prasībām, saskaņā ar šādu grafiku:

| a) | iekārtas, kurās ir 3 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, pārbauda vismaz reizi divpadsmit mēnešos; tas neattiecas uz iekārtām ar hermētiski noslēgtām sistēmām, kas ir attiecīgi marķētas un kurās ir mazāk par 6 kg fluorētu siltumnīcefekta gāzu; |
| --- | --- |

a)

iekārtas, kurās ir 3 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, pārbauda vismaz reizi divpadsmit mēnešos; tas neattiecas uz iekārtām ar hermētiski noslēgtām sistēmām, kas ir attiecīgi marķētas un kurās ir mazāk par 6 kg fluorētu siltumnīcefekta gāzu;

| b) | iekārtas, kurās ir 30 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, pārbauda vismaz reizi sešos mēnešos; |
| --- | --- |

b)

iekārtas, kurās ir 30 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, pārbauda vismaz reizi sešos mēnešos;

| c) | iekārtas, kurās ir 300 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, pārbauda vismaz reizi trijos mēnešos. |
| --- | --- |

c)

iekārtas, kurās ir 300 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, pārbauda vismaz reizi trijos mēnešos.

Minēto iekārtu noplūdes pārbaudi veic viena mēneša laikā noplūdes novēršanai veiktajiem labošanas darbiem, lai pārliecinātos, ka veiktie labošanas darbi ir bijuši efektīvi.

Šajā punktā “noplūdes pārbaude” nozīmē, ka attiecīgo iekārtu vai sistēmu pārbaudes galvenais mērķis ir konstatēt noplūdi, izmantojot tiešas vai netiešas mērīšanas metodes, koncentrējoties uz tām iekārtas vai sistēmas daļām, kurās visiespējamāk varētu rasties noplūde.

3.   Operatori, kas izmanto 1. punktā minētās iekārtas, kurās ir 300 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, ierīko noplūdes konstatēšanas sistēmas. Šo noplūdes konstatēšanas sistēmu pārbaudi veic vismaz reizi divpadsmit mēnešos, lai nodrošinātu to pareizu darbību.

4.   Ja attiecīga noplūdes konstatēšanas sistēma, kas pareizi darbojas, ir ierīkota, 2. punkta b) un c) apakšpunktā noteikto pārbaužu biežumu samazina uz pusi.

5.   Ja attiecībā uz ugunsdrošības sistēmām pastāv pārbaudes režīms, kas atbilst ISO 14520 standartam, ar šīs pārbaudes var arī atbilst šajā regulā paredzētajiem pienākumiem, ja vien tās veic vismaz tik pat bieži.

6.   Operatori, kas izmanto 1. punktā minētās iekārtas, kuras satur 3 kg vai vairāk fluorētu siltumnīcefekta gāzu, uzskaita ziņas par ievietoto fluorētu siltumnīcefekta gāzu daudzumu un tipiem, jebkādiem pievienotiem daudzumiem un daudzumiem, kas rekuperēti, veicot apkopi, uzturēšanu un galīgo apglabāšanu. Viņi arī uzskaita citas būtiskas ziņas, tostarp identificējot to sabiedrību vai tehniķi, kas veica attiecīgo apkopi vai uzturēšanu, kā arī saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu veikto pārbaužu datumus un rezultātus. Šīs ziņas pēc pieprasījuma dara pieejamas kompetentajai iestādei un Komisijai.

7.   Līdz ... (16) saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija izstrādā pārbaužu standartprasības attiecībā uz katru šā panta 1. punktā minēto iekārtu.

4. pants

Rekuperācija

1.   Šādu veidu stacionāru iekārtu operatori atbild par pasākumu ieviešanu, lai sertificētais personāls, kas atbilst 5. punktā izklāstītajām prasībām, pienācīgi veiktu fluorētu siltumnīcefekta gāzu rekuperāciju, tādējādi nodrošinot šo gāzu pārstrādi, reģenerāciju vai iznīcināšanu:

| a) | saldēšanas, gaisa kondicionēšanas un siltumsūkņu iekārtu dzesēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

a)

saldēšanas, gaisa kondicionēšanas un siltumsūkņu iekārtu dzesēšanas sistēmas;

| b) | iekārtas, kurās ir šķīdinātāji, kuru pamatā ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes; |
| --- | --- |

b)

iekārtas, kurās ir šķīdinātāji, kuru pamatā ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes;

| c) | ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti; un |
| --- | --- |

c)

ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti; un

| d) | augstsprieguma sadales iekārtas. |
| --- | --- |

d)

augstsprieguma sadales iekārtas.

2.   Kad atkārtoti uzpildāma vai atkārtoti neuzpildāma siltumnīcefekta gāzu tvertne ir nolietota, persona, kas tvertni izmanto gāzu pārvadāšanai vai glabāšanai, ir atbildīga par pasākumu ieviešanu, lai atbilstīgi rekuperētu jebkādu tādu gāzu atlikumus, kuras tajā saglabājušās, tādējādi nodrošinot šo gāzu pārstrādi, reģenerāciju vai iznīcināšanu.

3.   To fluorētu siltumnīcefekta gāzu rekuperāciju, kuras ir citos ražojumos un iekārtās, tostarp pārvietojamās iekārtās, ja vien tās neizmanto militārām vajadzībām, veic personāls ar attiecīgu kvalifikāciju tiktāl, ciktāl tas ir tehniski iespējams un nerada nesamērīgas izmaksas, tādējādi nodrošinot šo gāzu pārstrādi, reģenerāciju vai iznīcināšanu.

4.   Rekuperāciju, lai pārstrādātu, reģenerētu vai iznīcinātu fluorētas siltumnīcefekta gāzes saskaņā ar 1. līdz 3. punktu, veic pirms attiecīgo iekārtu galīgās apglabāšanas un, nepieciešamības gadījumā, apkopes un uzturēšanas laikā.

5. pants

Mācības un sertificēšana

1.   Līdz ... (17), pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm, un apspriežoties ar attiecīgām nozarēm, Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru paredz minimālās prasības un nosacījumus attiecībā uz savstarpēju atzīšanu gan mācību programmām, gan attiecīgā personāla un 3. un 4. pantā paredzētās darbībās iesaistīto sabiedrību un to personāla sertificēšanai.

2.   Līdz ... (18) dalībvalstis nosaka vai pielāgo savas mācību vai sertificēšanas prasības, pamatojoties uz 1. punktā minētajām minimālajām prasībām. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādām mācību un sertificēšanas programmām. Dalībvalstis atzīst citā dalībvalstī izsniegtas apliecības un neierobežo pakalpojumu sniegšanas brīvību vai brīvību veikt uzņēmējdarbību tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar citā dalībvalstī veiktu sertificēšanu.

3.   Attiecīgās iekārtas operators nodrošina, ka attiecīgais personāls ir ieguvis vajadzīgo 2. punktā minēto apliecību, kas norāda uz atbilstīgajām zināšanām par piemērojamiem noteikumiem un standartiem, kā arī vajadzīgo kompetenci fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisiju novēršanā un rekuperācijā un drošā darbā ar attiecīgā veida un lieluma iekārtām.

4.   Līdz ... (19) dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrības, kas iesaistītas 3. un 4. pantā paredzēto darbību veikšanā, saņem fluorētas siltumnīcefekta gāzes tikai tad, ja to attiecīgajam personālam ir šā panta 2. punktā minētās apliecības.

5.   Līdz ... (17) saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka šā panta 2. punktā minētā paziņojuma formātu.

6. pants

Ziņojumu sniegšana

1.   Katru gadu līdz 31. martam, sākot no pirmā kalendārā gada pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas, katrs fluorētu siltumnīcefekta gāzu ražotājs, importētājs un eksportētājs paziņojuma formā sniedz Komisijai šādus datus par iepriekšējo kalendāro gadu, to pašu informāciju vienlaikus nosūtot attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei:

| a) | Katrs ražotājs, kas ražo vairāk par vienu tonnu fluorētu siltumnīcefekta gāzu gadā, paziņo datus par:






  — | katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes kopējo daudzumu, ko tas ražojis Kopienā, norādot galvenos izmantošanas veidus (piemēram, pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas, saldēšanas un gaisa kondicionēšana iekārtas, putas, aerosoli, elektroiekārtas, pusvadītāju ražošana), kā attiecīgo vielu paredzēts izmantot, |
| --- | --- | --- |

a)

Katrs ražotājs, kas ražo vairāk par vienu tonnu fluorētu siltumnīcefekta gāzu gadā, paziņo datus par:

—

katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes kopējo daudzumu, ko tas ražojis Kopienā, norādot galvenos izmantošanas veidus (piemēram, pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas, saldēšanas un gaisa kondicionēšana iekārtas, putas, aerosoli, elektroiekārtas, pusvadītāju ražošana), kā attiecīgo vielu paredzēts izmantot,

| — | katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tas laidis tirgū Kopienā, |
| --- | --- |

—

katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tas laidis tirgū Kopienā,

| — | jebkuru fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, kas pārstrādāts, reģenerēts vai iznīcināts. |
| --- | --- |

—

jebkuru fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, kas pārstrādāts, reģenerēts vai iznīcināts.

| b) | Katrs importētājs, kas importē vairāk par vienu tonnu fluorētu siltumnīcefekta gāzu gadā, tostarp jebkuri ražotāji, kas arī importē, paziņo datus par:






  — | katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie importējuši vai laiduši tirgū Kopienā, atsevišķi norādot galvenos izmantošanas veidus (piemēram, pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas, saldēšanas un gaisa kondicionēšana iekārtas, putas, aerosoli, elektroiekārtas, pusvadītāju ražošana), kā paredzēts izmantot attiecīgo vielu, |
| --- | --- | --- |

b)

Katrs importētājs, kas importē vairāk par vienu tonnu fluorētu siltumnīcefekta gāzu gadā, tostarp jebkuri ražotāji, kas arī importē, paziņo datus par:

—

katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie importējuši vai laiduši tirgū Kopienā, atsevišķi norādot galvenos izmantošanas veidus (piemēram, pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas, saldēšanas un gaisa kondicionēšana iekārtas, putas, aerosoli, elektroiekārtas, pusvadītāju ražošana), kā paredzēts izmantot attiecīgo vielu,

| — | jebkuru lietotās fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie importējuši pārstrādei, reģenerācijai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

—

jebkuru lietotās fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie importējuši pārstrādei, reģenerācijai vai iznīcināšanai.

| c) | Katrs eksportētājs, kas eksportē vairāk par vienu tonnu fluorētu siltumnīcefekta gāzu gadā, tostarp jebkuri ražotāji, kas arī eksportē, paziņo datus par:






  — | katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie eksportējuši no Kopienas, |
| --- | --- | --- |

c)

Katrs eksportētājs, kas eksportē vairāk par vienu tonnu fluorētu siltumnīcefekta gāzu gadā, tostarp jebkuri ražotāji, kas arī eksportē, paziņo datus par:

—

katras fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie eksportējuši no Kopienas,

| — | jebkuru lietotās fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie eksportējuši pārstrādei, reģenerācijai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

—

jebkuru lietotās fluorētas siltumnīcefekta gāzes daudzumu, ko tie eksportējuši pārstrādei, reģenerācijai vai iznīcināšanai.

2.   Līdz ... (20) saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka šā panta 1. punktā minēto ziņojumu formātu.

3.   Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu tai iesniegtās informācijas konfidencialitāti.

4.   Dalībvalstis izveido ziņošanas sistēmas attiecīgām šajā regulā minētajām nozarēm, lai, cik vien iespējams, iegūtu datus par emisijām.

7. pants

Marķēšana

1.   Neskarot Padomes Direktīvas 67/548/EEK (21) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/45/EK (22) noteikumus par bīstamu vielu un preparātu marķēšanu, šā panta 2. punktā uzskaitītos ražojumus un iekārtas, kurās ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes, nelaiž tirgū, ja vien etiķetē nav uzrādīts fluorētu siltumnīcefekta gāzu ķīmiskais nosaukums, izmantojot pieņemto attiecīgās ražošanas nozares nomenklatūru. Šādā etiķetē skaidri norāda, ka attiecīgajā ražojumā vai iekārtā ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes, un minētajam jābūt fiksētam skaidri un neizdzēšami uz ražojuma vai iekārtas, blakus siltumnīcefekta gāzu uzpildīšanas vai rekuperācijas vietām vai uz tās ražojuma vai iekārtas daļas, kurā ir fluorēta siltumnīcefekta gāze. Hermētiski noslēgtas sistēmas attiecīgi marķē.

2.   Šā panta 1. punkts attiecas uz šādu veidu ražojumiem un iekārtām:

| a) | saldēšanas ražojumiem un iekārtām, kurās ir perfluorogļūdeņraži vai preparāti, kuros ir perfluorogļūdeņraži; |
| --- | --- |

a)

saldēšanas ražojumiem un iekārtām, kurās ir perfluorogļūdeņraži vai preparāti, kuros ir perfluorogļūdeņraži;

| b) | saldēšanas vai gaisa kondicionēšanas ražojumiem un iekārtām (izņemot tos, kas ir mehāniskajos transportlīdzekļos), siltumsūkņiem, ugunsdrošības sistēmām un ugunsdzēšamajiem aparātiem, ja attiecīgā veida ražojumā vai iekārtā ir fluorogļūdeņraži vai preparāti, kuros ir fluorogļūdeņraži; |
| --- | --- |

b)

saldēšanas vai gaisa kondicionēšanas ražojumiem un iekārtām (izņemot tos, kas ir mehāniskajos transportlīdzekļos), siltumsūkņiem, ugunsdrošības sistēmām un ugunsdzēšamajiem aparātiem, ja attiecīgā veida ražojumā vai iekārtā ir fluorogļūdeņraži vai preparāti, kuros ir fluorogļūdeņraži;

| c) | sadales iekārtām, kurās ir sēra heksafluorīds vai preparāti, kuros ir sēra heksafluorīds; un |
| --- | --- |

c)

sadales iekārtām, kurās ir sēra heksafluorīds vai preparāti, kuros ir sēra heksafluorīds; un

| d) | visām fluorētu siltumnīcefekta gāzu tvertnēm. |
| --- | --- |

d)

visām fluorētu siltumnīcefekta gāzu tvertnēm.

3.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija nosaka izmantojamās etiķetes formu.

8. pants

Izmantošanas kontrole

1.   No 2008. gada 1. janvāra aizliedz izmantot sēra heksafluorīdu vai to preparātus magnija augstspiediena presēšanā, izņemot tad, ja izmantotā sēra heksafluorīda daudzums ir mazāks nekā 850 kg gadā.

2.   No ... (20) aizliedz izmantot sēra heksafluorīdu vai to preparātus, lai pildītu transportlīdzekļu riepas.

9. pants

Laišana tirgū

1.   Saskaņā ar II pielikumā ietvertajiem norādījumiem aizliedz laist tirgū minētajā pielikumā uzskaitītos ražojumus un iekārtas, kurās ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes vai kuru darbība no tām ir atkarīga.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz ražojumiem un iekārtām, par ko ir pierādīts, ka tās ir ražotas pirms dienas, kad stājas spēkā attiecīgais aizliegums laist tirgū.

10. pants

Pārskatīšana

1.   Pamatojoties uz panākumiem fluorētu siltumnīcefekta gāzu iespējamā lokalizācijā vai aizstāšanā gan gaisa kondicionēšanas sistēmās, izņemot tajās, kas uzstādītas mehāniskajos transportlīdzekļos un minētas Padomes Direktīvā 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (23), gan saldēšanas sistēmās, kas ietilpst transportlīdzekļos, Komisija vēlākais 2007. gada 31. decembrī pārskata šo regulu un publicē ziņojumu. Ja vajadzīgs, tā iesniedz priekšlikumus tiesību aktiem, tostarp lai 3. panta noteikumus piemērotu gaisa kondicionēšanas sistēmām, izņemot tām, kas ierīkotas Direktīvā 70/156/EEK minētajos mehāniskajos transportlīdzekļos, kā arī saldēšanas sistēmām, kas atrodas transportlīdzekļos.

2.   Līdz ... (24) Komisija publicē paziņojumu, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta šīs regulas piemērošanā. Jo īpaši šajā ziņojumā:

| a) | novērtē attiecīgo noteikumu ietekmi uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijām un paredzētajām emisijām un pārbauda ar šiem noteikumiem saistīto izmaksu lietderību; |
| --- | --- |

a)

novērtē attiecīgo noteikumu ietekmi uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijām un paredzētajām emisijām un pārbauda ar šiem noteikumiem saistīto izmaksu lietderību;

| b) | novērtē, vai I pielikuma saraksts būtu jāpapildina ar citām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, ņemot vērā turpmākus KPSP sagatavotos novērtējuma ziņojumus, |
| --- | --- |

b)

novērtē, vai I pielikuma saraksts būtu jāpapildina ar citām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, ņemot vērā turpmākus KPSP sagatavotos novērtējuma ziņojumus,

| c) | izvērtē mācību un sertificēšanas programmas, ko izstrādājušas dalībvalstis saskaņā ar 5. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

izvērtē mācību un sertificēšanas programmas, ko izstrādājušas dalībvalstis saskaņā ar 5. panta 2. punktu;

| d) | novērtē vajadzību Eiropas Kopienā ieviest emisiju kontroles standartus attiecībā uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijām no ražojumiem un iekārtām, jo īpaši attiecībā uz putām, tostarp tehniskās prasības ražojumu un iekārtu izstrādei; |
| --- | --- |

d)

novērtē vajadzību Eiropas Kopienā ieviest emisiju kontroles standartus attiecībā uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijām no ražojumiem un iekārtām, jo īpaši attiecībā uz putām, tostarp tehniskās prasības ražojumu un iekārtu izstrādei;

| e) | izvērtē, cik efektīvi ir lokalizācijas pasākumi, ko veic operatori saskaņā ar 3. pantu, un novērtē, vai iekārtām var noteikt maksimālo noplūdes intensitāti; |
| --- | --- |

e)

izvērtē, cik efektīvi ir lokalizācijas pasākumi, ko veic operatori saskaņā ar 3. pantu, un novērtē, vai iekārtām var noteikt maksimālo noplūdes intensitāti;

| f) | novērtē un, ja vajadzīgs, var ierosināt grozīt 6. panta 1. punktā ietvertās ziņošanas prasības, jo īpaši vienas tonnas daudzuma ierobežojumu, lai uzlabotu minēto ziņošanas prasību praktisku piemērošanu; |
| --- | --- |

f)

novērtē un, ja vajadzīgs, var ierosināt grozīt 6. panta 1. punktā ietvertās ziņošanas prasības, jo īpaši vienas tonnas daudzuma ierobežojumu, lai uzlabotu minēto ziņošanas prasību praktisku piemērošanu;

| g) | novērtē vajadzību izstrādāt un izplatīt paziņojumus par vislabākajiem pieejamiem paņēmieniem un vislabāko vides aizsardzības praksi attiecībā uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisiju novēršanu un samazināšanu līdz minimumam; |
| --- | --- |

g)

novērtē vajadzību izstrādāt un izplatīt paziņojumus par vislabākajiem pieejamiem paņēmieniem un vislabāko vides aizsardzības praksi attiecībā uz fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisiju novēršanu un samazināšanu līdz minimumam;

| h) | ietver vispārēju kopsavilkumu par tehnoloģijas attīstību gan Kopienā, gan starptautiski, jo īpaši attiecībā uz putām, par gūto pieredzi, vides aizsardzības prasībām un jebkādu ietekmi uz iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

h)

ietver vispārēju kopsavilkumu par tehnoloģijas attīstību gan Kopienā, gan starptautiski, jo īpaši attiecībā uz putām, par gūto pieredzi, vides aizsardzības prasībām un jebkādu ietekmi uz iekšējā tirgus darbību;

| i) | novērtē, vai sēra heksafluorīda aizstāšana, lejot smilts veidnēs, pastāvīgās lejamveidnēs vai augstspiediena presēšanā, ir tehniski iespējama un rentabla, un attiecīgā gadījumā līdz 2009. gada 1. janvārim ierosina 8. panta 1. punkta pārskatīšanu; tajā arī pārskata 8. panta 1. punktā ietverto izņēmumu, ņemot vērā pieejamo alternatīvu turpmāku novērtējumu, ko veic līdz 2010. gada 1. janvārim; |
| --- | --- |

i)

novērtē, vai sēra heksafluorīda aizstāšana, lejot smilts veidnēs, pastāvīgās lejamveidnēs vai augstspiediena presēšanā, ir tehniski iespējama un rentabla, un attiecīgā gadījumā līdz 2009. gada 1. janvārim ierosina 8. panta 1. punkta pārskatīšanu; tajā arī pārskata 8. panta 1. punktā ietverto izņēmumu, ņemot vērā pieejamo alternatīvu turpmāku novērtējumu, ko veic līdz 2010. gada 1. janvārim;

| j) | novērtē, vai ir tehniski iespējami un rentabli II pielikumā iekļaut citus ražojumus un iekārtas, kurās ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes, un attiecīgā gadījumā nāk klajā ar priekšlikumiem grozīt II pielikumu, lai tajā iekļautu šādus papildu ražojumus un iekārtas; |
| --- | --- |

j)

novērtē, vai ir tehniski iespējami un rentabli II pielikumā iekļaut citus ražojumus un iekārtas, kurās ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes, un attiecīgā gadījumā nāk klajā ar priekšlikumiem grozīt II pielikumu, lai tajā iekļautu šādus papildu ražojumus un iekārtas;

| k) | novērtē, vai Kopienas noteikumi par fluorētu siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu būtu jāgroza; šādos grozījumos būtu jāņem vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstība un vajadzība ievērot rūpniecisku ražojumu plānošanas grafikus. |
| --- | --- |

k)

novērtē, vai Kopienas noteikumi par fluorētu siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu būtu jāgroza; šādos grozījumos būtu jāņem vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstība un vajadzība ievērot rūpniecisku ražojumu plānošanas grafikus.

3.   Ja vajadzīgs, Komisija sniedz attiecīgus priekšlikumus attiecīgo šīs regulas noteikumu pārskatīšanai.

11. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. pantu.

2.   Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

12. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šādu noteikumu īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

2.   Līdz ... (25) dalībvalstis paziņo Komisijai noteikumus par sankcijām, kā arī nekavējoties paziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas attiecas uz šādiem noteikumiem.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divpadsmit mēnešus pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 108, 30.4.2004., 62. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta Atzinums (OV C 103, 29.4.2004., 600. lpp.), Padomes 2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta .... gada.... Nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 33, 7.2.1994., 11. lpp.

4

(5)  OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

7

(8)  OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/525/EK (OV L 170, 29.6.2002., 81. lpp.).

8

(9)  OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2004/486/EK (OV L 162, 30.4.2004., 114. lpp.).

9

(10)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša ... lpp. (Atsauce uz direktīvu, kas atbilst šai regulai, vienlaicīgai publicēšanai.)

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2077/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.).

12

(13)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

13

(14)  GSP aprēķināšanai siltumnīcefekta gāzēm, kas nesatur fluoru, piemēro vērtības, kas publicētas KPSP Pirmajā novērtējuma ziņojumā, sk.: Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/48/EK (1994. gada 7. decembris), ar ko trīspadsmito reizi groza Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (OV L 331, 21.12.1994., 7. lpp.).

15

(16)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

16

(17)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

17

(18)  Vienu gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

18

(19)  Divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

19

(20)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

20

(21)  Padomes Direktīva 67/548/EEK (1967. gada 27. jūnijs) par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV P 196, 16.8.1967., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/73/EK (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).

22

(23)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/104/EK (OV L 337, 13.11.2004., 13. lpp.).

23

(24)  Četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

24

(25)  Vienu gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

25

---

I PIELIKUMS

1. DAĻA

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes, kas minētas 2. panta 1. punktā

| Fluorēta siltumnīcefekta gāze | Ķīmiskā formula | Globālās sasilšanas potenciāls |
| --- | --- | --- |
| Sēra heksafluorīds | SF6 | 22 200 |
| Fluorogļūdeņraži (HFC): |
| HFC–23 | CHF3 | 12 000 |
| HFC–32 | CH2F2 | 550 |
| HFC–41 | CH3F | 97 |
| HFC–43–10mee | C5H2F10 | 1 500 |
| HFC–125 | C2HF5 | 3 400 |
| HFC–134 | C2H2F4 | 1 100 |
| HFC–134a | CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC–152a | C2H4F2 | 120 |
| HFC–143 | C2H3F3 | 330 |
| HFC–143a | C2H3F3 | 4 300 |
| HFC–227ea | C3HF7 | 3 500 |
| HFC–236cb | CH2FCF2CF3 | 1 300 |
| HFC–236ea | CHF2CHFCF3 | 1 200 |
| HFC–236fa | C3H2F6 | 9 400 |
| HFC–245ca | C3H3F5 | 640 |
| HFC–245fa | CHF2CH2CF3 | 950 |
| HFC–365mfc | CF3CH2CF2CH3 | 890 |
| Perfluorogļūdeņraži (PFC) |
| Perfluormetāns | CF4 | 5 700 |
| Perfluoretāns | C2F6 | 11 900 |
| Perfluorpropāns | C3F8 | 8 600 |
| Perfluorbutāns | C4F10 | 8 600 |
| Perfluorpentāns | C5F12 | 8 900 |
| Perfluorheksāns | C6F14 | 9 000 |
| Perfluorciklobutāns | c–C4F8 | 10 000 |

Fluorēta siltumnīcefekta gāze

Ķīmiskā formula

Globālās sasilšanas potenciāls

Sēra heksafluorīds

SF6

22 200

Fluorogļūdeņraži (HFC):

HFC–23

CHF3

12 000

HFC–32

CH2F2

550

HFC–41

CH3F

97

HFC–43–10mee

C5H2F10

1 500

HFC–125

C2HF5

3 400

HFC–134

C2H2F4

1 100

HFC–134a

CH2FCF3

1 300

HFC–152a

C2H4F2

120

HFC–143

C2H3F3

330

HFC–143a

C2H3F3

4 300

HFC–227ea

C3HF7

3 500

HFC–236cb

CH2FCF2CF3

1 300

HFC–236ea

CHF2CHFCF3

1 200

HFC–236fa

C3H2F6

9 400

HFC–245ca

C3H3F5

640

HFC–245fa

CHF2CH2CF3

950

HFC–365mfc

CF3CH2CF2CH3

890

Perfluorogļūdeņraži (PFC)

Perfluormetāns

CF4

5 700

Perfluoretāns

C2F6

11 900

Perfluorpropāns

C3F8

8 600

Perfluorbutāns

C4F10

8 600

Perfluorpentāns

C5F12

8 900

Perfluorheksāns

C6F14

9 000

Perfluorciklobutāns

c–C4F8

10 000

2. DAĻA

Preparāta globālās sasilšanas potenciāla (GSP) aprēķināšanas metode

Kopējais preparāta GSP ir vidējā svērtā vērtība, kas atvasināta no atsevišķo vielu īpatsvara vērtībām, reizinot tās ar to GSP.

Σ (X viela % × GSP) + (Y viela % × GSP) + ... (N viela % × GSP)

kur % ir īpatsvars ar precizitāti +/– 1 %.

Piemērs: piemērojot formulu teorētiskam gāzu maisījumam, kas sastāv no 23 % HFC–32; 25 % HFC–125 un 52 % HFC–134a;

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3400) + (52 % × 1 300)

Image => Kopējais GSP = 1 652,5

---

II PIELIKUMS

Aizliegumi laist tirgū saskaņā ar 9. pantu

| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Ražojumi un iekārtas | Aizlieguma datums |
| --- | --- | --- |
| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Atkārtoti neuzpildāmas tvertnes | Spēkā stāšanās diena |
| Fluorogļūdeņraži un perfluorogļūdeņraži | Vaļējas iztvaicēšanas sistēmas, kas satur dzesēšanas vielas | Spēkā stāšanās diena |
| Perfluorogļūdeņraži | Ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti | Spēkā stāšanās diena |
| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Logi mājsaimniecības vajadzībām | Spēkā stāšanās diena |
| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Citi logi | Vienu gadu pēc spēkā stāšanās dienas |
| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Apavi | 2006. gada 1. jūlijs |
| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Riepas | Spēkā stāšanās diena |
| Fluorētas siltumnīcefekta gāzes | Viena komponenta putas, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs saskaņā ar nacionālajiem drošības standartiem | Vienu gadu pēc spēkā stāšanās dienas |
| Fluorogļūdeņraži | Aerosoli izklaidei un dekorēšanai | Divus gadus pēc spēkā stāšanās dienas |

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Ražojumi un iekārtas

Aizlieguma datums

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Atkārtoti neuzpildāmas tvertnes

Spēkā stāšanās diena

Fluorogļūdeņraži un perfluorogļūdeņraži

Vaļējas iztvaicēšanas sistēmas, kas satur dzesēšanas vielas

Spēkā stāšanās diena

Perfluorogļūdeņraži

Ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti

Spēkā stāšanās diena

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Logi mājsaimniecības vajadzībām

Spēkā stāšanās diena

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Citi logi

Vienu gadu pēc spēkā stāšanās dienas

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Apavi

2006. gada 1. jūlijs

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Riepas

Spēkā stāšanās diena

Fluorētas siltumnīcefekta gāzes

Viena komponenta putas, izņemot gadījumus, kad tas ir vajadzīgs saskaņā ar nacionālajiem drošības standartiem

Vienu gadu pēc spēkā stāšanās dienas

Fluorogļūdeņraži

Aerosoli izklaidei un dekorēšanai

Divus gadus pēc spēkā stāšanās dienas

---

PAZIŅOJUMS PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| 1. | 2003. gada 11. augustā Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par dažām fluorētām siltumnīcas efekta izraisītājām gāzēm. |
| --- | --- |

1.

2003. gada 11. augustā Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par dažām fluorētām siltumnīcas efekta izraisītājām gāzēm.

| 2. | Eiropas Parlaments sniedzis atzinumu 2004. gada 31. martā (pirmā lasījumā).
  Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēmusi atzinumu 2004. gada 28. janvārī. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments sniedzis atzinumu 2004. gada 31. martā (pirmā lasījumā).

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēmusi atzinumu 2004. gada 28. janvārī.

| 3. | Padome 2005. gada 21.jūnijā pieņēmusi kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

3.

Padome 2005. gada 21.jūnijā pieņēmusi kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu.

II.   MĒRĶIS

Komisijas ierosinātās regulas mērķi bija šādi:

| — | dot būtisku ieguldījumu, lai EK varētu sasniegt nosprausto, Kioto protokolā ietverto mērķi, un vēlākos posmos pat vēl vairāk samazinātu fluorinētu siltumnīcas efekta izraisītāju gāzu lietojuma apjomus, ieviešot rentablus kontroles un regulācijas pasākumus, un liktu ar lielāku atbildības sajūtu izmantot visas šīs gāzes, un jo īpaši tās, kas apkārtējai videi nodara lielāko postu, t.i., tās, kam ir liels globālās sasilšanas potenciāls, un |
| --- | --- |

—

dot būtisku ieguldījumu, lai EK varētu sasniegt nosprausto, Kioto protokolā ietverto mērķi, un vēlākos posmos pat vēl vairāk samazinātu fluorinētu siltumnīcas efekta izraisītāju gāzu lietojuma apjomus, ieviešot rentablus kontroles un regulācijas pasākumus, un liktu ar lielāku atbildības sajūtu izmantot visas šīs gāzes, un jo īpaši tās, kas apkārtējai videi nodara lielāko postu, t.i., tās, kam ir liels globālās sasilšanas potenciāls, un

| — | novērst iekšējā tirgus darbības traucējumus, kas varētu rasties, ja dalībvalstīs darbotos atšķirīgi pasākumi vai tās paredzētu tādus ieviest, nodrošinot saderību ar saistībām, ko uzliek EK nolīgums par apgrūtinājuma sadalījumu, lai sasniegtu EK nosprausto, Kioto protokolā ietverto mērķi samazināt izmešu apjomu (1). Priekšlikumā ir ietverti aizliegumi gāzes lietot dažiem konkrētiem mērķiem, un tas aizliedz laist tirgū vairākas iekārtas, kurās ir šādas gāzes. |
| --- | --- |

—

novērst iekšējā tirgus darbības traucējumus, kas varētu rasties, ja dalībvalstīs darbotos atšķirīgi pasākumi vai tās paredzētu tādus ieviest, nodrošinot saderību ar saistībām, ko uzliek EK nolīgums par apgrūtinājuma sadalījumu, lai sasniegtu EK nosprausto, Kioto protokolā ietverto mērķi samazināt izmešu apjomu (1). Priekšlikumā ir ietverti aizliegumi gāzes lietot dažiem konkrētiem mērķiem, un tas aizliedz laist tirgū vairākas iekārtas, kurās ir šādas gāzes.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgi noteikumi

Kopējā nostājā ir iekļautas apmēram divas trešdaļas grozījumu, ko Eiropas Parlaments ierosinājis pirmā lasījumā. Padome atzīst, ka, kaut arī kopējā nostāja maina ierosināto pieeju (skat. 3. apakšpunktu), tā negroza Komisijas sākotnējā priekšlikuma mērķus, un pieņem zināšanai, ka arī Komisija atbalsta kopējo nostāju, kāda tā ir.

2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi

EP ar 2004. gada 31. marta plenārsēdes balsojumu ir pieņēmis 81 priekšlikuma grozījumu.

| a) | No tiem 54 tieši, daļēji vai pēc būtības ir iekļauti Padomes kopējā nostājā, 44 — regulā, un 10 — direktīvā, un |
| --- | --- |

a)

No tiem 54 tieši, daļēji vai pēc būtības ir iekļauti Padomes kopējā nostājā, 44 — regulā, un 10 — direktīvā, un

| b) | 27 grozījumi nav iekļauti. |
| --- | --- |

b)

27 grozījumi nav iekļauti.

Pieņemtie grozījumi ir uzskaitīti tādā secībā, kādā tie ir iekļauti divdaļīgajā kopējā nostājā, vispirms regulā, tad direktīvā.

Regula:

3. grozījums: pieņemts 4. apsvērumā, un viscaur tekstos ir pieņemts papildinājums “siltumnīcas efekta izraisītāj[as]”.

8. grozījums: pieņemts pēc būtības. Sākotnējā 1. panta pirmā daļa tagad ir pārstrādāta divās daļās, tajās tagad ir ietverts saturs, uz ko attiecas šis grozījums.

10. grozījums: gandrīz pilnībā pieņemts 2. panta g) punktā; pašu gāzu laišana tirgū nav iekļauta kopējā nostājā; nav iekļauta daļa, kas attiecas uz transportlīdzekļiem, jo Padome ierosina šo priekšlikuma daļu aplūkot īpašā transportlīdzekļu tipveida atļaujas direktīvā.

12. grozījums: pieņemts daļēji 2. panta n) punktā; Padome nejuta vajadzību precizēt “apkopes vai likvidācijas laiku”, bet atstāja iespēju termiņus noteikt brīvi.

13. grozījums: Padome piekrita, ka iznīcināšana jādefinē, bet neturējās pie Parlamenta ierosinātā teksta, kopējā nostājā toties ir dota iznīcināšanas definīcija no standartdefinīcijas, ko lieto ziņojumos par ozona slāni, skat. 2. panta q) punktu.

15., 16. un 17. grozījums: visi ir pieņemti daļēji 2. panta b), c) un a) punktā; Padome pēdējo frāzi neuzskatīja par vajadzīgu, tāpēc nevienā no šiem gadījumiem tā nav iekļauta kopējā nostājā.

18. grozījums: pieņemts pēc būtības 2. panta d) punktā.

23. grozījums: pieņemts pēc būtības 3. panta 1) punktā; pēc ilgām pārrunām par terminiem “uzņēmējs” un “īpašnieks” Padome nolēma izmantot tikai terminu “uzņēmējs”, bet uzņēmēja definīcijā (2. panta f) punkts) ir norādīts, ka dalībvalstis īpašās situācijās īpašnieku var atzīt par atbildīgu veikt uzņēmēja pienākumus.

107. grozījums: pieņemts daļēji, uz šā grozījuma saturu attiecas 3. panta 2. punkts, izņemot vajadzību inspicēt iekārtas, kad tās uzstādītas, skat. noraidīto 24. grozījumu.

26., 27. un 28. grozījums: pieņemts 3. panta 2. punktā, izņemot 26. grozījuma pirmo daļu, ko neatzina par vajadzīgu.

29. grozījums: pieņemts 3. panta 2. punktā, kopējā nostājā šis grozījums ir attiecināts arī ierīcēm, uz ko attiecas b) un c) punkts.

30. grozījums: pieņemts daļēji 3. panta 4. punktā, jo biežumu patiešām var samazināt uz pusi, bet tikai, ja uzstādīta noplūdes konstatācijas sistēma.

31. grozījums: pieņemts 3. panta 5. punktā.

110. un 32. grozījums: daļēji pieņemts 3. panta 4. punktā — skat. 30. grozījumu.

33. grozījums: daļēji pieņemts 3. panta 3. punktā, daļa par “vienu ķēdi” ir noraidīta (skat. 26. grozījumu), un pēdējā daļa noraidīta, jo kopējā nostājā ir lietota izteiksme “piemērota” noplūdes konstatācijas sistēma.

34. grozījums: pieņemts 3. panta 6. punktā (sal. 23. grozījumu).

35. grozījums: pieņemts 3. panta 1. punktā.

39. grozījums: pieņemts 4. panta 4. punktā, bet Padome uzskatīja, ka praksē labāk būtu teikt “pirms” galīgas likvidācijas, nevis tās “laikā”.

41. un 42. grozījums un 43. un 44. grozījuma daļas: 5. pants ir būtiski pārstrādāts, 41. un 42. grozījuma saturs līdz ar 43. un 44. grozījuma daļām pēc būtības ir iekļauts 1., 2. un 3. punktā.

46. un 47. grozījums, daļa no 48. un 50. grozījuma: pieņemts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

52. grozījums, 53. un 54. grozījuma daļa pēc būtības, un 55. grozījums: pieņemts 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

59. un 60. grozījums: pieņemts 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

62. un 63. grozījums: pieņemts pēc būtības 6. panta 4. punktā.

78. grozījums: pieņemts pēc būtības, kaut arī kopējā nostājā ir iekļauts jauns (6.b) pants par “marķējumiem”.

65. grozījums: pieņemts 7. pantā.

67. grozījums: gandrīz tieši pieņemts 8. panta 1. punktā.

79. grozījums: pieņemts daļēji, 9. panta 1. punktā ir ietverts apzīmējums “siltumnīcas efekta izraisītāj[as]”, bet nav svītrots “dažādu tipu transportlīdzekļos”.

105. grozījums: pieņemts svītrojums 11. pantā.

Direktīva:

6. grozījums: pēc būtības pieņemts 4. apsvērumā.

85. un 96. grozījums: pieņemts.

111. grozījums: pēc būtības pieņemts 5. panta 2. punktā, bet datums ir saistīts ar saskaņotas noplūdes konstatācijas pārbaudes pieņemšanu, un robežvērtības jau ir dotas kopējā nostājā.

71. grozījums: pieņemts 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā.

112. grozījums: daļēji pieņemts 5. panta 4. punktā, bet kopējā nostājā izmantotā globālās sasilšanas potenciāla (GWP) vērtība ir 150, nevis 50.

73. grozījums: daļēji pieņemts 5. panta 5. punktā, bet kopējā nostājā datums ir 2017. gada 1. janvāris, nevis 2014. gada 1. janvāris, un globālās sasilšanas potenciāla (GWP) vērtība ir 150, nevis 50.

76. grozījums: pieņemts kvotu sistēmas svītrojums.

86. grozījums: Pieņemts pēc būtības. 8. panta 1. punktā paredzētais ziņojums jāsniedz piecus, nevis divus gadus pēc stāšanās spēkā, tas aplūko, vai vajadzīgi grozījumi, lai ņemtu vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstību un vajadzību ievērot rūpniecības ražojumu plānošanas grafikus.

82. grozījums: pēc būtības ietverts 8. pantā.

27 noraidītie grozījumi līdz ar to noraidīšanas iemesliem ir uzskaitīti tādā secībā, kādā tie būtu attiekušies uz Komisijas priekšlikumu.

2. grozījums: vairāki kopējā nostājā paredzētie pasākumi ir jāveic, pamatojoties uz 95. pantu, tātad dalībvalstīm var nebūt iespējas uzturēt spēkā dažus savus pasākumus.

4. grozījums: pēc vispusīgām apspriedēm ar Komisiju tādu gāzu lietojums ir ierobežots saskaņā ar 7. pantā ietvertajiem aizliegumiem. Lietojuma aizliegumus īpaši pārskatīs 2009. un 2010. gadā saskaņā ar 9. panta 2. punkta j) apakšpunktu, un vispārējā pārskatā izskatīs iespēju paildzināt aizliegumus laist tās tirgū (9. panta 2. punkta j) apakšpunkts).

5. un 7. grozījums: Komisijas ierosinātais 7. apsvērums un Parlamenta priekšlikums 9.a apsvērumam nav iekļauts kopējā nostājā, jo Padome neuzskatīja, ka visas prasības būtu jāskaidro. Toties ir iekļauti vispārīgāki apsvērumi, lai skaidrotu, kuras regulas daļas ir pamatotas ar 175. pantu, un kuras ar 95. pantu.

9. grozījums: Padome neuzskatīja par vajadzīgu definēt ražotāju.

11. grozījums: Padome deva priekšroku vārdam “konteiners” un to paturēja, nevis ieviesa “trauks”, bet Komisijas ierosināto definīciju tā ir papildinājusi ar vārdu “galvenokārt”.

108. grozījums: Padome neatzina par vajadzīgu definīcijā iekļaut globālās sasilšanas potenciāla (GWP) robežlielumu 50, jo tas ir aplūkots turpmākos pantos.

20. grozījums: pēc garām pārrunām Padome izvēlējās paturēt Komisijas priekšlikumu lietot “jauns aerosols”, jo neuzskatīja, ka būtu veikti pietiekami pētījumi un apspriedes par citādiem aerosoliem.

21. grozījums: Padome neuzskatīja par vajadzīgu iekļaut īpašus noteikumus par mazu apjomu izgatavotājiem.

22. grozījums: Padome uzskatīja, ka tas ir pārāk vispārīgi; princips ir aplūkots 3.panta 1. punktā.

24. grozījums: Padome uzskatīja, ka tā jau ir normāla procedūra, un šā panta mērķis ir nodrošināties, ka noplūde nenotiks tad, kad iekārta jau darbosies.

25. grozījums: Padome pēc vispusīgām pārrunām neuzskatīja, ka tagad būtu pareizi attiecināt šo pienākumu uz pārvietojamām iekārtām, bet to pārskatīs līdz 2007. gada 31. decembrim (skat. 9. panta 1. punktu).

36. grozījums: Padome neuzskatīja prasību reģistrēties par vajadzīgu.

40. grozījums: Padome neuzskatīja prasību reģistrēties par vajadzīgu.

49. grozījums: uz to attiecas 6. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

57. un 61. grozījums: Padome neuzskatīja šīs prasības par praktiski īstenojamām.

64. grozījums: kopējā nostājā joprojām ir ietverts izņēmums lietojuma aizliegumam, tiesa, to pārskatīs līdz 2010. gada 1. janvārim, skat. 9. panta 2. punkta i) apakšpunktu.

69., 74., 75. un 77. grozījums: Padome negribēja kopējā nostājā iekļaut nodokļu atvieglojumus.

80. grozījums: Padome to uzskatīja par pārāk vispārīgu, kaut gan i) un j) apakšpunkts ir pievienots pārskatam 9. pantā un pievēršas dažiem šā grozījuma aspektiem.

81. grozījums: Padome uzskatīja, ka par to jau ir runa 9. panta 2. punkta apakšpunktos, kas attiecas uz vispārēju pārskatīšanu, t.i., a), g) un h) apakšpunktā.

104. grozījums: pēc ilgām pārrunām Padome vienojās, ka jāizmanto Ozona noārdītājvielu regulas komiteja, bet saskaņā ar regulatīvo, nevis apsaimniekošanas procedūru, skat. 10. pantu.

83. grozījums: īpaša komiteja nešķita vajadzīga.

84. grozījums: jaunas formas transportlīdzekļu tipveida atļaujas direktīva par gaisa kondicionēšanas iekārtām transportlīdzekļos nozīmē to, ka tādas iekārtas vairs nav ietvertas kopējās nostājas II pielikumā, un par aerosoliem Padome deva priekšroku Komisijas ierosinātajam terminam “jauns aerosols” un paturēja to, skat. 20. grozījumu.

3.   Svarīgākie Padomes ieviestie jauninājumi

| — | Pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas:






  1. | Kvotu sistēma
  Padome piekrita Parlamenta veiktajiem grozījumiem un atzina, ka ierosinātā kvotu sistēma nav labākais paņēmiens, lai sasniegtu mērķi — samazināt izmešu apjomu no tādām sistēmām un galu galā panākt, lai visās jaunās sistēmās dzesētājvielas mainītu pret tādām vielām, kas mazāk kaitē apkārtējai videi (t.i., pret gāzēm ar krietni mazāku globālās sasilšanas potenciālu GWP). Šā iemesla dēļ kvotu sistēma ir svītrota. |
| --- | --- | --- |

—

Pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas:

1.

Kvotu sistēma

Padome piekrita Parlamenta veiktajiem grozījumiem un atzina, ka ierosinātā kvotu sistēma nav labākais paņēmiens, lai sasniegtu mērķi — samazināt izmešu apjomu no tādām sistēmām un galu galā panākt, lai visās jaunās sistēmās dzesētājvielas mainītu pret tādām vielām, kas mazāk kaitē apkārtējai videi (t.i., pret gāzēm ar krietni mazāku globālās sasilšanas potenciālu GWP). Šā iemesla dēļ kvotu sistēma ir svītrota.

| 2. | Tipveida apliecības direktīva
  Padome ņēma vērā to, ka Parlaments, jo īpaši 82. un 112. grozījumā, ir paredzējis saskaņā ar direktīvu 70/156/EEK izmantot EK tipveida apliecību sistēmu, lai kontrolētu to, kā transportlīdzekļos uzstāda apkārtējai videi draudzīgas gaisa kondicionēšanas sistēmas.
  Padomei ar Parlamentu ir kopīgs mērķis, un tā to ir īstenojusi, izmantojot transportlīdzekļu tipveida atļaujas direktīvas standartformu, ievērojot hierarhijā augstākas tiesību normas, kas ietvertas Direktīvā 70/156/EEK. |
| --- | --- |

2.

Tipveida apliecības direktīva

Padome ņēma vērā to, ka Parlaments, jo īpaši 82. un 112. grozījumā, ir paredzējis saskaņā ar direktīvu 70/156/EEK izmantot EK tipveida apliecību sistēmu, lai kontrolētu to, kā transportlīdzekļos uzstāda apkārtējai videi draudzīgas gaisa kondicionēšanas sistēmas.

Padomei ar Parlamentu ir kopīgs mērķis, un tā to ir īstenojusi, izmantojot transportlīdzekļu tipveida atļaujas direktīvas standartformu, ievērojot hierarhijā augstākas tiesību normas, kas ietvertas Direktīvā 70/156/EEK.

| — | Pārējo regulas daļu juridiskais pamats:
  Padome, pieņēmusi lēmumu svītrot priekšlikuma daļu par pārvietojamām gaisa kondicionēšanas iekārtām, un pieņemt īpašu direktīvu par tām, ļoti rūpīgi apsvēra pārējo regulas daļu juridisko pamatu, un pieņēma lēmumu, kas atspoguļojas kopējā nostājā — ka divkāršs juridiskais pamats būs vispiemērotākais risinājums. Tas nozīmē, ka regula pamatojas uz 175. panta 1. punktu. Savukārt visi panti, kas attiecas uz lietojuma aizliegumiem, aizliegumu laist tirgū un uz marķējumu, pamatojas uz Līguma 95. pantu. Iespraustais pants, kas prasa konkrēti marķēt ražojumus ar fluorinētām siltumnīcas efekta izraisītājām gāzēm, bija jauns papildinājums, ar ko nāca klajā Padome, un tas šķiet savā ziņā saderīgs ar Parlamenta veikto grozījumu par informāciju, ko sniedz patērētājiem. |
| --- | --- |

—

Pārējo regulas daļu juridiskais pamats:

Padome, pieņēmusi lēmumu svītrot priekšlikuma daļu par pārvietojamām gaisa kondicionēšanas iekārtām, un pieņemt īpašu direktīvu par tām, ļoti rūpīgi apsvēra pārējo regulas daļu juridisko pamatu, un pieņēma lēmumu, kas atspoguļojas kopējā nostājā — ka divkāršs juridiskais pamats būs vispiemērotākais risinājums. Tas nozīmē, ka regula pamatojas uz 175. panta 1. punktu. Savukārt visi panti, kas attiecas uz lietojuma aizliegumiem, aizliegumu laist tirgū un uz marķējumu, pamatojas uz Līguma 95. pantu. Iespraustais pants, kas prasa konkrēti marķēt ražojumus ar fluorinētām siltumnīcas efekta izraisītājām gāzēm, bija jauns papildinājums, ar ko nāca klajā Padome, un tas šķiet savā ziņā saderīgs ar Parlamenta veikto grozījumu par informāciju, ko sniedz patērētājiem.

IV.   SECINĀJUMS

Kaut gan Padome nevar pieņemt visus Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus, tā atzīst, ka kopējā nostājā visnotaļ ir ņemti vērā aspekti, kas Parlamentu nodarbinājuši visvairāk.

Attiecībā uz aspektu, kas skar pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas, kopējai nostājai ir jauna forma. Būtībā gan Parlamentam, gan Padomei ir viens mērķis — balstoties uz tiesību aktiem par tipveida atļaujām, izstrādāt lietderīgāku risinājumu nekā priekšlikumu par kvotām. Jāuzsver, ka, kaut arī pastāv divi elementi — regula un direktīva — Padome un Komisija ir vienisprātis par to, ka joprojām ir tikai viens priekšlikums.

---

(1)  Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmums 2002/358/EK par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi. (OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.).

---

| 26.7.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 183/17

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 26/2005,

ko Padome pieņēmusi 2005. gada 21. jūnijā

par emisijām no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām un par grozījumiem Padomes Direktīvā 70/156/EEK

(2005/C 183 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Iekšējais tirgus ir telpa bez iekšējām robežām, kurā jānodrošina brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite, un tālab attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem pastāv Kopienas tipa apstiprināšanas sistēma. Būtu jāsaskaņo mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas tehniskās prasības attiecībā uz gaisa kondicionēšanas sistēmām, lai novērstu atšķirīgu prasību pieņemšanu dažādās dalībvalstīs un nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais tirgus ir telpa bez iekšējām robežām, kurā jānodrošina brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite, un tālab attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem pastāv Kopienas tipa apstiprināšanas sistēma. Būtu jāsaskaņo mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas tehniskās prasības attiecībā uz gaisa kondicionēšanas sistēmām, lai novērstu atšķirīgu prasību pieņemšanu dažādās dalībvalstīs un nodrošinātu pareizu iekšējā tirgus darbību.

| (2) | Aizvien vairāk dalībvalstu paredzējušas reglamentēt gaisa kondicionēšanas sistēmu izmantošanu mehāniskajos transportlīdzekļos, ievērojot Padomes Lēmumu 2002/358/EK (2002. gada 25. aprīlis) par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (3). Minētais lēmums uzliek saistības Kopienai un tās dalībvalstīm laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam — salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni — par 8 % samazināt Kioto Protokola A pielikumā uzskaitīto antropogēno siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu. Šo saistību nekoordinēta īstenošana var radīt šķēršļus mehānisko transportlīdzekļu brīvai apritei Kopienā. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt prasības, kam jāatbilst transportlīdzekļos ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām, lai atļautu tās laist tirgū, un no konkrētas dienas aizliegt gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150. |
| --- | --- |

(2)

Aizvien vairāk dalībvalstu paredzējušas reglamentēt gaisa kondicionēšanas sistēmu izmantošanu mehāniskajos transportlīdzekļos, ievērojot Padomes Lēmumu 2002/358/EK (2002. gada 25. aprīlis) par ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto Protokola apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā un no tā izrietošo saistību kopīgu izpildi (3). Minētais lēmums uzliek saistības Kopienai un tās dalībvalstīm laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam — salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni — par 8 % samazināt Kioto Protokola A pielikumā uzskaitīto antropogēno siltumnīcefekta gāzu emisiju kopējo apjomu. Šo saistību nekoordinēta īstenošana var radīt šķēršļus mehānisko transportlīdzekļu brīvai apritei Kopienā. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt prasības, kam jāatbilst transportlīdzekļos ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām, lai atļautu tās laist tirgū, un no konkrētas dienas aizliegt gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150.

| (3) | Aizvien lielākas bažas rada fluorogļūdeņraža-134a (HFC-134a) — kā globālās sasilšanas potenciāls ir 1 300 — emisijas no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām, jo tās ietekmē klimata pārmaiņas. Paredzams, ka tuvā nākotnē būs pieejamas rentablas un drošas alternatīvas fluorogļūdeņradim-134a (HFC-134a). Ņemot vērā panākumus šādu sistēmu emisiju iespējamā lokalizācijā vai fluorētu siltumnīcefekta gāzu aizstāšanu tajās, būtu jāveic pārskatīšana, lai noteiktu, vai šī direktīva būtu jāattiecina arī uz citu kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem un vai būtu jāgroza noteikumi par šo gāzu globālās sasilšanas potenciālu, ņemot vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstību un vajadzību ievērot rūpniecisko ražojumu plānošanas grafikus. |
| --- | --- |

(3)

Aizvien lielākas bažas rada fluorogļūdeņraža-134a (HFC-134a) — kā globālās sasilšanas potenciāls ir 1 300 — emisijas no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām, jo tās ietekmē klimata pārmaiņas. Paredzams, ka tuvā nākotnē būs pieejamas rentablas un drošas alternatīvas fluorogļūdeņradim-134a (HFC-134a). Ņemot vērā panākumus šādu sistēmu emisiju iespējamā lokalizācijā vai fluorētu siltumnīcefekta gāzu aizstāšanu tajās, būtu jāveic pārskatīšana, lai noteiktu, vai šī direktīva būtu jāattiecina arī uz citu kategoriju mehāniskajiem transportlīdzekļiem un vai būtu jāgroza noteikumi par šo gāzu globālās sasilšanas potenciālu, ņemot vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstību un vajadzību ievērot rūpniecisko ražojumu plānošanas grafikus.

| (4) | Lai nodrošinātu konkrētu fluorētu siltumnīcefekta gāzu aizlieguma efektivitāti, jāierobežo iespēja mehāniskajos transportlīdzekļos vēlāk ierīkot gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, un jāaizliedz gaisa kondicionēšanas sistēmās iepildīt tādas gāzes. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu konkrētu fluorētu siltumnīcefekta gāzu aizlieguma efektivitāti, jāierobežo iespēja mehāniskajos transportlīdzekļos vēlāk ierīkot gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, un jāaizliedz gaisa kondicionēšanas sistēmās iepildīt tādas gāzes.

| (5) | Jānosaka noplūdes intensitātes robežvērtības un jāizstrādā testa procedūras, lai novērtētu noplūdes no mehāniskajos transportlīdzekļos ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, lai ierobežotu konkrētu fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām. |
| --- | --- |

(5)

Jānosaka noplūdes intensitātes robežvērtības un jāizstrādā testa procedūras, lai novērtētu noplūdes no mehāniskajos transportlīdzekļos ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, lai ierobežotu konkrētu fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas no mehānisko transportlīdzekļu gaisa kondicionēšanas sistēmām.

| (6) | Lai palīdzētu pildīt Kopienas un tās dalībvalstu saistības, ko uzliek ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām, Kioto Protokols un Lēmums 2002/358/EK, gan Regula/2005 (4), gan šī direktīva, kas palīdz samazināt fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, būtu jāpieņem un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienlaikus. |
| --- | --- |

(6)

Lai palīdzētu pildīt Kopienas un tās dalībvalstu saistības, ko uzliek ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām, Kioto Protokols un Lēmums 2002/358/EK, gan Regula/2005 (4), gan šī direktīva, kas palīdz samazināt fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas, būtu jāpieņem un jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienlaikus.

| (7) | Visiem transportlīdzekļu ražotājiem būtu jādara apstiprinātājai iestādei pieejama visa attiecīgā tehniskā informācija par ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām un tajās izmantotajām gāzēm. Attiecībā uz gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, ražotājiem arī būtu jādara zināma šo sistēmu noplūdes intensitāte. |
| --- | --- |

(7)

Visiem transportlīdzekļu ražotājiem būtu jādara apstiprinātājai iestādei pieejama visa attiecīgā tehniskā informācija par ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām un tajās izmantotajām gāzēm. Attiecībā uz gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, ražotājiem arī būtu jādara zināma šo sistēmu noplūdes intensitāte.

| (8) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(8)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (9) | Šī direktīva ir viena no atsevišķām direktīvām saistībā ar EK tipa apstiprināšanas procedūru, kas noteikta ar Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (6). Tātad Direktīva 70/156/EEK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Šī direktīva ir viena no atsevišķām direktīvām saistībā ar EK tipa apstiprināšanas procedūru, kas noteikta ar Padomes Direktīvu 70/156/EEK (1970. gada 6. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (6). Tātad Direktīva 70/156/EEK būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nespēj pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķus, proti, kontrolēt konkrētu fluorētu siltumnīcefekta gāzu noplūdi no transportlīdzekļos ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām un no konkrētas dienas aizliegt gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, un ierosinātās rīcības mēroga un seku dēļ tos var sasniegt labāk Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar īguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nespēj pietiekami labi sasniegt šīs direktīvas mērķus, proti, kontrolēt konkrētu fluorētu siltumnīcefekta gāzu noplūdi no transportlīdzekļos ierīkotajām gaisa kondicionēšanas sistēmām un no konkrētas dienas aizliegt gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, un ierosinātās rīcības mēroga un seku dēļ tos var sasniegt labāk Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar īguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (11) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par likumdošanas uzlabošanu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas labāk atspoguļotu sakarību starp šo direktīvu un tās pārņemšanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas atklātībai, |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par likumdošanas uzlabošanu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas labāk atspoguļotu sakarību starp šo direktīvu un tās pārņemšanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas atklātībai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu nosaka prasības transportlīdzekļu EK tipa apstiprināšanai vai valsts tipa apstiprināšanai attiecībā uz emisijām no gaisa kondicionēšanas sistēmām, kas ierīkotas transportlīdzekļos, un minēto sistēmu drošu darbību. Ar to nosaka arī noteikumus šādu sistēmu vēlākai ierīkošanai un atkārtotai uzpildīšanai.

2. pants

Darbības joma

Šo direktīvu piemēro M1 un N1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kā noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikumā. Šajā direktīvā N1 kategorijas transportlīdzekļi ietver tikai I klases transportlīdzekļus, kā noteikts Padomes Direktīvas 70/220/EEK (1970. gada 20. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, ko rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem (8), I pielikuma 5.3.1.4. punkta pirmajā tabulā, kas iekļauta ar Direktīvu 98/69/EK (9).

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “transportlīdzeklis” ir jebkāds mehāniskais transportlīdzeklis, uz ko attiecas šī direktīva; |
| --- | --- |

1)

“transportlīdzeklis” ir jebkāds mehāniskais transportlīdzeklis, uz ko attiecas šī direktīva;

| 2) | “transportlīdzekļa tips” ir tips, kas noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma B iedaļā; |
| --- | --- |

2)

“transportlīdzekļa tips” ir tips, kas noteikts Direktīvas 70/156/EEK II pielikuma B iedaļā;

| 3) | “gaisa kondicionēšanas sistēma” ir jebkāda sistēma, kuras galvenais mērķis ir samazināt gaisa temperatūru un mitrumu transportlīdzekļa pasažieru salonā; |
| --- | --- |

3)

“gaisa kondicionēšanas sistēma” ir jebkāda sistēma, kuras galvenais mērķis ir samazināt gaisa temperatūru un mitrumu transportlīdzekļa pasažieru salonā;

| 4) | “divu iztvaicētāju sistēma” ir sistēma, kurā viens iztvaicētājs ir ierīkots motora nodalījumā un otrais — citā transportlīdzekļa nodalījumā; visas pārējās sistēmas uzskata par “viena iztvaicētāja sistēmām”; |
| --- | --- |

4)

“divu iztvaicētāju sistēma” ir sistēma, kurā viens iztvaicētājs ir ierīkots motora nodalījumā un otrais — citā transportlīdzekļa nodalījumā; visas pārējās sistēmas uzskata par “viena iztvaicētāja sistēmām”;

| 5) | “fluorētas siltumnīcefekta gāzes” ir fluorogļūdeņraži (HFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) un sēra heksafluorīds (SF6), kas minēti Kioto Protokola A pielikumā, un preparāti, kuros ir šīs vielas, izņemot vielas, kuras kontrolē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par vielām, kas noārda ozona slāni (10); |
| --- | --- |

5)

“fluorētas siltumnīcefekta gāzes” ir fluorogļūdeņraži (HFC), perfluorogļūdeņraži (PFC) un sēra heksafluorīds (SF6), kas minēti Kioto Protokola A pielikumā, un preparāti, kuros ir šīs vielas, izņemot vielas, kuras kontrolē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 (2000. gada 29. jūnijs) par vielām, kas noārda ozona slāni (10);

| 6) | “fluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kurš sastāv no oglekļa, ūdeņraža un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem; |
| --- | --- |

6)

“fluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kurš sastāv no oglekļa, ūdeņraža un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem;

| 7) | “perfluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kas sastāv tikai no oglekļa un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem; |
| --- | --- |

7)

“perfluorogļūdeņradis” ir organisks savienojums, kas sastāv tikai no oglekļa un fluora un kura molekulā nav vairāk par sešiem oglekļa atomiem;

| 8) | “globālās sasilšanas potenciāls” ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes atmosfēras sasilšanas potenciāla attiecība pret oglekļa dioksīda atmosfēras sasilšanas potenciālu. Globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina kā viena kilograma gāzes sasilšanas potenciālu 100 gados attiecībā pret viena kilograma CO2 sasilšanas potenciālu. Attiecīgās GSP vērtības ir publicētas trešajā novērtējuma ziņojumā (TNZ), kuru pieņēma Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (KPSP) (“KPSP noteiktās GSP vērtības 2001. gadam”) (11); |
| --- | --- |

8)

“globālās sasilšanas potenciāls” ir fluorētas siltumnīcefekta gāzes atmosfēras sasilšanas potenciāla attiecība pret oglekļa dioksīda atmosfēras sasilšanas potenciālu. Globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina kā viena kilograma gāzes sasilšanas potenciālu 100 gados attiecībā pret viena kilograma CO2 sasilšanas potenciālu. Attiecīgās GSP vērtības ir publicētas trešajā novērtējuma ziņojumā (TNZ), kuru pieņēma Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (KPSP) (“KPSP noteiktās GSP vērtības 2001. gadam”) (11);

| 9) | “preparāts” ir maisījums, kura sastāvā ir divas vai vairākas vielas, no kurām vismaz viena ir fluorēta siltumnīcefekta gāze. Preparāta kopējo globālas sasilšanas potenciālu (12) nosaka saskaņā ar pielikuma 2. daļu; |
| --- | --- |

9)

“preparāts” ir maisījums, kura sastāvā ir divas vai vairākas vielas, no kurām vismaz viena ir fluorēta siltumnīcefekta gāze. Preparāta kopējo globālas sasilšanas potenciālu (12) nosaka saskaņā ar pielikuma 2. daļu;

| 10) | “vēlāka ierīkošana” ir gaisa kondicionēšanas sistēmas ierīkošana transportlīdzeklī pēc tā reģistrācijas. |
| --- | --- |

10)

“vēlāka ierīkošana” ir gaisa kondicionēšanas sistēmas ierīkošana transportlīdzeklī pēc tā reģistrācijas.

4. pants

Dalībvalstu saistības

1.   Dalībvalstis piešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu attiecībā uz emisijām no gaisa kondicionēšanas sistēmām tikai tādu tipu transportlīdzekļiem, kas atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Lai piešķirtu apstiprinājumu visa transportlīdzekļa tipam saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis nodrošina, ka ražotāji sniedz informāciju par tās dzesētājvielas veidu, kuru izmanto gaisa kondicionēšanas sistēmās, ar ko ir aprīkoti mehāniskie transportlīdzekļi.

3.   Lai piešķirtu tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorēta siltumnīcefekta gāze ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar saskaņoto noplūdes konstatēšanas testu, kas minēts 7. panta 1. punktā, šādu gāzu noplūdes intensitāte nepārsniedz pieļaujamās robežvērtības, kas noteiktas 5. pantā.

5. pants

Tipa apstiprinājums

1.   Pēc tam, kad pagājuši 6 mēneši, kopš pieņemts saskaņotais noplūdes konstatēšanas tests, dalībvalstis, sakarā ar emisijām no gaisa kondicionēšanas sistēmām, nedrīkst:

| a) | atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu kādam jaunam transportlīdzekļa tipam, vai |
| --- | --- |

a)

atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu kādam jaunam transportlīdzekļa tipam, vai

| b) | aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt ekspluatēt jaunus transportlīdzekļus, |
| --- | --- |

b)

aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt ekspluatēt jaunus transportlīdzekļus,

ja transportlīdzeklis, kurš aprīkots ar gaisa kondicionēšanas sistēmu, kurai saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Pēc tam, kad pagājuši divpadsmit mēneši no saskaņotā noplūdes konstatēšanas testa pieņemšanas, vai no 2007. gada 1. janvāra, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir vēlāk, dalībvalstis vairs nepiešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar gaisa kondicionēšanas sistēmu, kurai saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, ja šādas sistēmas noplūdes intensitāte pārsniedz 40 gramus fluorētas siltumnīcefekta gāzes gadā viena iztvaicētāja sistēmai vai 60 gramus fluorētas siltumnīcefekta gāzes gadā — divu iztvaicētāju sistēmai.

3.   Pēc tam, kad pagājuši 24 mēneši no saskaņotā noplūdes konstatēšanas testa pieņemšanas, vai no 2008. gada 1. janvāra, atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir vēlāk, attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, ja šādas sistēmas noplūdes intensitāte pārsniedz 40 gramus fluorētas siltumnīcefekta gāzes gadā viena iztvaicētāja sistēmai vai 60 gramus fluorētas siltumnīcefekta gāzes gadā — divu iztvaicētāju sistēmai, dalībvalstis:

| a) | uzskata, ka atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 1. punkta nozīmē, un |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 1. punkta nozīmē, un

| b) | atsaka reģistrāciju un aizliedz pārdošanu un ekspluatācijas sākšanu. |
| --- | --- |

b)

atsaka reģistrāciju un aizliedz pārdošanu un ekspluatācijas sākšanu.

4.   No 2011. gada 1. janvāra dalībvalstis vairs nepiešķir EK tipa apstiprinājumu vai valsts tipa apstiprinājumu tādu transportlīdzekļu tipam, kas ir aprīkoti ar gaisa kondicionēšanas sistēmu, kurai saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150.

5.   No 2017. gada 1. janvāra attiecībā uz jauniem transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar gaisa kondicionēšanas sistēmām, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, dalībvalstis:

| a) | uzskata, ka atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 1. punkta nozīmē, un |
| --- | --- |

a)

uzskata, ka atbilstības sertifikāti vairs nav derīgi Direktīvas 70/156/EEK 7. panta 1. punkta nozīmē, un

| b) | atsaka reģistrāciju un aizliedz pārdošanu un ekspluatācijas sākšanu. |
| --- | --- |

b)

atsaka reģistrāciju un aizliedz pārdošanu un ekspluatācijas sākšanu.

6. pants

Vēlāka ierīkošana un atkārtota uzpildīšana

1.   No 2011. gada 1. janvāra gaisa kondicionēšanas sistēmas, kurām saskaņā ar projektu jāsatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, nedrīkst ierīkot vēlāk transportlīdzekļos, kuru tips ir apstiprināts pēc minētās dienas. No 2017. gada 1. janvāra šādas gaisa kondicionēšanas sistēmas nedrīkst ierīkot vēlāk jebkādos transportlīdzekļos.

2.   Gaisa kondicionēšanas sistēmas, kas ierīkotas transportlīdzekļos, kuru tipi apstiprināti 2011. gada 1. janvārī vai vēlāk, nedrīkst uzpildīt ar fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, kuru globālās sasilšanas potenciāls ir augstāks par 150. No 2017. gada 1. janvāra gaisa kondicionēšanas sistēmas visos transportlīdzekļos nedrīkst uzpildīt ar fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, kuru globālās sasilšanas potenciāls ir augstāks par 150, izņemot šādas gāzes saturošas gaisa kondicionēšanas sistēmas, kuras ir ierīkotas pirms minētās dienas.

3.   Pakalpojumu sniedzēji, kuri veic gaisa kondicionēšanas sistēmu apkopi un remontu, neuzpilda šo aprīkojumu ar fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, ja no sistēmas ir noplūdis pārmērīgi liels daudzums dzesētājvielas, kamēr nav pabeigts nepieciešamais remonts.

7. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Līdz ... (13) Komisija paredz pasākumus 4. un 5. panta īstenošanai, jo īpaši:

| a) | administratīvus noteikumus transportlīdzekļu EK tipa apstiprināšanai un |
| --- | --- |

a)

administratīvus noteikumus transportlīdzekļu EK tipa apstiprināšanai un

| b) | saskaņotu noplūdes konstatēšanas testu, lai mērītu fluorētu siltumnīcefekta gāzu, kuru globālās sasilšanas potenciāls ir augstāks par 150, noplūdes intensitāti no gaisa kondicionēšanas sistēmām. |
| --- | --- |

b)

saskaņotu noplūdes konstatēšanas testu, lai mērītu fluorētu siltumnīcefekta gāzu, kuru globālās sasilšanas potenciāls ir augstāks par 150, noplūdes intensitāti no gaisa kondicionēšanas sistēmām.

2.   Komisija paredz pasākumus saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā minēto procedūru.

3.   Komisija publicē šos pasākumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Šā panta 2. punktā minēto procedūru piemēro, lai pieņemtu, ja vajadzīgs:

| a) | pasākumus, kas nepieciešami pārvietojamu gaisa kondicionēšanas sistēmu dzesētājvielu drošai darbībai un pareizai apkopei; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas nepieciešami pārvietojamu gaisa kondicionēšanas sistēmu dzesētājvielu drošai darbībai un pareizai apkopei;

| b) | pasākumus, kas saistīti ar gaisa kondicionēšanas sistēmu vēlāku ierīkošanu transportlīdzekļos, kuri jau atrodas lietošanā, un tādu gaisa kondicionēšanas sistēmu atkārtotu uzpildīšanu, kas jau atrodas lietošanā, ciktāl uz tiem neattiecas 6. pants; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas saistīti ar gaisa kondicionēšanas sistēmu vēlāku ierīkošanu transportlīdzekļos, kuri jau atrodas lietošanā, un tādu gaisa kondicionēšanas sistēmu atkārtotu uzpildīšanu, kas jau atrodas lietošanā, ciktāl uz tiem neattiecas 6. pants;

| c) | pielāgojumus metodei, lai noteiktu preparātu attiecīgo globālās sasilšanas potenciālu. |
| --- | --- |

c)

pielāgojumus metodei, lai noteiktu preparātu attiecīgo globālās sasilšanas potenciālu.

8. pants

Pārskatīšana

1.   Pamatojoties uz panākumiem fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisiju no gaisa kondicionēšanas sistēmām, kas ir ierīkotas mehāniskajos transportlīdzekļos, iespējamā lokalizācijā un fluorētu siltumnīcefekta gāzu aizstāšanā, Komisija pārbauda, vai:

| — | spēkā esošie tiesību akti būtu jāattiecina uz citām transportlīdzekļu kategorijām, jo īpaši uz M2 un M3 kategoriju, ka arī N1 kategorijas II un III klasi, un |
| --- | --- |

—

spēkā esošie tiesību akti būtu jāattiecina uz citām transportlīdzekļu kategorijām, jo īpaši uz M2 un M3 kategoriju, ka arī N1 kategorijas II un III klasi, un

| — | būtu jāgroza Kopienas noteikumi par fluorētu siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu; jebkuros grozījumos ir jāņem vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstība un vajadzība ievērot rūpniecisko ražojumu plānošanas grafikus, |
| --- | --- |

—

būtu jāgroza Kopienas noteikumi par fluorētu siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciālu; jebkuros grozījumos ir jāņem vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstība un vajadzība ievērot rūpniecisko ražojumu plānošanas grafikus,

un publicē ziņojumu līdz ... (14). Ja vajadzīgs, tā iesniedz atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus.

2.   Ja fluorētu siltumnīcefekta gāzi ar globālās sasilšanas potenciālu augstāku par 150, kura nav iekļauta 3. panta 8. punkta minētajā KPSP ziņojumā, iekļauj nākamajā KPSP ziņojumā, Komisija apsver, vai ir lietderīgi grozīt šo direktīvu, lai iekļautu tajā šādu gāzi. Ja Komisija uzskata to par nepieciešamu, tā saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 13. pantā minēto procedūru:

| — | pieņem vajadzīgos pasākumus un |
| --- | --- |

—

pieņem vajadzīgos pasākumus un

| — | nosaka pārejas periodus šo pasākumu piemērošanai. |
| --- | --- |

—

nosaka pārejas periodus šo pasākumu piemērošanai.

Šajā sakarā Komisija atrod līdzsvaru starp vajadzību paredzēt atbilstīgo pārejas laikposmu un risku, ko fluorēta siltumnīcefekta gāze rada videi.

9. pants

Direktīvas 70/156/EEK grozījumi

Ar šo groza Direktīvu 70/156/EEK saskaņā ar šīs direktīvas pielikuma 1. daļu.

10. pants

Pārņemšana

1.   Līdz ... (15) dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Tās piemēro minētos pasākumus no ... (16).

Dalībvalstīm pieņemot minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

Priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 108, 30.4.2004., 62. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 31. marta Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī), Padomes 2005. gada 21. jūnija Kopējā nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī) un Eiropas Parlamenta.... gada.... Nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 130, 15.5.2002., 1. lpp.

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša ... lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/104/EK (OV L 337, 13.11.2004., 13. lpp.).

6

(7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

7

(8)  OV L 76, 6.4.1970.,1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/76/EK (OV L 206, 15.8.2003., 29. lpp.).

8

(9)  OV L 350, 28.12.1998., 1. lpp.

9

(10)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2077/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.).

10

(11)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

11

IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

(12)  GSP aprēķināšanai siltumnīcas efektu izraisošajām gāzēm, kas nesatur fluoru, piemēro vērtības, kas publicētas KPSP Pirmajā novērtējuma ziņojumā, sk.: Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

12

Climate Change, The IPCC Scientific Assessment

J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990

(13)  Divpadsmit mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

13

(14)  Piecus gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

14

(15)  18 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

(16)  18 mēnešus un vienu dienu pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

16

---

PIELIKUMS

1. DAĻA

Direktīvu 70/156/EEK groza šādi:

| 1. | Direktīvas IV pielikuma I daļā iekļauj šādu jaunu (61) punktu un zemsvītras piezīmi:

















  “Priekšmets | Direktīva Nr. | Atsauce uz Oficiālo Vēstnesi | Piemērojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| (61) | Gaisa kondicionēšanas sistēmas |

1.

Direktīvas IV pielikuma I daļā iekļauj šādu jaunu (61) punktu un zemsvītras piezīmi:

“Priekšmets

Direktīva Nr.

Atsauce uz Oficiālo Vēstnesi

Piemērojamība

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

(61)

Gaisa kondicionēšanas sistēmas

[2005/.../EK]

L..,..., lpp.

X

X (1)

| 2. | Direktīvas XI pielikumu groza šādi:






  a) | 1. papildinājumā iekļauj šādu jaunu (61) punktu:











  “Punkts | Priekšmets | Direktīva Nr. | M1 ≤2 500
  (1) kg | M1 >2 500
  (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (61) | Gaisa kondicionēšanas sistēma | 2005/.../EK | X | X” | | |

2.

Direktīvas XI pielikumu groza šādi:

a)

1. papildinājumā iekļauj šādu jaunu (61) punktu:

“Punkts

Priekšmets

Direktīva Nr.

M1 ≤2 500

(1) kg

M1 >2 500

(1) kg

M2

M3

(61)

Gaisa kondicionēšanas sistēma

2005/.../EK

X

X”

| b) | 2. papildinājumā iekļauj šādu jaunu (61.) punktu:

















  “Punkts | Priekšmets | Direktīva Nr. | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (61) | Gaisa kondicionēšanas sistēma | 2005/.../EK | X | | | W” | | | | | | |

b)

2. papildinājumā iekļauj šādu jaunu (61.) punktu:

“Punkts

Priekšmets

Direktīva Nr.

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

(61)

Gaisa kondicionēšanas sistēma

2005/.../EK

X

W”

| c) | pielikuma 3. papildinājumā iekļauj šādu jaunu (61.) punktu:
















  “Punkts | Priekšmets | Direktīva Nr. | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (61) | Gaisa kondicionēšanas sistēma | 2005/.../EK | | | W” | | | | | | |

c)

pielikuma 3. papildinājumā iekļauj šādu jaunu (61.) punktu:

“Punkts

Priekšmets

Direktīva Nr.

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

(61)

Gaisa kondicionēšanas sistēma

2005/.../EK

W”

| d) | iedaļā “Burtu skaidrojumi” iekļauj šādu burta skaidrojumu:“WTikai N1 kategorijas I klases transportlīdzekļiem, kā noteikts Direktīvas 70/220/EEK I pielikuma 5.3.1.4. punkta pirmajā tabulā, kas iekļauta ar Direktīvu 98/69/EK.” |
| --- | --- |

d)

iedaļā “Burtu skaidrojumi” iekļauj šādu burta skaidrojumu:

2. DAĻA

Preparāta globālās sasilšanas potenciāla (GSP) aprēķināšanas metode

Kopējais preparāta GSP ir vidējā svērtā vērtība, kas atvasināta no atsevišķo vielu īpatsvara vērtībām, reizinot tās ar to GSP.

Σ (X viela % × GSP) + (Y viela % × GSP) + ... (N viela % × GSP)

kur % ir īpatsvars ar precizitāti +/- 1 %

Piemērs: piemērojot formulu teorētiskam gāzu maisījumam, kas sastāv no 23 % HFC-32; 25 % HFC-125 un 52 % HFC-134a;

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

Image => Kopējais GSP = 1 652,5

---

(1)  Tikai N1 kategorijas I klases transportlīdzekļiem, kā noteikts Direktīvas 70/220/EEK I pielikuma 5.3.1.4. punkta pirmajā tabulā, kas iekļauta ar Direktīvu 98/69/EK.”

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES PAMATOJUMIEM (1)

---

(1)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 12. lpp.

---