# Euroopa Liidu C 429/11.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 429 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik11. detsember 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 429

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik11. detsember 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 554. istungjärk, 16.9.2020–18.9.2020 |
| 2020/C 429/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne ühtne turg – suundumused ja võimalused VKEde jaoks (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2020/C 429/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu (omaalgatuslik arvamus) | 6 |
| 2020/C 429/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õigusriik ja selle mõju majanduskasvule (omaalgatuslik arvamus) | 16 |
| 2020/C 429/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Saatjata alaealiste rändajate kaitse Euroopas (omaalgatuslik arvamus) | 24 |
| 2020/C 429/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riigihange kui vahend väärtuse ja väärikate töötingimuste loomiseks puhastus- ja hoonehalduse teenustes (omaalgatuslik arvamus) | 30 |
| 2020/C 429/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne kaevandamine Euroopas: uued lahendused toorainete jätkusuutlikuks tootmiseks (omaalgatuslik arvamus) | 37 |
| 2020/C 429/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Noorte struktureeritud kaasamine ELi otsustusprotsessi kliima ja kestlikkuse valdkonnas (omaalgatuslik arvamus) | 44 |
| 2020/C 429/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi säästva tarbimise strateegia suunas (omaalgatuslik arvamus) | 51 |
| 2020/C 429/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi maapiirkondade terviklik käsitlus, pöörates eritähelepanu haavatavatele piirkondadele (omaalgatuslik arvamus) | 60 |
| 2020/C 429/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega (omaalgatuslik arvamus) | 66 |
| 2020/C 429/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Energia: naised kui võrdsed osalejad 21. sajandil (omaalgatuslik arvamus) | 77 |
| 2020/C 429/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üleeuroopalise supervõrgu ja kohalike energiasaarte vahel – õige detsentraliseeritud lahenduste ja tsentraliseeritud struktuuride kombinatsioon majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt säästvaks energiasüsteemi ümberkujundamiseks (omaalgatuslik arvamus) | 85 |
| 2020/C 429/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üldine juurdepääs inimväärsele, kestlikule ja pikaajaliselt taskukohasele eluasemele (omaalgatuslik arvamus) | 93 |
| 2020/C 429/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi lennutranspordi tulevik koroonakriisi ajal ja pärast seda (omaalgatuslik arvamus) | 99 |
| 2020/C 429/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal EL ja Aafrika: võrdse arengupartnerluse muutmine tegelikkuseks, tuginedes kestlikkusele ja ühistele väärtustele (omaalgatuslik arvamus) | 105 |
| 2020/C 429/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna panus rohelisse tegevuskavasse ja Lääne-Balkani riikide kestlikku arengusse ELiga ühinemise protsessi osana (omaalgatuslik arvamus) | 114 |
| 2020/C 429/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal CO2-turud: tekkimine, struktuur ja väljakutsed Euroopa tööstusele (omaalgatuslik arvamus) | 122 |
| 2020/C 429/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete kui sotsiaalse Euroopa olulise samba tugevdamine (ettevalmistav arvamus) | 131 |
| 2020/C 429/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kohustuslik hoolsuskohustus (ettevalmistav arvamus) | 136 |
| 2020/C 429/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava, Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava läbivaatamine (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel) | 145 |
| 2020/C 429/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika roll majanduse uuenduslikul ja arukal ümberkujundamisel (ettevalmistav arvamus) | 153 |
| 2020/C 429/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas (ettevalmistav arvamus Euroopa Parlamendi / nõukogu taotlusel) | 159 |
| 2020/C 429/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õiglane töö platvormimajanduses (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel) | 173 |
| 2020/C 429/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digiüleminek ja kestlikkus – praegune olukord ja vajadus meetmete järele kodanikuühiskonna seisukohast (ettevalmistav arvamus) | 187 |
| 2020/C 429/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kestlikud tarneahelad ja inimväärne töö rahvusvahelises kaubanduses (ettevalmistav arvamus) | 197 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 554. istungjärk, 16.9.2020–18.9.2020

2020/C 429/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne ühtne turg – suundumused ja võimalused VKEde jaoks (omaalgatuslik arvamus)

1

2020/C 429/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu (omaalgatuslik arvamus)

6

2020/C 429/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õigusriik ja selle mõju majanduskasvule (omaalgatuslik arvamus)

16

2020/C 429/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Saatjata alaealiste rändajate kaitse Euroopas (omaalgatuslik arvamus)

24

2020/C 429/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Riigihange kui vahend väärtuse ja väärikate töötingimuste loomiseks puhastus- ja hoonehalduse teenustes (omaalgatuslik arvamus)

30

2020/C 429/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalne kaevandamine Euroopas: uued lahendused toorainete jätkusuutlikuks tootmiseks (omaalgatuslik arvamus)

37

2020/C 429/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Noorte struktureeritud kaasamine ELi otsustusprotsessi kliima ja kestlikkuse valdkonnas (omaalgatuslik arvamus)

44

2020/C 429/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi säästva tarbimise strateegia suunas (omaalgatuslik arvamus)

51

2020/C 429/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi maapiirkondade terviklik käsitlus, pöörates eritähelepanu haavatavatele piirkondadele (omaalgatuslik arvamus)

60

2020/C 429/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega (omaalgatuslik arvamus)

66

2020/C 429/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Energia: naised kui võrdsed osalejad 21. sajandil (omaalgatuslik arvamus)

77

2020/C 429/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üleeuroopalise supervõrgu ja kohalike energiasaarte vahel – õige detsentraliseeritud lahenduste ja tsentraliseeritud struktuuride kombinatsioon majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt säästvaks energiasüsteemi ümberkujundamiseks (omaalgatuslik arvamus)

85

2020/C 429/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üldine juurdepääs inimväärsele, kestlikule ja pikaajaliselt taskukohasele eluasemele (omaalgatuslik arvamus)

93

2020/C 429/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi lennutranspordi tulevik koroonakriisi ajal ja pärast seda (omaalgatuslik arvamus)

99

2020/C 429/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal EL ja Aafrika: võrdse arengupartnerluse muutmine tegelikkuseks, tuginedes kestlikkusele ja ühistele väärtustele (omaalgatuslik arvamus)

105

2020/C 429/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna panus rohelisse tegevuskavasse ja Lääne-Balkani riikide kestlikku arengusse ELiga ühinemise protsessi osana (omaalgatuslik arvamus)

114

2020/C 429/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal CO2-turud: tekkimine, struktuur ja väljakutsed Euroopa tööstusele (omaalgatuslik arvamus)

122

2020/C 429/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete kui sotsiaalse Euroopa olulise samba tugevdamine (ettevalmistav arvamus)

131

2020/C 429/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kohustuslik hoolsuskohustus (ettevalmistav arvamus)

136

2020/C 429/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava, Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava läbivaatamine (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel)

145

2020/C 429/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika roll majanduse uuenduslikul ja arukal ümberkujundamisel (ettevalmistav arvamus)

153

2020/C 429/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas (ettevalmistav arvamus Euroopa Parlamendi / nõukogu taotlusel)

159

2020/C 429/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õiglane töö platvormimajanduses (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel)

173

2020/C 429/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digiüleminek ja kestlikkus – praegune olukord ja vajadus meetmete järele kodanikuühiskonna seisukohast (ettevalmistav arvamus)

187

2020/C 429/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kestlikud tarneahelad ja inimväärne töö rahvusvahelises kaubanduses (ettevalmistav arvamus)

197

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 554. istungjärk, 16.9.2020–18.9.2020 |
| 2020/C 429/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks[COM(2020) 103 final] | 210 |
| 2020/C 429/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Turism ja transport 2020. aastal ja pärast seda(COM(2020) 550 final) | 219 |
| 2020/C 429/28 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Majanduse juhtimise paketi hindamine. Aruanne määruste (EL) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 kohaldamise ning nõukogu direktiivi 2011/85/EL sobivuse kohta[COM(2020) 55 final] | 227 |
| 2020/C 429/29 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] ja teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)] | 236 |
| 2020/C 429/30 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus õiglase ülemineku mehhanismi raames loodava avaliku sektori laenurahastu kohta(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD)) | 240 |
| 2020/C 429/31 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta(COM(2020) 447 – 2018-206-COD) | 245 |
| 2020/C 429/32 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)] | 251 |
| 2020/C 429/33 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi(COM(2020) 380 final) | 259 |
| 2020/C 429/34 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Strateegia Talust taldrikule õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks(COM(2020) 381) | 268 |
| 2020/C 429/35 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ Ukrainas teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ning Ukrainas kasvatatud teraviljaseemne samaväärsuse osas(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD)) | 276 |
| 2020/C 429/36 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)] | 279 |
| 2020/C 429/37 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 5G turvaline kasutuselevõtt ELis: ELi meetmepaketi rakendamine[COM(2020) 50 final] | 281 |
| 2020/C 429/38 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa andmestrateegia[COM(2020) 66 final] | 290 |
| 2020/C 429/39 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Prantsusmaale luba pidada läbirääkimisi lepingu üle, millega täiendatakse Ühendkuningriigiga sõlmitud kehtivat kahepoolset lepingut, mis käsitleb La Manche’i väina püsiühenduse ehitamist ja käitamist eraõiguslike kontsessionääride poolt(COM(2020) 622 final – 2020/0160(COD)) | 296 |
| 2020/C 429/40 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/798 seoses raudtee ohutus- ja koostalitluseeskirjade kohaldamisega La Manche’i väina püsiühenduse suhtes(COM(2020) 623 final – 2020/0161(COD)) | 297 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 554. istungjärk, 16.9.2020–18.9.2020

2020/C 429/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks[COM(2020) 103 final]

[COM(2020) 103 final]

210

2020/C 429/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Turism ja transport 2020. aastal ja pärast seda(COM(2020) 550 final)

(COM(2020) 550 final)

219

2020/C 429/28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Majanduse juhtimise paketi hindamine. Aruanne määruste (EL) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 kohaldamise ning nõukogu direktiivi 2011/85/EL sobivuse kohta[COM(2020) 55 final]

[COM(2020) 55 final]

227

2020/C 429/29

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)] ja teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

236

2020/C 429/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus õiglase ülemineku mehhanismi raames loodava avaliku sektori laenurahastu kohta(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD)) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

240

2020/C 429/31

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

245

2020/C 429/32

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

251

2020/C 429/33

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi(COM(2020) 380 final)

(COM(2020) 380 final)

259

2020/C 429/34

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Strateegia Talust taldrikule õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks(COM(2020) 381)

(COM(2020) 381)

268

2020/C 429/35

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ Ukrainas teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ning Ukrainas kasvatatud teraviljaseemne samaväärsuse osas(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

276

2020/C 429/36

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

279

2020/C 429/37

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 5G turvaline kasutuselevõtt ELis: ELi meetmepaketi rakendamine[COM(2020) 50 final]

[COM(2020) 50 final]

281

2020/C 429/38

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa andmestrateegia[COM(2020) 66 final]

[COM(2020) 66 final]

290

2020/C 429/39

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Prantsusmaale luba pidada läbirääkimisi lepingu üle, millega täiendatakse Ühendkuningriigiga sõlmitud kehtivat kahepoolset lepingut, mis käsitleb La Manche’i väina püsiühenduse ehitamist ja käitamist eraõiguslike kontsessionääride poolt(COM(2020) 622 final – 2020/0160(COD))

(COM(2020) 622 final – 2020/0160(COD))

296

2020/C 429/40

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/798 seoses raudtee ohutus- ja koostalitluseeskirjade kohaldamisega La Manche’i väina püsiühenduse suhtes(COM(2020) 623 final – 2020/0161(COD))

(COM(2020) 623 final – 2020/0161(COD))

297

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 554. istungjärk, 16.9.2020–18.9.2020

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalne ühtne turg – suundumused ja võimalused VKEde jaoks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/01)

| Raportöör: | Pedro ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Raportöör:

Pedro ALMEIDA FREIRE

| Täiskogu otsus | 30.3.2017 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 220/0/0 |

Täiskogu otsus

30.3.2017

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

220/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jälgib eriti tähelepanelikult digitaalse tehnoloogia mõju Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). 25 miljonit VKEd moodustavad ELi majanduse tugisamba. Nad annavad tööd umbes 100 miljonile inimesele, moodustavad enam kui pool Euroopa SKPst ja mängivad olulist rolli majandusliku väärtuse loomisel kõigis majandussektorites. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Arutelude käigus, mis mõnes valitud riigis (Belgia, Saksamaa, Portugal ja Rumeenia) seoses 2019. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksiga (DESI) toimusid, pani komitee tähele, et paljud Euroopa VKEd, iseäranis mikro- ja väikeettevõtjad (93 % Euroopa ettevõtjatest), on digitaalsete lahenduste kasutuselevõtuga hiljaks jäänud. Need, kes seda teinud on, märkisid, et kasutuselevõtul tuli ette mitmeid takistusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab teha kõik võimaliku, et kõrvaldada esimene takistus, milleks on ebapiisav lairibavõrguga kaetus liidu territooriumil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee avastas, et VKEde vajadused digitaaltehnoloogiaga seotud koolituste järele sellistes valdkondades nagu küberturvalisus, tehisintellekt või plokiahel, on otsustava tähtsusega, kui mitte pakilised. Komitee soovitab sellega seoses, et digioskuste omandamine oleks kohustuslik osa kooliharidusest ja et VKEdele võimaldataks koolitusi nende tööriistade kasutama õppimiseks. Lisaks tuleb senisest rohkem toetada ja edendada füüsilisest isikust ettevõtjate, VKEde juhtide ja nende töötajate kohandatud ja taskukohast täiendusõpet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee nõuab maksustamise asjakohast riiklikku koordineerimist, sest sellise kooskõla puudumine tekitab poolte aruteludega hõlmatud riikide VKEdele suurettevõtjatega võrreldes proportsionaalselt suuremaid kulusid ja takistab piiriülest tegevust. Ausa konkurentsi tagamine VKEde ja suurettevõtjate vahel on esmatähtis siseturu nõuetekohaseks toimimise jaoks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovib, et kaotataks õiguslikud erinevused ning eeskirjade, normide ja märgiste rohkus: need kujutavad olulist takistust VKEde digiüleminekule ja piiriülesele laienemisele, sest sellega kaasnevad nõuetele vastavusse viimise kulud, palgakulud, väliste ekspertide kaasamise kulud, mis kõik takistavad VKEde kasvu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et VKEdele rahastusele juurdepääsu võimaldamine on oluline, et toetada investeeringuid, mida VKEd teevad ühiskonna, kaubanduse ja tarbimisviiside digiülemineku ning kaubanduse rahvusvahelistumisega kohanemiseks. Komitee märgib, et Euroopa ettevõtlusvõrgustik (Entreprise Europe Network – EEN) ei ole Euroopa VKEde ega Euroopa Liidu rahastatavate digitaalse innovatsiooni keskuste hulgas piisavalt tuntud ning seda kasutatakse vähe. Dialoogi ja koostöö tõhustamine Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja VKEde organisatsioonide vahel suurendaks süsteemi tõhusust. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Digitaalse tehnoloogia mõju VKEdele

| 2.1. | 2020. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi avaldamisel 11. juunil 2020 ütles Euroopa Komisjoni juhtiv asepresident Margrethe Vestager: „Koroonaviiruse kriis on näidanud, kui oluline on kodanike ja ettevõtete jaoks veebiühendus ja -suhtlus“ (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siseturuvolinik Thierry Breton lisas: „Täna avaldatavad (DESI) andmed (2) näitavad, et tööstus kasutab rohkem digilahendusi kui kunagi varem. Me peame tagama, et see oleks nii ka VKEde puhul ning et uusim digitehnoloogia jõuaks kogu majandusse.“ |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee jälgib samuti eriti tähelepanelikult digitaalse tehnoloogia mõju VKEdele. 25 miljonit VKEd moodustavad ELi majanduse tugisamba. Nad annavad tööd umbes 100 miljonile inimesele, moodustavad enam kui poole Euroopa SKPst ja mängivad olulist rolli majandusliku väärtuse loomisel kõigis majandussektorites (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | VKEd on tugevalt põimunud Euroopa majandus- ja ühiskondlikku struktuuri ning nad on väga erinevad oma ärimudeli, suuruse, vanuse, ettevõtja profiili poolest ja toetuvad mitmekülgsele meestest ja naistest koosnevale talendipagasile. Nende hulka kuuluvad vabakutselised töötajad (kuigi reguleeritud vabad elukutsed, mille suhtes kohaldatakse nende tegevusvaldkonnale (farmaatsia, õigusalane tegevus jne) omaseid eeskirju, ei ole sellisena hõlmatud VKEde määratlusega), mikroettevõtjad, keskmise suurusega tööstusettevõtted, traditsioonilised käsitööettevõtted ja kõrgtehnoloogia idufirmad. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Olles teadlik digitaalsete tehnoloogiate mõjust VKEdele, nõustub komitee komisjoni analüüsiga ja leiab, et kolm sammast, millele toetub komisjoni VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks (4) (suutlikkuse suurendamine kestlikule ja digitaalsele majandusele ülemineku toetamiseks, regulatiivse koormuse vähendamine, turulepääsu parandamine ja rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine) on tõepoolest prioriteetsed valdkonnad. Komitee rõhutab, et VKEd vajavad kiiret rahalist toetust, kuna nad on rängalt mõjutatud COVID-19 pandeemia majanduslikust mõjust, ning et selle tagajärjel on nende töötajad suuremas ohus kaotada töökoht.
  Sellega seoses avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Ülemkogu 17.–21. juulil 2020 toimunud erakorralisel kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse taastekava COVID-19 pandeemia põhjustatud majandusliku ja sotsiaalse kahju korvamiseks piirdub 750 miljardi euroga ning et 27 liikmesriiki alandasid oma püüdluste taset, muu hulgas digitaalvaldkonnas, et saada nn kokkuhoidlike riikide heakskiit, kuna sellel on mõju VKEde digiüleminekuks antavale rahalisele toetusele. |
| --- | --- |

2.5.

Sellega seoses avaldab komitee kahetsust, et Euroopa Ülemkogu 17.–21. juulil 2020 toimunud erakorralisel kohtumisel vastu võetud Euroopa majanduse taastekava COVID-19 pandeemia põhjustatud majandusliku ja sotsiaalse kahju korvamiseks piirdub 750 miljardi euroga ning et 27 liikmesriiki alandasid oma püüdluste taset, muu hulgas digitaalvaldkonnas, et saada nn kokkuhoidlike riikide heakskiit, kuna sellel on mõju VKEde digiüleminekuks antavale rahalisele toetusele.

| 2.6. | Komitee märgib, et komisjoni esitatud kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamist taotleva VKEde strateegia sambad kattuvad ootustega, mida VKEde esindajad väljendasid arutelude käigus, mille komitee viis läbi neljas 2019. aasta DESI põhjal valitud riigis (Belgia, Saksamaa, Portugal ja Rumeenia), et hinnata digitaaltehnoloogia mõju VKEdele, enne, kui koroonaviiruse kriisi algus ja isolatsioonikohustuse kehtestamine arutelud katkestasid. Seetõttu ei olnud komiteel võimalik läbi viia arutelusid Eestis ja Iirimaal, kes osutusid valituks tänu oma kõrgele kohale 2019. aasta DESI pingereas. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Digitaaltehnoloogia on VKEde (käsitöölised, kaupmehed, vabakutselised töötajad, teenusepakkujad jne) kasvu soodustav tegur. Enam kui pooli Euroopa jaemüügi tehinguid mõjutab internet: tegu võib-olla kas internetimüügiga või internetiotsingute tulemusena poes sooritatud müügitehinguga (käitumine, mida kutsutakse „ROPOks“: Research Online, Purchase Offline) (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Veebisaitide ja sotsiaalvõrgustike areng, internetiturundus või kliendisuhete haldamise tarkvarad (CRM) soodustavad „digitaliseerunud VKEde“ arengut. Tarkvarapaketid ja andmeanalüüsi programmid panustavad samuti ettevõtjate tegevuse optimeerimisse. Komitee märgib sellega seoses, et koolitusprogrammid peaksid võimaldama kasutajatel, sealhulgas VKEde juhtidel, neid tööriistu kasutama õppida. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Digitaaltehnoloogia võib ka olla segadusse ajav ja põhjustada radikaalseid muutusi. Lõhkuv, murranguline innovatsioon on digitaaltehnoloogiaga seotud lahendamist vajavate ülesannete põhjustatud turu muutumise protsess. Murrang muudab turgu, avades selle suuremale hulgale ettevõtjatele, ja võimaldab uutel tegijatel traditsioonilistest väärtusahelatest käivet endale tõmmata. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Näiteks usalduslik suhe ja lähedus VKE ja selle klientuuri vahel võib luua mulje, et VKE tegevus on digitaaltehnoloogia pealetungi eest kaitstud. Ometi näitab kogemus, et selline lähedane suhe kliendiga ei ole mingi tagatis. Kliendid on valmis võtma vastu teisi pakkumisi, kui need on mugavamad ja soodsamad (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Digitaalmajanduses ei mõjuta tarbija õiguskaitse tema käitumist. Virtuaalteenustega harjunud tarbijale tehtud pakkumine, mis on kättesaadav, lihtsasti kasutatav ja mis sisaldab tarbija huvide õiguslikku kaitset, mille kasutamine on aga ebamugavam, ei mõjuta tarbija käitumist (7). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Digitaalset murrangut ümbritsev positiivne retoorika käib enamasti suurettevõtjate kohta, kellel on piisavalt vahendeid, et investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning turundusse. Ent sellest retoorikast jäetakse välja asjaolu, et digitaalne murrang võib näiteks teiste hulgas mõjutada teatavaid vabakutselisi töötajaid, kes on loomu poolest väga killustunud ning kellel sageli puuduvad vahendid teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks. Neil on võimalik vaid end varustada turul saadaolevate digitaalsete lahendustega, aga mitte neid ise välja töötada ning seetõttu on nad oma tegevuse digitaliseerimise seisukohast haavatavamad. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Digitaalne ruum purustab ka teatavad VKEde illusioonid. Nii võib väikeses mahus teenuste osutamine geograafiliselt piiratud alal, kus arengupotentsiaal on samuti piiratud, tekitada illusiooni, et ollakse väljaspool digitaalajastust tingitud muutusi. Ent reaalsus tõestab vastupidist. Näiteks hotellinduse puhul tundub olevat tegemist pakkumisega, mis ei ole ümberpaigutatav. Ometi on broneerimisplatvormidel õnnestunud omastada oluline osa kõnealuse sektori väärtusest, selleni välja, et majutus- ja toitlustussektori esindajad tunnistavad, et nad oleksid pidanud seda ette nägema ja looma oma platvormi selleks, et broneeringuid ise hallata ja olla kõnealustest nende sektori välistest tegutsejatest sõltumatud (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lisaks toimub digitaalse murrangu tulemusena töö ümberjagamine. Toome mõned näited vabakutselistest ametitest: raamatupidamises teevad kliendid andmete sisestamise töö, mis toimub käsitsi, üha sagedamini ise ära, see vähendab raamatupidajate töömahtu ja nende kasumimarginaali, unustamata seda, et turule ilmuvad konkurendid, kes pakuvad internetipõhist raamatupidamist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Töö ümberjagamisest tulenev oht on näiteks väiksem notariametis, ent osa notariaalsest tegevusest võivad ära teha teised, näiteks pakuvad idufirmad 70 euro eest õiguslikult kehtivate testamentide koostamist (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Töö ümberjagamine puudutab ka meditsiinisektorit: veebisaidid pakuvad aja kinni panemist internetis või telemeditsiini alateenindatud piirkondade katmiseks. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Samuti tuleb ette, et kaubandusliku eesmärgiga koostööplatvormid ei ole teadlikud eeskirjadest, mida tuleb Euroopa ja liikmesriigi õigusest tulenevalt järgida, nagu näiteks kohustus äriühingud registreerida, nõudmised kohustusliku kindlustuse, tervishoiu, turvalisuse, töötajate ja tarbijate kaitse osas jne. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Arvestades kõiki neid majanduslikke, sotsiaalseid ja ühiskondlikke murranguid, peaksid digiüleminekuga kaasnevad probleemid olema sotsiaalse dialoogi alaline osa. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | VKEd moodustavad heterogeense majandustegevuses osalejate kategooria, mis ulatub pagarist apteekrini ning hõlmab vabakutselisi töötajaid, ning see eeldab, et VKEde võimekuse suurendamist ja digiüleminekut toetav poliitika peab olema kaasav ning VKEdel peab olema võimalik seda lihtsalt rakendada, ilma et nõuete täitmisega kaasneksid ebaproportsionaalselt suured lisakulud või põhitegevuse aeglustumine. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ent VKEde vajadused ei piirdu arukate ja kaasavate õigusaktidega, need laienevad ka oskuste arendamisele ja täiendusõppele ning nende aluseks on uus visioon ettevõttest. VKEde digiüleminek puudutab ka organisatsiooni- ja ettevõtluskultuuri. Sellegipoolest ei tee paljud VKEde juhid digiüleminekust oma ettevõtte strateegiat. Digiüleminek ei tähenda mitte ainult digitaalseid lahendusi ja protsessi, vaid see on uus viis väärtuse loomiseks, kohandades oma ärimudeli digitaalse kontekstiga, ning initsiatiiv selleks peab tulema juhilt. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | VKEd seisavad silmitsi mitme takistusega seoses juurdepääsuga rahastusele, taskukohastele koolitustele ja rahvusvahelistumise toetustele. Ettevõtete innovatsioonile ja rahvusvahelistumisele pühendunud Euroopa ettevõtlusvõrgustik, kes pakub VKEdele teavet, Euroopa õiguse alast nõu ja abi, ei ole VKEde hulgas eriti tuntud. Euroopa Liidu rahastatavad digitaalse innovatsiooni keskused (nt Brüsselis asuva asutuse Innoviris hallatavad European Digital Innovation Hubs (10)) aitavad samuti toetada VKEde digiüleminekut koolituse ja rahastamise kaudu ning arendada digitaalset ettevõtluskultuuri. Sellegipoolest suurendaks dialoogi, VKEde vajaduste analüüsi ja koostöö tõhustamine Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja VKEde organisatsioonide vahel süsteemi tõhusust. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Käesolev arvamus põhineb osaliselt aruteludel, mis korraldati 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta esimese kvartalini mh sotsiaalpartnerite, VKEde organisatsioonide, tarbijate ühenduste ja ametiasutustega neljas liikmesriigis: Saksamaal, Belgias, Portugalis ja Rumeenias. Eestis ja Iirimaal, mis olid samuti välja valitud, ei saanud arutelusid koroonaviiruse kriisi tõttu läbi viia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib, et eespool nimetatud riikides toimunud arutelude eesmärk oli asjaosaliste kogemustega toetada Euroopa tegevust ja poliitikat digitehnoloogia kasutamise edendamiseks VKEdes ning sellele kaasa aidata. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Digitaalse tehnoloogia VKEdele avalduva mõju hindamiseks valis komitee DESI viie näitaja (11) hulgast järgmised aspektid:






  — | digitaalse tehnoloogia integreerimine kaubanduslikku mõõtmesse, mis hõlmab komitee arvates kolme asjakohast näitajat: internetis kauplevate VKEde protsent, VKEde e-kaubanduse käive ning piiriüleselt internetis kauplevate (e-kaubandus) VKEde protsent. |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

digitaalse tehnoloogia integreerimine kaubanduslikku mõõtmesse, mis hõlmab komitee arvates kolme asjakohast näitajat: internetis kauplevate VKEde protsent, VKEde e-kaubanduse käive ning piiriüleselt internetis kauplevate (e-kaubandus) VKEde protsent.

| 4.4. | Eespool nimetatud 2019. aasta DESI näitaja põhjal valitud riikide hulgas on Iirimaa ja Eesti e-kaubanduse ja digitaalse tehnoloogia integreerimise osas kaubanduslikku mõõtmesse esirinnas, neile järgneb Belgia, kelle näitajad on samuti üle keskmise. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Saksamaa on keskmiste hulgas ja Portugal alla keskmise. Rumeenia on viimaste hulgas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Enamik arutelusid (Belgia, Saksamaa, Portugal) annab tunnistust lairibaühenduse ebaühtlasest kättesaadavusest: linnapiirkonnad on hästi kaetud, samas kui maapiirkonnad ja äärealad seda ei ole, teatavates riigi piirkondades ei ole 4G üldse kättesaadav (Portugal). Euroopa ja selle VKEde digitaalse tuleviku kujundamine eeldab digitaalsete lahenduste laiaulatuslikku arendamist ja põhiliste digitaalsete infrastruktuuride koostalitlusvõimet. Komitee rõhutab, et ühendatavus on VKEde digiülemineku tugisammas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Vajaduse digitaaltehnoloogia alaste koolituste järele tõid välja kõik aruteludes osalenud partnerid. Digitaaltehnoloogia alasest haridusest ja kutseharidusest on suur puudus ning see takistab VKEdel selles valdkonnas pädevate töötajate värbamist (Portugal, Rumeenia). VKEde töötajate koolitamine digitaaltehnoloogia osas selleks, et nad oleksid pädevad ning uuendaksid oma teadmisi valdkondades nagu küberturvalisus, tehisintellekt või plokiahel, on otsustava tähtsusega, kui mitte pakiline (Belgia). Praegust olukorda iseloomustab digitaalsete tööriistade pealiskaudne tundmine, mis ei ole pikas perspektiivis piisav (Saksamaa).
  Töötajatel on samuti vaja digitaalseid oskusi oma töökoha säilitamiseks ning üha enam digitaliseeruval ja kiirelt areneval tööturul edu saavutamiseks (Saksamaa). Digiüleminek võib tõepoolest mõnes tugevalt automatiseeritud sektoris põhjustada hirmu oma töökoha kaotamise pärast (Saksamaa). |
| --- | --- |

4.7.

Töötajatel on samuti vaja digitaalseid oskusi oma töökoha säilitamiseks ning üha enam digitaliseeruval ja kiirelt areneval tööturul edu saavutamiseks (Saksamaa). Digiüleminek võib tõepoolest mõnes tugevalt automatiseeritud sektoris põhjustada hirmu oma töökoha kaotamise pärast (Saksamaa).

| 4.8. | VKEd ei ole piisavalt varustatud ega koolitatud pahatahtlikust kübertegevusest tulenevate riskide haldamiseks (Belgia, Saksamaa). Seetõttu kahtlevad mõned traditsioonilised VKEd võimaluses üldse arendada tegevust internetis (Portugal). Neil, kes on digiülemineku tee valinud, on raskusi suurimate ettevõtjate käsutuses olevate hiiglaslike andmebaaside kasutamisel ning kõhklusi uuenduslike, näiteks tehisintellektil põhinevate tööriistade ja rakenduste kasutamisel, see paneb nad suurte ettevõtjatega võrreldes ebasoodsasse konkurentsiolukorda (Saksamaa). Samal ajal on VKEd, kõiki sektoreid arvesse võttes, väga vastuvõtlikud küberohtudele ja peavad sageli kasutama välisekspertide abi, mis omakorda tähendab lisakulusid. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Maksustamise asjakohase riikliku koordineerimise puudumine tekitab poolte aruteludega hõlmatud riikide VKEdele (Belgia, Portugal) suurte ettevõtjatega võrreldes proportsionaalselt suuremaid kulusid ning takistab piiriülest tegevust. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Õiguslikud erinevused ning eeskirjade, normide ja märgiste rohkus on samuti takistuseks VKEd digiüleminekule ja piiriülesele laienemisele (Belgia, Portugal), sest sellega kaasnevad nõuetele vastavusse viimise kulud, palgakulud, tekitades osades VKEdes lausa soovi asukohta vahetada (Belgia). Näiteks isikuandmete kaitse üldmääruse jõustumine kohustas VKEsid leidma personali isikuandmete töötlemise sisemenetluste väljatöötamiseks, klientide teavitamiseks jne. Mõnel juhul oldi sunnitud appi võtma väliseksperte, kõik see viis neid kõrvale oma äritegevusest, põhjustas kulusid ja aeglustas nende põhitegevust (Belgia). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | VKEde digitaalset arengut võib takistada ka liikmesriigi seadusandja tegevusetus: digitaaltehnoloogia alaseid koolitusi ja haridust ning VKEde toetamist digiüleminekul ei peeta strateegilisteks prioriteetideks (Rumeenia). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Arvestades digitaalse revolutsiooni põhjustatud majanduslikke, sotsiaalseid ja ühiskondlikke riske, leiavad partnerid kõigis aruteludega hõlmatud riikides, et VKEde esindajate kaasamine neid puudutavate õigusaktide väljatöötamisse ja sotsiaalsesse dialoogi on esmatähtis. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopa Komisjoni pressiteade, 11. juuni 2020, Brüssel.

1

(2)  Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeks (DESI).

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Vt joonealune märkus nr 3.

4

(5)  Forrester, European Cross-Channel Retail Sales Forecast, 2015 kuni 2020,

5

https://www.forrester.com/report/European+CrossChannel+Retail+Sales+Forecast+2015+To+2020/-/E-RES115375.

(6)  Nõudevideo platvormide ja allalaadimiste arengu tagajärjel nõrgenenud DVD laenutusärid on näide sellest haprusest. Kataloogi alusel sama hinna eest kiiret ja usaldusväärset kojukannet pakkuvate Amazoni-taoliste tegijate turuletulek on pannud paljud tarbijad eelistama internetioste – vaatamata sellele, et nad jätkavad vabal ajal raamatupoodides aja veetmist.

6

(7)  „Le numérique déroutant“ (Murranguline digitaaltehnoloogia). BPI France Le Lab’i uuring, 19. veebruar 2015.

7

(8)  BPI France Le Lab’i uuring, viidatud eespool.

8

(9)  https://testamento.fr/fr/.

9

(10)  Programm „Digitaalne Euroopa“ 2021–2027.

10

(11)  Ühendatus, inimkapital, internetikasutus, digitaalse tehnoloogia integreerimine, digitaalsed avalikud teenused.

11

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/6

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi tõhusad ja kooskõlastatud meetmed maksupettuste, maksustamise vältimise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/02)

| Raportöör: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Raportöör:

Javier DOZ ORRIT

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/2/2 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/2/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Vaatamata ELi ja paljude valitsuste jõupingutustele, oluliste Euroopa direktiivide (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise direktiiv, maksustamise vältimise vastane direktiiv) (1) jõustumisele ning OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskavale on maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu ja maksustamise vältimise maht Euroopa riikide rahanduse suhtes jätkuvalt väga suur. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee teeb ettepaneku luua Euroopa pakt, et võidelda tõhusalt maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu vastu. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles looma poliitilise algatuse, millesse on kaasatud riikide valitsused ja teised ELi institutsioonid, et saavutada kõnealune eesmärk, edendades vajalikku konsensust ja kaasates kodanikuühiskonda. Liikmesriikide koostöö peab olema selle pakti peamine tugisammas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel varuda kehtivate Euroopa õigusaktide tõhusaks rakendamiseks vajalikud rahalised ja inimressursid ning jõuda kokkuleppele uute seadusandlike ja haldusmeetmete võtmises, mis on vajalikud, et võidelda tõhusalt maksukuritegude ja halbade maksutavade, rahapesu ja maksuparadiiside tegevuse vastu. Selleks tuleb iga meetme rakendamise tulemusi pidevalt hinnata. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab hädavajalikuks, et liikmesriigid võtaksid kohustuse teha lõpp ebaausatele ja kahjulikele maksukonkurentsi vormidele. Samuti korratakse taas komitee arvamuses „Maksustamine – kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine“ (2) kinnitatud vajadust algatada arutelu järkjärgulise ülemineku üle maksuküsimustes ühehäälselt hääletamiselt kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kodanikuühiskonna aktiivne osalemine on põhjapaneva tähtsusega, et luua kodanike maksuteadlikkus kuritegude ja halbade tavade suhtes ning õiglase maksustamise toetuseks. Kodanike koostöö aitab kaasa pakti saavutamisele ja selle rakendamisele. Tööandjate ja nende organisatsioonide kaasamine on pakti edu jaoks väga oluline. Tuleb tagada, et võetavatel seadusandlikel meetmetel ei oleks põhjendamatut mõju maksukohustusi täitvatele ettevõtjatele, pannes neile liigse halduskoormuse. Tõhusate ja kiireloomuliste meetmete abil maksukuritegude ja halbade maksutavade vastu saadakse täiendavad riiklikud rahalised vahendid, mis on vajalikud, et aidata rahastada pandeemiast taastumise kavasid, majanduse keskkonnasäästlikuks muutmist ja digiüleminekut ning Euroopa sotsiaalõiguste samba ülesehitamist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Majanduse digiüleminek tekitab maksuhalduritele uusi probleeme, kuna see võib luua uusi agressiivse maksuplaneerimise meetodeid või finantskuritegusid ja halbu tavasid. Tõhusama halduskoostöö ja andmevahetuse abil toimuv majanduse digiüleminek loob maksuhalduritele siiski ka uusi võimalusi selliste tavade vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kõnealuste kuritegude ja halbade tavade vastu võitlemise tulemuste parandamiseks tuleb teha tihedamat poliitilist, haldus-, politsei- ja õiguskoostööd otseselt nii liikmesriikide kui ka liikmesriikide ja ELi vahel, tugevdada selle koostöö õiguslikke aluseid ning varustada rahapesu andmebüroosid, maksuhaldureid, Euroopa järelevalvestruktuure ja teisi selles võitluses osalejaid piisavate majanduslike ja inimressurssidega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Meetmete tõhususe parandamiseks tuleb lähtuda ühisest arusaamast nendest kuritegudest ja halbadest tavadest, nende vahelistest seostest ja nende seosest majandus- ja finantskuritegevusega ning poliitilise korruptsiooniga, samuti maksuparadiiside vajalikust rollist nende hõlbustamisel ja varjamisel. Maksuparadiiside kuritegeliku tegevuse likvideerimine peaks olema üks ELi esmatähtsaid eesmärke. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kuigi see poliitika on vajalik igasugustel asjaoludel, on komitee seisukohal, et COVID-19 pandeemiast tingitud olukorras on hädavajalik, et sellest saaks liidu, riikide valitsuste ja Euroopa kodanikuühiskonna poliitiline ja eetiline prioriteet. Kui pandeemia tervisealaste, majanduslike ja ühiskondlike tagajärgedega toime tulemiseks on vaja nii palju riiklikke rahalisi vahendeid, on lubamatu, et märkimisväärne osa nendest ressurssidest kanditakse õigusvastaselt väikese inimrühma isiklikuks kasuks, kahjustades otseselt enamikku töötajaid, ettevõtjaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid, ülalpeetavaid isikuid ja pensionäre, kes täidavad oma maksukohustusi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab uut tegevuskava, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (3) ja mille Euroopa Komisjon esitas 7. mail 2020. Ta peab vajalikuks see kiiresti praktikas rakendada. Komitee toetab kavandatud meetmeid, mille eesmärk on tagada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitleva kehtiva õigusraamistiku tõhus rakendamine, ühiste eeskirjade kehtestamine ning Euroopa järelevalveasutuse ja teiste tegevuskava sammaste loomine. EL ja liikmesriigid peavad jääma ühistele seisukohtadele sellistes rahvusvahelistes foorumites nagu OECD rahapesuvastane töökond, G20 ja ÜRO. Komitee jagab komisjoni seisukohta, et võetavate meetmete puhul tuleb arvesse võtta Euroopa andmekaitsealaseid õigusakte ja Euroopa Kohtu praktikat ning tagada, et sellega kaasneks liikmesriikidele ja asjaomastele üksustele võimalikult väike haldus- ja finantskoormus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide praegust loetelu ja kaaluma võimalust kehtestada lisakriteeriumid tagamaks, et maksuparadiisid oleksid kantud sellesse loetellu. Samuti palub komitee kehtestada sobivad meetmed selleks, et ettevõtjad ja üksikisikud ei saaks teha põhjendamatuid tehinguid nende finantsasutustega. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee hindab positiivselt maksunäitajate kasutuselevõttu Euroopa poolaasta raames ja kutsub liikmesriike üles selle kohta riigipõhistes soovitustes sätestatut täitma ning teeb komisjonile ettepaneku lisada Euroopa poolaastasse menetlus maksusüsteemide tõhususe, võrdsuse, piisavuse ja nõuetekohase toimimise hindamiseks. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee palub, et ELi direktiivid käsitleksid kunstiteoseid ja muid kõrge väärtusega varasid, eelkõige neid, mida hoitakse vabasadamates ja tolliladudes, ning et teatavates liikmesriikides kehtestatud kord, mille alusel antakse investeeringute eest kodakondsus või elamisluba, kaotataks järk-järgult ning et lõpetataks esitajaaktsiate läbipaistmatus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee on seisukohal, et maksudest kõrvalehoidumise suhtes tuleb kohaldada viiendas rahapesuvastases direktiivis äriühingute ja usaldusfondide tegelike tulusaajate tsentraliseeritud ja avaliku registreerimise kohta sätestatut. Samas palub komitee kehtestada sobivad menetlused, et hõlbustada VKEdel registrite nõuete täitmist. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee toetab OECD tegevuse raames globaalse lahenduse leidmist märkimisväärse digitaalse kohaloluga äriühingute maksustamisele, kuid kui 2020. aasta lõpuks ei jõuta lahenduseni, peaks EL jätkama oma maksualgatusega digitehnoloogiat kasutavate suurettevõtete kohta. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Reformida tuleks maksustamise vältimise vastast direktiivi, et lisada sellesse õigusnormid madalate maksudega riikide maksualase käsitamise ja dividendide või kasumi jaotamise kohta, mida ei ole välismaal maksustatud. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Tuleb toetada nii rahaliselt kui ka tehniliselt riikide rahapesu andmebüroosid ning edendada tihedat koostööd nende vahel ja maksuhaldurite vahel, nagu ka riikide politsei ja Europoli vahel maksu- ja finantskuritegude eest vastutusele võtmisel. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee palub komisjonil teha uuring varifirmade rolli kohta maksupettuses, maksudest kõrvalehoidumises ja maksustamise vältimises ning rahapesus ja selle järelduste põhjal muuta maksustamise vältimise vastast direktiivi, kapitalinõuete direktiivi ja rahapesuvastast direktiivi, et takistada kuritegude toimepanemist ja halbade tavade hõlbustamist nende direktiivide kaudu. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles uurima ettevõtjate kasumi minimaalse tegeliku maksustamise mõistet ja selle võimalikku kohaldamist. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Komitee teeb ettepaneku, et ELi kaubandus- või majanduskokkulepped sisaldaksid vastavalt WTO põhimõtetele ja eeskirjadele peatükki maksukuritegude, rahapesu ja agressiivse maksuplaneerimise vastaste ning maksuhaldurite vahelise koostöö klauslitega. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Taust

| 2.1. | Maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning rahapesu suurusjärk Euroopas ja maailmas on makromajanduslikult märkimisväärne. Selle piiriülene mõõde on selge. Selle tegevuse elluviimisel täidavad põhirolli maksuparadiisid, võttes vastu ja kanaliseerides kapitali, mis pärineb suurettevõtetelt ja isiklikust varandusest, mida on maksudest kõrvale hoitud või mille maksustamist on välditud, koos poliitilisest ja majanduslikust korruptsioonist ja kuritegeliku majandustegevuse organisatsioonidest pärineva kapitaliga. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Üldiselt heakskiidetud maksuparadiisi mõistet ei ole olemas, kuigi kõikides nendes paradiisides on maksustamine olematu või väga väike ning läbipaistmatus klientide ja rahavoogude suhtes on norm. Maksuparadiise tuvastatakse loetelude koostamise kaudu, mille puhul koostööst hoidumine tuleneb maksuasutustele teabe andmisest ja õigusasutustega koostööst keeldumisest. Tunnustatud nimekirjad on OECD loetelud (4) ning kaks ELi loetelu rahapesu ja terrorismi rahastamise ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (5). Monograafia „F&D“ (IMF) hinnangul moodustab eraisikute rikkus offshore finantskeskustes 7–8,7 triljonit USA dollarit (6) (8–10 % maailma SKPst). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | IMFi hinnangul läheb maksudest kõrvalehoidumine valitsustele maksma ligikaudu 3 triljonit USA dollarit aastas (7). Euroopa Parlamendi hinnangute kohaselt ulatub ELis see arv 825 miljardi euroni (8) ja käibemaksu laekumise puudujääk, mis on enamasti põhjustatud maksupettusest, ulatub ligikaudu 147 miljardi euroni aastas, millest 50 miljardit eurot vastavad piiriülesele karussellpettusele (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Maksustamise vältimine ei tähenda mitte alati vormilist seaduse rikkumist, küll aga seaduse sisulist rikkumist. Maksuparadiisid saavad tänu maksustamise vältimisele seoses ettevõtte tulumaksuga ligikaudu 600 miljardit USA dollarit aastas (10). ELile tekitav kahju jääb vahemikku 160–190 miljardit eurot aastas (11). Maksustamise vältimine kuue liikmesriigi kaudu toob 42,8 miljardit eurot kahju 22 teise riigi maksutuludele (12). Monograafias „F&D“ (IMF) märgitakse, et 40 % maailma välismaistest otseinvesteeringutest, ligikaudu 15 triljonit USA dollarit, on suunatud variettevõtetele (ilma igasuguse majandustegevuseta), see toimub sageli valdusettevõtjate vormis, millesse ühendatakse tegutsevaid tütarettevõtteid. Enamik neist asub viies Euroopa riigis (13). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ÜRO andmetel moodustab rahapesu 2–5 % maailma SKPst (14). Hiljutised juhtumid, nagu Danske Banki (esialgsel hinnangul umbes 200 miljardit eurot) (15) või Swedbanki juhtum (37 miljardit eurot), (16) näitavad rahapesuvastase võitluse puudusi, vaatamata direktiividele ja järelevalveasutuste tööle. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lisaks finantssektorile on teisi rahapesukanaleid: kunsti-, teemanti- ja väärismetalliturud; vabasadamad, tollilaod ja erimajandustsoonid jne. Kiired tehnoloogilised muutused pakuvad uusi teid virtuaalvarade ja plokiahela kaudu. Sama võib öelda maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise meetodite kohta: dividendipesu ja CumExi kupongid CumExi tehingute eest (55,2 miljardit eurot); agressiivne maksuplaneerimine; salajased kokkulepped riikide ja hargmaiste ettevõtjate vahel, mis vähendavad oluliselt kõnealuste ettevõtjate maksukohustusi; välismaalastele investeeringute eest kodakondsuse või elamisloa andmise kord. E-kaubandus, platvormimajandus ja digitaalmajandus üldiselt kujutavad endast uusi maksukuritegude ja maksustamise vältimise hõlbustamise riske, nagu ka uusi jälgimis- ja kontrollivõimalusi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Junckeri komisjon töötas väga intensiivselt maksukuritegude ja maksustamise vältimise vastu: 26 seadusandlikku algatust ja 57 eri liiki algatust. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses võib esile tuua kaks direktiivi: neljas ja viies rahapesuvastane direktiiv (2015 ja 2018). Viienda direktiivi ülevõtmine lõppes 2020. aasta jaanuaris ja see tõi endaga kaasa täiustusi omanike tuvastamises, rahapesu andmebüroode omavahelises teabevahetuses ja koostöös ning samuti kohustatud isikutega seotud kohaldamisala laiendamises, kehtestades samal ajal krüptoraha järelevalve. Tulemused ei ole tegelikkuses rahuldavad: on veel üsna palju puudusi ja lünki, kuigi komisjon on oma piiratud volituste piires väga aktiivselt tegutsenud (2019. aasta hindamine) (17). Alles hiljuti algatas Euroopa Kontrollikoda auditi, et hinnata rahapesuvastaste meetmete tõhusust pangandussektoris, (18) ning Euroopa Komisjon kaebas kolm liikmesriiki Euroopa Kohtusse neljanda rahapesuvastase direktiivi kohaldamise rikkumiste pärast (19). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 7. mail 2020 esitas Euroopa Komisjon rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase uue tegevuskava (20) ja delegeeritud määruse (21) koos selles valdkonnas koostööd mitte tegevate riikide ja jurisdiktsioonide loeteluga. Tuginedes hindamisele kehtiva õigusraamistiku kohaldamise erinevuste ja eeskirjade täitmise tõsiste puuduste kohta ning väljendades soovi nulltolerantsi järele ebaseadusliku raha suhtes ELis, keskendutakse kavas kuuele sambale:






  — | tagada kehtiva raamistiku tõhus rakendamine, alustades rahapesuvastaste direktiivide täielikust ülevõtmisest; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

tagada kehtiva raamistiku tõhus rakendamine, alustades rahapesuvastaste direktiivide täielikust ülevõtmisest;

| — | kehtestada muudetud direktiivi ja määruse abil ühtne ELi reeglistik; |
| --- | --- |

—

kehtestada muudetud direktiivi ja määruse abil ühtne ELi reeglistik;

| — | kehtestada menetlused ja luua seadusandliku ettepanekuga ELi järelevalveasutus; |
| --- | --- |

—

kehtestada menetlused ja luua seadusandliku ettepanekuga ELi järelevalveasutus;

| — | luua rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanism ning ühendada omavahel pangakontode riiklikud keskregistrid; |
| --- | --- |

—

luua rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanism ning ühendada omavahel pangakontode riiklikud keskregistrid;

| — | tagada kriminaalõigusnormide täitmine ja teabevahetus liidu tasandil; ja tugevdada teabevahetust; |
| --- | --- |

—

tagada kriminaalõigusnormide täitmine ja teabevahetus liidu tasandil; ja tugevdada teabevahetust;

| — | tugevdada ELi raamistiku rahvusvahelist mõõdet. |
| --- | --- |

—

tugevdada ELi raamistiku rahvusvahelist mõõdet.

Nende sammaste arendamiseks esitatakse 2021. aasta esimeses kvartalis neli seadusandlikku ettepanekut.

| 2.9. | Teine suur Euroopa Komisjoni tegevusvaldkond on olnud maksustamise vältimine, mis on seotud digimajanduse maksustamise ja äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi algatustega. Komisjoni strateegiaga on püütud saavutada tegelikku maksustamist, mis tagaks, et hargmaised ettevõtjad maksaksid oma maksud seal, kus nad väärtust loovad, kooskõlas OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskavaga, piirates eelkõige äriühingu tulumaksubaasi kahandamist intresside, litsentsitasude ja muude finantstulude mahaarvamisega. Peamine õigusnorm selles valdkonnas on olnud maksustamise vältimise vastane direktiiv (2016), mida muudeti 2017. aastal, et see hõlmaks hübriidseid ebakõlasid (direktiiv (EL) 2017/952) (22). Selle direktiivi tulemusi ei saa veel hinnata. Samuti on vastu võetud õigusakte, et hõlbustada topeltmaksustamisest tingitud konfliktide lahendamist (23). 2018. aastal võeti vastu uus määrus, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli (24). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Euroopa Komisjon on võtnud maksustamise vältimist arvesse oma seadusandlikes algatustes digimajanduse maksustamise ja äriühingute tulumaksubaasi kohta. 2018. aastal tegi komisjon ettepaneku võtta vastu kaks direktiivi märkimisväärse digitaalse kohaloluga äriühingute maksustamise kohta ja suurte digiettevõtjate tulumaksu kohta. 2016. aastal tegi komisjon ettepaneku võtta vastu kaks teist direktiivi äriühingu tulumaksubaasi kohta, muutes selle baasi ühiseks: äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi direktiivi ja äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi direktiivi. Viimane neist on väga oluline maksustamise vältimise vastu võitlemiseks. OECDs samal ajal toimunud arutelude ja mõne liikmesriigi vastuseisu tõttu on kõnealuste direktiivide vastuvõtmine viibinud. Tekkinud olukorda arvestades esitas Euroopa Komisjon teatise (2019), milles tehakse ettepanek algatada arutelu selle kohta, et otsused maksuvaldkonnas võetaks vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Liikmesriikide maksuhaldurite ja teiste institutsioonide koostöö automaatse maksualase teabevahetuse (25) kaudu ja läbipaistvus on otsustava tähtsusega. Heaks on kiidetud koguni kuus halduskoostöö direktiivi. Alates esimesena vastu võetud direktiivist 2011/16/EL (26) kuni viimase direktiivini (EL) 2018/822 (27) on laiendatud kontode, finantsvarade ja -tehingute ja kõikide tulude, sealhulgas kindlustuse ja dividendide tegelike saajate avaldamise kohustust. Edusamme on tehtud automaatse teabevahetuse nõuetes maksukokkulepete (eelotsuste) ja suurettevõtete finantsandmete kohta riikide lõikes (aruandlus riikide lõikes ehk CBCR) (28). Finantsandmeid ja muud liiki teabe kasutamist kuritegude eest kriminaalkorras vastutusele võtmiseks reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/1153 (29). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Junckeri komisjon tegeles mõne liikmesriigi ja hargmaiste ettevõtjatega sõlmitud salajaste kokkulepetega, mille kohaselt ei maksa viimased neis riikides makse peaaegu üldse. Samuti võttis ta Euroopa poolaasta raames kasutusele maksunäitajad. Viimased riigipõhised soovitused näitavad, et mõnes kõnealuses riigis ei ole õigusaktide rakendamine agressiivse maksuplaneerimise või tegelike tulusaajate tuvastamise vallas rahuldav. Koostööd liikmesriikide vahel saab palju paremaks muuta. Teatavatele edusammudele vaatamata ei ole maksupettuse, rahapesu ja maksustamise vältimine üldiselt vähenenud, vaid mõnel juhul hoopis suurenenud, näiteks kapitalivood varifirmadesse. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee on viimase viie aasta jooksul võtnud kõnealuste küsimuste kohta vastu 25 arvamust. Üldiselt on komitee Euroopa Komisjoni esitatud meetmeid toetanud. Mõnel juhul on ta läinud oma nõudmistega kaugemale, kooskõlas Euroopa Parlamendi seisukohaga. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Üldised märkused ja soovitused

| 3.1. | Koroonaviiruse pandeemia kriis, mis on kõige raskem kriis alates teise maailmasõja lõpust, peab olema igasuguste majanduslike ja sotsiaalsete arutluste ja ettepanekute keskmes. Käesoleva arvamusega seoses näib ilmne, et maksukuritegude ja maksustamise vältimise majandusliku ulatuse märkimisväärne vähendamine annaks riikidele ja ELile endale osa rahalistest vahenditest, mis on vajalikud selleks, et tulla toime pandeemia tervise-, majandusliku ja sotsiaalse mõjuga. Komitee on seisukohal, et ELi institutsioonide, riikide valitsuste ja kodanikuühiskonna kaasamine kõikide selliste meetmete rakendamisse, mida on vaja maksukuritegude ja maksustamise vältimise vastu pideva ja tõhusa tegevuse elluviimiseks, on praegu enam kui kunagi varem vältimatu poliitiline ja moraalne kohustus. Samuti on see pakiline küsimus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Käesoleva arvamuse põhieesmärk on ühisest arusaamast ja varasemates komitee arvamustes väljendatud seisukohtadest lähtudes teha ettepanekud, mis muudavad nende kuritegude vastu võitlemise tõhusamaks. Tuleb arvesse võtta eri maksukuritegude seoseid ja nende seoseid maksustamise vältimisega ühiste kanalite kaudu, mis koonduvad maksuparadiisidesse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee tunnustab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi soovi luua algatusi maksukuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksudumpingu vastu ning avaldab kahetsust, et liikmesriigid on blokeerinud või piiranud mõne peamise algatuse, nagu need, mis puudutavad äriühingu tulumaksu, käibemaksupettust ja agressiivset maksuplaneerimist, ning et liikmesriikide vahel puudub koostöö. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee teeb ettepaneku luua Euroopa pakt, et võidelda tõhusalt maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu vastu. Komitee kutsub komisjoni üles edendama poliitilist algatust, mis kaasaks pakti rakendamisse riikide valitsusi ja teisi ELi institutsioone. Liikmesriikide koostöö peab olema üks selle pakti tugisambaid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pakti tõhus rakendamine peaks andma ELile ja selle liikmesriikidele täiendavad ressursid lisaks majanduskasvust saadavatele ressurssidele, et rahastada nende pandeemia kriisist taastumise kavasid, majanduse rohe- ja digipööret ning tugeva Euroopa sotsiaalõiguste samba ülesehitamist. Lähtudes liikmesriikide maksusuveräänsuse austamisest, kutsub komitee ELi poliitikakujundajaid ja riikide valitsusi üles jõudma vastutuse ja heldusega, mida nõuab praegune traagiline aeg, komitee välja pakutud pakti üksikasjade suhtes konsensusele. Komitee arvates peaks konsensus Euroopa pakti saavutamiseks maksukuritegude, maksustamise vältimise ning rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu põhinema






  a) | liikmesriikide ja ELi institutsioonide võetud kohustusel võtta kõik seadusandlikud ja halduslikud lisameetmed, mis on vajalikud kõnealuste kuritegude ja halbade tavade vastu tõhusalt võitlemiseks; |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

liikmesriikide ja ELi institutsioonide võetud kohustusel võtta kõik seadusandlikud ja halduslikud lisameetmed, mis on vajalikud kõnealuste kuritegude ja halbade tavade vastu tõhusalt võitlemiseks;

| b) | liikmesriikide ja ELi institutsioonide poliitilise koostöö tahte tugevdamisel, mille tulemusel kehtestatakse tõhusad haldus-, politsei- ja õiguskoostöö menetlused, et saavutada pakti eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide ja ELi institutsioonide poliitilise koostöö tahte tugevdamisel, mille tulemusel kehtestatakse tõhusad haldus-, politsei- ja õiguskoostöö menetlused, et saavutada pakti eesmärgid;

| c) | liikmesriikide võetud kohustusel teha lõpp maksudumpingule ning lõpetada pakti eesmärkidega seotud direktiivide blokeerimine, ning |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide võetud kohustusel teha lõpp maksudumpingule ning lõpetada pakti eesmärkidega seotud direktiivide blokeerimine, ning

| d) | kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisel pakti. |
| --- | --- |

d)

kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisel pakti.

| 3.6. | Kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemine selles kokkuleppes ja kõrgetasemelise sotsiaalse teadlikkuse loomises maksustamise valdkonnas on esmatähtis. Euroopa kodanikuühiskond on väga huvitatud, et oleks piisavalt ressursse kvaliteetsete avalike teenuste – praegusel ajal eriti tervishoiu ja teadustöö vallas – ning piisavate sotsiaalkaitsesüsteemide jaoks. Ettevõtjatest, kes täidavad oma maksukohustusi, tahab enamik teha lõpu niisugusele maksudest kõrvalehoidumisele ja maksustamise vältimisele, mida harrastavad mõned ettevõtjad ja mis tähendab ebaausat konkurentsi nende vahel. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee nõustub Euroopa Parlamendiga, et „(...) õiglane maksustamine ja kindlameelne võitlus maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja rahapesu vastu on keskse tähtsusega õiglase ühiskonna ja tugeva majanduse kujundamisel, kaitstes samal ajal ühiskondlikku lepingut ja õigusriigi põhimõtet“ (30). Seepärast vaatab ta murelikult suurt maksulõhet, mida tekitavad need kuriteod ja halvad tavad maksutuludes, samuti hiljutisi suundumusi maksustamise valdkonnas, mis on nihutanud maksukoormuse töötulule ja finantssektorilt reaalmajandusele, kus on maksusurve VKEdel suurem kui hargmaistel ettevõtjatel. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Maksunäitajate kasutuselevõtt Euroopa poolaasta riigipõhistes aruannetes on olnud edasiminek. Sellegipoolest näitab selle tulemuste hindamine, et rahapesu andmebüroode toimimine, automaatne teabevahetus ja maksuhaldurite koostöö ei ole mõnes ELi liikmesriigis ei rahapesu ega ka maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise valdkonnas rahuldav. Komitee teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku tagada, et maksunäitajatel oleks Euroopa poolaasta raames sama osatähtsus kui ülejäänud näitajatel ning et kehtestataks menetlus maksusüsteemide tõhususe, võrdsuse, piisavuse ja nõuetekohase toimimise hindamiseks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee toetab uut tegevuskava, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks, ja on seisukohal, et tegevuskava tuleb kiiresti rakendada. Ta toetab Euroopa järelevalveasutuse loomist, mis tugevdab võimalikult suurel määral maksuhaldurite ja liikmesriikide rahapesu andmebüroode koostööd ning millel on otsesed volitused kontrollida ja uurida kõikide valdkondade kohustatud isikuid ning piisavad inimressursid ja tehnoloogilised vahendid kuritegude pideva edasiarenemisega kohanemiseks. Komitee kutsub komisjoni üles uurima võimalust luua Euroopa amet, mis oleks kõige asjakohasem, et tugevdada maksu-, majandus- ja finantskuritegude ning rahapesu vastu võitlemist ning jälgida õigusaktide järgimist ja haldusmeetmete tõhusust. Komitee peab vajalikuks, et EL väljendaks ühtset seisukohta sellistes rahvusvahelistes foorumites nagu rahapesuvastane töökond (OECD), G20 ja ÜRO. Komitee leiab, et komisjon peaks liikmesriike aitama, luues koolitusmehhanismid, nagu ELi maksuhaldurite akadeemia, mille kohta tegi komitee ettepaneku oma arvamuses programmi „Fiscalis“ kohta (10/2018) (31). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Rahapesuvastane õigusraamistik peab võimaldama saada juurdepääsu teabele kontode, ettevõtjate ja usaldusfondide omanike kohta kooskõlas andmekaitse õigusnormide ja Euroopa Kohtu asjaomase kohtupraktikaga. Tuleb tagada nende töötajate kaitse, kes on kohustatud teatama tuvastatud rahapesukahtlusega tavadest. Komitee väljendab heameelt selle üle, et tegevuskavas on välja pakutud uus rikkumisest teavitajate kaitse kord, ja palub sellega mitte viivitada 2021. aasta detsembrini. Komitee toetab komisjoni seisukohta, et tuleks jälgida, et liikmesriikidele ja kohustatud isikutele võetavatest meetmetest tekkiv täiendav haldus- ja finantskoormus oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Rahapesuvastases viiendas direktiivis ette nähtud hooldusmeetmed kolmandate riikide suhtes on tõhusad ainult koos suure riskiga riikide realistliku loeteluga. Komitee pooldab läbipaistvat ja selget metoodikat ning lühemaid hindamistähtaegu. Ta usub, et uus loetelu, milles on ainult 20 riiki ja territooriumi, tuleks heaks kiita esimesel võimalusel, lisades veel mõned riigid, näiteks need, kes on olnud hiljutiste skandaalide keskmes. Komitee avaldab kahetsust, et mõni ELi riik on takistanud maksuparadiisidesse suunatud tehingute kohta teabe saamist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 2017. aasta maksuparadiiside loetelu seoses maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega ajakohastati 2020. aasta veebruaris. Selle eelis on erinevalt teistest loeteludest see, et see hõlmab nii riike, kes ei nõustu automaatse teabevahetusega, kui ka neid, kes pakuvad ettevõtjatele maksustamise erikorda. Kriitikat väärib asjaolu, et Euroopa loetelu välistab ELi maksuparadiiside olemasolu. Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes märkis Euroopa Komisjon siiski ära mõned liikmesriigid, kuna need õõnestavad liidu teiste liikmete maksubaasi. Kuigi oht sattuda musta nimekirja on maine seisukohast hoiatava mõjuga, ei ole karistused piisavalt tõhusad. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Selleks et loetellu kantud jurisdiktsioonid viiksid nõutud reformid ellu, teeb komitee ettepaneku, et pärast järgmist hindamist muudetaks määrust, et keelata neil, kes ei ole reforme ellu viinud, finantstehingute tegemine ELiga. Meetmed peavad puudutama ka ettevõtjaid, kes väldivad maksude maksmist. Üks tõhus meede oleks – nagu on heaks kiitnud mõned liikmesriigid – mitte anda COVID-19 riigiabi ettevõtjatele, kes teevad põhjendamatuid tehinguid loetellu kantud jurisdiktsioonidega. Komitee palub samuti uurida, kas on asjakohane nimetatud ettevõtjad riigihangetest kõrvale jätta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Hargmaised ettevõtjad tegutsevad üleilmselt ja ühisel juhtimisel, kuid maksuõigusnormid võetakse vastu riikide tasandil, võtmata arvesse nende vastastikust toimimist teiste riikide süsteemidega, kui nendega ei ole kehtestatud ausat maksukonkurentsi. Mõned jurisdiktsioonid kiidavad heaks maksustamise korra, mis kahandavad teiste territooriumide maksubaasi. See koos üldlevinud maksumäärade langetamisega on sundinud riigid maksulangetamise võidujooksule, et meelitada ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, ning tekitanud seaduselünki ja õigusaktide ühildumatust. Paljud hargmaised ettevõtjad korraldavad oma äritegevuse ümber, et vähendada märkimisväärselt oma maksukoormust. Selleks kasutavad nad teatavaid kontsernisiseseid tehinguid, et kanda suur osa kuludest kunstlikult üle keskmise või kõrge maksuga territooriumidele, samal ajal kui tulusid deklareeritakse madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonides, kus nad jõuavad valitsustega salajastele maksukokkulepetele (eelotsused). Digitaalmajanduse suurettevõtete kasumi ülekandmine on selles keskkonnas eriti lihtne. Komitee loodab, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise normide ja maksustamise vältimise vastaste direktiivide rakendamine võimaldab seda olukorda muutma hakata. Tulemusi on veel vara hinnata. Selleks et need normid ja direktiivid oleksid tõhusad, on tingimata vaja kõikide liikmesriikide koostööd, mis on Euroopa pakti põhieesmärk. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EL on maksustamise vältimise suhtes haavatav (32). Kapitali, kaupade ja isikute liikumine siseturul vastandub maksupoliitika kooskõlastamatusele. Pärast 2008. aasta kriisi keskendusid edusammud majanduse juhtimises kulude kontrollimisele. Olukord on viimastel aastatel muutunud, aga maksupoliitika kooskõlastamine on ikka veel puudulik. Maksunäitajate kasutuselevõtt Euroopa poolaasta raames on edasiminek, mis on võimaldanud märkida teatavate liikmesriikide maksusüsteeme kahjustavateks süsteemideks. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | 2009. aastal alustas G20 koostööprotsessi maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks. OECD kiitis heaks uue üleilmse teabevahetusstandardi, ühise aruandlusstandardi, mis põhineb automaatsel teabevahetusel. Enamik rahvusvahelise kogukonna jurisdiktsioonidest on lubanud seda rakendada alates 2018. aasta jaanuarist. Selle täitmise üldine hindamine on pooleli. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ELis reguleeritakse automaatset teabevahetust halduskoostöö direktiiviga, mida on ühise aruandlusstandardiga kooskõlastamiseks mitu korda muudetud. Halduskoostöö direktiiviga on laiendatud automaatse teabevahetuse kohustust füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning peamistele tululiikidele, kuid selles on kõrvaldamist vajavaid lünki. Teave varade ja rahaliste vahendite tegeliku omaniku, läbipaistmatute vahendajate (teatavad usaldusfondid, variettevõtjad, sihtasutused jne) kohta on jätkuvalt lahendamata probleem, nagu näitas nn Panama paberite skandaal. Lahendatud ei ole ka esitajaaktsiate anonüümsuse probleem, mille puhul omanik ei ole avalikult teada ja mis on mõnes riigis ikka veel lubatud. Halduskoostöö direktiivi kohaldamisala tuleks laiendada kunstiteostele ja muudele väärtuslikele varadele, mis asuvad vabasadamates ja tolliladudes. Tegeleda tuleks ka probleemiga, mis seisneb 19 liikmesriigis pakutavas korras, mille alusel antakse investeeringute eest kodakondsus või elamisluba ning mida kasutatakse sageli maksukuritegude toimepanemiseks. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava on ülemaailmne algatus maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu võitlemiseks. Selle 15 meetme vahearuanded on iga meetme puhul õiguslikus mõttes erinevad. Mõned on parimate tavade ja teised miinimumstandardite meetmed, millega saab liikmesriike kohustada lisama nende sisu äriühinguid käsitlevatesse õigusaktidesse. Mõned tähtsad küsimused, nagu digitaalmajanduse maksustamine või maksustamisõiguste riikide kaupa jaotamine, on üleilmsel tasandil veel lahendamata. Mõned riigid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise protsessi kritiseerinud ja palunud, et rahvusvahelise maksustruktuuri reformimine antaks üle ÜRO maksuasjade eksperdikomiteele. Komitee on arvamusel, et OECD peab oma töö lõpule viima ja tegema koostööd ÜRO komiteega, et tema järeldustega nõustutaks ja neid kohaldataks üldiselt. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Maksustamise vältimise vastased direktiivid on ELi maksustamise vältimise vastase strateegia kesksed elemendid. Need tagavad, et liikmesriigid rakendaksid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise aruandeid kooskõlastatult ja kindlustaksid nende õiguslikku väärtust, nähes ette Euroopa Kohtu kontrolli nende täitmise üle. Mõnel juhul lähevad nende kuritarvitamisvastased normid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamisest kaugemale, nagu nn lahkumismaksud, normid välismaiste kontrollitavate äriühingute kohta, hübriidsüsteemide vastased õigusnormid või üldise kuritarvitusevastase klausli kehtestamine. Mõne riigi vastuseisu tõttu ei lisatud siiski investeerimisklausleid, vaatamata sellele, et komisjon ja enamik liikmesriike seda pooldasid. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Euroopa Komisjoni uurimistest mõne suure hargmaise ettevõtja ja mõne liikmesriigi valitsuse vahel sõlmitud salajaste maksukokkulepete teemal ilmnes, kui olulised on hõlbustatud maksustamise vältimise protsessid: maksumäärad vahemikus 0,05–2 % teistest Euroopa riikidest üle kantud tulude pealt. Vastuseks muutis EL halduskoostöö direktiivi, et teha kohustuslikuks automaatne teavitamine igasugustest liikmesriigi sõlmitud piiriülestest maksukokkulepetest (eelotsustest). |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Üks kõige uuem halduskoostöö direktiivi muudatus laiendas automaatset teabevahetust suurettevõtjate põhiandmetele (33) riikide kaupa (aruandlus riikide lõikes) (34) kooskõlas maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise 13. meetme ettekirjutustele. Kuid avalik juurdepääs sellele teabele ei ole endiselt lubatud. Komisjon tegi ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu raamatupidamisdirektiivi 2013/34/EL (35) muutmiseks, et võimaldada aruandlust riikide lõikes. Komitee leiab, et direktiivi tuleks vähemalt kohaldada riigiabi saavate ettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Euroopa Komisjoni väga oluline ettepanek ettevõtete maksustamise vallas on ettepanek äriühingute tulumaksubaasi ühtlustamise kohta. Selle esimeses etapis – äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi puhul – arvutataks maksubaas välja ühiste normide järgi. Teises etapis – äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi puhul – konsolideeritaks ettevõtja või hargmaise ettevõtja eri filiaalide igas liikmesriigis teenitud tulud ja kantud kahjum ELi tasandil. Tulemuseks saadav netosaldo jagataks eri riikide vahel, kus ettevõtja tegutseb, maksustades seda igas riigis eelnevalt kindlaks määratud valemi järgi (varad, läbimüük ja tööhõive). On lootus, et tänu kõnealusele konsolideerimisele jääb suur osa agressiivse maksuplaneerimise tehingutest ära. Komitee nõustub sellega, et maksustamine peaks põhinema kaalutud valemil, milles võetakse arvesse läbimüügi, tööhõive ja varade asukohta. Intellektuaalomandi õiguste, andmete ja muu immateriaalse vara väärtust tuleb hoolikalt hinnata. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komisjoni ja OECD hinnangul on raskus tuvastada digimajanduse uute ärimudelite tulusid kehtivate maksuõigusnormide abil viinud erinevates olukordades ja riikides selleni, et digiettevõtjad on võrreldes traditsiooniliste ettevõtjatega alamaksustatud. Euroopa Komisjon kiitis (2018. aasta märtsis) heaks kaks direktiivi ettepanekut digimajanduse maksustamiseks, (36) kooskõlas OECD tööga, mis peaks lõppema 2020. aastal. Üks neist on ajutise ja teine lõpliku lahendusega. Ajutine lahendus näeb ette 3 % suuruse maksumäära suurettevõtjate digiteenuste müügile(mitte kasumile või seal, kus väärtust luuakse). See ettepanek on nõukogus blokeeritud. Komisjon toetab nüüd globaalset lahendust OECD raames, kuid kui selles enne 2020. aasta lõppu kokkuleppele ei jõuta, jätkab ta oma maksualgatusega digitehnoloogiat kasutavate suurettevõtete kohta. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Nii Euroopa Komisjon kui ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (37) on väljendanud vajadust alustada arutelu selle üle, millised on vajalikud tingimused, et minna maksuküsimustes järk-järgult ühehäälselt hääletamiselt üle kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele. Tähtajadselle muudatuse tegemiseks võivad olla lühemad või pikemad olenevalt sellest, kui tundlik teema on liikmesriikide jaoks maksuvaldkond, millesse tahetakse sekkuda. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komitee on seisukohal, et tohutud probleemid, mida valmistab ELile ja kõikidele selle riikidele COVID-19 pandeemia kriis, ei sobi kokku mis tahes kohusetundetusega kuritegude suhtes, mis kahjustavad majanduskasvu ja riigi rahandust. Ta märgib samuti, et on vaja tugevdada koostööd ja solidaarsust liikmesriikide, ELi institutsioonide ja Euroopa kodanikuühiskonna sektorite vahel. |
| --- | --- |

3.25.

4.   Konkreetsed märkused ja soovitused

| 4.1. | Komitee soovitab laiendada viiendas rahapesuvastases direktiivis ette nähtud lahendust maksudest kõrvalehoidumise valdkonnale, st kohustada riike asutama äriühingute ja usaldusfondide tegelike omanike avalik keskregister. Samuti tuleks kehtestada asjakohane menetlus, et teha kindlaks väljaspool ELi asuva ettevõtte tegelik omanik. Kõik registrid peavad toimima asjakohaselt ja proportsionaalselt, et hõlbustada nende ettevõtjate tööd, kes peavad nõudeid täitma, ja eelkõige VKEde tegevust, kellele peaks pakkuma abi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vajadust tuvastada äriühingute ja usaldusfondide tegelikud omanikud tuleks laiendada nii, et ka esitajaaktsiate omanikud on teada. Komitee kutsub komisjoni üles kaaluma seda võimaldava menetluse kehtestamist ja, kui see ei ole võimalik, keelustada see tava ELis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tuleb täita halduskoostöö direktiivi tekstis esinevad lüngad, et laiendada automaatset teabevahetust kunstiteostele ja muudele väärtuslikele varadele, mis asuvad vabasadamates, tolliladudes ja erimajandustsoonides. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Liikmesriike tuleks kutsuda üles kaotama järk-järgult investeeringute eest kodakondsuse või elamisloa andmise kord, mis hõlbustab maksukuritegusid. See on nii Euroopa Parlamendi kui ka komitee seisukoht (komitee arvamus SOC/618) (38). Seni, kuni need tingimused veel kehtivad, tuleb võtta vajalikud kontrollimeetmed, tagamaks, et investorid täidavad oma maksukohustusi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tuleb kasutusele võtta OECDs kokku lepitud meetmed ja integreeritud tehnilise abi raamistik seoses maksutulude määramisega niisugustele turujurisdiktsioonidele nagu India ja Hiina. Maksustamise vältimise vastase direktiivi tuleb muuta, et lisada sellesse normid madalate maksudega riikide maksualaseks käsitlemiseks, eelkõige välisfiliaalidest pärit dividendide ja kasumi jaotamise kohta juhul, kui neid ei ole välisriigis minimaalsel määral maksustatud. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi 2019. aasta märtsi resolutsiooni (39) lisatud petitsiooniga kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles uurima ettevõtjate kasumi minimaalse tegeliku maksustamise mõistet ja selle võimalikku kohaldamist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tuleb suurendada koostööd liikmesriikide järelevalve- ja maksuasutuste vahel, eriti maksukuritegude ja rahapesu vallas, samuti edendada Europoli ja riikide politsei vahelise koostöö tugevdamist. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Riikide rahapesu andmebüroosid tuleb rahaliselt ja tehniliselt toetada, et nad saaksid oma kohuseid tõhusalt täita. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ELis asuvatest varifirmadest välja voolava kapitali tohutu maht nõuab ELi poliitikakujundajatelt kindlameelset vastust. Komitee palub komisjonil teha uuring varifirmade rolli kohta maksupettuses, maksudest kõrvalehoidumises ja maksustamise vältimises (pärast maksustamise vältimise vastase esimese ja teise direktiivi rakendamist) ja rahapesus ning selle järelduste põhjal võtta kõik meetmed, mis on vajalikud selleks, et takistada seda liiki ettevõtjate kaudu nimetatud kuritegude ja halbade tavade toimepanemist. Vajadusel tuleks muuta maksustamise vältimise vastaseid direktiive, kapitalinõuete direktiivi ja rahapesuvastast direktiivi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee teeb ettepaneku näha tulevastes ELi kaubandus-, investeerimis- või majanduspartnerluskokkulepetes või kehtivate kokkulepete läbivaatamisel vastavalt WTO põhimõtetele ja eeskirjadele ette maksupeatükk, mis sisaldab OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise programmi tulemusi ning maksukuritegude ja maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja rahapesu vastaseid, samuti maksuhaldurite vahelise koostöö klausleid. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Joonealune märkus ei puuduta eestikeelset versiooni.

1

(2)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 90.

2

(3)  C(2020) 2800 final.

3

(4)  Rahapesuvastase töökonna (FATF) suure riskiga jurisdiktsioonide loetellu kuulub ainult kaks riiki (Põhja-Korea ja Iraan). Rahapesuvastase töökonna suurema järelevalvega jurisdiktsioonide loetellu kuulub 18 riiki. Mõlemat loetelu on ajakohastatud 21. veebruaril 2020.

4

(5)  Komisjoni 7. mai 2020. aasta delegeeritud määruse (EL) 2020/855 (ELT L 195, 19.6.2020, lk 1) loetelus on 20 rahapesu ja terrorismi rahastamise suhtes suure riskiga territooriumi. Maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud loetellu seoses maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega kuulub 12 territooriumi, millele lisandub veel 20 järelevalve all olevat territooriumi.

5

(6)  Lipton, D., „Shining a Light“, lk 4, ja Shaxson, N., „Tackling Tax Havens“,lk 7, milles tsiteeritakse G. Zucmani (2017). IMF, „F&D“,september 2019.

6

(7)  Bhatt, G., „Editor’s Letter“. IMF. Samas, lk 2.

7

(8)  Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2019. aasta resolutsioon finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta, punkt 24.

8

(9)  Euroopa Parlament, samas, punktid 142 ja 143.

9

(10)  Shaxson, N., „Tackling Tax“ Havens“, IMF, samas, lk 7.

10

(11)  Euroopa Parlament, samas, punkt 19.

11

(12)  Euroopa Parlament, samas, punkt 328.

12

(13)  Damgaard, J., Elkjaer, T. Johannesen, N., „The Rise of Phantom Investments“, lk 11–13, IMF, „F&D“,september 2019.

13

(14)  ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo, „Money Laudering and Globalization“ (Rahapesu ja globaliseerumine).

14

(15)  Euroopa Parlament, samas, punktid 236 ja 237.

15

(16)  Euroopa Parlament, samas, punkt 235. Financial Times, 23. märts 2020.

16

(17)  COM(2019) 360 final, 370 final, 371 final ja 372 final, 24. juuli 2019. Erilise tähtsusega on COM(2019) 373 final – hindamisaruanne ELi krediidiasutustega seotud hiljutiste väidetavate rahapesujuhtumite hindamise kohta.

17

(18)  11. juuni 2020, https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=53979.

18

(19)  2. juuli 2020, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_1228.

19

(20)  C(2020) 2800.

20

(21)  Komisjoni 7. mai 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/855.

21

(22)  Nõukogu direktiiv (EL) 2016/1164 (ELT L 193, 19.7.2016, lk 1) jõustus 1. jaanuaril 2020 liikmesriikides, millel ei olnud oma õigusakte (ülejäänud riikides jõustub see 2024. aastal). Nõukogu direktiiv (EL) 2017/952 (ELT L 144, 7.6.2017, lk 1) jõustub 1. jaanuaril 2022.

22

(23)  Nõukogu direktiiv (EL) 2017/1852 (ELT L 265, 14.10.2017, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1672 (ELT L 284, 12.11.2018, k 6).

24

(25)  Inglise keeles: Automatic exchange of information – AEOI.

25

Automatic exchange of information

(26)  Nõukogu direktiiv 2011/16/EL (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

26

(27)  Nõukogu direktiiv (EL) 2018/822 (ELT L 139, 5.6.2018, lk 1).

27

(28)  Inglise keeles: Country by country reporting – CBCR.

28

Country by country reporting

(29)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 122.

29

(30)  Euroopa Parlament, samas, punkt 328.

30

(31)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Fiscalis 2021–2027“ (ECO/470) (ELT C 62, 15.2.2019, lk 118).

31

(32)  Cobham, A. ja Garcia-Bernardo, J., „Time for the EU to close its own tax havens“, Tax Justice Network, 4. aprill 2020.

32

(33)  Kus on märgitud nende ettevõtjate töötajad, läbimüük, deklareeritud tulud ja makstud maksud.

33

(34)  Inglise keeles: Country by country reporting – CBCR.

34

Country by country reporting

(35)  ELT L 182, 29.6.2013, lk 19.

35

(36)  COM(2018) 147 final „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad“ ning COM(2018) 148 final „Ettepanek: nõukogu direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi“.

36

(37)  COM(2019) 8 final „Tõhusama ja demokraatlikuma otsustusprotsessi poole ELi maksupoliitikas“.

37

(38)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavad Euroopa Liidus“ (SOC/618) (ELT C 47, 11.2.2020, lk 81).

38

(39)  Euroopa Parlament, samas, punktid 78 kuni 85.

39

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/16

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Õigusriik ja selle mõju majanduskasvule“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/03)

| Raportöör: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Raportöör:

Jukka AHTELA

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/2/1 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/2/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Viimasel ajal on õigusriigi põhimõte nii ELis kui ka väljaspool surve alla sattunud. See suundumus on murettekitav, sest see võib õõnestada põhiõigustest ja ka muudest Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustest kinnipidamist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Õigusriigi nõrgenemine mõjutab nii ühiskonna, põhiõiguste, kodanikuühiskonna kui ka majanduse toimimist. Seepärast tekib küsimus, millised tagajärjed võivad sellisel tagasilangusel olla ELile ning Euroopa majandus- ja sotsiaalmudelile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Et siseturg saaks hästi toimida, peab see põhinema läbipaistval ja stabiilsel õigusraamistikul, mis hõlmab ka ühiste eeskirjade jõustamist, sest riiklikud kohtud peavad olema kindlad, et teiste liikmesriikide kohtud tagavad samuti ELi aluseks olevatest väärtustest kinnipidamise. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Investeeringute ja majanduskasvu seisukohalt on väga oluline roll võimude lahususel ja eelkõige sõltumatul kohtusüsteemil, mille pädevuses on järelevalve valitsuse tegevuse üle. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (edaspidi „komitee“) kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema jõupingutusi, et mõõta õigusriigi majanduslikku mõju. See hõlmab usaldusväärse mõõtesüsteemi väljatöötamist, milles võetakse selgelt arvesse nii õigusriigi sisulist kui ka menetluslikku külge. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Paljudes riikides on seadused, mis on küll õigusriigi põhimõttega täielikult kooskõlas, kuid mille täitmise tagamine jätab soovida. Seepärast on oluline keskenduda nõuetekohasele rakendamisele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab kiiduväärseks jõupingutusi, mida Euroopa Komisjon ja teised institutsioonid teevad selleks, et töötada välja ELi väärtuste kaitseks ja õigusriigi põhimõtete edendamiseks vajalikud asjakohased vahendid. Komitee leiab aga, et olemasolevad vahendid, nagu ELi lepingu artikkel 7 ning õigusriigi raamistik ja rikkumismenetlus, ELi iga-aastane õigusemõistmise tulemustabel ja uus õigusriigi mehhanism, tuleb muuta veel tõhusamaks ja neid tuleb täiendada meetmetega, mis keskenduvad õigusriigile, kuid milles oleks tõhusamalt arvesse võetud majanduslikke kaalutlusi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komisjon peaks Euroopa poolaastas kiiremini esile tõstma õigusriigi olulisust ühe peamise tegurina, millel põhineb konkurentsivõimeline ja kestlik majandus. Komitee soovitab luua riiklikud järelkontrolli protsessid, mis hõlmaksid kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite esindajaid, ning suurendada kogu Euroopa poolaasta protsessi vältel kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite üldist kaasatust. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ELi iga-aastane õigusriigi järelevalveprotsess tuleks teha kodanikuühiskonna jaoks võimalikult ligipääsetavaks. Euroopa Komisjoni järeldusi ja soovitusi tuleks arutada avalikult nii riigi kui ka ELi tasandil ning seejärel tuleks võtta erimeetmeid intsidentide ja negatiivsete suundumustega tegelemiseks, sh majanduse valdkonnas. Kodanikuühiskonda, sealhulgas sotsiaalpartnereid, tuleks aktiivsemalt kaasata ning hõlmata nad ka järelmeetmetesse. Komitee on teinud ettepaneku luua iga-aastane kodanikuühiskonna organisatsioonide foorum, mis annaks oma mitmekesise esindatusega panuse läbivaatamisprotsessi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Riikides, kus valitsus on õigusriigi põhimõttest kaugenemas, etendavad olulist osa kodanikuühiskonna organisatsioonid ja meedia. Need pakuvad kontrolli- ja tasakaalusüsteeme, mille abil tagatakse valitsuste vastutus. Komitee nõuab suuremat rahalist ja sisulist toetust organisatsioonidele, kes tegelevad õigusriigi ja põhiõiguste kaitse ja edendamisega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ELi liikmeks olemine on kõigile liikmetele väga väärtuslik, eeldusel et põhieeskirjade rikkumise korral rakendatakse sanktsioone. Kui sanktsioone ei rakendata, väheneb liikmeks olemise väärtus kõigi nende liikmete jaoks, kes eeskirju täidavad. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Paistab, et paljudes liikmesriikides ei ole üldsus piisavalt teadlik sellest, kui oluline on õigusriik nii põhiväärtusena kui ka majanduskasvu soodustava tegurina. Seepärast nõuab komitee alalist teavitusstrateegiat, et suurendada ELi kodanike teadlikkust sellest, kui oluline õigusriik tõepoolest on. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Õigusriik on üks väärtusi, millel Euroopa Liit rajaneb (ELi lepingu artikkel 2), ning on eeltingimus teiste selliste väärtuste saavutamiseks, mida liit püüab edendada (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viimasel ajal on aga õigusriigi põhimõte nii liidus kui ka väljaspool surve alla sattunud. See suundumus on murettekitav, sest see võib kaasa tuua olukorra, kus ka teistest artiklis 2 nimetatud väärtustest peetakse vähem kinni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Selline surve mõjutab kohtusüsteemi toimimist ja usaldust kohtuvõimu vastu. Kodanikuühiskonda mõjutab suuresti ka oht, et kohtusüsteem jääb ilma oma positsioonist põhiõiguste kaitsja ja valvurina. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee tõdes oma arvamuses SOC/598 (2) järgmist: „Õigusriigi põhimõtte austamine tagab ka õiguskindluse ja võrdsed tegutsemisvõimalused ärialgatustele, innovatsioonile, investeeringutele ning ausa konkurentsi kogu siseturul tarbijate ja kodanike hüvanguks.“ |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Seepärast tekib küsimus, millised tagajärjed võivad sellisel tagasilangusel olla Euroopa majandus- ja sotsiaalmudelile. Õigusriigi nõrgenemine võib mõjutada nii ühiskonna, põhiõiguste, kodanikuühiskonna kui ka majanduse toimimist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kui seda suundumust ei peatata, siis kahjustavad ohud õigusriigile ja üldine põhiõigustest kinnipidamise vähenemine tõenäoliselt vastastikust usaldust, millel siseturg põhineb, ja seega ka majanduskasvu ELis. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisjon viitab oma teatises „Õigusriigi tugevdamine liidus“ (3) OECD tööle küsimustes, mis puudutavad õigusriigi põhimõtte olulisust arengu ning üldise ettevõtlus- ja investeerimiskliima jaoks. Sellega seoses on ka komitee rõhutanud vajadust võtta rohkem arvesse õigusriigi majanduslikke aspekte. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Õigusriigi põhimõtte eiramine takistab kestliku arengu eesmärkidele vastavat tasakaalus majanduslikku ja sotsiaalset arengut ega võimalda saavutada liidu üldist eesmärki „edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“ (ELi lepingu artikkel 3). Õigusriigi edendamine on kestliku arengu eesmärgi nr 16 üks alaeesmärk. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ELis esinevate õigusriigi puudujääkidega tegelemisel on vähem tähelepanu pööratud majanduskasvule avalduvale mõjule. Teadusuuringutes on tähelepanu all pigem üldisemalt riigivalitsemise ja avaliku halduse mõju majanduskasvule, eriti arenguriikides. Seepärast keskendutakse käesolevas arvamuses õigusriigi majanduslikule mõjule ELis. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Arvamuse eesmärk on aidata sidusrühmadel mõista, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud Euroopa väärtused on lisaks oma põhimõttelisele väärtusele olulised ka majanduse seisukohalt. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Õigusriigi määratlus

| 3.1. | Euroopa tasandil on õigusriik kindlakskujunenud põhimõte, mis on sätestatud aluslepingutes ning mis tugineb Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikale ning Euroopa Nõukogu ja Veneetsia komisjoni asjaomasele tööle. Õigusriigi põhimõtte kohaselt peavad kõik avalikku võimu esindavad asutused tegutsema seadusega paika pandud piirides, kooskõlas demokraatlike väärtuste ja põhiõigustega ning sõltumatute ja erapooletute kohtute järelevalve all (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Õigusriigi eraldi osade piiritlemise teel on võimalik eristada sisulisi komponente menetluslikest. Õigusriigi kõige olulisem ja kesksem komponent on võrdsus seaduse ees, s.t põhimõte, et seadusi kohaldatakse kõigi suhtes ühtmoodi ning tuginetakse seaduse sisule. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Menetluslik võrdsus seaduse ees on tugeva õigusriigi saavutamiseks vajalik tingimus. Sellest üksi aga ei piisa, sest vaja on nii menetluslikku kui ka sisulist võrdsust. Et tagada õigusaktide järgimine, on tarvis mitmeid menetluslikke komponente. Võimude lahusus on oluline, sest see aitab tagada, et ka valitsus tegutseb seadusega paika pandud piirides. Kohtusüsteem suudab täidesaatvat võimu ohjes hoida üksnes siis, kui nii kohtunikud kui ka prokurörid on ülejäänud kahest riigivõimu harust sõltumatud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lisaks tuleb tagada teatavad õiguskaitse miinimumstandardid: kõigil peavad olema põhiõigused, õigus õiglasele kohtumõistmisele jne. Õiguskaitse peab ka olema erapooletu, mis tähendab, et kedagi ei diskrimineerita ja kohtusüsteem on korruptsioonivaba (5). ELi lepingu artikli 2 kohaselt on õigusriik ja demokraatia mõlemad alusväärtused, millel liit rajaneb. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Miks soodustab õigusriik kestlikku majanduskasvu

| 4.1. | Kestlikku majanduskasvu peetakse üheks kõige olulisemaks majanduse elujõulisuse näitajaks. Suurenevat majanduskasvu seostatakse riigi ja selle elanikkonna suurema jõukusega. Samuti ei suuda turumajandus toimida ilma elementaarsete eeskirjade ja menetlusteta, sh eraomandit ja omandi vabatahtlikku üleandmist käsitlevate eeskirjadeta (s.o lepinguõigus). Üldiselt saab turumajandus edukalt toimida üksnes stabiilsete ja ennustatavate eeskirjade alusel, mille tõestuseks on sellised Euroopa majanduse tõukejõud nagu siseturg ning majandus- ja rahaliit. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Majanduskasv tähendab, et aja jooksul on elaniku kohta saadaval rohkem kaupu ja teenuseid. Ainus viis seda saavutada on suurendada tootlikkust. Selleks omakorda on tarvis investeeringuid nii kapitali kui ka haridusse (mida nimetatakse ka inimkapitaliks). Seose loomiseks õigusriigi ja majanduskasvu vahele tuleb seega küsida, kuidas õigusriik võib mõjutada üldist investeerimisvalmidust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Investeeringuid, eelkõige pikaajalisi investeeringuid, tehakse üksnes siis, kui potentsiaalsed investorid eeldavad, et investeerimiskeskkond on ennustatav ja soodne ka aastate pärast. Valitsuste suutlikkus sellist stabiilset keskkonda tagada sõltub suuresti õigusriigist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Täidesaatev võim, mida ei hoia ohjes riigivõimu kaks teist haru – seadusandlik ja kohtuvõim –, võib anda potentsiaalsetele investoritele palju lubadusi näiteks selle kohta, et neil on vabadus määrata hindu oma äranägemise järgi, neil ei tule maksta kõrgeid makse (või ei tule üldse makse maksta) ning neil on võimalik kasum oma päritoluriiki tagasi kanda jne. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kuid piiranguteta valitsus ei saa anda siduvaid lubadusi, s.t võtta tõsiseltvõetavaid kohustusi. Investeeringute ja majanduskasvu seisukohalt on väga oluline roll võimude lahususel ja eelkõige sõltumatul kohtusüsteemil, mille pädevuses on järelevalve valitsuse tegevuse ja eraõiguslike lepingute täitmise üle. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kohtusüsteemi puhul on lisaks sõltumatusele oluline ka erapooletus. Kui kohtunikke saab ära osta, s.t nad pole erapooletud, siis ei põhine kohtuotsused mitte õigusriigi põhimõttel, vaid otsused tehakse selle osapoole kasuks, kes saab (ja/või tahab) suuremat altkäemaksu maksta. Seega on korruptsioon õigusriigi põhimõttega vastuolus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kui kohtunikud diskrimineerivad teatud rühmi, siis ei kohaldata seadusi kõigi suhtes võrdselt. Igasugune erapoolikus muudab õiguskeskkonna ebakindlamaks, mis eeldatavalt vähendab nii investeeringute üldmahtu kui ka tehingute arvu. Seetõttu aeglustavad erapoolikud kohtud majanduskasvu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Veel üks oluline tegur on õiguskaitse kättesaadavus. Kui kohtuotsuse langetamiseks kulub aastaid, võib sellel olla majandusele mitmesugune kahjustav mõju: lepingut rikkuvad lepinguosalised võivad kohtumenetlust strateegiliselt ära kasutada, kui on üldteada, et kohtuotsuse tegemiseks läheb kaua aega. Hilinenud õigusemõistmine – ükskõik, kas see hõlmab kohtuotsuse viibimist või otsuse hilinenud rakendamist – vähendab lepingute sõlmimise atraktiivsust, mistõttu tehakse vähem tehinguid ning tagajärjed on samad mis sõltumatu kohtusüsteemi puudumise korral, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Kuidas õigusriiki mõõta

| 5.1. | Et teha kindlaks õigusriigi mõju majanduskasvule, peab see esmalt olema mõõdetav väärtus. Seda pole aga lihtne mõõta, sest see on mitmemõõtmeline mõiste ja selle klassifitseerimiseks tuleb teha mitmeid keerulisi otsuseid näiteks selle kohta, kas kõigil mõõtmetel peaks olema sama suur kaal. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Mõned varased mõõtmised põhinesid pigem andmete kättesaadavusel kui teoreetiliselt tuletatud hüpoteesidel. Ehkki õigusriigi sisulised ja menetluslikud aspektid on omavahel tihedalt seotud, (6) ei kuulu sisuline komponent – võrdsus seaduse ees – enamiku tuntumate õigusriigi näitajate hulka. Seepärast peaks komisjon välja töötama usaldusväärse mõõtesüsteemi, milles võetakse selgelt arvesse nii õigusriigi sisulist kui ka menetluslikku külge. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Veel üks oluline küsimus seoses mõõtmisega on see, kas mõõdetakse de jure sätteid või nende tegelikku rakendamist. Paljudes riikides on seadused, mis on küll õigusriigi põhimõttega täielikult kooskõlas, kuid mille täitmist ei tagata tõhusalt. Seepärast on oluline keskenduda rakendamisele. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Oluline küsimus on ka see, kuidas olemasolevaid näitajaid kõige paremini ära kasutada. Ühest küljest võivad koondnäitajad olla kasulikud, et saada aimu sellest, mis mingis riigis toimub. Teisest küljest, juhul kui on tarvis praktikas rakendatavaid nõuandeid, s.t analüüse, millel võib olla otsene mõju poliitikale, siis pole koondnäitajatest eriti kasu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kuigi see on keeruline, soovitab komitee Euroopa Komisjonil uurida võimalust mõõta õigusriigi majanduslikku mõju liikmesriikides ja kandidaatriikides ning võimaluse korral ühildada see õigusriigi järelevalve protsessiga. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Millest räägivad olemasolevad andmed?

| 6.1. | Piiriülesed uurimused, milles analüüsitakse õigusriigi mõju majanduskasvule, on näidanud, et riikides, kus õigusriigi põhimõttest peetakse rohkem kinni, on majanduskasv keskmiselt kiirem kui nendes riikides, kus seda põhimõtet järgitakse vähem (7). See ei tähenda, et mõned riigid, kus ei peeta õigusriigi põhimõttest kinni, ei võiks jõudsat majanduskasvu saavutada. Majandusteadlased nimetavad selliseid juhtumeid „võõrväärtusteks“. Need on võimalikud ja neid esineb, kuid mitte sageli. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Hinnates õigusriigi mõju majanduskasvule, tuleb arvesse võtta ka vastavaid sissetulekutasemeid. Kui kõik muud tegurid on võrdsed, on riikidel, kus sissetulek elaniku kohta on juba kõrge, üldiselt raskem kiiret majanduskasvu saavutada kui riikidel, mis alustavad madalamalt tasemelt. See on märk nn konvergentsiefektist. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Õigusriigi koondnäitajatest pole kuigi palju kasu kindlate kanalite väljaselgitamisel, mille kaudu õigusriik võib majanduskasvu mõjutada. Seepärast keskendutakse käesolevas jaotises piiratud arvule õigusriigi põhikomponentidele. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Eespool selgitati juba, et sõltumatu kohtusüsteem näib olevat äärmiselt oluline, et valitsus tegutseks põhiseadusega paika pandud piirides. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kohtusüsteemi sõltumatuse de jure ja de facto näitajate mõju analüüsist selgub, et de jure sätted ei mõjuta üldse majanduskasvu. De facto sätted seevastu on selgelt seotud kiirema majanduskasvuga (8). Kohtusüsteemi de facto sõltumatuse suurendamine tasub majanduslikult ära: riigid, kus seda on tehtud, on saanud lisaeelise – nende majanduskasv on kiirem (9). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | On tõestatud, et kohtusüsteemi sõltumatus ja vastutus on teineteist täiendavad, mitte konkureerivad tegurid (10). Mitmesugused tagatised kohtusüsteemis, näiteks õigus nõustamisele, piiravad kohtunike omavoli. Seega võib öelda, et need aitavad tagada kohtusüsteemi vastutust. Huvitaval kombel on aga tõestatud, et mõned neist tagatistest ei aita tagada mitte üksnes kohtusüsteemi vastutust ja seeläbi ka õigusriiki, vaid soodustavad ka majanduskasvu. Sellised on näiteks kohtuotsuste õigeaegne langetamine, kirjalikud menetlused (vastandatuna suulistele) ja õigus nõustamisele (11). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Korruptsioon pole mitte ainult kuritegu, vaid see on ka vastuolus õigusriigi põhimõttega. Korruptsiooni mõõtmine on aga väga keeruline. Kuna altkäemaksu maksjal ja vastuvõtjal puudub tavaliselt stiimul altkäemaksust teatamiseks, ei ole võimalik objektiivseid andmeid koguda. Erialakirjanduses on enamasti toetutud tajutavale korruptsioonitasemele, s.t subjektiivsele hinnangule selle kohta, kui levinud on korruptsioon teatud riigis või mingi riigiteenuse valdkonnas. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Kuigi on keeruline tõendada, et korruptsioon pidurdab majanduskasvu, osutavad tänapäeval sellele suundumusele juba paljud uuringud. Näiteks on tõestatud, et see vähendab investeeringuid (12). Korruptsioon avaldab ka muud moonutavat mõju: näiteks võib sellega kaasneda suurem sõjaline eelarve (13). See mõjutab ka avaliku sektori kulutuste struktuuri – oluliste avalike teenuste (nagu tervishoid ja haridus) asemel keskendutakse vähemtulemuslikele tegevustele (14). OECD võtab hiljutise uuringu kokku järgmiselt: „On selge, et korruptsioonil on otsene mõju projekti kuludele nii era- kui ka avalikus sektoris. Selle kaudsel mõjul saavad kahjustada avaliku sektori asutused ja kahaneb kodanike usaldus oma valitsuse vastu, misläbi vähenevad stiimulid tegeleda innovatsiooniga ja suureneb sotsiaalne ebavõrdsus. Kuid see suurendab ka äritegevuse kulusid, majandustegevuse maksu, mis seejärel kantakse üle projektide lõppkasutajatele või tarbijatele.“ (15) |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Juhul kui prokurörid on nii sõltumatud kui ka vastutusvõimelised, soodustab see õigusriigi põhimõtete laialdast järgimist, sest kuritegude eest võetakse vastutusele olenemata poliitilisest survest, kuriteos kahtlustatava identiteedist jms teguritest. On leitud seoseid tõeliselt sõltumatute prokuröride ja madalama korruptsioonitaseme vahel (16). Võttes arvesse asjaolu, et korruptsioon pidurdab majanduskasvu, võib seda pidada kaudseks tõendiks, et sõltumatud prokurörid kui õigusriigi üks osa soodustavad majanduskasvu. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Lõpetuseks tuleks käsitleda kohtusüsteemi tõhusust, pidades silmas levinud ütlust, et hilinenud õigusemõistmine võrdub õigusemõistmisest keeldumisega. Ühes selle valdkonna märkimisväärsematest uurimustest on keskendutud Indiale (17). Erinevused kohtuotsuste hilinemises taandati põllumajanduse, tööstuse ja teenindussektori tootlikkuse näitajatele. Uurimusest selgus, et viivitustel õigusemõistmises on negatiivne mõju majanduskasvule kõigis nimetatud kolmes majandussektoris. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Võimalik mõju poliitikale

Olemasolevad ELi vahendid

| 7.1. | Komitee on nõudnud ELi kasutuses olevate vahendite täiustamist, et võidelda tagasilangusega ELi põhiväärtustest kinnipidamisel (18). Komitee peab kiiduväärseks jõupingutusi, mida Euroopa Komisjon ja teised institutsioonid teevad selleks, et töötada välja ELi väärtuste kaitseks ja õigusriigi põhimõtete edendamiseks vajalikud asjakohased vahendid. Komitee leiab aga, et olemasolevaid vahendeid, nagu ELi lepingu artikkel 7 ning õigusriigi raamistik ja rikkumismenetlus, ELi iga-aastane õigusemõistmise tulemustabel ja uus õigusriigi mehhanism, tuleb veelgi paremaks muuta ja neid tuleb täiendada meetmetega, mis keskenduvad õigusriigile, kuid milles oleks tõhusamalt arvesse võetud majanduslikke kaalutlusi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Euroopa Komisjon võttis Euroopa poolaastas arvesse õigusriigi olulisust ettevõtluskeskkonnale, püüdes edendada majanduskasvu soodustavaid struktuurireforme näiteks sellistes valdkondades nagu tõhusad kohtusüsteemid ja korruptsioonivastane võitlus. Praegu annavad ELi õigusemõistmise tulemustabelisse oma panuse peamiselt need, kes osutavad õigusteenuseid, nagu justiitsministeeriumid, kohtunike liidud, kohtunõukogud jne. Kummalisel kombel puuduvad aga need, kes kohtuteenuseid kasutavad ja võivad anda väärtuslikke soovitusi selle kohta, kuidas kohtusüsteeme parandada. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja sotsiaalpartneritel võiks olla oluline roll teabe vahendamisel. Komitee palub, et komisjon tõstaks kiiremini esile õigusriigi olulisust ühe peamise tegurina, millel põhineb konkurentsivõimeline ja kestlik majandus. Õigusriigi näitajaid tuleks lisada nähtavamal viisil ja need peaksid hõlmama selliseid valdkondi nagu õiguskindlus ning ettevõtjate ja töötajate juurdepääs õiguskaitsele. Tuleks teha jõupingutusi järelmeetmete tõhustamiseks, et soovitused viidaks paremini ellu. Komitee soovitab luua riiklikud järelkontrolli protsessid, mis hõlmaksid kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite esindajaid, ning suurendada kogu Euroopa poolaasta protsessi vältel kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite üldist kaasatust. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | ELi iga-aastane õigusriigi järelevalveprotsess tuleks teha võimalikult ligipääsetavaks, et Euroopa Komisjoni järeldusi ja soovitusi arutataks avalikult nii riigi kui ka ELi tasandil, ning seejärel tuleks võtta erimeetmeid intsidentide ja negatiivsete suundumustega tegelemiseks. Euroopa Komisjon peaks suurendama kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasatust, sest sageli on nemad esimesed kahjusaajad, kui õigusriik on ohus, ja võivad seega olla esmase häire andjad (19). Komisjon peaks samuti võtma meetmeid, et takistada kodanikuühiskonna survestamist selles protsessis osalemise eest. Komitee on teinud ettepaneku luua iga-aastane kodanikuühiskonna organisatsioonide foorum, mis annaks panuse läbivaatamisprotsessi. Ta on valmis sellesse protsessi panustama ja tagama kodanikuühiskonna organisatsioonide (sh sotsiaal-majanduslikke huve esindavate organisatsioonide, nt sotsiaalpartnerite) ulatusliku osalemise. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Komitee on juba väljendanud heakskiitu komisjoni ettepanekule kaitsta liidu eelarvet juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises. Seda silmas pidades toetas komitee ettepanekut muuta ELi rahaliste vahendite saamine liikmesriikide jaoks sõltuvaks õigusriigi põhimõtte järgimisest, ning leidis, et seda tingimuslikkust võiks laiendada ka muudele ELi aluslepingutes sätestatud, õigusriigiga seotud põhimõtetele (20). |
| --- | --- |

7.4.

Võimalikud edasised poliitikameetmed

| 7.5. | Võttes arvesse asjaolu, et tugev õigusriik on ELi üks põhiväärtus ja lisaks mõjutab see positiivselt majanduskasvu, peab EL võtma meetmeid õigusriigi kaitseks. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Euroopa Liidu Kohus on viimasel ajal langetanud kohtusüsteemi sõltumatuse huvides mitmeid pretsedenti loovaid otsuseid. Peale kohtu esitatud õiguslike põhjenduste on ka majanduslikke põhjuseid, miks ELi institutsioonide meetmed on õigustatud. Et siseturg saaks hästi toimida, peab see põhinema läbipaistval ja stabiilsel õigusraamistikul, mis hõlmab ka ühiste eeskirjade jõustamist, sest riiklikud kohtud peavad olema kindlad, et teiste liikmesriikide kohtud tagavad samuti ELi aluseks olevatest väärtustest kinnipidamise. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Ühtse Euroopa õigusruumi kontseptsioon on ettevõtluse jaoks oluline, sest see võimaldab ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsuseid kohaldada teises liikmesriigis. Et see projekt oleks edukas, on äärmiselt oluline, et kõik kohtud Euroopa Liidus oleksid sõltumatud. Kui seda ei ole enam võimalik tagada, ei jää Euroopa õigusruum mitte üksnes poolikuks, vaid selles toimub tagasilangus. Et Euroopa ühtse õigusruumi ja kohtuotsuste vaba liikumise ideest saaks tegelikkus, peab komisjon tagama, et kõigis liikmesriikides peetakse kinni kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõttest. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Iga riik soovib olla usaldusväärne ja investorisõbralik, andes võimalikele investoritele tõsiseltvõetavaid lubadusi. ELi liikmeks olek on kõigi liikmesriikide jaoks selge eelis, sest see võimaldab kõigil liikmesriikidel oma majanduslikust või poliitilisest ajaloost olenemata anda usaldusväärsemaid lubadusi. Selles mõttes on ELi liikmeks olemine kõigile liikmetele väga väärtuslik, eeldusel et põhieeskirjade rikkumise korral rakendatakse sanktsioone. Kui sanktsioone ei ole, väheneb liikmeks olemise väärtus kõigi nende liikmete jaoks, kes eeskirju täidavad. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Teisisõnu tekitavad eeskirju eiravad liikmesriigid eeskirju järgivate liikmesriikide jaoks negatiivset välismõju. Seda seetõttu, et iga kord, kui liikmesriigi valitsus ei toimi ELiga liitudes antud lubaduste kohaselt ja selline nõuete eiramine jääb karistuseta, vähendab see ELi õiguse usaldusväärsust kõigis liikmesriikides. Seega väheneks ELi liikmeks olemise väärtus, sest aja jooksul ei oleks liikme staatus enam märk usaldusväärsusest. Seepärast on nõudmine, et ELi põhiväärtustest tuleb kinni pidada, täiesti õigustatud. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Paljud otsused mõjutavad otseselt kõiki ELi liikmesriikide kodanikke. Kui ei peatata nende liikmesriikide hääleõigust, mida valitsevad võimalikud autokraadid, kes rikuvad süstemaatiliselt õigusriigi põhimõtet, lubatakse nendel autokraatidel osaleda otsustusprotsessis, mis mõjutab otseselt kõiki ELi kodanikke. Seda on tabavalt nimetatud Euroopa „teiseks demokraatia puudujäägiks“ (21). |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Teisisõnu õigustab ELi sekkumist ka asjaolu, et võimalike autokraatlike valitsuste tekitatav negatiivne välismõju ei ületa mitte üksnes nende riikide piire, vaid jõuab ELi liikmesriikide kõigi kodanikeni. Kokkuvõttes on sekkumised, mille eesmärk on toetada või taasjuurutada õigusriigi põhimõttest kinnipidamist, igati õigustatud. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Üks viis õigusriigi toetamiseks ja edendamiseks on toetada kodanikuühiskonna organisatsioone ja meediat. Kodanike võimalus luua ühendusi, kohtuda ja vabalt arvamust avaldada, samuti meediavabadus, on õigusriigi olulised osad ning kuuluvad kontrolli- ja tasakaalusüsteemi juurde, mille abil tagatakse valitsuste vastutus. Kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kahanemine mõjutab ka ettevõtjate ja töötajate võimalust tegutseda, vabalt ühineda ja uuendusi ellu viia. Kodanikuühiskonna organisatsioonid on ka olulised majanduses osalejad, kes tagavad umbes kolmandiku ELi tööhõivest (22) ja osutavad majanduskasvu seisukohalt üliolulisi teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ja sotsiaalkaitse valdkonnas. Komitee kordab oma nõudmist, et EL toetaks aktiivselt ELi sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone ning et loodaks ELi fond rahalise toetuse pakkumiseks kodanikuühiskonna organisatsioonidele demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumist puudutavate kohtuvaidluste korral (23). |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | On palju põhjuseid, miks õigusriiki tuleks kaitsta nii liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide tasandil. Näib, et paljudes liikmesriikides on vaja suurendada üldsuse teadlikkust sellest, kui oluline on õigusriik nii põhiväärtusena kui ka majanduskasvu soodustajana. Seega oleks üks kaudne viis õigusriigi kaitsmiseks suurendada liikmesriikide üldsuse teadlikkust sellest, kui oluline õigusriik tõepoolest on. Komitee on juba kutsunud üles korraldama teavituskampaania läbimõeldud kommunikatsioonistrateegia vormis (24). EL peab investeerima teavituskampaaniatesse õigusriigi edendamiseks ja võtma kiiresti meetmeid vaba meedia toetuseks. |
| --- | --- |

7.13.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Seda seisukohta jagab komisjon ning seda on sõnaselgelt väljendatud komisjoni ELi õigusriigi raamistikus (IP/14/237).

1

(2)  ELT C 62, 15.2. 2019, lk 173.

2

(3)  COM(2019) 343 final.

3

(4)  Erialakirjanduses eristatakse sageli ühelt poolt sisulisemat ja teiselt poolt pigem menetluslikku varianti: Møller, J. (2018), „The advantages of a thin view“ kogumikus „Handbook on the Rule of Law“, Edward Elgar Publishing, lk 21–33 ning Bedner, A. (2018), „The promise of a thick view“, kogumikus „Handbook on the Rule of Law“, Edward Elgar Publishing, lk 34–47.

4

(5)  Voigt, S. (2012), „How to measure the rule of law“, Kyklos, 65(2), lk 262–284.

5

(6)  Gutmann, J., Voigt, S. (2018), „The rule of law: Measurement and deep roots“, European Journal of Political Economy, 54, lk 68–82.

6

European Journal of Political Economy

(7)  See põhjuslik seos on oluline element sellises teadusharus nagu institutsionaalne majandusteadus. Põhjaliku käsitluse leiab väljaandest „Introduction to Modern Economic Growth“, Acemoglu, D. (2008), Princeton University Press. Mittespetsialistile mõeldud käsitlus esitatakse väljaandes „Institutional Economics – An Introduction“, Voigt, S. (2019), Cambridge University Press.

7

(8)  Feld, L. P., Voigt, S. (2003), „Economic growth and judicial independence: cross-country evidence using a new set of indicators“, European Journal of Political Economy, 19(3), lk 497–527.

8

European Journal of Political Economy

(9)  Voigt, S., Gutmann, J., Feld, L. P. (2015), „Economic growth and judicial independence, a dozen years on: Cross-country evidence using an updated set of indicators“, European Journal of Political Economy, 38, lk 197–211.

9

European Journal of Political Economy

(10)  Voigt, S. (2008), „The economic effects of judicial accountability: cross-country evidence“, European Journal of Political Economy, 25(2), lk 95–123.

10

European Journal of Political Economy

(11)  Hayo, B., Voigt, S. (2014), „The relevance of judicial procedure for economic growth“, CESifo Economic Studies, 60(3), lk 490–524.

11

CESifo Economic Studies

(12)  Mauro, P. (1995), „Corruption and growth“, The Quarterly Journal of Economics, 110(3), lk 681–712.

12

The Quarterly Journal of Economics

(13)  Gupta, S., De Mello, L., Sharan, R. (2001), „Corruption and military spending“, European Journal of Political Economy, 17(4), lk 749–777.

13

European Journal of Political Economy

(14)  Mauro, P. (1998), „Corruption and the composition of government expenditure“, Journal of Public Economics, 69(2), lk 263–279.

14

Journal of Public Economics

(15)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (2015), „Consequences of Corruption at the Sector Level and Implications for Economic Growth and Development“, Paris: OECD Publishing.

15

(16)  Van Aaken, A., Feld, L. P., Voigt, S. (2010), „Do independent prosecutors deter political corruption? An empirical evaluation across seventy-eight countries“, American Law and Economics Review, 12(1), lk 204–244.

16

American Law and Economics Review

(17)  Chemin, Matthieu (2009), „Do judiciaries matter for development? Evidence from India“, Journal of Comparative Economics, 37, lk 230–250.

17

Journal of Comparative Economics

(18)  ELT C 282, 20.8. 2019, lk 39.

18

(19)  Võrdlus politseipatrullide ja tulekahjuhäire vahel järelevalves on välja pakutud väljaandes McCubbins, M. D., ja Schwartz, T. (1984), „Congressional oversight overlooked: Police patrols versus fire alarms“, American journal of political science, lk 165–179.

19

American journal of political science

(20)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 106.

20

(21)  Kelemen, R. D. (2017), „Europe's other democratic deficit: National authoritarianism in Europe's Democratic Union“, Government and Opposition, 52(2), lk 211–238.

21

Government and Opposition

(22)  Töödokument nr 13/2016 „The Size and Scope of the European Third Sector“, lk 8.

22

(23)  ELT C 62, 15.2. 2019, lk 178.

23

(24)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 39, soovitused 1.11.

24

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/24

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Saatjata alaealiste rändajate kaitse Euroopas“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/04)

| Raportöör: | Özlem YILDIRIM (FR-II) |
| --- | --- |

Raportöör:

Özlem YILDIRIM (FR-II)

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/5 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/5

1.   Soovitused ja märkused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab taas, et lapse parimate huvide põhimõte peaks olema ülimuslik mis tahes muu riikliku või rahvusvahelise õiguse suhtes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee nõuab tungivalt, et Euroopa Liit töötaks välja sidusa ja ühtlustatud lähenemisviisi saatjata alaealiste välismaalaste kaitseks Euroopas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab sügavat muret saatjata alaealiste välismaalaste olukorra pärast; tegemist on isikutega, kes on rände kontekstis kõige enam ohustatud ning keda ähvardab tõsine põhiõiguste rikkumise oht. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub jätkuvalt liikmesriike üles tagama, et ebaseaduslikus olukorras olevaid lapsi kaitstaks riiklikes lastekaitsesüsteemides ennekõike kui lapsi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid väldiksid lapsrändajate vastu suunatud mis tahes vägivalda, luues turvalised, seaduslikud ja nõuetekohased rändevõimalused. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toonitab taas, (1) et lapsi ei ole lubatud vahistada, sõltumata nende halduslikust seisundist. Komitee mõistab sellise tegevuse otsustavalt hukka ja märgib, et selle näol on tegemist lapse õiguste konventsiooni otsese rikkumisega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Saatjata alaealiste välismaalaste tõhusaks kaitsmiseks nõuab komitee tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid nende kaitsmiseks vajalikud vahendid ja käivitaksid asjakohased teenused, kasutades selleks eeskätt spetsialiseeritud koolitust ning tõhustades lastekaitsesüsteemi töötajate suutlikkust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama saatjata alaealiste välismaalaste kaitse direktiivi, millega kaitstaks lapse parimaid huve. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee märgib, et kõikidele saatjata alaealistele välismaalastele tuleb võimalikult kiiresti ja kuni nende täisealiseks saamiseni määrata pädev eestkostja, keda tuleb teavitada kõikidest alaealist puudutavatest otsustest ning kes abistab alaealist kõikide nende otsustega seotud menetlustes. See eeskostja peab alati tegutsema lapse huvides ning tal ei või olla huvide konflikti riiklike lastekaitsetalitustega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et lähtuvalt alaealisuse eelduse põhimõttest tuleb end alaealisena esitlevat noort käsitada alaealisena seni, kuni pädev kohus on teinud asjakohase lõpliku ja siduva otsuse. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub liikmesriike üles hindama alaealisust lähtuvalt mitmest parameetrist, sealhulgas esmajoones lähtuvalt asjaomase isiku ütlustest, esitatud tsiviilõiguslikku seisundit puudutavatest dokumentidest, pädevate spetsialistide vestlustest asjaomase isikuga ja vajaduse korral tsiviilõiguslikku seisundit puudutavate dokumentide autentsuse kontrollimisest. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kuna luustiku uuringud ei ole reaalselt usaldusväärsed, kutsub komitee üles neist otsustavalt lihtsalt loobuma. Komitee on seisukohal, et usaldusväärsete kontrollimisvõimaluste puudumine ei saa õigustada teadaolevalt ebatäpsete meetodite kasutamist. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Võttes arvesse asjaolu, et käesolevas arvamuses on keeruline hõlmata kõiki saatjata alaealiste välismaalastega seotud küsimusi ja põhimõtteid, teeb komitee ettepaneku teha mitu konkreetsetele alamteemadele keskenduvat järeluuringut. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taust

| 2.1. | Saatjata alaealine välismaalane on alla 18aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes kas saabub liikmesriigi territooriumile ilma asjaomase liikmesriigi õiguse või tava kohaselt tema eest vastutava täisealise isikuta seni, kuni selline isik ei ole teda tegelikult oma hoole alla võtnud või kes on üksi jäetud pärast liikmesriigi territooriumile saabumist (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Saatjata alaealisi välismaalasi on kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides, kuid 2019. aastal registreeriti 60 % kõikidest saatjata alaealistest välismaalastest neljas riigis (Kreeka, Saksamaa, Belgia ja Madalmaad). 2019. aastal oli Euroopa Liidu 27 liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlenud varjupaigataotleja seas 13 800 isiku näol tegemist saatjata alaealistega. Kogu ELi peale kokku moodustasid saatjata alaealised 7 % alla 18aastastest varjupaigataotlejatest. Suurem osa neist olid poisid (85 %). Kaks kolmandikku olid vanuses 16 või 17 aastat (9 200 isikut), 14- või 15aastased moodustasid 22 % saatjata alaealistest (3 100 isikut) ja alla 14aastased 11 % (1 500 isikut) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lapsrändajad kuuluvad meie ühiskonna kõige enam ohustatud rühmade hulka. Kuna saatjata alaealised välismaalased on vanemateta, mis on iseenesest väga ebaturvaline ja ohtlik, on neil sageli olnud pikk, kaootiline, traumeeriv ja vägivallaga seotud rändeteekond. Neid varitsevad endiselt mitmed ohud ning nad on eriti kerge saak kuritegelike võrgustike jaoks, eeskätt hõlmab see lastekaubandust seksuaalse kuritarvitamise ja lapstööjõuna kasutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee soovitab taas, et lapse parimate huvide põhimõte peaks olema ülimuslik mis tahes muu riikliku või rahvusvahelise õiguse suhtes (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Samuti kinnitab komitee, et saatjata alaealiste välismaalastega seotud olukorrad on erinevad ja keerulised ning nõuavad mitut valdkonda (õigus, psühholoogia, meditsiin, sotsiaalküsimused) hõlmavaid ammendavaid ja terviklikke lähenemisviise. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lastekaitse üldraamistik Euroopas toetub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonile (1989). Samas ei ole ei ÜRO konventsioonis, ei Euroopa inimõiguste konventsioonis (1950) ega laste õiguste Euroopa konventsioonis (1996) kehtestatud erisätteid, mida kohaldatakse otseselt saatjata alaealiste välismaalaste suhtes. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Alles 26. juunil 1997 võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu esimese õigusakti, mis käsitleb konkreetselt saatjata lapsrändajate küsimust. Kuid selle resolutsiooni näol on tegemist mittesiduva leppega. Kuigi mitmes Euroopa õigusaktis, nagu tagasipöördumisdirektiiv või direktiiv 2003/9/EÜ, (5) on osutatud saatjata alaealistele välismaalastele, ei ole ELi tasandil vastu võetud ühtegi konkreetselt seda probleemi käsitlevat õiguslikku vahendit. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Seetõttu, kuivõrd puudub täpne õiguslik raamistik, on liikmesriikidel äärmiselt keeruline hallata saatjata alaealiste välismaalaste problemaatikat kooskõlastatult ja sidusalt. Seega tuleb märkida, et saatjata alaealiste välismaalaste olukorda eri liikmesriikides iseloomustavad väga suured erinevused õigusaktides, mille alusel määratakse kindlaks toimingute kord ja menetlused, mida nende rändajate suhtes kohaldatakse (vanuse kindlaksmääramine, eestkostjad, õigused jne). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Seega peavad liikmesriigid tugevdama saatjata alaealiste välismaalaste suhtes kohaldatavat õigusraamistikku. Komitee kutsub komisjoni üles koostama saatjata alaealiste välismaalaste kaitset käsitleva direktiivi, millega kaitstaks lapse parimaid huve. See vajadus on veelgi ilmsem seoses sellega, et laste õiguste kaitse organisatsioonid on toonud välja paljude saatjata alaealiste välismaalaste ebarahuldava olukorra kogu Euroopa ulatuses. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee väljendab sügavat muret seoses saatjata alaealiste välismaalaste olukorraga; tegemist on isikutega, kes on rände kontekstis kõige enam ohustatud ning keda ähvardab tõsine põhivabaduste ja põhiõiguste rikkumise oht. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ÜRO lapse õiguste konventsioon kohustab riike kohtlema ilma dokumentideta lapsi samamoodi kui kõiki lapsi, nende vahel vahet tegemata (6). Komitee märgib, et praktikas valitsevad pinged ühelt poolt rändekontrolli ja teiselt poolt lastekaitset reguleerivate riiklike õigusnormide vahel. Komitee kutsub jätkuvalt liikmesriike üles tagama, et ebaseaduslikus olukorras olevaid lapsi kaitstaks riiklikes lastekaitsesüsteemides ennekõike kui lapsi (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid väldiksid lapsrändajate vastu suunatud mis tahes vägivalda, luues turvalised, seaduslikud ja nõuetekohased rändevõimalused ning kehtestades paindlikud, kiired ja tõhusad menetlused, mis on suunatud eeskätt perekondade taasühinemisele, rändajate ümberasustamiskvootide suurendamisele ja humanitaarviisade väljastamisele, mis tõhustab lastele ja nende perekondadele pakutavaid tagatisi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid konkreetsed ja tõhusad menetlused saatjata alaealiste välismaalaste riigis viibimise õiguspäraseks muutmiseks ja jätkusuutliku lahenduse leidmiseks, mis tagaks nende parimate huvide kaitse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee meenutab, et lapsi ei ole lubatud vahistada, sõltumata nende halduslikust seisundist. Komitee mõistab otsustavalt sellise käitumise hukka ja märgib, et selle näol on tegemist lapse õiguste konventsiooni otsese rikkumisega (artikkel 3). Komitee märgib, (8) et vahistamine, sõltumata selle pikkusest, võib avaldada laste tervisele ja arengule väga sügavat mõju. Vahistamine on alati vastuolus lapse parimate huvidega (9). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kutsub liikmesriike üles võtma vastu riiklikud õigusaktid, millega keelatakse saatjata alaealiste välismaalaste vahistamine ja soodustatakse alternatiivmeetmeid, milles arvestatakse alaealiste erilise ohustatusega, näiteks ülalpidamine ajutistes kasuperekondades ning elamine autonoomses järelevalvega elukohas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab seda, kui oluline on tagada laste õigus osaleda neid käsitlevate otsuste tegemises. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee soovitab liikmesriikidel näha ette õiguslikud tagatised selleks, et anda saatjata alaealistele välismaalastele võimalus rahvusvahelise kaitse saamiseks ning tagada nende eakohane teavitamine. Sel eesmärgil oleks asjakohane luua varjupaigaüksused, mis tegelevad lapsrändajate abistamise ja lastele nende emakeeles eakohase teabe edastamisega; sealhulgas tuleb kõnealuste riigisiseste õigusaktide puhul võtta arvesse laste soo ja kultuuridevahelise mõõtmega seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Selleks, et kaitsta saatjata alaealisi välismaalasi mis tahes kuritarvitamise eest, kutsub komitee liikmesriike üles andma kuritarvitamise ja vägivalla all kannatavatele lastele inimkaubanduse ohvri staatus, millega kaasneb elamisloa väljastamine. Komitee rõhutab samuti vajadust teha otsused saatjata alaealiste välismaalaste kohta kiirkorras. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Saatjata alaealiste välismaalaste suhtes ei tohiks kunagi kohaldada kriminaalmenetlust üksnes nende rändaja staatusega seotud põhjustel ega juhul, kui nende osalus kriminaalses tegevuses tuleneb nende kuritarvitamisest. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Saatjata alaealiste välismaalaste tõhusaks kaitsmiseks nõuab komitee tungivalt, et liikmesriigid ja Euroopa Liit eraldaksid riigiasutustele vajalikud vahendid ja käivitaksid asjakohased teenused, kasutades selleks eeskätt spetsialiseeritud koolitust ning tõhustades lastekaitsesüsteemi töötajate suutlikkust. Selline koolitus tuleb käivitada üleeuroopalisel tasemel. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Saatjata alaealiste välismaalaste kaitse ei piirdu üksnes Euroopa Liiduga. Komitee innustab ELi ja liikmesriike käsitlema saatjata alaealiste välismaalaste vajadusi ja õigusi prioriteetsena välisdokumentides ja -tegevuses, seejuures eriti koostöölepetes ja -programmides. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee märgib, et kõikidele saatjata alaealistele välismaalastele tuleb võimalikult kiiresti ja kuni nende täisealiseks saamiseni määrata pädev eestkostja, keda tuleb teavitada kõikidest alaealist puudutavatest otsustest ning kes abistab alaealist kõigis nende otsustega seotud menetlustes. See eeskostja peab alati tegutsema lapse huvides ning tal ei või olla huvide konflikti riiklike lastekaitsetalitustega. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee on juba varem märkinud, et kuigi ELi õiguses tunnustatakse eeskoste olulisust, ei ole selles kindlaks määratud eestkostja kohustusi. Eestkostja peab olema nõuetekohase pädevusega esindaja, kellel on kogemused alaealistega suhtlemisel ning teadmised välismaalaste õigusi käsitleva riigisisese õiguse ja lastekaitse õigusaktide kohta ning kellel on õigus esindada last kogu otsustusprotsessi jooksul (10) eeldusel, et laps sellega nõustub (11). Ühe võimaliku inspiratsiooniallikana võib märkida eestkostjate määramise süsteemi Belgias (12). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee märgib, et lisaks õiguslikule abile peab saatjata alaealisel välismaalasel olema juurdepääs ka sotsiaalkaitsele ja inimväärikate tingimustega ajutisele vastuvõtukohale. Vastuvõtu puhul tuleb arvestada alaealisi ümbritsevaid ohte, see peab hõlmama noorsoospetsialistide abi, võimalust meditsiinilise ja psühholoogilise seisukorra väljaselgitamiseks ja juurdepääsu raviteenustele. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Saatjata alaealistel välismaalastel peab samuti olema juurdepääs haridusele sõltuvalt alaealise ja vajaduse korral tema eestkostja tehtavatest valikutest. Saatjata alaealiste ja endiste – nüüdseks täisealiseks saanud – saatjata alaealiste osalust saab toetada ka programmide „Erasmus“ ja „Erasmus+“ abil. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Komitee rõhutab vajadust teavitada eakohaselt iga last talle Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooniga antavatest õigustest ning tagada, et kõik lapsed, kellel ei ole nõuetekohast eestkostjat, saaksid taotleda kaitset. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Erimärkused

| 4.1. | Lapse õiguste konventsiooni artikli 1 kohaselt hõlmab mõiste „laps“ kõiki alla 18aastaseid isikuid. Tema õiguslik eristaatus kindlustab talle teatavad õigused, mida kõik konventsiooniga liitunud riigid peavad tagama. Selline kaitse on sõltuv alaealisusest, mis praktilisel kohaldamisel ja kõikides liikmesriikides tõstatab lapse vanuse kindlaksmääramise küsimuse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib, et lähtuvalt alaealisuse eelduse põhimõttest tuleb end alaealisena esitlevat noort käsitada alaealisena seni, kuni pädev kohus on teinud asjakohase lõpliku ja siduva otsuse. Seega tuleb alaealisele võimaldada viivitamata inimväärsete tingimustega ja tema erilist ohustatust arvestav varjupaik. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee märgib samuti, et kohaldada tuleb eeldust, et noore esitatud välismaised tsiviilõiguslikku seisundit puudutavad dokumendid, mis kinnitavad tema alaealisust, kehtivad ning neid dokumente tuleb käsitada alaealisuse kindlaksmääramisel esmaste tõendavate dokumentidena. Seda dokumentide kehtivuse eeldust saab ümber lükata vaid tsiviilõiguslikku seisundit puudutava dokumendi autentsuse ametlik vaidlustamine. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et lapse õiguste konventsiooni artiklis 8 on sätestatud: „Kui laps on ebaseaduslikult ilma jäetud mõnest oma identiteedi elemendist või kõikidest neist elementidest, kindlustavad osalisriigid talle vajaliku abi ja kaitse, et taastada kiiresti tema identsus“ (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rändaja vanuse tuvastamise menetlust tuleks põhimõtteliselt rakendada üksnes juhul, kui rändajal ei ole tema vanust tõendavat ametlikku haldusdokumenti, või tõsise kahtluse puhul (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee märgib veel kord, et liikmesriikides puudub ühtne suhtumine saatjata alaealiste välismaalaste vanuse määramise meetoditesse ning mitte ükski neist meetoditest ei ole usaldusväärne. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee kutsub liikmesriike üles hindama alaealisust lähtuvalt mitmest parameetrist, sealhulgas esmajoones lähtuvalt asjaomase isiku ütlustest, esitatud tsiviilõiguslikku seisundit puudutavatest dokumentidest, asjaomase isikuga peetud vestlustest ja vajaduse korral tsiviilõiguslikku seisundit puudutavate dokumentide autentsuse kontrollimisest, rõhutades, et vanuse meditsiinilist kontrollimist võib kasutada üksnes jätkuvate kahtluste puhul ja viimases järjekorras. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Alaealiste erilist ohustatust arvesse võttes märgib komitee, et kahtluse korral tuleb otsus teha saatjata alaealise välismaalase kasuks. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee märgib, et väga paljudes riikides kasutatav kontrollimine luustiku uuringu abil on ametiasutuste ja rahvusvaheliste ekspertide hinnangul väga madala teadusliku usaldusväärsusega, (15) samuti on seda kritiseeritud seoses lapse eraelu puutumatuse rikkumise ja võimalike tervist ohustavate asjaoludega (röntgenikiirguse kasutamine) ning võimalike vigadega tulemustes. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kuna kõnealused testid ei ole reaalselt usaldusväärsed, kutsub komitee liikmesriike üles neist otsustavalt lihtsalt loobuma. Komitee on seisukohal, et usaldusväärsete kontrollimisvõimaluste puudumine ei saa õigustada teadaolevalt ebatäpsete meetodite kasutamist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaitseksid saatjata alaealisi välismaalasi, jättes neile aega ja andes reaalseid vahendeid oma identiteedi tõestamiseks, kasutades näiteks diplomaatilist koostööd (eeldusel, et noor sellega nõustub ja teda ei seata ohtu) ning pakkudes tema alaealisuse tõendamiseks esmaseid tõendeid, näiteks psühholoogilis-sotsiaalse ekspertiisi aruandeid. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee teeb ettepaneku, et viimase võimalusena dokumentaalsete tõendite puudumise korral ja tõsiste kahtluste puhul alaealise vanuse suhtes viiksid vanuse hindamise multidistsiplinaarse lähenemise teel läbi sõltumatud erialaspetsialistid, kellel on asjakohased teadmised ja kogemused isiku kultuurilise ja etnilise päritolu valdkonnas. Ühe võimaliku inspiratsiooniallikana võib välja tuua Inglismaal kohaldatavad menetlused. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee kutsub liikmesriike üles moodustama üleeuroopalise järelevalvekomisjoni, kes teeks liikmesriikidele ettepaneku ühise kõikehõlmava vanuse hindamise korra rakendamiseks ja teostaks järelevalvet meetodite ja tavade üle vanuse hindamise valdkonnas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Ebatõhususe vältimiseks peavad nende menetluste järeldused olema igal juhul põhjendatud ning nende suhtes peab olema võimalik esitada peatamishagi, need peavad olema tõhusad ja kiireloomulised ning neid peab olema võimalik edasi kaevata. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Erimärkused seoses COVID-19 pandeemiaga

| 5.1. | COVID-19 pandeemia suurendab paratamatult niigi sageli ohustatud olukorras olevaid saatjata alaealisi välismaalasi ähvardavaid ohtusid: karantiinimeetmete järgimise võimaluse puudumine, ebapiisav juurdepääs toiduainetele, pesemisvõimalustele ja joogiveele, asjakohase teabe puudumine viiruse vältimise soovituste ja rakendatavate ettevaatusabinõude kohta, raskused arstiabile juurdepääsul. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee kutsub kõiki Euroopa institutsioone üles võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et kindlustada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ajal kõikide rahvusvahelistes õigusaktides sätestatud õiguste järgimine kõikide laste puhul ja nende inimväärne kaitse tulevases majanduskriisis. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee väljendab rahulolu seoses saatjata alaealiste välismaalaste hiljutise ümberpaigutamisega Kreekast Luksemburgi, Portugali, Prantsusmaale, Soome ja Saksamaale ning palub tungivalt liikmesriikidel käsitada prioriteetsena ning jätkata eeskätt Kreekas inimväärikusele mittevastavates tingimustes elavate alaealiste viivitamatut ümberpaigutamist (16). |
| --- | --- |

5.3.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja millega tunnistatakse kehtetuks raamotsus 2004/68/JSK“ (ELT C 48, 15.2.2011, lk 138).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL artikkel 2 (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774034/3-28042020-AP-EN.pdf/03c694ba-9a9b-1a50-c9f4-29db665221a8.

3

(4)  Vt selle kohta eelkõige ÜRO lapse õiguste konventsioon, lapse õiguste Euroopa konventsioon ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamus saatjata alaealiste rahvusvahelise kaitse kohta (ELT C 12, 15.1.2015, lk 69).

4

(5)  16. detsembri 2008. aasta direktiivis 2008/115/EÜ (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98), nn tagasipöördumisdirektiivis, on sätestatud: „Enne kui tehakse otsus väljastada tagasisaatmisotsus saatjata alaealise suhtes, antakse abi asjakohaste üksuste poolt, kes ei ole tagasisaatmist täide viivad asutused, võttes nõuetekohaselt arvesse lapse parimaid huve“. Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/9/EÜ (ELT L 31, 6.2.2003, lk 18) on määratletud põhimõisted, sealhulgas saatjata alaealise mõiste.

5

(6)  ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikkel 2.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus saatjata alaealiste rahvusvahelise kaitse kohta (ELT C 12, 15.1.2015, lk 69).

7

(8)  Vt „A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children“, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee rände, pagulaste ja põgenike komisjon, 2017.

8

(9)  Laste ombudsmanide Euroopa võrgustiku (ENOC) seisukohavõtt „Ending detention of children for immigration purposes“, vastu võetud võrgustiku 23. konverentsil 27. septembril 2019.

9

(10)  Vt selle kohta „La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe“, Nisrine Eba Nguema, 2015; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

10

(11)  1996. aasta Haagi konventsioon.

11

(12)  Belgia on loonud väga kiire eestkostja määramise süsteemi. Kõigile saatjata alaealistele välismaalastele nimetatakse eestkostja, kes võib olla eraisik (toimub valikumenetlus ja eestkostja koolitus), kes saadab neid kõigis menetlustes: https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Eeskostja ülesanded on määratletud järgmiselt: „Alaealise üldise heaolu tagamise eest vastutava seadusliku esindajana on eestkostja peamine tugiisik, kes tagab ühiskonnas aktiivseks osalemiseks vajalike oskuste arendamise.“, https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

12

(13)  Vt ka 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICCPR) artikkel 24 ja lapse õiguste konventsiooni artikkel 7.

13

(14)  ÜRO inimõiguste ülemkomissariaat (2010. aasta juuli) ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee (2011. aasta 15. aprill) on täpsustanud, et vanuse hindamise võib algatada üksnes kahtluse korral.

14

(15)  Teadusliku usaldusväärsuse on seadnud kahtluse alla eeskätt Euroopa Parlament (12. septembri resolutsioon) ning sellele on osutatud ka lapse õiguste komitee 12. juuni 2009. aasta soovitustes. Nende testide usaldusväärsust kritiseerivad ka Belgia riiklik arstide ühing (Ordre national des médecins en Belgique) (20. veebruari 2010. aasta arvamus) ja Prantsusmaa riiklik meditsiiniakadeemia. Luustiku testide kasutamise on mõistnud hukka Prantsuse ombudsman (Défenseur des Droits en France) (26. veebruar 2016). Vt sellega seoses platvormi „Mineur en exil“ (Belgia) raportit „L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations“ („Saatjata alaealiste rändajate vanuse hindamine: probleemid, analüüs ja soovitused“), september 2017.

15

(16)  Vt https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html ja https://www.eepa.be/?p=3856.

16

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/30

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Riigihange kui vahend väärtuse ja väärikate töötingimuste loomiseks puhastus- ja hoonehalduse teenustes“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/05)

| Raportöör: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Nicola KONSTANTINOU |

Raportöör:

Diego DUTTO

Kaasraportöör:

Nicola KONSTANTINOU

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav tööorgan | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine CCMIs | 2.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 192/7/18 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav tööorgan

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine CCMIs

2.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

192/7/18

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja liikmesriigid peavad välja töötama vajalikud toetusvahendid, et edendada strateegilisi riigihankeid eesmärgiga suurendada kestlike, läbipaistvate, kaugeleulatuvate ja jõustatavate strateegiliste kriteeriumide järjepidevat kasutamist, et tagada riigihangetes rangemad sotsiaalsed ja kvaliteedistandardid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tagamaks, et puhastusteenustes keskendutakse kvaliteedile, mitte hinnale, tuleb järgida läbipaistvuse põhimõtet nii klientide kui ka töövõtjate puhul. Lepingutingimused peavad olema määratletud ja ükshaaval välja toodud, sealhulgas puhastamise sagedus, aeg, töötervishoid ja -ohutus ning kaasnevad rahalised kulud (1). Nende kriteeriumite rakendamise jälgimine tervel hankelepingu kehtivuse perioodil on osutatavate puhastusteenuste kvaliteedi hindamise võti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta soovituse kohaselt tuleks sotsiaalpartnerid kaasata avaliku sektori hankijate koolitamisse ja professionaalseks muutmisesse (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid haarama initsiatiivi deklareerimata töö vastu võitlemiseks ja tööhõivetingimuste jätkuvaks parandamiseks puhastusteenuste sektoris. Tugevdatud reguleerimis- ja jõustamismehhanismid, nagu palgakriteeriumid ja sektoripõhised kollektiivläbirääkimised, võivad aidata kaasa ausale konkurentsile, rangematele sotsiaalsetele standarditele ja kvaliteetsete töökohtade tagamisele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles kasutama kõigi riigihangete puhul päevast puhastusteenust, kui võimalik. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ausa konkurentsi saab tagada, keskendudes kvaliteediaspektidele ning järgides Euroopa Kohtu praktikat ja riigisiseseid eeskirju, milles käsitletakse võimalust muuta kollektiivlepingust kinnipidamise riigihankelepingute sõlmimise tingimuseks. Liikmesriigid peaksid koostöös sotsiaalpartneritega ja riiklike tavade kohaselt edendama riikliku puhastustööstuse kollektiivlepingute katvusala laiendamist sektori tasandile ning kontrollima, et neid lepinguid praktikas järgitakse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Sektori tööjõud koosneb peamiselt naistest ja kolmandate riikide kodanikest, mistõttu võib haldusasutuste hankepoliitika neid otsesemalt mõjutada. Seega leiab komitee, et lisaks kollektiivlepingutele tuleks välja töötada lisakaitsemeetmed, et tagada töötajate mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtete järgimine. Komitee teeb ettepaneku lisada hankelepingu sõlmimise kriteeriumitesse täiendavad punktid, millega premeeritakse selliseid integratsiooni vorme nagu spetsiaalsed koolitused, peretoetusteenused, näiteks alaealiste abistamine pärast koolipäeva, ja teisi sotsiaalse sisuga ettevõtete sotsiaalteenuste vorme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab, et 2014. aasta ELi riigihankedirektiivide läbivaatamisel käsitataks kohustuslikke turvalisuse ja koolitusega seotud kulusid väljaspool konkurentsil põhinevat hinnakujundust, pakkumuses esitatud kulude jaotuse põhjaliku ja kontrollitava osana. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee soovitab, et kestlikkusega seotud tingimusi, tööõigust ja üldiselt kohaldatavaid kollektiivlepinguid tuleb austada (pidades vastutavaks hankijat, peatöövõtjat ja alltöövõtjaid, kusjuures igaüks peab vastutama oma vahetu lepingupartneri ees) kogu alltöövõtuahela ulatuses kogu lepingu täitmise etapi kestel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub liikmesriike – kes seda veel ei tee–, üles pöörama erilist tähelepanu kõigile seadusjärgsetele ja lepingulistele sotsiaalseid, keskkonna- ja kestlikkuse aspekte puudutavatele kohustustele ja töötervishoiu ja -ohutuse aspektidele ning kontrollima nendest kinnipidamist puhastusteenuste sektori riigihankelepingute täitmise etapis. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (3) artiklitega 83–85 liikmesriikidele, avaliku sektori hankijatele ja komisjonile pandud kohustustega palub komitee kõigil neil avaliku sektori asutustel teha asjaomased andmed viivitamata kättesaadavaks, tagades eelkõige, et esitatakse pakkumuste hindamise kriteeriumid ja nende suhteline osakaal puhastusteenuste lepingutes. Euroopa Komisjonil palutakse rahaliselt toetada sektori sotsiaalpartnerite järelprojekte ja uuringuid, kus on vaatluse all puhastus- ja hoonehaldusteenuste riigihangetega seotud küsimused. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Euroopa Komisjon peaks tugevdama seadusandlikku raamistikku ja sotsiaalpartnerite läbirääkimiste pidamise suutlikkust riigi tasandil, sealhulgas eraldama rahalisi vahendeid suutlikkuse suurendamise meetmetele, eriti Kagu-, Kesk- ja Ida-Euroopa riikides (4). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee soovitab, et 2014. aasta Euroopa riigihankedirektiivide läbivaatamise käigus tuleks tööjõumahukate teenuste puhul (nagu puhastusteenused) ELi riigihankedirektiivides paluda või nõuda, et liikmesriigid jätaksid hankelepingu sõlmimisel välja madalaima hinna kasutamise, lisades 30 % ülemmäära hindele, mis antakse töö hinnale võrreldes töö kvaliteedile antava hindega, ning et nad tagaksid sotsiaalsete erisätete kaudu lepingu alusel tööle võetud töötajate tööhõive stabiilsuse, mis oleks siiski kooskõlas ettevõtjate ülemineku direktiiviga 2001/23/EÜ (5) ja mida on tõlgendatud ELi kohtupraktikas, samuti kooskõlas ettevõtte töökorralduse ja kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub avaliku sektori hankijaid üles kasutama puhastusteenuste puhul nende endi kuluprognoose, tuginedes sektoripõhistele erivahenditele, nagu parima väärtuse juhend (Best Value Guide) ja riiklikud näited, et asjakohaselt hinnata sektori turgu, ning jättes osa neist teenustest reserveeritud hankelepingutele, nagu on sätestatud direktiivi 2014/24/EL artiklis 20, mille liikmesriigid on üle võtnud enda riigihankeseadustesse. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Euroopa Komisjon peaks kutsuma liikmesriike üles alustama akrediteerimisprotsessi või võtma kasutusele kvalifitseerimissüsteemi töövõtjate suhtes, kes soovivad osaleda puhastusteenuste riigihankelepingutes. Järelevalvet selle protsessi üle võib teha hindamiskomisjon, kuhu kuuluvad mitu erinevat sidusrühma, sealhulgas ametiühingud ja sektori töövõtjate esindaja. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kuna COVID-19 risk püsib endiselt, tuleb COVID-19-sse või mõnda teise seesugusesse haigusesse nakatamise ohu tõttu töötajaid ja avalikkust kaitsta. Komitee soovitab Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel sotsiaalpartnerite abiga koostada siduvad töökohas kehtivad töötervishoiu ja -ohutuse protokollid. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Lisaks kutsub komitee liikmesriike üles võtma meetmeid ja tegema koostööd sotsiaalpartneritega, et arutada praktilisi ajutisi lahendusi õiglaste ja kvaliteedile suunatud hanketavade kiireks kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee soovitab liikmesriikidel COVID-19 kriisi valguses tõsta puhastustöötajate väljaõppe ja professionaalsuse taset. Kättesaadavaks tuleb teha rahalised vahendid, et avaliku sektori asutused ja töövõtjad saaksid investeerida koolitusse ja oskuste arendamisse. Puhastus- ja hügieeniteenuste osutajaid tuleks julgustada omandama kutsekvalifikatsiooni, et panna alus haavatavate isikute parematele töövõimalustele. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee soovib, et Euroopa Liidu institutsioonid, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused hakkaksid puhastusteenuste ostmisel kasutama kõikehõlmavat lähenemisviisi. Selle lähenemisviisi raames mitte ei kaubelda keskkonna- ja töötingimuste üle, vaid edendatakse sotsiaalset ühtekuuluvust, tööstandardeid, soolist võrdsust ja Euroopa Komisjoni rohelises kokkuleppes esitatud keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Arvamuse peamine eesmärk on esitada soovitusi, kuidas kasutada riigihankeid puhastus- ja hoonehalduse teenustes kvaliteetsete töökohtade edendamiseks ja väärikate töötingimuste tagamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Paljud nendest soovitustest on üldised ja kohaldatavad kõigis majandussektorites. See kehtib eelkõige töömahukate teenindussektorite, näiteks eraturvateenuste ja toitlustamise kohta. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Taust ja kontekst

| 3.1. | „Igal aastal kulutab rohkem kui 250 000 ELi avaliku sektori asutust umbes 14 % sisemajanduse koguproduktist (umbes 2 triljonit eurot aastas) teenuste, ehitustööde või toodete ostmiseks.“ (6) Peamise osa riigihangetest moodustavad teenused, näiteks puhastusteenused. 2017. aastal ulatus teenustega seotud hankelepingute väärtus 250 miljardi euroni (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Riigihange saab toetada investeerimist reaalmajandusse, tagada kvaliteetsed töökohad ja neid juurde luua ning edendada puuetega ja ebasoodsas olukorras isikute ning ka võõrtöötajate kaasamist ja neile paremate tingimuste pakkumist (8). See võib ergutada ka nõudlust uuenduslike toodete järele, julgustada püüdlema tööstuspoliitika eesmärkide poole ja edendada üleminekut ressursi- ja energiatõhusale ringmajandusele (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lähtuvalt ELi riigihangete direktiivist 2014/24/EL peaks nn majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumide kasutamine hõlmama kõiki eespool punktis 3.2 käsitletud strateegilisi kriteeriume. Ebamääraste eeskirjade tõttu sõlmitakse enamik avaliku hanke lepingutest jätkuvalt madalaima maksumusega pakkumuse tegijaga ning mõnikord osutuvad valituks isegi põhjendamatult madala maksumusega pakkumused (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Riigihankeid käsitlevate direktiivide potentsiaali ei kasutata täielikult ja nende rakendamine on liikmesriigiti erinev. Seepärast peab avaliku sektori asutus kindlaks määrama oma prioriteedid (11). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | See on kõigepealt poliitiline ja seejärel tehniline küsimus. Otsus selle kohta, milliseid teenuseid osta, milliseid kriteeriume kasutada ja millise suhtelise osakaaluga, on osa poliitilisest otsustusprotsessist. Selliste otsustega määratakse kindlaks hankemenetluse raamistik ja põhiparameetrid. Töötajate keskkonnaalaste ja sotsiaalsete õiguste arvesse võtmata jätmine looks ebavõrdsed tingimused. |
| --- | --- |

3.5.

4.   COVID-19 kriis, puhastusteenuste sektor ja riigihange

| 4.1. | COVID-19 pandeemia on esile toonud, et puhastustöötajate töö kui ühine avalik hüve on väga väärtuslik. Lepinguosalised ettevõtted peavad vastama kvalifikatsiooni, tulemuslikkuse ja spetsialiseerituse nõuetele. ELi sotsiaalpartnerid – European Cleaning and Facility Services Industry (EFCI) ning UNI Europa – rõhutavad oma 22. aprilli 2020. aasta ühisavalduses puhastusteenuste sektori ja selle töötajate esmatähtsat rolli viiruse leviku ärahoidmisel (12). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 2018. aastal oli Euroopa Liidus 4,11 miljonit puhastustöötajat, kes töötasid 283 506 ettevõttes. Sektori käive on alates 2010ndate keskpaigast ühtlaselt suurenenud. Samal ajal küündis käive ettevõtte kohta 2017. aastal 393 000 euroni. EFCI sõnul oli keskmine käive töötaja kohta peaaegu 30 000 eurot. Käive töötaja kohta on 27 400 eurot ja töötajad teenivad aastas keskmiselt 12 200 eurot. Euroopa puhastusteenuste sektoris töötab suur osa tööjõust osalise tööajaga. Lisaks ei ületa seesuguses tööjõumahukas sektoris ettevõtete kasumimarginaal 3 %. COVID-19 pandeemia tõttu tekkisid töövõtjatel lisakulud, et kaitsta nii klientide huve kui ka oma töötajaid. Eriti märkimisväärne on osalise tööajaga, naissoost ja sisserändajatest töötajate osakaal. Naistöötajate osakaal on alati üle 50 % (välja arvatud Taanis), küündides Leedus, Luksemburgis, Portugalis ja Ühendkuningriigis üle 80 % (13). Kogu ELi puhastustöötajatest on 30 % sisserändajad (Belgias 60 %). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Takistused puhastus- ja hoonehalduse teenuste turule sisenemisel on väikesed või olematud. Puhastusteenused on tööjõumahukad; ligi 80 % ettevõtete tulust saadakse tööjõukulude arvelt ja puhastusettevõtete kasumimarginaal on väga väike. Seega, olenemata sellest, kas tegemist on avaliku või erasektori asutusega, võib klientide ostuotsus survestada hindu alandama, vähendades sotsiaalseid standardeid ja puhastustöö väärikust. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | COVID-19 kriisi ajal ja järel saavad puhastus- ja hoonehalduse teenused tagada väärtuse ja väärikuse kvaliteetse tööhõive kõrge standardi ainult juhul, kui puhastustöötajad on piisavalt kvalifitseeritud ja neil on õige tehniline varustus ning kui tööandjate ja töötajate õigused ning kohustused on selgelt määratletud. Seetõttu võib avaliku sektori asutustel olla vaja puhastusteenuste eest kõrgemat palka maksta. Tegevuse peatamise tõttu COVID-19 kriisi ajal seisid paljud äriteenuste pakkujad silmitsi tõsiste likviidsusprobleemidega ning nad pidid kandma suuremaid kulusid, et rakendada nii töötajate kui ka klientide kaitsmiseks vajalikke tervishoiu- ja ohutusmeetmeid. Neid finantsprobleeme süvendavad avaliku ja erasektori hankijate halvad hanketavad. Selleks et toetada ettevõtjaid nende puhastustöötajate tervise ja ohutuse jätkuval tagamisel ning nende töötingimuste kvaliteedi säilitamisel ja parandamisel, kutsub komitee avaliku ja erasektori hankijaid üles pöörduma kiiresti tagasi tõhusa riigihanke, õiglaste hanketavade ja kvaliteedikriteeriumide parema arvessevõtmise juurde (14). Puhastustöötajad töötavad sageli ohtlikes tingimustes, mis võib ohustada nende tervist (15). Kuigi mõned töötajad eelistavad töötada osalise tööajaga, soovib osa töötajaid töötada kauem või täistööajaga. Tööandjatel olla mõnikord keeruline pakkuda täistööajaga lepinguid. Lisaks osutavad puhastusteenuseid sageli töötajad, kes on öösel üksi, vaatamata sotsiaalpartnerite eesmärgile muuta puhastusteenuste osutamine päevaseks tööks. See on sageli tingitud kliendi nõudmistest. Sellise tööhõivetava tõttu jääb puhastustöötajate töö nähtamatuks, (16) alaväärtustatuks ja tunnustuseta (17). Kahjuks kasutatakse mõnes liikmesriigis ikka veel nulltunnilepinguid. Avaliku sektori asutused kannavad vastutust, kui nad jätkavad lepingu haldamist, seiret ja kvaliteedi hindamist. Eesmärk peaks olema suurendada töötajate võimalusi töötada päeva jooksul ühes vahetuses ja täistööajaga, et parandada nende elukvaliteeti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Madalaima hinna kasutamine ainsa hankelepingu sõlmise kriteeriumina vähendab kvaliteetsete teenuste osutamise tõenäosust ja aitab kaasa töötingimuste halvenemisele, kvaliteedi langemisele ja kohustuste täitmisest kõrvalehoidmisele (väiksemad pingutused) (18). Kuna puhastamine on heterogeenne ülesanne ja seda ei ole lihtne mõõta, on nii protsessi käigus kui ka selle järel keeruline kvaliteeti hinnata. Seepärast on tähtis, et kvaliteet põhineks pigem tulemusel ja järjepidevusel, mitte protsessil. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Väljend „madalaim hind“ on küll direktiivi 2014/24/EL tekstist kadunud, ent hankelepingu sõlmimine „ainult hinna“ alusel on lubatud (artikli 67 lõike 2 viimane lõik). See tähendab, et mõni hankija sõlmib endiselt hankelepingu kõige madalama hinnaga pakkumuse esitajaga ja mõnikord isegi „põhjendamatult madala maksumusega pakkumuste“ esitajatega. Kui riigid soovivad tööjõumahukate teenuste puhul kasutada majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumi, peavad nad minema sammu võrra kaugemale, suunates haldusasutusi seda kriteeriumi tõhusalt kasutama. Selleks tuleb määratleda hinna osakaalu piirmäär ja kasutada valemeid, mis ei suurenda pakkumuste hinnaerinevusi. Selleks tuleb pakkuda erikoolitusi riigihangetega tegelevate ametnike kutseoskuste arendamiseks. Lisaks tuleks direktiivide järgmisel läbivaatamisel lisada kohustuslikud reeglid, et a) tuvastada võimalikud põhjendamatult madala maksumusega pakkumused, kehtestades 20 % erinevuse hinnalt järgmise soodsama pakkumusega, tekitades kontrollimise kohustuse, b) põhjalikult kontrollida, kas pakkuja madala maksumusega pakkumusel on objektiivseid ja usutavaid põhjuseid, ja c) seesugused pakkumused kõrvale jätta, kui pakkuja ei ole esitanud selliseid põhjuseid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Seega annab kriis puhastusettevõtetele ja nende töötajatele võimaluse suurendada avalikkuse ja otseste klientide silmis puhastusteenuse väärtust ja keskset tähtsust. Euroopa puhastusteenuste sektori sotsiaalpartnerite 2017. aastal väljatöötatud parima väärtuse juhendi (19) abil saab suunata avaliku ja erasektori organisatsioone sõlmima puhastusteenuste hankelepinguid ettevõtetega, kes pakuvad parimat väärtust. Mõni riigi tasandi sotsiaalpartner on välja töötanud samalaadseid vahendeid. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digiüleminek loob selle sektori väheste kutseoskustega töötajatele nii võimalusi kui ka esitab väljakutseid ning ELi sotsiaalpartnerid usuvad, et tehnoloogia abil saab suurendada puhastajate töö tunnustamist ja puhastusteenuste tähtsust ning luua lisaväärtust puhastusteenuste ostjate jaoks (20). EFCI projekti „SK-Clean“ abil tehakse kindlaks sektori muutuvad vajadused ja sellest saab vahend puhastustöötajate veelgi professionaalsemaks muutmiseks (21). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | COVID-19 eriolukorrast tingitud uue konteksti tõttu peavad pädevad asutused tagama teabe levitamise isikukaitsevahendite kasutamise kohta ning samuti töötajate ja inimeste kaitseks asjakohaste isikukaitsevahendite võimaldamise. Ettevõtted vajavad korralduslike meetmete, riskihindamiste ja -analüüside ning töötajatele isikukaitsevahendite jagamisega kaasnevate suuremate lisakulude katteks rahalist toetust (22). Samal ajal on lepinguliste ettevõtjate investeeringud äärmiselt olulised, et pakkuda klientidele puhastuslahendusi, mis on tänu keemilistele ja bioloogilistele teadusuuringutele uuenduslikud ja tõhusamad. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Riigihanked ja roheline kokkulepe

| 5.1. | Rohelises kokkuleppes tehakse ettepanek kasutada riigihankeid süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Samas on selleks vaja terviklikku käsitlust. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Puhastusteenuste sektor saab kaasa aidata üleminekule keskkonnasäästlikule ja ringmajandusele, kus kasutatakse ökomärgistega loodussõbralikke puhastustooteid, käteseepi, tualettpaberit ja paberrätikuid ning jäätmete tõhusat sorteerimist. See on ka puhastusteenustele (23) ja puhastustoodetele (24) ökomärgiste eraldamise eesmärk, isegi kui nende tõhusus ei ole praktikas ilmne. Kui klient ei nõustu loodussõbralike toodete ja protsesside kasutamisega, võivad kaasneda hinnatõusud, suurendades kõigile kuluelementidele avalduvat survet. See võib põhjustada ka sotsiaalsete, töö- ning töötervishoiu ja -ohutuse tingimuste halvenemist. Lisaks võib see kõik piirata ka VKEde juurdepääsu riigihangetes osalemise võimalustele (25). Seepärast on vaja kõikehõlmavat lähenemist riigihangetele. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Uuringud on näidanud, et keskkonnakriteeriumid on liiga nõrgad, et ergutada tarnijaid tõepoolest muudatusi tegema (26). Keskkonnale pühendunud erasektori teenusepakkujatel ei lasta oma täielikku potentsiaali ära kasutada, kui hankijad ei ole valmis maksma lisakulude eest. Seega peavad ostjad professionaalsemaks muutuma. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Riigihangetega seotud sotsiaalsed ja kvaliteedikaalutlused

| 6.1. | Direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 2 on sätestatud: „Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et riigihankelepingute täitmisel täidavad ettevõtjad neid keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavaid kohustusi, mis on kehtestatud liidu või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või X lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse sätetega.“ |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Euroopa Komisjoni 2010. aasta oktoobri sotsiaalse ostmise juhendis sätestatakse avaliku sektori hankijatele mitmesugused sotsiaalsed kaalutlused, nagu lapstööjõu ja sunniviisilise töö kasutamise keeld, töötervishoiu- ja ohutusnõuded, miinimumpalgaga seotud kohustused, sotsiaalkindlustusnõuded ning üldisemalt inimväärsed tööstandardid (27). Kuna need on seadusest tulenevad kohustused, tuleb neid austada olenemata sellest, kas need on lepingu täitmise tingimustes kirjas või mitte. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Direktiivi 2014/24/EL põhjenduse 98 kohaselt võib lepingu täitmise tingimuste eesmärk olla ka soodustada tööl meeste ja naiste võrdse kohtlemise edendamiseks võetavate meetmete rakendamist ning töö- ja pereelu ühildamist. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Et vältida seda, et pakkujad kasutavad põhilise konkurentsielemendina tööjõukulusid, peavad kõik pakkujad (sealhulgas alltöövõtjad) austama kohalikul tasandil seaduste või siduvate ja üldiselt kohaldatavate kollektiivlepingutega sätestatud tööjõukulude kohta kehtestatud miinimumstandardeid ja hankelepingute tüüptingimusi. Siduvate ja üldiselt kohaldatavate sektoripõhiste kollektiivlepingutega saab tagada sotsiaalpartnerite sõltumatuse säilimise ja võrdsete tingimuste loomise. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Samal ajal kui sellised vahendid nagu parima väärtuse juhend võivad leevendada palgavaesust ja aidata kaasa ELi liikmesriikide sotsiaalsele ühtekuuluvusele, ei tugevda see sotsiaalpartnereid sektori tasandil ega aita suurendada nende suutlikkust luua siduvaid sektoripõhiseid kollektiivläbirääkimiste süsteeme. Liikmesriigid, kellel on selles valdkonnas pädevus, peavad karmistama riigihangete puhul kollektiivläbirääkimiste rakendamise eeskirju. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Avaliku sektori institutsioonid, nagu lasteaiad, koolid, hooldekodud ja haiglad, on muutunud kaubamärkideks ja konkureerivad klientide püüdmisel teiste institutsioonidega. Seega loetakse selles konkurentsis puhtust kui sellist ja puhastamise kvaliteeti eristavaks teguriks, mis aitab otseselt kaasa kasutajate rahulolu ja konkurentsivõimelisuse tagamisele. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Kvaliteedi- ja sotsiaalsete kaalutluste mittearvestamisel riigihangetes on ka negatiivne mõju tööjõukäibele, mis tähendab, et kahju saavad kõik kolm: nii tööandjad, kliendid kui ka töötajad (28). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Hariduse ja koolituse edendamine töökohal tagab riigihangetes parema kvaliteedi ja töötajate õigused. Kutseharidus ning oskuste sertifitseerimine ja ametlik tunnustamine aitab kaasa sektori tunnustamisele. Nende tähtsuse tunnustamine hankemenetluses suurendaks nende väärtustamist ja võimaldaks paremini mõista kulusid, mida need ettevõtetele kaasa toovad ja mida tuleb nii hinnas kui ka palkades piisavalt arvesse võtta. Töötajate koolitamise eest vastutab puhastusettevõte. Madalaima maksumusega pakkumuse heakskiitmisega kaasneb risk, et ettevõtetel ei ole majanduslikult võimalik investeerida koolitusse ja ohutusse (või masinatesse, uuendustesse ja seotud koolitustesse) rohkem, kui seadusega nõutud miinimum ette näeb. |
| --- | --- |

6.8.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europeancleaningjournal.com/magazine/articles/latest-news/managing-quality-in-german-contract-cleaning.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=ET. Komisjoni soovitus (EL) 2017/1805 (ELT L 259, 7.10.2017, lk 28).

2

(3)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

3

(4)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2019/representativeness-of-the-european-social-partner-organisations-industrial-cleaning-sector#tab-01.

4

(5)  Nõukogu direktiiv 2001/23/EÜ (ELT L 82, 22.3.2001, lk 16).

5

(6)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_et.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/631048/IPOL_STU(2018)631048_EN.pdf, lk 14.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_et.

8

(9)  Euroopa Komisjon pakub avaliku sektori hankijatele erinevaid abivahendeid, mitte ainult seoses sotsiaalhangetega, ning kõiki neid asjaolusid tuleks arvesse võtta: https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_et.

9

(10)  Seda küsimust käsitletakse 2014. aasta riigihankedirektiivi artiklis 69.

10

(11)  Prassl, J., The Future of EU Labour Law.

11

(12)  „Joint Statement on the Covid-19 impact to the Industrial Cleaning and Facility Services sector and the necessary measures to protect it“ (Ühisavaldus COVID-19 mõju kohta tööstuslike puhastus- ja hoonehalduse teenuste sektorile ning selle kaitsmiseks vajalike meetmete kohta), https://www.uni-europa.org/2020/04/22/joint-statement-on-the-covid-19-impact-to-the-industrial-cleaning-and-facility-services-sector-and-the-necessary-measures-to-protect-it/.

12

(13)  Eurofundi (2019) tööstuslike puhastusteenuste sektori esindavusuuring, lk 19: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19012en.pdf.

13

(14)  http://servicealliance.eu/wp-content/uploads/2020/05/EBSA-Statement_Contracting-recommendations-during-COVID_13-5-2020.pdf.

14

(15)  Bergfeld, M., „The Insanity of Making Sick People work“, Jacobin Magazine, 2020, https://jacobinmag.com/2020/03/coronavirus-workers-rights-health-care-cleaners-gig-economy.

15

(16)  Bergfeld, M., Ylitalo, J., „Putting Europe’s invisible precariat in the spotlight, Social Europe“, 18. aprill 2019, https://www.socialeurope.eu/europes-invisible-precariat.

16

(17)  „When Creativity Meets Value Creation. A Case Study on Daytime Cleaning“, VIII köide: „Ergonomics and Human Factors in Manufacturing, Agriculture, Building and Construction, Sustainable Development and Mining“.

17

(18)  „Evidence from Public Administration Review“, 79. köide, 2. väljaanne, lk 193–202.

18

(19)  http://www.cleaningbestvalue.eu/.

19

(20)  Vt EFCI, https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/02/Digital-transition-in-cleaning-industry-in-FR.pdf, https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf ja https://www.efci.eu/wp-content/uploads/2019/10/2019-10-29_Joint-statement-on-digitalisation-EFCI-UNI-Europa-29.10.2019.pdf.

20

(21)  Projekt „SK-Clean“.

21

(22)  UNI-CoeSSi avaldus, https://www.uni-europa.org/2020/05/08/private-secruity-joint-declaration-ensuring-business-continuity-and-protection-of-workers-in-the-covid-19-pandemic/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/Cleaning_Services_Factsheet_Final.pdf ja http://www.ecolabelindex.com/ecolabel/cleaning-industry-management-standard-cims.

23

(24)  http://www.ecolabelindex.com/ecolabels/?st=category,cleaning.

24

(25)  Lundber, S., Marklund, P.-O., „Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices“, 2016, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

25

(26)  Lundber, S., Marklund, P.-O., „Influence of Green Public Procurement on Bids and Prices“, 2016, https://www.nhh.no/globalassets/departments/business-and-management-science/seminars/2016-spring/120516.pdf.

26

(27)  „Sotsiaalne ostmine“ (allmärkus 43), lk 47.

27

(28)  „Market Exposure and the Labour Process: The Contradictory Dynamics in Managing Subcontracted Services Work“. VIITED.

28

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 1.10

Punkt välja jätta.

| | Komitee kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kõigile seadusjärgsetele ja lepingulistele sotsiaalseid, keskkonna- ja kestlikkuse aspekte puudutavatele kohustustele ja kontrollima nendest kinnipidamist puhastussektori riigihankelepingute täitmise faasis. |
| --- | --- |

Komitee kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kõigile seadusjärgsetele ja lepingulistele sotsiaalseid, keskkonna- ja kestlikkuse aspekte puudutavatele kohustustele ja kontrollima nendest kinnipidamist puhastussektori riigihankelepingute täitmise faasis.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 61 |
| --- | --- |
| Vastu: | 105 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

61

Vastu:

105

Erapooletuid:

9

Punkt 2.1

Muuta järgmiselt:

| | Arvamuse peamine eesmärk on esitada soovitusi, kuidas kasutada riigihankeid puhastus- ja hoonehalduse teenustes kvaliteetsete töökohtade edendamiseks ja väärikate töötingimuste tagamiseks. |
| --- | --- |

Arvamuse peamine eesmärk on esitada soovitusi, kuidas kasutada riigihankeid puhastus- ja hoonehalduse teenustes kvaliteetsete töökohtade edendamiseks ja väärikate töötingimuste tagamiseks.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 61 |
| --- | --- |
| Vastu: | 107 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

61

Vastu:

107

Erapooletuid:

9

Punkt 4.3

Muuta järgmiselt:

| | Takistused puhastus- ja hoonehalduse teenuste turule sisenemisel on väikesed või olematud. Puhastusteenused on tööjõumahukad; ligi 80 % ettevõtete tulust saadakse tööjõukulude arvelt ja puhastusettevõtete kasumimarginaal on väga väike. Seega, olenemata sellest, kas tegemist on avaliku või erasektori asutusega, võib klientide ostuotsus survestada hindu alandama, vähendades sotsiaalseid standardeid ja puhastustöö väärikust. |
| --- | --- |

Takistused puhastus- ja hoonehalduse teenuste turule sisenemisel on väikesed või olematud. Puhastusteenused on tööjõumahukad; ligi 80 % ettevõtete tulust saadakse tööjõukulude arvelt ja puhastusettevõtete kasumimarginaal on väga väike. Seega, olenemata sellest, kas tegemist on avaliku või erasektori asutusega, võib klientide ostuotsus survestada hindu alandama, vähendades sotsiaalseid standardeid ja puhastustöö väärikust.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 61 |
| --- | --- |
| Vastu: | 108 |
| Erapooletuid: | 8 |

Poolt:

61

Vastu:

108

Erapooletuid:

8

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/37

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalne kaevandamine Euroopas: uued lahendused toorainete jätkusuutlikuks tootmiseks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/06)

| Raportöör: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Hilde VAN LAERE |

Raportöör:

Marian KRZAKLEWSKI

Kaasraportöör:

Hilde VAN LAERE

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2
  omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav tööorgan | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine CCMIs | 2.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 213/0/4 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav tööorgan

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine CCMIs

2.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

213/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | ELi toorainete sektori üleminek digitehnoloogiale on ainulaadne võimalus suurendada Euroopa tööstuse tarneahelate vastupanuvõimet, parandada mineraalide sektori keskkonnatoimet ning suurendada läbipaistvust ja arendada dialoogi kaevandustegevusest mõjutatud kodanike ja kogukondadega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kaevandusettevõtted, mis on alustanud digiüleminekuga, on täheldanud edusamme ohutuse, kestlikkuse, tootlikkuse ja marginaalide osas. Kuid kombinatsioon suuremast ühendatusest, liikuvusest, masinõppest ja automatiseeritud toimingutest tõstatab eetilisi, sotsiaalseid ja regulatiivseid küsimusi, mille poliitikakujundajad peaksid eelnevalt läbi mõtlema. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnistab, et kaevandussektori digiüleminek nõuab õiguslike ja regulatiivsete muutuste rakendamiseks põhjalikke jõupingutusi ning et selliseid jõupingutusi tuleks teha rahvusüleste organisatsioonide / rahvusvahelise õiguse tasandil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee juhib tähelepanu sellele, kui oluline on üleilmse laiaulatusliku maavaradealaste teadmiste võrgustruktuuri olemasolu, mis oleks aluseks digiüleminekule ja teadlikule otsustusprotsessile ELi tasandil. Komitee tunnistab Teadusuuringute Ühiskeskuse jõupingutusi Euroopa toorainete infosüsteemi loomisel ja haldamisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et ELi toorainete sektori digiüleminekuga peaksid kaasnema andmekaitsemeetmed, ning tunnistab vajadust rangelt jõustatud korra järele, et kaitsta delikaatseid andmeid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab töötada välja ELi regulatiivse tegevuskava, mis tegeleks toorainete sektori digiüleminekust tingitud probleemidega, käsitledes selliseid teemasid nagu küberturvalisus, tehisintellekt, automatiseerimine, mitmetasandiline valitsemine ning meremaardlates ja kosmoses kaevandamine. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab koostada ja vastu võtta ELi standardid mineraalsete maavarade kohta andmete kogumiseks ning ergutab liikmesriike koguma korrapäraselt põhjalikke ja kontrollitud andmeid toorainete kaevandamise, töötlemise ja ringlussevõtu kohta ning neid Teadusuuringute Ühiskeskusega jagama. See on ELi ringmajanduse tegevuskava rakendamisele kaasaaitamiseks väga oluline. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab kehtestada piisavad sotsiaalsed toetusmeetmed, mille eesmärk on minimeerida digiülemineku negatiivset mõju kaevandussektori töötajatele ja aidata kaevanduskogukondadel oma majandust ümber kujundada, et vältida üksikisikute ja elanikkonnarühmade seas valitseva sotsiaalse ebavõrdsuse süvenemist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee soovitab töötada välja ELi-põhise pilvetaristu ja seda toetada, et suurendada 5G-rakenduste, pilvandmetöötluse ja tööstusliku asjade interneti platvormide turvalisust. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab, et mineraalsete toorainete tööstuse üleminek digitehnoloogiale on ülioluline COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisiga toimetulekuks ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja ELi majanduse taastekava elluviimise edendamiseks. Sellega seoses on äärmiselt oluline soodustada investeeringuid esmaste (kaevandamine) ja teiseste (ringlussevõtt) mineraalide kogumise ja töötlemise digiüleminekusse. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama selle, et ELi institutsioonid kaasaksid kaevandussektori sotsiaalpartnerid poliitikakujundamisse ja kõigisse mineraalsete toorainete sektorit mõjutavatesse ELi algatustesse ning konsulteeriksid nendega. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | EL peab lahendama tehnoloogilised, ühiskondlikud ja keskkonnaga seotud probleemid, mis tulenevad tema tööstuslikku tegevust ja rahvastiku elukvaliteeti toetavate toorainete tarnimisest. EL toodab alla 5 % maailma mineraalsete toorainete toodangust (1), samal ajal kui ELi tööstus tarbib ligikaudu 20 % maailmas toodetavatest mineraalsetest toorainetest (2). ELi sõltuvus impordist on eriti suur haruldaste metallide ja kõrgtehnoloogiliseks kasutuseks vajaminevate elementide puhul ning Euroopa rohelises kokkuleppes (COM(2019) 640) kirjeldatud taastuvenergiale ülemineku puhul. Sellega on põhjendatud 2008. aastal komisjoni loodud toorained käsitlev algatus (COM(2008) 699) ja sellele järgnenud jõupingutused, et hinnata tarnete kriitilisust ja loetleda üles kriitilise tähtsusega toorained (viimane loetelu avaldati 2017. aastal (3); ajakohastatud loetelu esitatakse komisjoni teatises kriitilise tähtsusega toorainete kohta (4)). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehnoloogilised edusammud, mis soodustavad materjalide ja ressursside tõhusat kasutust ning annavad tõuke jäätmete vähendamise ja ringlussevõtu suunas kooskõlas ELi ringmajanduse tegevuskavaga (COM(2015) 614, mida uuendati hiljuti teatisega COM(2020) 98), on ühiskonna vajaduste täitmiseks ja üleilmse rahvastiku kasvu toetamiseks paraku ebapiisavad. Sellistes tingimustes on esmastel toorainetel (5) majanduses ka edaspidi oluline osa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Samal ajal on paljudes ELi riikides kasvamas üldsuse vastuseis kaevandusprojektidele ning selle tööstusharu jõupingutused oma keskkonnajalajälje vähendamiseks ei ole parandanud selle (halba) mainet. Negatiivne keskkonnamõju, läbipaistvuse ja dialoogi puudumine ning puudused kohalikul tasandil majandusliku kasu jaotamise vallas on probleemid, mida tavaliselt kaevandustööstusega seostatakse (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Viimasel ajal on tooraineid tootvates riikides sagenenud ressursside riigi valdusesse haaramine ning selle ja COVID-19 pandeemia tõttu on löönud kõikuma ELi tööstuse sõltuvus üleilmsetest tarneahelatest. ELi valitsused ja paljud tööstuslikud tootjad mõistsid, et sõltuvus imporditud toorainetest võib kahjustada ELi tootvat tööstust (ELi toorainete sektoris on ligikaudu 350 000 töökohta, kuid järgmise etapi tootvates tööstustes, mis sõltuvad usaldusväärsest ja takistusteta ligipääsust mineraalsetele toorainetele, on üle 30 miljoni töökoha (7)). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tehnoloogilised ja kommunikatsioonialased edusammud on andnud tõuke digitehnoloogiate integreerimiseks kõigisse ärivaldkondadesse, muutes põhjalikult ettevõtete toimimist ja klientidele väärtuse loomise viisi. See on Euroopa kaevandussektori jaoks ainulaadne võimalus: kaevandusettevõtted, mis kasutavad digitaalseid vahendeid, suudavad jõuda kogu väärtusahelas uute jõudluse tasemeteni ning pakkuda pikaajalist positiivset mõju sotsiaal-majanduslikul, keskkonnaalasel ja sotsiaalsel tasandil. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi toorainete sektori üleminek digitehnoloogiale on ainulaadne võimalus suurendada tarneahelate vastupanuvõimet, tegeleda täiesti erineva sisendiga majandusega ja soodustada sektori tegevuslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast tipptaset, edendades nn digikaevanduse mõistet. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Toorainete tootmisega seonduv digiüleminek tähendab infotehnoloogia kasutamist andmete kogumise, organiseerimise ja edastamise parandamiseks, et parandada tootmisrajatiste toimimist tehniliste, keskkonnalaste ja sotsiaalsete näitajate mõistes. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitehnoloogiad rakendavad kõiki saadaolevaid teadmisi ja võimaldavad pidevaid arendusi ning ühtlasi ka hüppelisi uuendusi. Täpne arusaam vastasmõjudest tootmisetappides, väärtusahelate sees ja nende vahel ning tööjõu seas võimaldab paljude muude aspektide hulgas ressursitõhusat tootmist, varustuse jälgimist ja hooldust, terviseseisundi jälgimist ja riskiennetust ning eriolukorraks valmisolekut ja sellele reageerimist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Digiüleminek on määratletud tooraineid käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (COM(2014) 297) prioriteetses valdkonnas „Tehnoloogia esmaste ja teiseste toorainete tootmiseks“ kooskõlas komisjoni teatisega „Euroopa uus tööstusstrateegia“. Selles nähakse tooraineid üleilmselt konkurentsivõimelise, keskkonnahoidliku ja digitaalse Euroopa ühe peamise võimaldajana. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee tunnustab osa, mille on andnud Euroopa Innovatsiooninõukogu ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, mille eesmärk on edendada Euroopa institutsioonide uute teenuste ja toodete väljatöötamist. Tooraineid käsitlevad algatused toetavad nendest märkimisväärset osa ja seostuvad ka teiste eesmärkidega, nagu energia- ja liikuvusalased üleminekud, kõrgtehnoloogiline tootmine, julgeolek, toit ja tervis. Eelkõige on need seotud ka tehnoloogiliste lahenduste digitaalse arenguga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee toetab ELi uurimisrühma tegevust seoses toorainete sertifitseerimismeetodi loomisega. See annab tõuke kestliku mineraalide ja metallide kaevandamise suunas, mida on vaja Euroopa puhtale energiale ülemineku toetamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Digiüleminekuga ELi kaevandussektori jaoks tekkivate võimaluste tuvastamine on väga oluline aspekt komitee soovitatud digitaalse strateegia käsituses. Tuvastatud võimalusi tuleks hinnata selle põhjal, mis on nende potentsiaalne väärtus organisatsioonide ja ühiskonna jaoks ning kui otstarbekas oleks nende kasutamine. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Sotsiaalsed kaalutlused

| 3.7.1. | Digiüleminek avaldab kaevandussektori töötajate traditsioonilistele ülesannetele mõju juba praegu, sest see on toonud kaasa sellised ametikohad nagu uue tehnoloogia spetsialistid, andmeanalüütikud ja -teadlased, suurandmete spetsialistid, tehisintellekti ja masinõppe spetsialistid, süsteemiinsenerid jne. Selle tagajärjel võib eeldada, et näiteks kaevanduse käitajate, juhtimis- ja korraldusvaldkonna analüütikute ning kaevandustöötajate ametikohtadega seotud rutiinseid ülesandeid jääb vähemaks (8). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Sektori digiülemineku ja ümberkujundamise tõttu peavad töötajad läbima asjakohase koolituse, et tulla toime tööstuse 4.0 katsumuste ja tulevaste tehnoloogiliste muutustega. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Muutused tööjõu laadis ja koosseisus ning digiüleminekuga võimalikuks saava mudeli „tööta, kus ja millal tahad“ rakendamine mõjutavad tulevikus märkimisväärselt Euroopa traditsioonilisi kaevanduskogukondi. Selleks on vaja kaasaval sotsiaaldialoogil põhinevat ennetavat käsitlusviisi, et aidata kogukondadel tundma õppida oma seni avastamata suutlikkust ja toetada nende majanduse üleminekut uutele aladele. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Komitee leiab, et arvestades kaevandussektori digiüleminekust tulenevate raskustega ja COVID-19 põhjustatud ohtudega sektorile, peaks Euroopa Komisjon toetama kaevandustööstuse valdkondliku sotsiaaldialoogi kaudu kaevandussektori sotsiaalpartnerite praeguseid nõudmisi Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Komitee kutsub komisjoni üles tagama selle, et ELi institutsioonid kaasaksid kaevandussektori sotsiaalpartnerid poliitikakujundamisse ja kõigisse sektorit mõjutavatesse ELi algatustesse ning konsulteeriksid nendega. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | Seepärast peab komitee vajalikuks, et komisjon koos sotsiaalpartneritega valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteest looks Euroopa ja riigi tasandil võimalikult kiiresti kaevandustööstuse oskuste ja tööhõive valdkondlike nõuandekogude võrgustiku. |
| --- | --- |

3.7.6.

4.   Läbimurdelised kontseptsioonid ja lahendused kestlikuks uurimiseks, kaevandamiseks ja/või töötlemiseks

| — | Murrangulised kontseptsioonid ja lahendused mineraalsete toorainete kestlikuks uurimiseks, kaevandamiseks ja ringlussevõtuks on vajalikud ülemaailmsel tasandil Euroopa positsiooni parandamiseks. Eeldatakse, et uued käsitlused ja tehnoloogilised lahendused hõlbustavad Euroopa ligipääsu kestlikult toodetud toorainetele ning võidavad samal ajal ühiskonna usalduse puhaste ja turvaliste kaevandamise ja töötlemise meetodite vastu. |
| --- | --- |

—

Murrangulised kontseptsioonid ja lahendused mineraalsete toorainete kestlikuks uurimiseks, kaevandamiseks ja ringlussevõtuks on vajalikud ülemaailmsel tasandil Euroopa positsiooni parandamiseks. Eeldatakse, et uued käsitlused ja tehnoloogilised lahendused hõlbustavad Euroopa ligipääsu kestlikult toodetud toorainetele ning võidavad samal ajal ühiskonna usalduse puhaste ja turvaliste kaevandamise ja töötlemise meetodite vastu.

| — | Teadmised geoloogiliste varude, maardlate ja nende kaevandamise kohta on erinevad ja varieeruvad ning materjalitsüklite, poliitika, turusuundumuste, tehnoloogiasuundumuste, keskkonnaküsimuste ja ühiskondliku mõju keerukus nõuab digiülemineku hüvedest kasu saamiseks paljude oskusteabe valdkondade kombineerimist. |
| --- | --- |

—

Teadmised geoloogiliste varude, maardlate ja nende kaevandamise kohta on erinevad ja varieeruvad ning materjalitsüklite, poliitika, turusuundumuste, tehnoloogiasuundumuste, keskkonnaküsimuste ja ühiskondliku mõju keerukus nõuab digiülemineku hüvedest kasu saamiseks paljude oskusteabe valdkondade kombineerimist.

4.1.   Maavaradealaste teadmistega seotud meetodid ja vahendid

4.1.1.   Euroopa geoteaduste andmekeskuse loomine

| 4.1.1.1. | Mineraalide, metallide, energia ja teiste maapõuevarade kättesaadavus, ligipääsetavus ja taaskasutatavus on tänapäeva ühiskonnas olulisem küsimus kui kunagi varem. Euroopa Parlament, komisjon ja hulk ELi algatusi poliitikavaldkondades, nt toorainete algatus (9), põhjavee direktiiv (10) ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv (11) vajavad ligipääsu asjakohastele maapõueandmetele. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.1.2. | Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus loob praegu toorainealast teabesüsteemi (RMIS 2.0 (12)), mis hõlmab majanduslikke, sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaalaseid aspekte. Sellest hoolimata ei ole teave täielik ning ei kata kõiki 27 ELi liikmesriiki sama üksikasjalikult. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

| 4.1.1.3. | Praegu on andmed ainult osaliselt saadaval ning enamasti ei ole need ühtlustatud ega seetõttu riikide vahel võrreldavad. Erinevate andmesüsteemide vahel ühenduse loomiseks on vaja standardida andmevorminguid ja arendada algoritme. |
| --- | --- |

4.1.1.3.

| 4.1.1.4. | Komitee seisukohast on hädavajalik integreerida laiaulatuslik maavaradealaste teadmiste võrgustruktuur ühtlustatud usaldusväärseid andmeid kasutades Teadusuuringute Ühiskeskuse toorainealase teabesüsteemiga. See annaks komisjonile ja liikmesriikidele ligipääsu teabele ja teadmistele, mis toetaksid ELi maapõue kestlikku kasutamist Euroopa probleemidega tegelemisel. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

| 4.1.1.5. | Komitee julgustab ELi liikmesriike regulaarselt koguma ja jagama toorainetega seotud andmeid, et neid Teadusuuringute Ühiskeskuse toorainealasele teabesüsteemile edastada. Komitee leiab, et valeandmete ja vigade vältimiseks tuleks Teadusuuringute Ühiskeskusele edastatud andmete täpsust enne toorainealasesse teabesüsteemi kandmist kontrollida. Teadusuuringute Ühiskeskust tuleb rahastada kõnealuse teabesüsteemi haldamiseks ja regulaarseks ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

4.1.2.   Protsessisimulatsioon

| 4.1.2.1. | Heiteid, taasväärtustamist, veevarude kaitset jms saab kujutada simulatsioonidena: need võivad hõlmata mitut paralleelsimulatsiooni, kasutades erinevaid eeldusi piirtingimuste ja alguspunktide kohta, et leida erinevate tulemuste hinnanguline tõenäosus, mida saaks kasutada kontrolliks ja otsuste tegemise toetamiseks. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Protsessisimulatsiooni arvutusmeetodite edusammud ja suurandmete kättesaadavus (andmekogumid, mille suurus ületab tavaliste tarkvaravahendite võimet neid mõistliku ajavahemiku jooksul salvestada, kureerida, hallata ja töödelda) on parandanud selliste simulatsioonide täpsust, mis kujutavad põhjuslikke seoseid kontrollitud sisendite ja vastavate väljundite vahel. Protsessisimulatsioonid võivad osutuda eriti asjakohasteks keskkonna- ja ohutusalaste hinnangute korral ning need võiksid hõlbustada läbipaistvust ja dialoogi loamenetlustes. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   Kaugseire

| 4.1.3.1. | Näiteks Copernicuse programmi raames saadud kaugseire andmete kasutamine, mis hõlmab ruumiandmete analüüsi ja integratsiooni geoinfosüsteemide tarkvaraga, võib anda väärtuslikku teavet tipptaseme simulatsioonide ja digiteisikute loomise jaoks, võimaldades kiiret reageerimist muutustele ja usaldusväärset otsuste tegemist. Kaugseire andmete ning sensorite ja mehitamata õhusõidukitega saadud väliandmete kombineerimine on kaevandussektoris järjest tavapärasem. Paljudes kaevandustegevustes kasutatakse maal ja vees uuringute tegemiseks korrapäraselt mehitamata õhusõidukeid, et hinnata varusid ja ladestatud jäätmeid. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Kaugseire andmed integreeritakse välitingimustes (kohalikest sensoritest) kogutud andmetega geoinfosüsteemide tarkvaras ning neid saab kasutada põhjavee taseme, maamassi liikumiste, pinnavee saaste ja paljude muude reaalajas kogutavate keskkonnalaste andmete jälgimiseks. Kui need andmed avalikustada ja neid manipuleerimise eest kaitsta (nt sellise tehnoloogia nagu plokiahela abil), võib see parandada usaldust kaevandussektori vastu ja hõlbustada dialoogi sidusrühmadega. Eeskujuks võiks võtta ammu välja kujunenud andme- ja teabehaldustavad tugeva kaevandussektoriga arenenud riikides, näiteks Kanadas ja Lõuna-Aafrikas. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   Virtuaalreaalsus

| 4.1.4.1. | Paljud ettevõtted kasutavad järjest rutiinsemalt oma kaevanduste 3D-mudelite tõlgendamisel virtuaalreaalsust. Tulevikus võib veelgi märkimisväärsemaks saada liitreaalsus, mille puhul geoloogid ja insenerid saavad kaevanduses olles kasutada teatud seadet selleks, et näha geoloogilisi vorme või kaevandust ennast vaadates sellele vaatele lisatud mudelit. See annab kõrgtehnoloogilised ja võimsad vahendid mudelite kinnitamiseks ja kaevanduse arengu edusammude kontrollimiseks. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Virtuaalreaalsust kasutatakse järjest enam ülikoolides ja koolituskeskustes, et õpilased ja praktikandid saaksid süüvida n-ö tegeliku kaevanduse konteksti. Selle tehnoloogia üks peamine eelis on võimalus korraldada harivaid simulatsioone, mille eesmärk on lihtsustada praktiliste teadmiste arendamist sellistes valdkondades nagu õnnetustele reageerimine. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

5.   Arukad kaevandused

| — | Üleminek digitehnoloogiale on katalüsaator, mis aitab kaevandustegevusel muutuda arukamaks, rakendades digitaalseid vahendeid ja protsesse, mis muudavad tegevused vahendipõhiseks, omavahel seotuks ja arukaks. |
| --- | --- |

—

Üleminek digitehnoloogiale on katalüsaator, mis aitab kaevandustegevusel muutuda arukamaks, rakendades digitaalseid vahendeid ja protsesse, mis muudavad tegevused vahendipõhiseks, omavahel seotuks ja arukaks.

| — | Digiülemineku abil kujundatakse kaevandused algusest peale teisiti, et oleks võimalik kasutada automatiseerimist, kasutades maardla järgi kohandatud ja skaleeritud meetodeid ning tagades tegevuse väiksema varieerumise tänu automatiseerimisele. |
| --- | --- |

—

Digiülemineku abil kujundatakse kaevandused algusest peale teisiti, et oleks võimalik kasutada automatiseerimist, kasutades maardla järgi kohandatud ja skaleeritud meetodeid ning tagades tegevuse väiksema varieerumise tänu automatiseerimisele.

| — | Digiüleminek aitab kaevandustes surmajuhtumeid ja vigastusi ära hoida. See võib kaasa tuua hüppelise muutuse kapitalimahukuses ja tegevuskuludes, tagada ligipääsu mineraalimaardlatest pärit maavaradele, mida varem ei olnud võimalik kaevandada, ning tekitada tänu valikulisele kaevandamisele väiksema keskkonnajalajälje. |
| --- | --- |

—

Digiüleminek aitab kaevandustes surmajuhtumeid ja vigastusi ära hoida. See võib kaasa tuua hüppelise muutuse kapitalimahukuses ja tegevuskuludes, tagada ligipääsu mineraalimaardlatest pärit maavaradele, mida varem ei olnud võimalik kaevandada, ning tekitada tänu valikulisele kaevandamisele väiksema keskkonnajalajälje.

5.1.   Arukas kaevandusprognoos

| 5.1.1. | Prognoos tähendab muu hulgas sellise keskkonna parameetrite ennustamist, milles kaevandustöötajad töötavad, pannes rõhku eeskätt ohtudele. Kaevandustööstuses juba kasutatavatesse tõhusatesse prognoosisüsteemidesse kuulub ennetav hooldus, et panna parandustööde asemel esikohale ennetusmeetmed, kogudes andmeid masinakasutuse ja protsessi parameetrite kohta. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Prognoosimisel võib kaevandustegevuse ohutuses olla oluline osa. Väliandmete ja seadmete seireandmete kogumine ja integreerimine võib anda täpse ülevaate töökeskkonnast, mida tuleks protsessi analüüsivahenditega seirata. Selle abil parandataks asjakohasel viisil töötingimusi, eelkõige maa-aluste kaevanduste puhul. Komitee on veendunud, et üleminek digitehnoloogiale võib tõhusalt kaasa aidata kaevandustegevuse ohutusele ja et arukal kaevandusel peaksid olema prognoosimissüsteemid. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   Asjade internet

| 5.2.1. | Kaevandustööstuse jaoks tööstusliku asjade interneti platvormi standardite ja komponentide arendamine võib edendada küber- ja füüsiliste süsteemide ühendamist ELi kaevandustes ja seeläbi parandada otsustusprotsesse. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Tööstusliku asjade interneti platvorm peaks tegelema tervise ja ohutuse küsimuste, keskkonnatoime, ressursitõhususe ja toimingute reaalajas koordineerimisega. ELi kaevandussektori tööstusliku asjade interneti platvormi väljatöötamine ja edendamine tuleks seada esikohale. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Selleks, et vältida küberturvalisusega seotud riske, soovitab komitee, et tööstusliku asjade interneti platvormi komponendid tuleks luua kohalike asjade sisevõrkude jaoks, mis on kas füüsilise andmeedastuse või turvalise tulemüüri kaudu ühendatud internetiga. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Plokiahela tehnoloogia. Tarneahela läbipaistvus

| 5.3.1. | Plokiahel on uuenduslik lahendus, mis takistab andmetega manipuleerimist. Plokiahela kasutamine mineraalsete toorainete tarneahelas võib parandada tarneahela läbipaistvust ja jälgitavust ning vähendada administratiivseid kulusid. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et plokiahela tehnoloogia hõlbustab ELi mineraalide vastutustundlikku hankimist käsitleva määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/821 (13)) järgimist. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Teiste plokiahela rakenduste hulka kuulub keskkonnalaste andmete kogumine ja levitamine. Plokiahel võiks andmetega seotud usalduse suurendamise kaudu hõlbustada üldsuse teavitamist ja kaasamist kaevanduskogukondade läheduses. |
| --- | --- |

5.3.2.

5.4.   5G-võrgud ja pilvandmetöötlus

| 5.4.1. | Toorandmete pilvsalvestus muutub kiiresti ebapraktiliseks (ega olegi tegelikult vajalik), kui andmemahud suurenevad terabaitideni ja sellest veelgi suuremate mahtudeni. Praegu vähendavad andmeedastuse kiirused selle kasutegurit. Kuid 5G-võrkude kasutuselevõtt muudab seda, võimaldades suurandmete kiiret edastust, töötlust ja kulutõhusat talletamist ja kogumist. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Pilvsalvestuse kasutamisega kaasneb suur risk: kui kaevandusettevõte kasutab kommertslikku pilvsalvestuse teenust, sõltub saavutatav turvalisuse tase täielikult teenusepakkuja usaldamisest. Paljud teenusepakkujad kasutavad pilveservereid, mis asuvad EList väljaspool, ning see võib süsteemi turvalisust ohustada. Komitee usub, et 5G kasutuselevõtuga ELis peaksid kaasnema stiimulid, et suurendada ELi-põhiste pilveteenuste pakkujate arvu. |
| --- | --- |

5.4.2.

5.5.   Küberturvalisus

| 5.5.1. | Komitee pooldab rangelt jõustatud korda, et vältida delikaatsete andmete lahkumist turvapiiridest. Kui kaevandussüsteeme internetiga ei ühendata, võib see küberturvalisust märkimisväärselt parandada. Arukas kaevanduses saab kasutada arukat tehnoloogiat, sealhulgas asjade internetti – lihtsalt mitte väljastpoolt kättesaadavana. Kõik, mis peab olema ühendatud ettevõtte peakorteri või välismaailmaga, tuleks turvaliselt edastada kaevanduse võrgust välismaailmaga ühendatud eraldiseisvasse serverisse. |
| --- | --- |

5.5.1.

5.6.   Tehisintellekt

| 5.6.1. | Tehisintellekt hõlmab laia valikut eri tehnoloogiaid, sh süvaõppe süsteeme. Siiani on see leidnud kitsapiirilisi rakendusi sellistes valdkondades nagu pilditöötlus (nt mineraalsete maavarade uuringute puhul) ning neurovõrkude süsteemid, mida kasutatakse mineraalide tuvastamiseks ja klassifitseerimiseks. Teiste kaevandussektori praktiliste rakenduste seas on analüütika ja masinõppe algoritmid, mida kasutatakse protsessisimulatsioonides ja prognoosimise süsteemides. |
| --- | --- |

5.6.1.

5.7.   Integreeritud automatiseerimine

| 5.7.1. | Isejuhtivate sõidukite tehnoloogiat arendavad kiiresti kaevandustööstusega mitte seotud osalejad (nt Tesla ja Google). Kuna aga kaevandused on kontrollitavad keskkonnad, võib seda tehnoloogiat kaevandustes kiiresti kasutusele võtta vastavalt sellele, kuidas luuakse uusi võimalusi. Teisi automatiseerimise vorme võib samuti kiiresti kasutusele võtta, kuid tavaliselt on need inimeste kaugjuhitava (ja arvutipõhise) tegevuse vormis, mitte täiesti autonoomsed. Vastutusega seonduvate küsimuste (ja kavandatavate määruste) tõttu on kahtluse all, kas kõigi kaevandusprotsesside täielik automatiseerimine on lühikeses ja keskmises perspektiivis majanduslikult tasuv. |
| --- | --- |

5.7.1.

6.   Kestliku ja vastutustundliku strateegilise partnerluse loomine kolmandate riikidega

| — | ELi kriitilisuse hinnang näitab, et on hädavajalik rohkem mitmekesistada kolmandatest riikidest kriitiliste toorainete importimist. |
| --- | --- |

—

ELi kriitilisuse hinnang näitab, et on hädavajalik rohkem mitmekesistada kolmandatest riikidest kriitiliste toorainete importimist.

| — | Selleks, et mitmekesistada sellist juurdepääsu ressurssidele, mis põhineb toorainete kestlikul hankimisel, on ELi tasandil vaja paremat strateegilist majandusdiplomaatiat. |
| --- | --- |

—

Selleks, et mitmekesistada sellist juurdepääsu ressurssidele, mis põhineb toorainete kestlikul hankimisel, on ELi tasandil vaja paremat strateegilist majandusdiplomaatiat.

6.1.   Teadusuuringud ja innovatsioon

| 6.1.1. | ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammid soodustavad juba praegu mineraalsete toorainetega seotud konkursikutsetes rahvusvahelist koostööd kolmandate riikidega. Sellegipoolest oleks ELi majandusdiplomaatiat soodustavate ühenduste loomiseks vaja normatiivsemat käsitlust seoses koostöö edendamisega kaevandussektori digiülemineku vallas ressursirikaste ja tehnoloogiliselt arenenud riikidega (näiteks Austraalia, Jaapan, Kanada, Lõuna-Aafrika ja USA). Komitee soovitab sellise normatiivse käsitluse vastu võtta tulevases raamprogrammis „Horisont“. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Haridust tuleks kasutada abistava vahendina ELi majandusdiplomaatia toetamiseks toorainetega seotud teemadel. Euroopas loodud rahvusvaheliselt tunnustatud haridusprogrammidest, mis pakuvad kaevanduste digitehnoloogiale ülemineku teemadele keskenduvat murrangulist ja uuenduslikku harivat sisu, võiks saada ELi majandusdiplomaatia üks tõhus vahend. |
| --- | --- |

6.1.2.

7.   Uued võimalused

7.1.   Metallide ja mineraalide eraldamine mereressurssidest

| 7.1.1. | On palju uuritud mereressurssidest, sealhulgas meresoolveest, ja/või merepõhjast mineraalide ja metallide eraldamise ja nende töötlemise tehnoloogilisi lahendusi. Komitee arvates peaks merest mineraalide ja metallide kaevandamine läbima vastavate keskkonnamõjude range hindamise. |
| --- | --- |

7.1.1.

7.2.   Kosmoses leiduvate loodusvarade kasutamine

| 7.2.1. | Aastaks 2025 on Euroopa Kosmoseagentuuril kavas alustada selliste loodusvarade kogumist, mis võiksid aidata toetada teadusuuringuid ja viibimist Kuul. Võimalikud Kuu ressursid hõlmavad töödeldavaid materjale, nagu lenduvad ained ja mineraalid (ehituseks ning kaitseks kiirguse ja mikrometeoriitide eest), ja geoloogilisi struktuure, nagu laavatunnelid, mis võivad koos kasutatuna võimaldada Kuul elamist. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Kosmoses kaevandamine tõstatab õiguslikke küsimusi, millele hetkel selge vastus puudub, sest avakosmoses toimuvat tegevust käsitlev napp rahvusvahelise õiguse õigusaktide kogu on kosmosetööstust soodustavatest tehnoloogilistest edusammudest maha jäänud. Komitee arvates peaks EL selle lünga täitma ning võtma juhtpositsiooni, et määrata kindlaks stabiilne ja rahvusvaheliselt tunnustatud õigusraamistik, mis tagab kosmose õiglase, turvalise, vastutustundliku ja kestliku kasutamise. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Vaadates COVID-19 kriisist kaugemale

| 8.1. | COVID-19 üleilmne pandeemia rõhutab digiülemineku olulisust. Sellel suureneva ebastabiilsuse ja ettearvamatuse ajal on kaevandusettevõtted kogu maailmas pidanud toime tulema täieliku sulgemise või vähendatud tööjõu ohuga, mille tõenäosus kasvab koos koroonaviiruse levikuga. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Komitee leiab, et arvestades digiüleminekust tulenevate raskustega ja COVID-19 pandeemia põhjustatud ohtudega mineraalsete toorainete tööstusele, peaks Euroopa Komisjon edendama sotsiaalpartnerite vahel laiaulatuslikke dialooge olemasolevate valdkondlike (kaevandustööstuse) sotsiaaldialoogide mehhanismi kaudu. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Edaspidi saab oluliseks küsimuseks see, kuidas kaevandusettevõtted kasutavad ja rakendavad digitehnoloogiat, mis on seotud ka sellega, kui palju ettevõtjaid praegu pandeemiaga tegelema peab. Terved tööjõurühmad peavad tegema virtuaalset tööd ja võtma omaks uusi tehnoloogiaid ning suhtlemisdistantsi hoidmise nõue tähendab seda, et tegevuse kaugseire on vajalikum kui kunagi varem. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EL ja liikmesriigid peavad ELi kaevandussektori digiüleminekut aktiivselt toetama. See on oluline samm ELi tööstuse ja toorainete väärtusahela vastupanuvõime suurendamiseks. Kaevandused, mis kasutavad digitehnoloogiat, sealhulgas integreeritud automatiseerimist, kognitiivset võrku ja reaalajas analüüsi, on tõhusamad, keskkonnasäästlikumad ja ohutumad. Arukates kaevandustes on lihtsam saavutada väiksemat keskkonnajalajälge ja ohutumat keskkonda ning see on hädavajalik, et saada ühiskonnalt luba Euroopas tegutseda. |
| --- | --- |

8.4.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Selles hinnangus ei ole arvestatud põllumajanduses (nt kaaliumkarbonaat) ja energia tootmiseks (nt uraan ja kivisüsi) kasutatavaid maavarasid.

1

(2)  Lisateabe saamiseks vt „Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors“ (ELi esmaste ja teiseste mineraalsete toorainete sektori konkurentsivõime uuring), Eunomia, 2015 (kättesaadav aadressil http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) ning komisjoni avaldatud 2018. aasta ELi toorainete tulemustabel (kättesaadav aadressil https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

2

(3)  COM(2017) 490 final.

3

(4)  COM(2020) 474.

4

(5)  Esmased toorained on materjalid (mineraalid/metallid), mida kaevandatakse maapõuest ja töödeldakse. Teisesed toorained on materjalid, mida saadakse ringlussevõtu protsesside kaudu.

5

(6)  Sellegipoolest toetavad kaevandustööstust kogu Euroopa kaevanduskogukonnad ja -piirkonnad.

6

(7)  Lisateavet tooraine lisandväärtuse ja töökohtade kohta leiate 2018. aasta ELi tooraine tulemustabelist (kättesaadav LINKis).

7

(8)  McKinsey Global Institute, 2018. „Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. Discussion Paper“ (Nihe oskustes, automatiseerimine ja tööjõu tulevik. Aruteludokument), McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (vaadatud 3. juunil 2019).

8

(9)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tooraineid käsitlev algatus: majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine“ (SEC(2008) 2741) / COM(2008) 699 final.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19)..

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).

11

(12)  Vt https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

12

(13)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

13

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/44

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte struktureeritud kaasamine ELi otsustusprotsessi kliima ja kestlikkuse valdkonnas“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/07)

| Raportöör: | Cillian LOHAN (IE-III) |
| --- | --- |

Raportöör:

Cillian LOHAN (IE-III)

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2
  omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/0/2 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kliima ja kestliku arengu poliitikavaldkondade ja rakendusmehhanismide põlvkondadevaheline olemus peab kajastuma noorte tugevas sisulises kaasatuses ELi otsustusprotsesside kõikidesse etappidesse alates seadusandlike ettepanekute ja algatuste koostamisest kuni rakendamise, seire ja järelmeetmeteni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kestliku arengu eesmärkide elluviimine Euroopa rohelise kokkuleppe kaudu eeldab uut lähenemisviisi kaasavama valitsemismudeli suunas, mis sisaldab sidusrühmade suuremat osalemist ning mis paneks noored kaasamisprotsessi keskmesse ja läheks kaugemale sihtotstarbelistest kohtumistest ja pelkadest üleskutsetest konsultatsioonile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee teeb ettepaneku luua noorte kliima ja kestlikkuse ümarlauad, mida võõrustaks komitee koostöös Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Samuti tehakse ettepanek lisada noorte delegaat ELi ametlikku delegatsiooni osalemiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi koosolekutel. Peale selle teeb komitee ettepaneku lisada noorte delegaat komitee delegatsiooni täiendava liikmena. Delegatsioonil on sellistel üritustel vaatleja staatus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee püüab noorte ja noorteorganisatsioonide häält võimendada, kaasates neid kliima ja kestlikkusega seotud arvamuste koostamisse, paludes noortelt ennetavat panust ja kutsudes neid jätkuvalt esinema komitee üritustel; samuti soovib komitee, et ka teistes ELi institutsioonides, näiteks Euroopa Parlamendis, tuleks kuulda võtta noorte esindajate häält. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja 17 kestliku arengu eesmärki (1) kujutavad endast pöördepunkti viisis, kuidas rahvusvaheline üldsus on otsustanud käsitleda üleilmseid probleeme, tuues integreeritud viisil kokku majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalmõõtme. Kestliku arengu tegevuskava 2030 on inimestele keskenduv projekt, milles ei jäeta kedagi tagaplaanile, ja põlvkondadevaheline õiglus on üks kestlikkuse keskseid mõisteid. Noorte põlvkonnal ei tohiks lasta tegeleda jätkusuutmatu poliitika tagajärgedega, mille kujundamises nad ei ole osalenud. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maailm seisab täna silmitsi kliimaalase hädaolukorraga. Seni ei ole valitsused kliimakriisile piisavalt reageerinud ning maailm ei suuda pidada kinni Pariisi kokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide saavutamise ajakavast. Kodanikuühiskond on kutsunud jõuliselt üles võtma laiaulatuslikumaid ja kiireloomulisi kliimameetmeid. Nende üleskutsete drastilisim väljendus on noorte kliimastreigid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2020. aasta esimest poolt on enim mõjutanud COVID-19 üleilmne pandeemia. Selle viiruse vastu võitlemiseks võetud enneolematud meetmed avaldavad püsivat mõju majandusprognoosidele nii lühiajalises kui ka keskpikas perspektiivis. Vastuseks loodud finantspakettide kujundamist ei saa eirata. Praegused tööturule sisenevad noored kogevad COVID-19 finantsmõju ka edaspidi. Peale selle tunnevad noored edaspidi COVID-19 mõju ka oma vaimsele tervisele, haridusele ja üldisele ühiskonnas osalemisele. Kestliku arengu finants-, sotsiaal- ja keskkonnavajaduste tasakaalustamisele suunatud lähenemisviis on selles kontekstis veelgi olulisem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Majanduse taastamiseks välja kuulutatud rahaline toetus koormab tulevasi põlvkondi. Põlvkondadevaheline ressursside ja võimaluste kasutamine peaks olema õiglane. COVID-19 järgsete kavade raames sektoritele antava toetuse puhul tuleks silmas pidada noorte kliimanõudmisi ja nende õigust tervislikumale ja kestlikumale tulevikule. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa majanduse taastekavas, (2) mille kuulutas välja komisjoni president Ursula von der Leyen, on kajastatud vajadust tagada, et majanduse elavdamine põhineks ELi rohelise kokkuleppe põhimõtetel ning võimaldaks saavutada nii kliimaeesmärke kui ka kestlikkust. Majanduse taastekava võib olla ümberkujundav stimuleerivate meetmete pakett. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriraportöör David Boyd esitas aprilli keskel üleskutse, milles ta ütles pärast seda, kui mitu valitsust teatas plaanist vähendada keskkonnastandardeid või muid sellega seotud meetmeid (sh keskkonnanõuete seire ja täitmise tagamine), et riigid ei tohi kasutada COVID-19 pandeemiat ettekäändena keskkonnakaitse ja -nõuete täitmise tagamise nõrgendamiseks (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | COVID-19 viirusele eelnenud üleilmset keskkonnakriisi arvesse võttes on need toimingud irratsionaalsed ja vastutustundetud ning ohustavad haavatavate ja tõrjutud inimeste õigusi. Sellised poliitilised otsused põhjustavad tõenäoliselt keskkonnaseisundi kiiremat halvenemist ja mõjutavad negatiivselt mitmesuguseid inimõigusi, sealhulgas õigust elule, tervisele, veele, kultuurile ja toidule, samuti õigust elada tervislikus keskkonnas. COVID-19 on juhtinud tähelepanu ohutu, puhta ja kestliku looduskeskkonna olulisusele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kuna kestliku arengu eesmärgid tuleb nüüd ellu viia Euroopa rohelise kokkuleppe kaudu, peaks see põhimõtteliselt avama arutelu paradigma muutuse üle paljusid sidusrühmi hõlmava kestliku arengu juhtimise kaasavama mudeli loomiseks. Noortel peaks olema selles uues juhtimismudelis oma osa ja võimalus kaasa rääkida ELi tasandi otsustusprotsessis struktureeritud ja ametlikul viisil, minnes kaugemale pelgast konsulteerimisest ja sihtotstarbelistest kohtumistest. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Noorteorganisatsioonid mängivad selles kontekstis olulist rolli, kuna nad esindavad oma ulatuslike võrgustike kaudu miljonite noorte huve Euroopas ja kogu maailmas. Nende organisatsioonide töö on oluline selleks, et noortel oleks peale institutsioonides esindatuse ka võimalus otsustusprotsessi sisuliselt panustada. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Noorteorganisatsioonidel võib olla veel palju muidki rolle. Noorsootööl ja mitteformaalsel õppimisel on kestlikule arengule positiivne mõju, kuna selle eesmärk on kasvatada võimekaid noori inimesi, kes panustaksid aktiivselt meie ühiskonda. Noorteorganisatsioonid võivad aidata kaasa ka noorte häälte võimendamisele, et ühiselt edendada kestlikku arengut kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja üleilmsel tasandil ning panna valitsusi ja institutsioone oma kohustustest aru andma. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kvaliteetsed noorte osalus- ja esindusmehhanismid loovad võimaluse poliitikakujundajate, noorte ja noorteorganisatsioonide partnerluseks, et kujundada noorte elu mõjutavaid otsuseid. Oluline on kasutada seda võimalust ka selleks, et tagada meie demokraatiate stabiilsus ja vastupidavus, mille eeltingimus on kõigi ühiskonnarühmade osalemine otsustusprotsessides. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Poliitika kõigis aspektides tuleb arvestada selle mõjuga noortele ja nende väljavaadetele, sealhulgas tulevastele põlvkondadele. Alates kliimamuutuste vastu võitlemisse investeerimisest kuni strateegiani „Talust taldrikule“ on noorte roll eriti oluline sotsiaalsete aspektide ja tulevikku suunatud poliitika kaalumisel. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Käesolevas arvamuses uuritakse noorte ametliku kaasamise võimalusi institutsioonilisel tasandil. See loob aluse uuele struktureeritud lähenemisviisile noorte kaasamiseks ELi tasandil. Arvamuses esitatakse ka soovitusi selle kohta, kuidas komitee saaks paremini kaasata noori oma tööprotsessidesse, et aidata neil edastada oma sõnumit ja kujundada seega komitee sõnum põlvkondadevahelises kontekstis. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Seos kliimamuutuste ja noorte kaasamise vajaduse vahel

| 3.1. | Noortel on õigus neid puudutavates küsimustes sõna sekka öelda. Osalemisõigus on integreeritud ÜRO kestliku arengu tegevuskavasse aastani 2030, milles tunnustatakse noori kui olulisi muutuste elluviijaid kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ükski teine teema ei ole viimastel aastatel mobiliseerinud üle kogu maailma rohkem noori kui kliimamuutused. 15–24 aastased noored moodustavad 16 % maailma rahvastikust ja 2030. aastaks tähendab see 1,3 miljardit inimest. Poliitiliste liidrite poolt kliimamuutuste ja muude keskkonnaküsimuste kohta praegu tehtavad otsused mõjutavad tulevasi põlvkondi. Seda põhimõtet tuntakse põlvkondade võrdse kohtlemisena. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Noortel on energiat, loovust ja motivatsiooni kritiseerida praeguseid jätkusuutmatuid mudeleid. Noorte juhitud sotsiaalsed muutused ulatuvad põlvkondadevaheliste, kultuuriliste ja geograafiliste piiride taha. Noored, kes on ideoloogiliste ja institutsionaalsete struktuuridega vähem seotud, on näidanud üles võimet mõelda loominguliselt ja töötada välja kogu ühiskonna jaoks uuenduslikke lahendusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kuna kliimamuutused takistavad elu põhivajaduste – peavari, toit ja vesi – rahuldamist, peetakse neid 21. sajandi suurimaks üleilmseks ohuks inimeste tervisele. Lapsed ja noored on kliimamuutuste mõju osas kõige haavatavamad. Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul puudutab rohkem kui 80 % kliimamuutuste põhjustatud haigustest, vigastustest ja surmadest just lapsi. Lapsed on vastuvõtlikumad ka kliimamuutuste kaudsetele mõjudele, nagu toidupuudus, rühmadevahelised konfliktid, majanduse destabiliseerumine ja ränne. Laste haavatavust on esile toonud COVID-19 pandeemia, kuna nende kui sõltuva rühma mõjutatus on selgelt kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lisaks ei tulene kliimamuutuste psühhosotsiaalne mõju mitte ainult nende mõju otsesest kogemisest, vaid ka kaudsetest kogemustest ja teadmistest tulevikuohu kohta. Ulatuslik emotsionaalne reaktsioon kliimamuutustele esineb isegi suure sissetulekuga riikides, kus selle otsesed mõjud veel puuduvad. Uuringute kohaselt tunnevad paljud noored hirmu, kurbust, viha ja jõuetust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kliimakriis põhjustab ka meie majanduslike ja sotsiaalsete tugistruktuuride lagunemist. Noored peavad hakkama saama eelnevatelt põlvkondadelt päritud tõsiste majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste, poliitiliste ja keskkonnaprobleemidega. Majanduskriisid ja neile järgnevad kokkuhoiumeetmed mõjutavad noori ebaproportsionaalselt palju. Kõige ebasoodsamas olukorras olevad noored kogevad ebakindlust ja pikaajalist vaesust. Lisaks võivad sellised tegurid nagu sotsiaal-majanduslik taust, seksuaalne sättumus, sooline identiteet ja sooväljendus, etniline kuuluvus või rass, rändaja staatus, puue ja/või muu seisund olla lisatakistuseks ning raskendada nende elutingimusi ja töövõimalusi. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Õppimine olemasolevatest struktuuridest ja menetlustest

| 4.1. | Viimase kaheksateistkümne kuu jooksul oleme näinud kogu maailma lapsi ja noori streikimas ning kasutamas oma häält muutuste nõudmiseks. Mõni neist on saanud innustust üleilmse või riigi tasandi tuntud aktivistidest, mõnda on julgustanud omavaheline suhtlemine, mõni ei talu enam iga hinna eest majanduskasvu toetava ühiskonna jätkuvat soosimist või avaliku sektori raha kasutamist jätkusuutmatute tavade toetamiseks, näiteks fossiilkütuste jm kahjulikud toetused. Alates liikumise „Fridays for future“ algusest 2018. aasta augustis on kliimastreikidega ühinenud 13 miljonit inimest 228 riigis. (4) |
| --- | --- |

4.1.

Noorte kaasatus riiklikul tasandil

| 4.2. | Mõned ELi riigid on pärast streikide algust loonud mehhanismid noorte esindajate hääle kaasamiseks kliimapoliitika kujundamisse. Taanis tegutsev noorte kliimanõukogu on sõltumatu ja noorte juhitav kliimaministri nõuandekogu. See kogub kogu riigi noorte arvamusi ja sõnastab teostatavad poliitilised ettepanekud ministri jaoks. Seejärel kaasatakse ettepanekud poliitikakujundusprotsessidesse, et anda noortele kanal kliimapoliitika arengu otseseks mõjutamiseks. Peale selle on Taani mõnes linnas olemas kohaliku tasandi noorte kliimanõukogud. (5) |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Paljud noored ettevõtjad mõtlevad juba oma tegevuse alguses ökoloogilistele ja sotsiaalsetele aspektidele. Keskkonnamõju vähendamiseks loodud äritavasid tuleks riiklikul tasandil toetada näiteks maksuvabastustega, kuna need on positiivsed suundumused, mis panevad noori ettevõtjaid tegutsema kestlike ärimudelite loomise heaks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Olulised on Ungari keskkonnahoidlike õpilaste parlamentide sarnased algatused, mis pakuvad linnavalitsustele keskkonnaküsimusi käsitlevaid ettepanekuid, sest lisaks keskkonnaalasele harimisele võimaldavad need koolidel tugevdada sidemeid linnaelanikega ning koolide ja lapsevanemate vahel. |
| --- | --- |

4.4.

Noorte kaasatus Euroopa tasandil

| 4.5. | ELi noortedialoog on ELi osalemisprotsess, mis võimaldab noortel suhelda poliitikakujundajatega, pakkudes oma ideid ja ettepanekuid ELi noortepoliitikaga seotud teemade kohta. See toetab ELi noortestrateegia 2019–2027 rakendamist ja on korraldatud 18kuulise töötsüklina. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Euroopa Nõukogu noorte nõuandekomisjon on ühise juhtimise struktuuri valitsusväline partner, kes kehtestab Euroopa Nõukogu noorsoovaldkonna standardid ja tööprioriteedid ning annab soovitusi tulevasteks prioriteetideks, programmideks ja eelarveteks. See koosneb Euroopa noorte valitsusväliste organisatsioonide ja võrgustike 30 esindajast ning selle peamine ülesanne on nõustada ministrite komiteed kõigis noortega seotud küsimustes. See edendab ühise juhtimise süsteemi otsustusprotsesse kõigil tasanditel kui noorte osaluse, demokraatia ja kaasatuse head tava. |
| --- | --- |

4.6.

Noorte kaasatus ÜRO tasandil

| 4.7. | ÜRO tasandil on laste ja noorte juhtiv rühm (UN MGCY) ÜRO Peaassamblee volitustega ametlik formaalne ja isekorralduslik mehhanism, mille abil noored saavad sisuliselt osaleda ÜROs. ÜRO laste ja noorte juhtival rühmal on töö- ja koordineerimisstruktuurid, mis vastutavad selle töö eri aspektide eest, samuti mitmed ametlikud volitustega ametikohad. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kliimavaldkonnas on noorte kliimaliikumine YOUNGO ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ametlik noori esindav toetajaskond. YOUNGO koosneb organisatsioonidest ja üksikisikutest, kes peavad end noorteks. See ei ole organisatsioon, vaid pigem ühtne ja avatud rühmade ja/või üksikisikute formaalne kaasamismehhanism, mis annab oma panuse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessidesse korduval, ametlikul, demokraatlikul ja kaasaval viisil. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Noorte suurema kaasamise vajadust tunnistati New Yorgis 21. septembril toimunud noorte kliimameetmete tippkohtumisel. Hea tahte algatuse Kwon Gesh, mis kutsub noori üles panema oma valitsusi ja juhte vastutama, on pärast tippkohtumist heaks kiitnud enam kui 50 riiki. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ÜRO noortestrateegia 2030 eesmärk on tegeleda noorte vajadustega, luua tegevusvõimekus, edendada noorte õigusi ning tagada nende kaasatus ja osalemine kestliku arengu tegevuskava 2030 ning muude asjakohaste üleilmsete tegevuskavade ja raamistike rakendamisel, ülevaatamisel ja järelmeetmete võtmisel. |
| --- | --- |

4.10.

Õppimine teistelt platvormidelt

| 4.11. | Komisjoni 2017. aastal loodud kestliku arengu eesmärkide mitmepoolsel platvormil, milles komitee aktiivselt osales, oli oluline roll, kuid see jättis ka palju arenguruumi selle töö ressursside, kohtumiste sageduse, tegevuskava kehtestamise vastutuse, laiendatud arutelu võimaluste, liikmete kaasamise ning korrapäraste, läbipaistvate ja juurdepääsetavate avalike arutelude hõlbustamise suhtes. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Euroopa ringmajanduse platvorm, mida juhivad ühiselt komitee ja Euroopa Komisjon, võimaldab paljudel sidusrühmadel vahetada häid tavasid ja ideid ning luua väärtuslikke võrgustikke. Platvormi eest vastutuse andmine sidusrühmadele on peamine erinevus võrreldes kestliku arengu eesmärkide mitmepoolse platvormiga ja seda tava tasub järgida ka muude struktureeritud kaasamismehhanismide loomisel. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Noorte sisuka kaasamise visioon

Põhimõtted

| 5.1. | On selge, et noorteorganisatsioonid ei soovi luua uusi kaasamismehhanisme protsesside jaoks, mida nad ei pea oluliseks. Kliimakriisil on sügavamad juured ja sellele lahenduste pakkumine tähendab põhimõtteliste küsimuste esitamist selle kohta, millises ühiskonnas me tulevikus elada tahame ja millist majandust tahame oma kliimaneutraalse ühiskonna püsimiseks luua. „Kui eesmärk on muuta alussüsteemi, mitte kliimat, võib olla vaja teha midagi enamat kui lihtsalt teavitada noori kliimamuutuste kohta ja julgustada nende aktivismi. Selle asemel on ilmselt aeg noorte teisitimõtlemise paljusid tahke, vorme, ruume ja väljendusi tundma õppida“ (6). Seetõttu tuleks hõlbustada noorte kaasamist ka horisontaalsetesse küsimustesse, mis on tihedalt seotud tõhusa kliimapoliitikaga, näiteks rahaküsimused. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Selleks et kaasamine oleks mõttekas, tuleks noored kaasata kogu institutsionaalsesse protsessi: algatuste ja poliitiliste protsesside ettevalmistavatesse etappidesse, rakendamisse, järelmeetmetesse ja hindamisse. Paljude konsultatsioonikanalite puhul põhjustab juba ette antud raamistik jõudude tasakaalustamatust. On oluline, et noored vastutaksid oma kaasatuse eest ja suudaksid luua tegevuskava koostöös institutsiooniliste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Lähtepunktina oleks kasulik välja selgitada noorte osalemist takistavad tegurid, mis võivad oma olemuselt olla juriidilised või halduslikku laadi või neid võib põhjustada teadmatus või juurdepääsu puudumine noorte osalemist ja esindamismehhanisme kajastavale teabele. Samuti tuleks tegeleda noorte osalemist takistavate sotsiaalsete, majanduslike ja kultuuriliste takistustega. Mitteametlike sotsiaalsete ja kultuuriliste arutelude ja teabevahetuse rolli ei tohiks alahinnata, näiteks eakaaslaste gruppides või perekondades. Osalemine peaks selgelt tähendama kõigi osalust. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | On ütlematagi selge, et on vaja leida ressursid vajalike teadmiste ja oskusteni jõudmiseks ning tagada võrdsed võimalused sisukaks osalemiseks, samuti võrdsed võimalused noortele, kes osalevad noorte osaluse ja esindamise mehhanismides. Valitsused ja asjaomased institutsioonid peaksid noorteorganisatsioonidele pakkuma noorte osalusse ja esindusmehhanismidesse kaasamiseks piisavaid, struktuurseid, usaldusväärseid ja kestlikke ressursse ning vajalikku poliitilist tuge. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Noorte kliimaliikumisel ja selle aktivistidel on õigus sellele, et nende elu mõjutavates otsustusprotsessides kuuldaks nende häält. See on ka kliimaõigluse põlvkondadevahelise aspekti selge komponent. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EL peab jätkuvalt olema teejuhiks innovaatilises koostöös sidusrühmadega. Kodanikuühiskonna institutsionaalse koduna on komitee struktureeritud kaasamise loomulik kanal ja partner. |
| --- | --- |

5.6.

Konkreetne ettepanek

| 5.7. | Komitee on Euroopa tasandil korduvalt öelnud, (7) et kodanikuühiskonna struktuurne kaasamine on vajalik ja kodanikuühiskonnale tuleb anda selged volitused osalemiseks kliimaneutraalsuse saavutamiseks loodavate poliitikavaldkondade ja strateegiate väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves. ELil on praegu võimalus luua kaasamismehhanisme Euroopa kliimapakti kaudu. Noorte kliimameetmete ja kestlikkuse valdkondadesse kaasamise mehhanism peaks olema selle pakti lahutamatu osa ning seda peaksid toetama noorteorganisatsioonid. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ELi poliitikakujundajad peaksid looma kanali regulaarseks ja sisukaks dialoogiks noortega kliimameetmete ning kestlikkuse valdkonna poliitiliste ettepanekute ja strateegiate üle. Noorte kliima ja kestlikkuse ümarlauad, mille korraldamisele aitab kaasa Euroopa Komisjoni esimene juhtiv asepresident, peaksid toimuma kaks korda aastas Brüsselis. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Neid noorte kliima ja kestlikkuse ümarlaudu peaks korraldama komitee koostöös Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Noorte panust ümarlaudadesse tuleb analüüsida ja saadud andmed saata ametlikult Euroopa Parlamendile ja Euroopa Komisjonile ning mõlemad institutsioonid peavad andma kirjaliku vastuse, milles esitatakse ülevaade, milliseid ettepanekuid saab ellu viia ja milliseid mitte ning miks. Ümarlauad ei tohi muutuda jututoaks, vaid peaksid demonstreerima poliitikakujundajate sisulist kaasatust ja reageerimist. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Peale Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi võiks kohtumistele kutsuda ka asjakohaseid eesistujariike. See võimaldaks noortel pidada dialoogi ELi nõukoguga. Ümarlaudu võiks ajastada nii, et need vastaksid eesistujariikide rotatsioonile, et noored saaksid tõeliselt mõjutada eesistujariikide tegevuskavu. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Noortega suhtluskanali tekitamiseks tuleks luua noorte kliima ja kestlikkuse dialoogi meililist, mida haldaksid noorte kliima ja kestlikkuse ümarlaua korraldajad, tuginedes ÜRO noori esindava toetajaskonna organisatsiooni näitele. Meililist oleks avatud kõigile kliimaga seotud noorte huvirühmadele ning hõlbustaks head suhtlust ja teabe jagamist rühmasiseselt ning rühma ja institutsioonide vahel. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | ELi poliitikakujundajad peaksid tagama noorteorganisatsioonide kvaliteetse osalemise kliimamuutusi ja kestlikkust puudutavate noorte kaasamise struktureeritud mehhanismide väljatöötamises, rakendamises ja järelmeetmetes ELi otsustusprotsessides. See aitab luua kaasatust, mis edendab noorte loovust ja ideid, tagades samal ajal, et neid ideid rakendataks ka poliitikas. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Visiooni praktiline rakendamine kõigis ELi institutsioonides

ELi institutsioonid

| 6.1. | Kümned pühendunud noortedelegaadid üle maailma osalevad iga-aastastel kliimakonverentsidel, et anda soovitusi, kannustada delegaate, jälgida edusamme, korraldada kõrvalüritusi ja neil osaleda ning luua oma võrgustikke. Noorte delegaadi lisamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi ELi kliimamuutuste delegatsiooni koosseisu näitab, et ELi institutsioonid suhtuvad noorte mõtestatud kaasamisse tõsiselt. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Århusi konventsiooni, mille osaline Euroopa Liit on, tuleks täielikult jõustada, pakkudes noortele ja noorteorganisatsioonidele võimalusi ning toetades nende juurdepääsu õiguskaitsele ELi kohtus, et kaitsta nende õigust saada riigiasutustelt keskkonnateavet või õigust osaleda keskkonnaalaste otsuste tegemisel. (8) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Noored ja noorteorganisatsioonid peaksid olema kaasatud ELi jätkuvasse võitlusse COVID-19 kriisiga ning töötama meie sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste süsteemide põhjalike muutuste nimel, mille keskmes on kestliku arengu põhimõtted. 2020. aasta aprillis välja kuulutatud üle 500 miljardi euro suurune reageerimispakett peab tagama, et need põhimõtted oleksid selle kasutuselevõtu keskmes. See on ainukordne võimalus heastada süsteemne ebavõrdsus ja minna jätkusuutmatutelt tavadelt üle kestlikele. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | On oluline, et noorteorganisatsioonid saaksid kasu suutlikkuse suurendamise jõupingutustest, mis aitab neil orienteeruda õigus- ja halduskeskkonnas. Suutlikkuse suurendamise, poliitilise ja rahalise toe pakkumine, samuti võrgustike ja kontaktide loomise toetamine annab noortele rohkem võimalusi ja toetab nende kaasatust otsustusprotsessidesse. |
| --- | --- |

6.4.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 6.5. | Komitee peaks olema eeskujuks, kaasates ELi noortedelegaadi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi delegatsiooni, millel on ELi delegatsioonis vaatleja staatus. See noortedelegaat kaasatakse komitee kahepoolsetesse kohtumistesse ja kõrvalüritustesse. Delegaat saab protsessi ja tulemuste teemal suhelda noorteorganisatsioonide ja -võrgustikega, sealhulgas noorte kliima ja kestlikkuse ümarlaua võrgustikuga. Delegaadile tuleks kasuks sekretariaadi tugiteenus, mida komitee nende missioonide jaoks pakub. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komitee võiks noorte esindajaga arutada iga oma arvamust, milles käsitletakse kliimat ja kestlikkuse. See isik annaks raportöörile teada noorte arvamuse ja teda kutsutaks vajaduse korral avaldama arvamust kuulamisel, uurimisrühma või sektsiooni koosolekul. Komitee raportöör võiks noorte esindaja valida noorte kliima ja kestlikkuse dialoogi edendajate soovituste põhjal. Seda rolli võiks kirjeldada mitteametliku variraportööri tüüpi kokkuleppena. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee on juba hakanud pakkuma noorte esindajatele võimalusi korrapäraselt esineda kliima ja kestlikkusega seotud avalikel üritustel. Järgmisel ametiajal tuleks seda tava laiendada kõikidele avalikele üritustele, mis käsitlevad tulevikku suunatud teemasid ja mille puhul oleks kasu noorte panusest. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Komitee ja Euroopa Parlamendi ühiselt korraldatud Euroopa noorte kliimateemaline tippkohtumine võiks saada iga-aastaseks noortele suunatud ürituseks. See üritus aitab parandada noori toetavat tegevust, aidata kaasa noorte suutlikkuse ja mõjuvõimu suurendamisele ning luua sidemeid ELi institutsioonide vahel, mis on ülioluline noorte sisukaks, struktureeritud ja püsivaks kaasamiseks ELi otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Komitee palub, et Euroopa Parlament kehtestaks kliimat ja kestlikkust käsitlevate poliitiliste ettepanekute kujundamisel ka ametliku konsultatsiooni noorte esindajatega. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Komitee võiks oma koosseisu tulevikukindlaks muuta, tagades noorteorganisatsioonide piisava esindatuse komitees ning kogemuste ja teadmiste jagamise liikmesorganisatsioonide noorteharudega. Paljudel komitee liikmesorganisatsioonidel on noorteosakonnad – tuleks aktiivselt julgustada, et rohkem liikmeid suhtleks oma organisatsiooni selliste osakondade potentsiaalsete tulevaste liikmetega. Komitee jätkab suurepärase ürituse „Sinu Euroopa, Sinu arvamus“ kasutamist noorte kaasamiseks ning kuigi üritus on käesoleval aastal COVID-19 tõttu edasi lükatud, jätkab komitee seda järgmisel aastal, keskendudes kliimale ja kestlikkusele. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Positiivse tulevikuvisiooni omaksvõtmine

| 7.1. | Kliimakriisi halvimad tagajärjed ei puuduta enamikku eurooplastest veel mitu aastat. COVID-19 pandeemia on toonud meile praktilise näite sellest, mis võib juhtuda, kui teadlasi ja eksperte eiratakse. Samuti on see näidanud, et täppisteadustel põhineva poliitika loomine aitab kriisiga tõhusalt toime tulla. Seda õppetundi tuleb kohaldada kliimakriisile: meil on veel aega, et mõnd halvimat tagajärge ära hoida ja ülejäänuteks valmistuda. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pandeemia majanduslikest mõjudest taastumise kavandamisel ja rakendamisel tuleb poliitika keskmes hoida kliimameetmed ning kestlikkusega seotud kohustused. ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Pariisi kokkulepe moodustavad nende küsimuste käsitlemisel rahvusvahelise mitmepoolsuse alustalad ning Euroopa rohelist kokkulepet tuleb tugevdada, et luua kestlik CO2-neutraalne tulevikuühiskond, mis austaks põlvkondadevahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Noorteliikumine on pandeemia liikumispiirangute ajal näidanud üles suurt kohanemisvõimet. Nende sõnum on kajastunud veebis mobiliseerimise ja uuenduslike viiside abil oma sõnumi levitamiseks, milleks kasutakse kõiki suhtlusvorme alates poliitilistest nõudmistest kuni huumorini. Seda meie tuleviku kujundamise uuenduslikku ja kaugelevaatavat lähenemisviisi tuleb tunnustada ja arvesse võtta. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | COVID-19 kohutava mõju tagant kumab läbi positiivne tulevikuvisioon. Meie majanduse madalaima palgaga töötajad on tunnistatud hädavajalikuks. Meie tööjõud on paindlikum, kui enne arvati. Side perekonna ja lähimate kogukondadega on olnud tohutult rikastav ja väärtuslik. Oleme mõistnud, et juurdepääs loodusele mõjub positiivselt tervisele ja heaolule. Nüüd on meil võimalus kanda hoolt selle eest, et võtaksime õppust positiivsetest õppetundidest ja rakendaksime neid uue normaalsuse oluliste elementidena. |
| --- | --- |

7.4.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

1

(2)  Euroopa Komisjon, „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ COM(2020) 456 final ja sellega seotud dokument „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“.

2

(3)  https://news.un.org/en/story/2020/04/1061772.

3

(4)  Allikas: Fridays for future: strike statistics.

4

(5)  Allikas: ÜRO noorte kliimanõukogu.

5

(6)  Allikas: ajakiri Ecology and Society: „Exploring youth activism on climate change: dutiful, disruptive, and dangerous dissent“.

6

(7)  Komitee arvamus teemal „Valitsusvälised osalejad kliimameetmete hoogustajatena“ (ELT C 227, 28.6.2018, lk 35) ja komitee koostamisel olev arvamus „Euroopa kliimapakt“ (ELT C 364, 28.10.2020, lk 67).

7

(8)  Komitee arvamus õiguskaitse kättesaadavuse kohta keskkonnaõiguse valdkonnas (ELT C 129, 11.4.2018, lk 65).

8

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi säästva tarbimise strateegia suunas“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/08)

| Raportöör: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Raportöör:

Peter SCHMIDT

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 212/2/5 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

212/2/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | COVID-19 pandeemia on esile toonud tarneahelate haavatavuse. Majanduse ülesehitamine pärast kriisi annab võimaluse meie ühiskonda uuesti mõtestada ja välja töötada uus heaolu mudel. See ei ole enam valik, vaid vajadus suunata prioriteedid säästvamatele tootmis-, turustus- ja tarbimisviisidele ning muuta tarneahela kõik osalejad kriiside suhtes vastupidavamaks. Meie toitu kasvatavate põllumajandustootjate või meie rõivaid tootvate töötajate vastupidavus on sama oluline kui Euroopa importivate ettevõtete, tootjate, hulgimüüjate, VKEde või jaemüügikettide vastupidavus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuab, et loodaks kõikehõlmav säästva tarbimise ELi strateegia. Kõige säästvam valik peaks olema kodanike jaoks lihtsaim valik. See nõuab meie tootmis- ja tarbimisviisi süstemaatilist muutust. Eelkõige tuleb paremini tunnustada tootjate vastutust (1) mittesäästva tarbimisega tegelemisel. Kuna turud ei saavuta automaatselt jätkusuutlikke tulemusi, on vaja strateegiat, et luua õigusraamistik ja strateegiline suund nii erasektorile (sealhulgas ring- ja jätkusuutlike ärimudelite kaudu) kui ka avaliku sektori asutustele (nt riigihangete kaudu). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sotsiaalne mõõde tuleb strateegiasse täielikult integreerida koos majandusliku ja keskkonnamõõtmega, et saavutada kestliku arengu jaoks väga vajalik poliitikavaldkondade sidusus. EL on liiga kaua keskendunud turupõhistele lahendustele ning jätnud tähelepanuta kodanike ja töötajate mõõtme. Säästvuse kriteeriumidena tuleks lisada töötingimuste parandamine, miinimumpalk, sotsiaalkaitse, investeeringud avalikesse teenustesse, kaasav juhtimine, õiglane maksustamine jne. See aitaks muuta meie tootmis- ja tarbimissüsteemid pikas perspektiivis õiglasemaks ja säästvamaks. Samuti aitaks see kaasa ÜRO tegevuskava 2030 rakendamisele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ELi säästva tarbimise strateegias tuleks pöörata erilist tähelepanu mõjule haavatavatele elanikkonnarühmadele ja madala sissetulekuga leibkondadele, keda praegune kriis on eriti rängalt tabanud ja keda see ka edaspidi mõjutab, uurides samal ajal ka mõju tarneahelate haavatavatele osalejatele, sealhulgas põllumajandustootjatele ja töötajatele. Kestlikud tooted ja teenused tuleks teha kõigile kättesaadavaks ja taskukohaseks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lühikeses ja keskpikas perspektiivis tuleks kõiki asjakohaseid poliitikavahendeid (nt riigihanked, märgistamine, maksustamine jne) paremini kooskõlastada ja suunata sellele visioonile. ELi poliitika praegusest killustatusest ja kapseldunud lähenemisviisist ülesaamiseks on vaja senisest ühtlustatumat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | COVID-19-järgse taastumise taustal kutsub komitee komisjoni, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike üles tegema komiteega tihedat koostööd, et töötada välja oluline ja kooskõlastatud integreeritud poliitika programm, mis aitab Euroopal taastuda varasemast paremaks ja luua tingimused ELi säästva tarbimise kõikehõlmava strateegia jaoks. Komitee soovitab rakendamiseks järgmisi konkreetseid meetmeid:






  — | säästvust toetavate, st toote eluiga ja säästvust edendavate tootestandardite ja -keeldude kehtestamine; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

säästvust toetavate, st toote eluiga ja säästvust edendavate tootestandardite ja -keeldude kehtestamine;

| — | ebaausate kaubandustavade keelamine; |
| --- | --- |

—

ebaausate kaubandustavade keelamine;

| — | konkurentsieeskirjade parandamine ühisalgatuste jaoks, mis edendavad tarneahelate säästvust; |
| --- | --- |

—

konkurentsieeskirjade parandamine ühisalgatuste jaoks, mis edendavad tarneahelate säästvust;

| — | kaubanduslepingute sotsiaalsete ja keskkonnaklauslite täitmisele pööramine; |
| --- | --- |

—

kaubanduslepingute sotsiaalsete ja keskkonnaklauslite täitmisele pööramine;

| — | ettevõtete vastutuse täiustamine ja ettevõtete teadlikkuse suurendamine keskkonna- (nt EMAS) ja sotsiaalsetest aspektidest; |
| --- | --- |

—

ettevõtete vastutuse täiustamine ja ettevõtete teadlikkuse suurendamine keskkonna- (nt EMAS) ja sotsiaalsetest aspektidest;

| — | üleminek tööjõu maksustamiselt ressursikasutuse maksustamisele; |
| --- | --- |

—

üleminek tööjõu maksustamiselt ressursikasutuse maksustamisele;

| — | õiglaste ja keskkonnasäästlike ning minimaalsete kohustuslike kriteeriumidega riigihangete edendamine; |
| --- | --- |

—

õiglaste ja keskkonnasäästlike ning minimaalsete kohustuslike kriteeriumidega riigihangete edendamine;

| — | läbipaistvuse suurendamine, kehtestades päritolu, kestlikkust ja sotsiaalset mõõdet käsitlevad kohustuslikud märgistamiseeskirjad; |
| --- | --- |

—

läbipaistvuse suurendamine, kehtestades päritolu, kestlikkust ja sotsiaalset mõõdet käsitlevad kohustuslikud märgistamiseeskirjad;

| — | alt üles suunatud algatuste ja katsemeetmete julgustamine; |
| --- | --- |

—

alt üles suunatud algatuste ja katsemeetmete julgustamine;

| — | reklaami ja turundusega tegelemine; |
| --- | --- |

—

reklaami ja turundusega tegelemine;

| — | säästva tarbimise alase hariduse edendamine. |
| --- | --- |

—

säästva tarbimise alase hariduse edendamine.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | COVID-19 pandeemia on esile toonud tarneahelate haavatavuse ja vajaduse kiireloomulise ja süsteemse ümberkujundamise järele. Liiga väikesed investeeringud tervishoiu- ja hooldussektoris, liigne sõltuvus ülemaailmsetest tarneahelatest ning majandussüsteemid, mis sõltuvad maakera taluvuspiiridega vastuolus olevatest lineaarsetest tootmis- ja tarbimisprotsessidest, on seadnud ohtu valitsuste võime võtta kiireid ja otsustavaid meetmeid rahvatervise kaitseks. See ei ole enam valik, vaid vajadus suunata prioriteedid säästvamatele tootmis-, turustus- ja tarbimisviisidele ning muuta tarneahelate kõik osalejad kriiside suhtes vastupidavamaks (2). Pandeemia on toonud sotsiaalkaitse, avalikud teenused, madala kvalifikatsiooniga töötajad, töötervishoiu ja tööohutuse ning töötingimused meedia ja poliitilise mõttevahetuse keskmesse. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EL on täielikult pühendunud ÜRO kestliku arengu tegevuskavale 2030 ja selle 17-le kestliku arengu eesmärgile. Säästvat tarbimist ja tootmist käsitleva 12. kestliku arengu eesmärgi rakendamine on siiski Euroopas endiselt katsumus, (3) kuid samas on see kestliku arengu tegevuskava 2030 kui terviku elluviimise seisukohalt ülimalt oluline. Tegelikult ei ole enamiku inimeste tarbimisviisid tänapäeval säästvad – tarbitakse suuri koguseid suurel määral ja pidevalt, raisates märkimisväärselt (tegutsetakse „võta-tarbi-viska ära“ majandusmudeli alusel). Lisaks on kodanikud surutud peamiselt üksiktarbija rolli, mis on pannud inimestele vastutuskoorma nende valikute eest, pakkumata neile juurdepääsetavaid või taskukohaseid muid võimalusi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee on varem nõudnud, et EL pakuks välja uue visiooni inimeste ja Maa heaolu kohta, mis põhineb sellistel põhimõtetel nagu keskkonnasäästlikkus, õigus inimväärsele elule ja sotsiaalsete väärtuste kaitse (4). Süsteemne ELi lähenemisviis säästvale tarbimisele on üks olulistest alustaladest komitee säästva heaolumajanduse strateegilises visioonis, kus kedagi ei jäeta kõrvale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ELil on suur poliitiline tahe otsustavate sammude astumiseks selle visiooni saavutamisel. Euroopa rohelisel – ja sotsiaalsel– kokkuleppel on suur potentsiaal majanduse COVID-19-järgsel ülesehitamisel säästvamal alusel, uue õitsengu mudeli loomisele kaasaaitamisel ja õiglase ülemineku tagamisel (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eelkõige sisaldab uus ringmajanduse tegevuskava erimeetmeid tarbijate võimaluste suurendamiseks rohepöörde elluviimisel ning mitmeid algatusi, mis võiksid aidata väljendada reguleerivate asutuste ja ettevõtete vastutust. Ringmajanduse tegevuskava peaks laiendama 2018. aasta algatuse „Uued võimalused tarbijatele“ ulatust, mis keskendus peamiselt kaitsele ja jõustamisele, mitte võimaluste andmisele. Strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiate rakendamine on samuti kahekordselt oluline, kuna COVID-19 kriis on muutnud ELi ja ülemaailmsete toidusüsteemide vastupidavuse ja säästvuse suurendamise kiireloomulisemaks kui kunagi varem. Tulevane kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm peaks olema võimalus selleks, et tegeleda säästva tarbimise küsimusega senisest otsustavamalt. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Käesolev arvamus aitab kaasa arutelule COVID-19-järgse taastumise üle, pakkudes konkreetseid soovitusi säästva tarbimise kõikehõlmava ELi strateegia jaoks, mis on osa Euroopa rohelisest kokkuleppest ja uue ringmajanduse tegevuskava täiendus. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Probleemid – praeguse olukorra analüüs

| 3.1. | Euroopa on veel kaugel Maa taluvuspiirides elamisest. Eri meetodeid kasutavates erinevates uuringutes ELi tarbimisharjumuste hindamise kohta jõutakse samale järeldusele, (6) sealhulgas Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA) ja Šveitsi föderaalse keskkonnaameti (FOEN) hiljutine aruanne (7). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Toodete ja teenuste tarbimine on otsene ja kaudne survetegur, näiteks maakasutuse muutus, heited ja mürgiste kemikaalide keskkonda sattumine, mis omakorda tekitab mitmesuguseid keskkonnamõjusid, sealhulgas kliimamuutused, magevee ammendumine ja reostus ning bioloogilise mitmekesisuse kadumine. Tarbimise ökoloogiline jalajälg on Euroopas suur – tegelikult üks suurimaid maailmas. Andmed osutavad sellele, et maailmamajanduse säilitamiseks vajaksime peaaegu kolme Maad, kui kõik planeedi elanikud tarbiksid nagu keskmine eurooplane (8), (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Oma kõrge tarbimistaseme säilitamiseks sõltub Euroopa mujal kaevandatavatest ressurssidest. Seetõttu avaldab Euroopa peamistes keskkonnaküsimustes üha suuremal määral survet maailma teistele osadele (10). Kõike arvestades ei ole see mudel enam kooskõlas ohutu ja kestliku tulevikuga (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ehkki ELi keskkonnajalajälje eksportimist kaubanduse kaudu ei saa pidada kestlikuks, tuleb siiski ka tunnistada, et ELiga kauplemine täidab olulist rolli paljude riikide, eriti vähim arenenud riikide sotsiaal-majanduslikus arengus. Tegelikult edendab EL aktiivselt kaubandust kui vahendit säästvuse edendamiseks kogu maailmas ja kaubanduspartneritest riikides. Seetõttu tuleb õigluse, ringluse ja säästvama tarbimise põhimõtted hoolikalt kaubandusega kooskõlla viia, luues võimalusi nii ELile kui ka tema kaubanduspartneritele (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Euroopa praegused tarbimisharjumused tõstatavad ka mitmeid sotsiaalse võrdsuse küsimusi. Kui osadel Euroopa aladel on üks suurimaid materiaalseid jalajälgi maailmas, (13) siis teised Euroopa piirkonnad ei saa endale lubada elatustaset, mida üldiselt peetakse vastuvõetavaks. Materiaalse puuduse tase on ELis väga erinev, nagu ka majandusraskuste tase (14). Tarbimine on seega tihedalt seotud poliitiliste tegevuskavadega, näiteks toitumine, vaesus ja ebavõrdsus (15). Säästvam tarbimine Euroopas tervikuna võib mõnede jaoks kaasa tuua ressursikasutuse suurenemise ja teiste jaoks ressursikasutuse vähenemise – üldiselt parema tasakaalu ressurssidele juurdepääsul ja suurema õigluse seoses ressurssidega (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mittesäästev tarbimine on tingitud mitme erineva teguri keerulisest koosmõjust. Valitsev ärimudel on lineaarne, enamiku ettevõtete kasv põhineb endiselt sellel, et rohkem inimesi ostaks rohkem asju. Paljude tarbekaupade tegelik eluiga on kahanemas, (17) samas kui nende parandamine on üha (sageli tahtlikult) keerulisem (18). Lineaarse „võta-tarbi-viska ära“ majandusmudeli alternatiivid, näiteks need, mis põhinevad materjali ringlusel, teenindamisel või jagamisel, võiksid aidata kaasa materjali kogutarbimise vähenemisele, kuid jäävad teisejärguliseks ega ole sageli võimelised praegustes tingimustes lineaarsete lahendustega konkureerima (19). Tegelikult müüakse teiseseid (taaskasutatud/ümbertöödeldud/ringlussevõetud) tooteid sageli lisaks esmastele (uutele) toodetele, mille tagajärg on nii esmase kui ka teisese tootmise keskkonnamõju (20). Ringluse edendamine, ilma et edendataks laiemaid süsteemseid muudatusi tootmises (eriti tootekujunduses), tarbimises ja jäätmetekke vältimises, tegeleks seetõttu probleemiga vaid osaliselt. Tarbijad peaksid saama kasutada tõelisest „õigusest toote parandamisele“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Hind on üks olulisemaid nõudluse määrajaid ja taganttõukajaid (21) ning seni, kuni toodete ja teenuste hind ei kajasta täpsemalt nende tegelikke kulusid, ei ole üldine üleminek säästvatele tarbimisharjumustele võimalik. Tootmise ja tarbimise keskkonnaalaste ja sotsiaalsete välismõjude majanduslikud kulud kannavad praegu tavaliselt maksumaksjad ja tulevased põlvkonnad, mitte ettevõtted, kes turustavad kõnealuseid tooteid ja teenuseid. Väiksema mõjuga alternatiivseid lahendusi pakkuvad tooted ja teenused on endiselt sageli kallimad ja raskesti kättesaadavad, hoolimata säästvamate tarbimisvõimaluste, näiteks mahepõllunduse ja õiglase kaubanduse toodete vähem negatiivsete välismõjude tõestatud toimest (22). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Samal ajal pööratakse suuremat tähelepanu tegelike kulude arvestamise meetoditele ja uuringud on laienenud alates sellest, kui majandusteadlane Arthur Cecil Pigou võttis kasutusele termini „väliskulud“ (23). Euroopa Komisjon avaldas 2008. aastal väliskulude sisestamise strateegia, (24) määratledes maksustamise, teemaksude (või kasutustasude) ja teatavatel juhtudel heitkogustega kauplemise kui peamised väliskulude sisestamise majanduslikud vahendid. Pikaajaline suundumus Euroopas on aga see, et keskkonnamaksudest saadava tulu osakaal kogu maksutulust väheneb (25). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Veel üht proovikivi kujutab endast praegu valitsev konkurentsiõiguse tõlgendus, mis võtab kasutusele väga kitsa tarbija heaolu mõiste, mis seab tarbija jaoks toodete säästvuse ja nende valmistamise viisi asemel esikohale odavad müügihinnad. 2013. aastal otsustas Madalmaade konkurentsiamet (ACM) energiakokkuleppe asjas, et tööandjate, ametiühingute, keskkonnaorganisatsioonide ja teistega sõlmitud mitme sidusrühma jätkusuutliku majanduskasvu kokkulepe energia säästmise, taastuvatest energiaallikatest energia tootmise suurendamise ja töökohtade loomise kohta ei olnud konkurentsiõiguse nõuetega kooskõlas. 2014. aastal leidis ACM asjas „Homsed kanad“, et mitme sidusrühma kokkulepe kanade heaolu suurendamiseks, näiteks vähem antibiootikume ja rohkem ruumi, ning täiendavad keskkonnameetmed piiravad konkurentsi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komisjoni suunistes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta on sätestatud, et artikli 101 eesmärk on kaitsta konkurentsi vahendina, mis „parandab tarbijate heaolu ja võimaldab tõhusalt jaotada vahendeid“, märkimata, kas või kuidas saab arvesse võtta majandusega mitteseotud kaalutlusi. Paljud ettevõtjad sooviksid oma säästvusprojekte kiirendada, kuid investeeringud on üksinda tegemiseks liiga suured. Konkurentsiõiguse suunised peaksid ettevõtjatele rohkem selgust andma, kuidas hakata tegema säästvuse vallas koostööd. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Õiglase kaubanduse fondi (Fairtrade Foundation) hiljutises uuringus esitati tõendid, et ebaselge õigusraamistik võimaliku koostöö vallas seoses madalate põllumajandustootja hindadega piirab edusamme ühistegevuse suunas, et tagada äraelamist võimaldav töötasu ja sissetulek kogu tarneahela piires. Aruandes märgitakse, et täiendavad selgitused konkurentsiasutustelt, kuidas konkurentsieelset koostööd madalate põllumajandustootja hindade küsimuses konkurentsiõiguse alusel hinnatakse, aitaks edasiliikumist märgatavalt kiirendada (26). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ühtset lähenemisviisi säästvale tarbimisele takistab ELi poliitika praegune killustatus. Näiteks seoses 2014. aasta ELi riigihangete direktiivi (27) rakendamisega töötavad mitmed komisjoni peadirektoraadid hankijatele juhenddokumentide koostamisel eraldi (keskkonna peadirektoraadi käsiraamat „Keskkonnahoidlik ostmine“, (28) siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi juhitav „Sotsiaalne ostmine“ (29) – ajakohastamisel), samas kui on olemas Euroopa Komisjoni eraldi teatis „Innovatsioonihangete suunised“ (30). See võib ELi hankijate jaoks olla väga suurt segadust tekitav, kui nad soovivad kasutada integreeritud lähenemisviisi säästvatele hangetele, nagu on sätestatud kestliku arengu eesmärgis 12.3. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Visioon – ELi säästva tarbimise strateegia

| 4.1. | Meetmed, mis käsitlevad tootmisprotsesside (nt ökodisain), toodete ja teenuste säästvust ning jäätmeteks muutuvate materjalidega tegelemist, on juba pikka aega olnud ELi poliitika alus ja olemas on suhteliselt hästi väljakujundatud poliitikaraamistik. Sellest lähenemisviisist siiski enam ei piisa, et saavutada kasutada oleva aja jooksul vajaliku ulatusega muutus – rohkem tuleb tähelepanu pöörata tarbimise rollile kestliku arengu saavutamisel. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tarbimist käsitlev ELi tasandi poliitika on seni keskendunud kodanike rollile tarbijatena ja teabepõhiste poliitikavahendite kasutamisele tarbijate käitumise mõjutamise eesmärgil. Peamised näited hõlmavad toodete ökomärgistust, teadlikkuse parandamise kampaaniaid ja keskkonnahoidlike riigihangete vabatahtlikke kriteeriume. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nendel poliitikavahenditel on olnud mittesäästvale tarbimisele piiratud mõju. Tegelikult on vähe tõendeid, mis näitaksid, et parem teave toodete keskkonnatoime kohta, näiteks ökomärgised, toob tegelikus elus kaasa ostukäitumise muutused, rääkimata muutuste vajaliku ulatuse. Selle põhjuseks on mitmesugused tagasipõrke fenomenid, alateadlikud tarbimisrutiinid ja -harjumused (31). Meie valikud tarbijatena (olgu tegemist leibkonna, era- või avaliku sektoriga) on suuresti ajendatud hinnast ja mugavusest (32). Siiski on oluline rõhutada, et olemasolevas süsteemis ei vastuta selliste valikute eest tarbijad, vaid pigem tootjad (33). Kapitalistlik loogika ja võimu tasakaalustamatus tarneahelas põhjustavad nn võidujooksu madalaima tasemeni, eelistades hinda säästvusele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Samuti on problemaatiline panna kodanikud vastutama säästvama tarbimise eest, kui enamik tooteid ja teenuseid ei kajasta nende tegelikke kulusid ning turu- ja ühiskondlikud hoovad on endiselt suunatud suurema materjalitarbimise soodustamisele. Era- ja avaliku sektori vastutust mittesäästva tarbimisega tegelemisel tuleb paremini tunnustada ja võtta vastu vahendid, mis aitaksid tasakaalustatud ja läbipaistval viisil tagada, et tervislikum, säästvam ja turvalisem valik on kodanikele lihtsam ja taskukohasem valik. Komisjon peaks jätkama kodanikuühiskonna juhitud üleeuroopaliste säästva tarbimise kampaaniate toetamist, keskendudes mitte ainult tarbijate individuaalsetele otsustele. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ELi tasandi poliitika senise olemuse üks põhjus on poliitiliste kohustuste tasakaal ELi ja selle liikmesriikide vahel. Poliitikavahendid, mida saab kasutada nõudluse reguleerimise eesmärgil, näiteks maksud, kuuluvad suures osas liikmesriikide pädevusse. Siiski on ELil keskne roll selle tagamisel, et Euroopa elaks maakera taluvuspiirides, ja tal on mitu vahendit, millega mittesäästva tarbimise vastu tegutseda. Mõned liikmesriigid võiksid kasu saada ka ELi täiendavatest suunistest (töövahenditest). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Üksikud lähenemisviisid, nt õiglane või ringmajanduse lähenemisviis, on olulised, kuid mitte piisavad, et saavutada säästvus. Lisaks on oht, et poliitiliste vastuste väljatöötamine mittesäästva tarbimise suhtes üksteisest eraldatuna võib tekitada edaspidi ettenägematuid probleeme. Vaja on kõikehõlmavat ja kooskõlastatud lähenemisviisi, mis kajastaks kõnealuse teema keerukust ja annaks erinevate poliitikavaldkondade ühtse panuse, alates teadusuuringutest, innovatsioonist, valdkondlikust ja tööstuspoliitikast ning lõpetades hariduse, hoolekande, kaubanduse ja tööhõivega (34). Oluline on see, et ELi strateegia peab täiendama – mitte kahjustama – ambitsioonikaid regulatiivseid sekkumisi, kui need on vajalikud. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ELi säästva tarbimise strateegia peaks looma liikmesriikidele ja erasektorile edasipüüdliku raamistiku nii leibkondade kui ka avaliku sektori tarbimisega tegelemiseks. Turud ei anna automaatselt säästvaid tulemusi. Strateegia on vajalik õigusraamistiku ja strateegilise suuna loomiseks, mis soodustab kõrgelennulisi eesrindlikke algatusi nii toodete kui ka teenuste vallas (kuna teenusmajandus ei ole tingimata säästev). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ELi strateegia kajastaks ka Euroopa tarbijate nõudmisi ELile tagada struktuurimuutused ja uute taristute rajamine, mis võimaldaks tarbijatel võtta omaks säästvama eluviisi (35). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Tarbimise rolli süvalaiendamine ELi tasandil võib samuti aidata vältida läbivaadatud ja/või uue poliitika tagasipõrke fenomeni ja muid ettenägematuid mõjusid ning toetada pikaajalist kultuurimuutust selles, kuidas me näeme piisavuse mõistet ja tarbimise rolli kestliku arengu tegevuskava 2030 saavutamisel. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ELi säästva tarbimise strateegia peaks sisaldama eesmärke Euroopa tarbimise materiaalse jalajälje lõplikuks vähendamiseks. ELi eesmärgid võivad pakkuda suunda, hoogu ja sidusust nii teistele juhtimistasanditele kui ka era- ja avalikele innovaatoritele, et aidata saavutada heaolumajandust (36). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Lisaks on ülioluline ressursikasutuse õigluse aspekt, mis on ELi poliitikas pikka aega tähelepanuta jäetud (37). Säästva tarbimise strateegia peab olema inimkeskne strateegia, mille eesmärk on muuta säästvad tarbimisvalikud kõigile kättesaadavaks, taskukohaseks ja ligitõmbavaks. Strateegia peaks pöörama erilist tähelepanu mõjule haavatavatele elanikkonnarühmadele ja madala sissetulekuga leibkondadele. Palju kulutavate sotsiaalsete rühmadega tuleks samuti vastavalt tegeleda. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Töötajatel ja põllumajandustootjatel on säästva tarbimise edendamisel keskne roll, kuna nad on mõlemad tarbijad tarneahela lõpus, aga ka tootjad tarneahela alguses. Seetõttu on oluline, et säästva tarbimise poliitika hõlmaks tasakaalustatud lähenemisviisi väärtuse jagamisele väärtusahelas ja kogu selle ulatuses, näiteks töötajate äraelamist võimaldava töötasu ja põllumajandustootjate äraelamist võimaldava sissetuleku edendamine nii ELis kui ka maailma lõunapoolsetes riikides, selle asemel et ainuüksi tarbijatele lühiajaliselt odavaid hindu pakkuda. Töötajatel, ametiühingutel, põllumajandustootjate rühmadel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib samuti olla keskne roll säästvuse ja inimõiguste standardite nõuetele vastavuse jälgimisel ülemaailmsetes väärtusahelates. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Jaemüük võib täita olulist rolli säästva tarbimise edendamisel, suunates tarbijaid tervislikumate ja säästvamate valikute poole. Selles sektoris väärib eriti märkimist tarbijate ühistuline ärimudel selle erilise ettevõtlusvormi tõttu, mis seab tarbija-ühistuliikme selle äritegevuse ja demokraatliku juhtimisstruktuuri keskmesse. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ELi strateegia peaks sisaldama algatusi läbipaistva ja usaldusväärse teabevoo tagamiseks, et toetada säästvat tarbimist, kasutades ära uute ja tekkivate digilahenduste loodud võimalusi. See võiks toetada ka ettevõtteid, kes on valmis uuendusi ellu viima, kuid kellel puuduvad praegu mõõdikud ja andmed, et võimaldada usaldusväärselt hinnata igapäevase tarbimise ökoloogilisi ja sotsiaalseid mõjusid. Selle probleemiga seisavad eelkõige silmitsi VKEd, idufirmad ja ühistud, mis on olulised uuendajad ja katseplatvormid. ELil on ka oluline roll siseturul esitatud keskkonnasäästlikkuse alaste väidete ühtlustamisel ja kontrollimisel. Praegu tekitab selliste väidete suur arv koos nende toetuseks vajalike mitmesuguste tõenditega segadust ja võib vähendada tarbijate usaldust nende väidete õiguspärasuse suhtes. Komitee kiidab seetõttu heaks komisjoni püüdluse esitada uue ringmajanduse tegevuskava rakendamise raames seadusandlik ettepanek, mille eesmärk on tagada, et ettevõtted põhjendaksid oma keskkonnaalaseid väiteid. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ELi säästva tarbimise strateegia peaks tunnustama ja toetama koostoimet teiste poliitikavaldkondadega. Näiteks 45 % kogu Euroopa süsinikdioksiidiheitest tuleneb sellest, kuidas me tooteid valmistame ja kasutame ning kuidas me toiduaineid toodame (38). Toidusüsteemid võivad olla taastamise ja suurema vastupanuvõime allikad, kui muuta toiduainete tooraine kasvatamise, nende töötlemise ja tarbimise viise. See tähendab peaaegu kindlasti veiste nõuetekohast söötmist ja tarbijate tasakaalustatud toitumist, st süüa vähem liha, mis toob kasu nii kliimale kui ka tervisele (39). Tarbimisel ja nõudlusel on otsustav roll meie suutlikkusele vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Sarnaselt on bioloogilise mitmekesisuse kadumise ja ökosüsteemi seisundi halvenemisega tegelemisel Euroopas peamiseks proovikiviks meie mitme planeedi mõõtu eluviis (40). Komitee kordab ka oma nõuet tunnustada looduse õigusi, et tagada looduse õiguste võrdsus üksikisikute ja ettevõtete õigustega (41). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Visioonist rakendamiseni – tegevusvõimalused ELi ja liikmesriikide tasandil

| 5.1. | COVID-19-järgse taastumise taustal kutsub komitee komisjoni, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike üles tegema komiteega tihedat koostööd, et töötada välja oluline ja kooskõlastatud integreeritud poliitika programm, mis aitab Euroopal taastuda varasemast paremaks ja luua tingimused ELi säästva tarbimise kõikehõlmava strateegia jaoks. Keskkonnahoidlikud taastamiskavad peaksid käivitama liikuvuse, toitumise, majutuse, vaba aja veetmise, energiasüsteemide ja suure mõjuga tooterühmade süsteemse muutuse, (42) vaadeldes ELi tarbimise mõju ELis ja maailma lõunapoolsetes riikides. Selle ülesande lähtepunktina esitatakse järgmised ettepanekud. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Õigus- ja regulatiivsed vahendid

| 5.2.1. | Säästvust edendavate, st toote eluiga pikendavate tootestandardite (reguleerimine) ja tootekeeldude (keelustamine) kehtestamine. Komitee oli teerajaja ja kutsus juba oma 2013. aasta arvamuses (43) toodete eluea ja tarbijate teavitamise kohta ning hilisemates arvamustes üles kavandatud vananemise täielikult keelustama. Komitee rõhutas, et oleks kasulik luua süsteem, mis tagab ostetud toodete minimaalse eluea. Euroopa Parlamendi siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni hiljuti koostatud raport liigub samas suunas (44). Selles kontekstis tuleks uurida ka e-kaubanduse kasvu mõju, nt COVID-19 kriisi ajal. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Ebaausate kaubandustavade keelamine, mitte üksnes toidutarneahelates, nagu on tehtud uue ebaausate kaubandustavade vastase direktiiviga toiduainete tarneahelates, (45) vaid ka teistes sektorites, näiteks tekstiilitööstuses, kus ebaausad kaubandustavad on laialt levinud, mida süvendas COVID-19 kriis (46). Komitee kutsub üles ebaausate kaubandustavade direktiivi tasakaalustatud rakendamisele, et mitte kaitsta suuri kaubamärgitootjaid, kes kuritarvitavad oma läbirääkimisjõudu suure kasumimarginaali saamiseks. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Konkurentsiõigus. Kollektiivläbirääkimiste võimaldamine tarnijate ja ostjate vahel esmatarbekaupade hinna (ja tarnetingimuste) üle, ennekõike kokkupuutepunktides, kus on suured erinevused väärtusahela järjestikuste elementide kontsentratsioonitasemes (nt killustatud tarnijad vs. kontsentreeritud ostjad). Euroopa Komisjonis käsiloleva horisontaalkokkuleppe suuniste läbivaatamise käigus tuleks taaskehtestada säästvust käsitlevate valdkondlike kokkulepete jagu, järgides varasemate 2001. aasta suuniste keskkonnakokkulepete jaos (47) esitatud mudelit ning kohandades neid praeguse olukorraga, võttes sealhulgas arvesse Euroopa rohelist kokkulepet, Pariisi kokkulepet ja 12. kestliku arengu eesmärki. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Kaubanduseeskirjad. Kaubanduslepingute sotsiaal- ja keskkonnaklauslite täitmisele pööramine koos karistustega (näiteks strateegilistele sektoritele suunatud tariifide sihipärane suurendamine, välja arvatud sektorid, kus tariifide kehtestamine võib vähim arenenud riikides suurendada vaesust) nõuetele mittevastavuse korral. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Ettevõtete vastutus. Kohustuslik valvsuskohustus ostjatele kogu nende tarneahelas (loob kohustuse) säästvate tarneahelate eesmärgil osana ettevõtte vastutuse tagamisest. Kontrollnimekirja lähenemisviisi asemel peaksid ettevõtted oma ostutegevuse vastavalt OECD soovitustele (48) üle vaatama ja neile tuleks kohaldada rangemaid lobitöö kontrolliga seotud seadusi. Rohepesu vastu tuleks võtta meetmeid. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Standardse tööriista kohustuslik kasutamine teabe jälgimiseks ja kindlakstegemiseks väärtusahelas tehtavate toimingute kohta – kes, millal, kus, millistes sotsiaalsetes ja keskkonnatingimustes (annab tehnilised vahendid kohustuse täitmiseks). Kodanikuühiskond ja ametiühingud tuleks kaasata keskkonna- ja sotsiaalsete standardite väljatöötamisse ja jälgimisse. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Majanduslikud ja rahalised vahendid

| 5.3.1. | Üleminek tööjõu maksustamiselt ressursikasutuse maksustamisele. Käibemaksumääruse käimasoleva läbivaatamise kasutamine, et esitada selged kriteeriumid selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad kehtestada vähendatud käibemaksumäärad säästvalt toodetud toodetele ja teenustele, mis võivad vähendada tarbimise negatiivset mõju, näiteks remondi- või ühiskasutusteenused. Meetmete edendamine, et vältida liikmesriikide maksukonkurentsi ja nn võidujooksu madalaima tasemeni, ning kasumlikumate sektorite ja kapitali õiglasem maksustamine. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | „Saastaja maksab“ põhimõte. Euroopa Komisjon on hakanud välismõjude sisestamise lähenemisviisi tõsisemalt arvesse võtma, näiteks tunnistades, et taastuvenergia on seni halvemas olukorras, kuni fossiilsete ressursside väliskulud ei kajastu täielikult turuhinnas, või püüdes rakendada avaliku ja erasektori partnerlust transpordisektoris. Vahepeal tuleks tunnistada, et need lähenemisviisid lepitavad säästvuse ökoloogilist mõõdet majandusmõõtmega, kuid ei hõlma sotsiaalset mõõdet (49). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Õiglased ja keskkonnahoidlikud riigihanked. Kestliku arengu eesmärk 12.7 rõhutab säästvate riigihangete tegevuskavade väljatöötamise tähtsust. Mitmed riiklikud meetmed seoses ÜRO inimõiguste juhtpõhimõtetega viitavad riigihangetele ja riikide tasandil on kasutusel mitu head tava. Näiteks Taanis on avalikes köökides toimunud üleminek mahetoodete suurele osakaalule, kus võetakse arvesse eelarvepiiranguid. Organisatsioon „ICLEI – Jätkusuutlikud Kohalikud Omavalitsused“ edendab praegu algatust, mille eesmärk on hoogustada kohustuslikke järkjärgulisi riigihankeid jätkusuutliku toidu pakkumiseks kõigis Euroopa koolides ja lasteaedades. Euroopa Komisjon teatas uues ringmajanduse tegevuskavas, et avaliku sektori ostjaid julgustatakse osalema eelseisvas algatuses „Avaliku sektori hankijad kliima ja keskkonna nimel“, mis koondab ostjaid, kes on pühendunud õiglaste ja keskkonnahoidlike riigihangete rakendamisele. Komitee kutsub komisjoni üles lisama laiemad säästvuse kriteeriumid, näiteks sotsiaalse ja õiglase kaubanduse kaalutlused. Komitee toetab ka komisjoni kavasid esitada õiglaste ja keskkonnahoidlike riigihangete minimaalsed kohustuslikud kriteeriumid ja eesmärgid valdkondlikes õigusaktides ning võtta järk-järgult kasutusele kohustuslik aruandlus õiglaste ja keskkonnahoidlike riigihangete jälgimiseks. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Väiketalupidamist, VKEsid ja tarbijaühistuid toetava koostööpoliitika väljatöötamine. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   
  Vabatahtlik või teabepõhine vahend

| 5.4.1. | Toodete märgistamine võib aidata tõsta teatud ettevõtete säästvuse nimel tehtavaid jõupingutusi kõrgemale tasemele, kuid märgiseid ei tohiks kunagi kasutada ettekäändena lubamatu käitumise ja tavade reguleerimiseks. Näiteks üks võimalus, mida komisjon kaalub järelmeetmena ELi teatisele, mis käsitleb ELi meetmete tugevdamist maailma metsade kaitsmiseks ja taastamiseks, on raadamiseta tegevust tähistava märgise kehtestamine. See võib aga viia arusaamani, et EL tegelikult sallib ELi turul tooteid, mis ei ole metsasäästlikud, ja see oleks väga segadusseajav. Komitee kutsub komisjoni üles arendama edasi kogu olelustsüklit hõlmavaid tipptasemel keskkonnasäästlikkuse märgiseid, näiteks ELi ökomärgis, ja laiendama neid sotsiaalsele mõõtmele. Eelkõige hõlbustaks tarbija valikuid päritolu ja tootmisvahendite selge märgistamissüsteemi rakendamine (50). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Alt üles suunatud algatused ja mitmetasandiline juhtimine. Tegevuse detsentraliseerimine kohalikul tasandil usaldusväärsete osalejate, näiteks linnavalitsuste ja ühenduste kaudu, on tõhus viis kavandada kohalikke tegevusi, jõuda kodanikele lähemale ja kaasata neid mõtestatud viisil. Järjest enam on selliseid omavalitsusi, kellel on tõsiselt võetavad säästvuse strateegiad, mida komisjon stimuleerib selliste auhindade kaudu nagu Euroopa rohelise pealinna auhind, roheliste linnade lepe või ELi linnade õiglase ja eetilise kaubanduse auhind. Neid mudeleid ja suundumusi mõjutavad tõenäoliselt praegused vastused COVID-19 kriisile. Katsemeetmed reaalses elus võivad olla väga olulised ELi säästva tarbimise strateegia kavandamise ja rakendamise mõjutamisel ning seetõttu tuleks neid toetada. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Reklaam ja turundus. Samuti tuleks käsitleda reklaami ja turunduse rolli, taotledes eemaldumist ülimalt tarbimiskesksest lähenemisviisist ning keskendudes toodete vastupidavusele ja uutele kasutusvõimalustele, keelates samas eksitava reklaami. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Haridus. Tuleks teha ettepanekud säästva tarbimise alase hariduse lõimimiseks koolide õppekavasse juba varasest east peale ja erasektori haridusalgatuste (nt tarbijaühistute edendatavad algatused) ergutamiseks, et edendada kodanike kaasatust ja kultuurimuutust. |
| --- | --- |

5.4.4.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Tootjad vastutavad sektoriüleselt, kuid tuleb tunnistada põllumajandustootjate eriolukorda.

1

(2)  EESC Resolution on post-COVID recovery.

2

(3)  Eurostat, „Sustainable development in the EU“ (Kestlik areng ELis), 2020.

3

(4)  ELT C 106, 31.3.2020, lk 1.

4

(5)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 30.

5

(6)  Euroopa Keskkonnaamet, „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal“.

6

(7)  Euroopa Keskkonnaamet.

7

(8)  Global Footprint Network.

8

(9)  Vandermaesen, T. et al, 2019, „EU overshoot day – Living beyond nature's limits“ (ELi ületarbimise päev – elamine väljaspool looduse taluvuspiire), Maailma Looduse Fond (WWF).

9

et al

(10)  „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal“.

10

(11)  Steffen, W. et al., 2015.

11

et al.

(12)  Kettunen, M., Gionfra, S. ja Monteville, M., 2019, „EU circular economy and trade“ (ELi ringmajandus ja kaubandus), Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut (IEEP), Brüssel/London.

12

(13)  Euroopa Keskkonnaamet.

13

(14)  Eurostat.

14

(15)  ÜRO Euroopa Majanduskomisjon, 2018.

15

(16)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M., 2018, „Necessities for a Resource Efficient Europe“ (Ressursitõhusa Euroopa vajadused).

16

(17)  Euroopa Keskkonnaamet, 2018, „Waste prevention in Europe“ (Jäätmetekke vältimine Euroopas).

17

(18)  Euroopa Keskkonnabüroo, 2019, „Cool products don't cost the earth“ (Lahedad tooted ei ole väärt Maad).

18

(19)  OECD 2019.

19

(20)  Zink, T. ja Geyer, R., 2017.

20

(21)  Eurobaromeetri uuring, toiduohutus, juuni 2019.

21

(22)  „The external costs of banana production“ (Banaanitootmise välismõjud).

22

(23)  Pigou, A. C., 1920, „The Economics of Welfare“ (Heaoluökonoomika).

23

(24)  Euroopa Komisjon, „Väliskulude sisestamise strateegia“, COM(2008) 435 final.

24

(25)  Eurostat.

25

(26)  „Competition Policy and Sustainability: A study of industry attitudes towards multi-stakeholder collaboration in the UK grocery sector“ (Konkurentsipoliitika ja säästvus: uuring tööstusettevõtete suhtumise kohta mitme sidusrühma koostöösse Ühendkuningriigi toidusektoris), Fairtrade Foundation. London, Ühendkuningriik, aprill 2019.

26

(27)  Direktiiv 2014/24/EL.

27

(28)  Euroopa Komisjoni käsiraamat „Keskkonnahoidlik ostmine“.

28

(29)  Euroopa Komisjoni käsiraamat „Sotsiaalne ostmine“.

29

(30)  Euroopa Komisjoni teatis „Innovatsioonihangete suunised“, 2018.

30

(31)  St konkreetsed käitumismuutused, vastupidiselt inimeste avaldatud soovile käitumist muuta (uuringud kõnealusel teemal on kokku võtnud LE Europe et al.), 2018.

31

et al.

(32)  LE Europe, VVA Europe, Ipsos, ConPolicy ja Trinomics, 2018.

32

(33)  Vt joonealune märkus 1.

33

(34)  Euroopa Keskkonnaamet.

34

(35)  Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC), 2020.

35

(36)  ELT C 106, 31.3. 2020, lk 1.

36

(37)  Rijnhout L., Stoczkiewicz M., Bolger M., 2018.

37

(38)  Ellen MacArthur Foundation, 2019.

38

(39)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 9.

39

(40)  Gerritsen, E. ja Underwood, E., 2019, „What the Green Deal means for Europe's biodiversity“ (Mida tähendab roheline kokkulepe Euroopa bioloogilise mitmekesisuse jaoks). Allen, B. ja Charveriat, C. (2018)

40

A meaty challenge (Lihakas katsumus). Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut (IEEP), Brüssel.

(41)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 22.

41

(42)  Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut (IEEP) ja Euroopa progressiivsete uuringute sihtasutus (FEPS).

42

(43)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 23.

43

(44)  Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raport.

44

(45)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 165.

45

(46)  OECD, kodanikuühiskonna ja ametiühingute aruanded.

46

(47)  ELT C 3, 6.1.2001, lk 2.

47

(48)  Rõiva- ja jalatsisektori vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised.

48

(49)  ELT C 47, 11.2. 2020, lk 30.

49

(50)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 9.

50

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/60

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi maapiirkondade terviklik käsitlus, pöörates eritähelepanu haavatavatele piirkondadele“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/09)

| Raportöör | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Dilyana SLAVOVA |

Raportöör

Josep PUXEU ROCAMORA

Kaasraportöör:

Dilyana SLAVOVA

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.8.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 17.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 212/0/4 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.8.2020

Vastuvõtmine täiskogus

17.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

212/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Liidu poliitika peab soodustama terve liidu harmoonilist arengut, kusjuures erilist tähelepanu tuleb osutada maapiirkondadele, ülemineetapis olevatele tööstuspiirkondadele ning raskete ja püsivate ebasoodsate tingimustega piirkondadele, nagu saared, mägialad ja Arktika piirkonnad. Tegemist on horisontaalse põhimõttega, mis peab toetama ELi kogu tegevust ning millest lähtudes koostati strateegia „Euroopa 2020“ (1), mis on loodud veendumusega, et territoriaalne kooskõla on kaasava majanduskasvu eeldus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab igati heaks Euroopa Komisjoni üheksa ettepanekut ühise põllumajanduspoliitika kohta aastateks 2021–2027: tagada põllumajandustootjatele õiglane sissetulek, suurendada konkurentsivõimet, tasakaalustada võimupositsioone toiduainete tarneahelas, võtta meetmeid kliimamuutuse vastu, kaitsta keskkonda, säilitada maastikke ja elurikkust, toetada põlvkonnavahetust, hoida maapiirkondade dünaamilisust ning kaitsta tervishoiu ja toidu kvaliteeti. Ühine põllumajanduspoliitika peab tagama ka põllumajandusliku tootmise säilimise haavatavates piirkondades. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab täielikult Euroopa rohelist kokkulepet, mille eesmärk on edendada ressursside tõhusat kasutamist, taastada elurikkust ja vähendada saastet. Seepärast rõhutab komitee, et keskkonnaseisundi halvenemine väljendub kahes võrdväärselt kahjulikus vormis: õhule, veele ja mullale avalduv liigne surve, mis tuleneb majandustegevuse koondumisest linnakeskkonda, ning suurte maa-alade hülgamine, mistõttu nende biologiline ja maastikuvormide mitmekesisus väheneb pöördumatult, kui neid ei hallata viisil, mis aitab seda säilitada ja rikastada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EL peab pakkuma olulise osa vajalikest vahenditest ning jälgima, et neid kasutataks parimate võimalike tavade kohaselt. Ühine põllumajanduspoliitika peab toimima tihedas koostöös piirkondlike poliitikameetmete ja ühtekuuluvuspoliitikaga, et tagada tasakaalustatud territoriaalne areng, mis peab olema lähtepunkt ja eeldus kõigile poliitilistele otsustele, millel on mõju kohalikul tasandil. Kõnealuste piirkondade jaoks loodav terviklik strateegia nõuab suuremaid eelarvevahendeid ja seda, et institutsioonid ei töötaks isoleeritult, ning seepärast on koostöö, lõimumine ja poliitika ühtlustamine väga olulised. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ühiskondlik-ametialase arengu võimaluste linnadesse koondumine kipub suruma elanikkonna kõige haavatavamad osad maapiirkondadesse. Komitee tunnistab piirkondade innovatsioonipotentsiaali ning vajadust edendada kohalikke tugevaid külgi, ühtlustada piirkondade arengutaset ja soodustada konkurentsivõime kasvu. Selleks on hädavajalik luua innovatsiooni toetavad ökosüsteemid, mis soodustavad majanduse mitmekesistumist ning aitavad hoida piirkondi elujõuliste, loovate, arukate ja reageerimisvõimelistena, et nii linna- kui ka maapiirkondades oleks võimalik valida kohti, kus väärikalt elada ja töötada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Haiguspuhangute sagenemine on veel üks argument tasakaalustatuma territoriaalse arengu kasuks. Suur nakatumismäär, mis on seotud vältimatu ülerahvastatusega ühistranspordivahendites tipptunnil ja mis COVID-19 pandeemia ajal traagiliselt välja joonistus, peaks andma kõige kõrgemal tasemel mõtteainet meie ühiskonna eesmärkide kohta ning ümberkorralduste kohta, mida ühiskonnas on vaja teha nendeni jõudmiseks. Maapiirkondade suuremat vastupanuvõimet peaks antud juhul kasutama inspiratsiooniallikana, mitte nende piirkondade ebapiisavate tervishoiuteenuste õigustamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pärast seda, kui liikumispiirangute tõttu on kaugtöö osakaal plahvatuslikult kasvanud, võimaldavad COVID-19 pandeemia järgsed taastekavad kinnistada enam mitte nii utoopilise paradigmamuutuse, kus asukohaga mitteseotud ja suurt lisaväärtust tootvad töökohad võivad kolida maa- ja mägipiirkondadesse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kui komitee soovib selles protsessis osaleda ja eeskuju näidata, tuleb tulevastes arvamustes süsteemselt kasutada terviklikku käsitust linna- ja maapiirkondade territoriaalpoliitikast. Selleks tuleb luua sihipärane haldusstruktuur, mis koosneb võrdselt majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsiooni (ECO) ning põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsiooni (NAT) liikmetest. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Majanduslik, sotsiaalne, keskkondlik ja territoriaalne ühtekuuluvus on olnud üks põhilisi sambaid, millele EL on ehitatud. Siiski on territoriaalse ühtekuuluvuse nimel seni tehtud ja praegu tehtavatest pingutustest ning eri etappides ja ajahetkedel saavutatud võitudest hoolimata praegu olukord selline, et Euroopa piirkondades esineb erinevas mahus ja väga erinevat liiki piirkondlikku ebavõrdsust. Näiteks Bulgaaria, Rumeenia, Hispaania, Ungari ja Poola maapiirkonnad on kehvemas olukorras sissetulekute, sideteenuste, tervisehoiu, teenustele ligipääsu jms poolest. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Andmete põhjal saab järeldada, et Euroopa piirkonnad ei arene ühtlaselt. Leidub piirkondi, mis paistavad silma majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnasäästlikkuse poolest, ent on ka neid, mida ähvardab stagneerumine, rahvastiku vähenemine või kõrbestumine. Sellist ebavõrdsust ei esine ainult NUTS-3 (2) piirkondade vahel, vaid seda leidub ka sama piirkonna eri osade vahel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kliimamuutused, samuti tehnoloogilised, regulatiivsed ja institutsionaalsed muutused ning looduskatastroofid, tööstusõnnetused ja epideemiad avaldavad maapiirkondades eriti suurt mõju. Hoolimata sellest, et ebasoodsas olukorras olevad ja vahepealsed piirkonnad pidasid viimases finantskriisis paremini vastu, on linnad lähemal strateegias „Euroopa 2020“ kehtestatud vaesuse vähendamise, tööhõive ja hariduse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kõige haavatavamad on kõrvalised maa- ja mägipiirkonnad ning äärepoolsed, äärepoolseimad ja Arktika piirkonnad. Neid piirkondi mõjutavad objektiivsed piirangud, nagu kriitilise massi puudumine (demograafiline või majanduslik), raskendatud ligipääs jne. Vastupidise pildina suureneb samal ajal linnapiirkondades ülerahvastatus ja kasvab surve loodusressurssidele (õhk, vesi, muld). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Maapiirkondade tähtsus kogu ELi jaoks ei seisne vaid kvantitatiivses mõõtmes (neis elab 55 % rahvastikust, toodetakse ligikaudu 45 % kogulisandväärtusest ja luuakse 50 % töökohtadest), vaid samuti nende seotuses riigi kultuuri ja identiteediga. Käesoleva arvamuse eesmärk on panna alus terviklikule käsitlusele, mis aitaks saavutada tasakaalustatumat territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Ettepanekud tegevuseks

| 3.1. | Territoriaalne leping linnade ja nende ümber laiuvate alade vahel on parim, kui mitte ainus viis püüelda harmoonilise majandusarengu poole, et vältida kahte põhiprobleemi, st ülerahvastatust ja rahvastikukadu. Kuigi algne poliitiline tõuge võib pärineda piirkondlikust omavalitsusest, tuleb otsuseid alati vastu võtta altpoolt lähtudes, alaliste osalusstruktuuride kaudu, kuhu on kaasatud kõik piirkonnaga seotud avaliku- ja erasektori ning kodanikuühiskonna osalejad. Üks oluline ebavõrdsuse leevendamise aspekt on meetmete ühine kavandamine ja nende ühine rakendamine. Komitee kutsub üles rahastama katseprogrammi, et proovida lahendusi, mis on kohandatud iga piirkonna eripärale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Et mõjutada ELi maapiirkondi, eriti haavatavaid piirkondi, tuleb meetmete võtmisel võtta arvesse viit aspekti:






  — | ruumiline aspekt, millega püüeldakse tasakaalustatud arengu poole, mis ratsionaliseeriks iga piirkonna maa-ja linnakeskuste vahelise rahvastikurände; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

ruumiline aspekt, millega püüeldakse tasakaalustatud arengu poole, mis ratsionaliseeriks iga piirkonna maa-ja linnakeskuste vahelise rahvastikurände;

| — | majanduslik aspekt, millega soodustatakse detsentraliseeritust ja mitmekesisust kui sissetulekute tasakaalustamise edendajaid; |
| --- | --- |

—

majanduslik aspekt, millega soodustatakse detsentraliseeritust ja mitmekesisust kui sissetulekute tasakaalustamise edendajaid;

| — | sotsiaalne aspekt, millega tagatakse põhiteenuste kättesaadavus, näiteks haridus, tervishoid, transport, kultuur jne; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne aspekt, millega tagatakse põhiteenuste kättesaadavus, näiteks haridus, tervishoid, transport, kultuur jne;

| — | keskkondlik aspekt, millega seatakse sihiks agroökoloogia (3) ja väärtustatakse elurikkuse kaitset ELis; |
| --- | --- |

—

keskkondlik aspekt, millega seatakse sihiks agroökoloogia (3) ja väärtustatakse elurikkuse kaitset ELis;

| — | institutsiooniline aspekt, millega loodakse toetav ökosüsteem, mis hõlbustab teistes aspektides tehtavaid edusamme. |
| --- | --- |

—

institutsiooniline aspekt, millega loodakse toetav ökosüsteem, mis hõlbustab teistes aspektides tehtavaid edusamme.

| 3.3. | Vajalik on võtta arvesse riskijuhtimist, ebakindlusstsenaariume, hädaolukorrakavade koostamist, vastandlike huvidega osalejate kaasamise mehhanisme ning globaalse ja kohaliku tasandi visioonides ühisosa leidmist. Kõik need on piirkondade haavatavuse vähendamise strateegia väljakujundamise ja haldamise jaoks hädavajalikud mehhanismid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ühine strateegiline raamistik tagab eri struktuuri- ja investeerimisfondide (4) kooskõlastatud tegevuse. Piirkondlikul ja kohalikul tasandil võivad integreeritud mitmefondilised territoriaalsed investeeringud kohandada meetmeid iga haldusüksuse konkreetsetele omadustele ning põhineda kohalikul eripäral, et kasutada ära eri sektorite koostoimet, nagu elurikkuse säilitamine, maa haldamine (peamiselt põllumajanduses ja metsanduses) ja turism. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee teeb ettepaneku luua liikmesriikidele ja nende piirkondadele paindlikumad poliitilised valikud, et nad saaksid kooskõlastada ja suunata poliitikat oma konkreetsete vajaduste rahuldamiseks. Samuti on vaja paindlikkust aspektides, mis puudutavad meetmete kujundamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee teeb ettepaneku luua terviklik strateegia, mis nõuab, et poliitika ja institutsioonid ei toimiks isoleeritult, ning seepärast on institutsioonide koostöö, lõimumine ja poliitika ühtlustamine väga olulised. Strateegiate ja meetmete kavandamisel tuleb kindlasti arvesse võtta praegusest institutsionaalsest kontekstist tulenevaid võimalusi. Need on näiteks kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärgid kui globaalsed raamistikud ning ELi tasandil võib märkida ära järgmised:






  — | Euroopa roheline kokkulepe, mis hõlmab mitmeid strateegiaid, millest järgmistel aastatel juhindutakse. Osa neist (strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia) mõjutab tugevalt maapiirkondi; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

Euroopa roheline kokkulepe, mis hõlmab mitmeid strateegiaid, millest järgmistel aastatel juhindutakse. Osa neist (strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia) mõjutab tugevalt maapiirkondi;

| — | mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 ja Euroopa Liidu taasterahastu, mis määravad ära kasutatava eelarve; |
| --- | --- |

—

mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 ja Euroopa Liidu taasterahastu, mis määravad ära kasutatava eelarve;

| — | ELi ülesanne liikuda 21. sajandi teises pooles CO2-neutraalsuse poole; |
| --- | --- |

—

ELi ülesanne liikuda 21. sajandi teises pooles CO2-neutraalsuse poole;

| — | uus ringmajanduse tegevuskava; |
| --- | --- |

—

uus ringmajanduse tegevuskava;

| — | samuti aruka spetsialiseerumise strateegiad, ühtekuuluvusepoliitika, digitaalne ühtne turg jne. |
| --- | --- |

—

samuti aruka spetsialiseerumise strateegiad, ühtekuuluvusepoliitika, digitaalne ühtne turg jne.

| 3.7. | Maapiirkondades on alati ressursse kasutatud ringluspõhimõttest lähtuvalt, kuid see ei peaks takistama uute, majanduslikult ja keskkondlikult jätkusuutlikumate energiamudelite arendamist ning ringmajanduse edendamist maapiirkondades. Komitee toetab ka lühikesi tarneahelaid ning linna- ja maapiirkondade vahelise kaubanduse intensiivistamist. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Põllumajandus on alati võimaldanud integreerida haavatavaid inimesi, kellel on raskusi töö leidmisega, eelkõige neid, kellel on lisanõudeid majutuse ja individuaalse hoolduse osas. Seda rolli võivad tänapäeval täita sotsiaaltalud. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Üleminek digitehnoloogiale loob uusi töö- ja ärivõimalusi. Sideteenuste parandamine maapiirkondades peab olema seotud territooriumi ja mitte ainult rahvastikuga. Tuleb kasutada satelliittehnoloogial ja kohalike ühendusvõrgustike arendamisel põhinevaid algatusi, et neid saaks kasutada enamikus asulates ja nad annaksid kohtadele, kus arendatakse põllumajandustegevust, suutlikkuse uusi tehnoloogiaid kasutada. Digiüleminek loob noortele uusi võimalusi ja muudab rahvastiku vähenemise suundumust. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee tunnustab ELi arukate külade loomise tegevuskava kui vahendit, mis võimaldab vastastikku tutvustada uuenduslikke viise elujõulisemate, jätkusuutlikumate ja atraktiivsemate maapiirkondade loomiseks ning kaaluda viise, kuidas maaelu arengu programme, ELi ühtekuuluvuspoliitikat ja teisi rahastamisvahendeid paremini kasutada. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee tunnistab kohalike tegevusrühmade ja nende võrgustike olulist rolli maaelu arengu hoogustajatena ELi piirkondades. Nad loovad uusi juhtimismehhanisme, mitmekesistavad maapiirkondade majandust, säilitavad ajaloo- ja kultuuripärandit ning toetavad ettevõtlust. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Piirkondade arengut tuleb hinnata ja jälgida. Selleks tuleb kehtestada näitajad iga määratletud valdkonna jaoks, et oleks võimalik teha otsuseid tuleviku kohta. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Piirkonda mõjutavad eri poliitimeetmed peavad olema kooskõlas eesmärgiga kombineerida erineva kasutuspotentsiaaliga alasid, sealjuures alati arvestades kohalike sidurühmadega, ning neid meetmeid tuleb ellu viia sobival tasandil, st NUTS-3 tasandist allpool olevates piirkondades, et võtta arvesse kohalikku eripära. Kaaluda võiks järgmisi meetmeid:






  — | selliste territoriaalsete lepingute sõlmimine, millega nõutakse avaliku ja erasektori kohustuste kindlaksmääramist ning arendatakse institutsioonidevahelise koostöö mehhanisme; |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

selliste territoriaalsete lepingute sõlmimine, millega nõutakse avaliku ja erasektori kohustuste kindlaksmääramist ning arendatakse institutsioonidevahelise koostöö mehhanisme;

| — | innovatsioonipotentsiaali tuvastamine ning kohalikele tugevatele külgedele keskendumine; |
| --- | --- |

—

innovatsioonipotentsiaali tuvastamine ning kohalikele tugevatele külgedele keskendumine;

| — | arukate piirkondade arendamine, luues neile võrgustikutöö süsteemi, mis suurendab majanduslikku ja poliitilist tõhusust; |
| --- | --- |

—

arukate piirkondade arendamine, luues neile võrgustikutöö süsteemi, mis suurendab majanduslikku ja poliitilist tõhusust;

| — | sellise tegevust kiirendava üksuse loomine, mis ühendab territoriaalse arengu valdkonnas aktiivsed kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

sellise tegevust kiirendava üksuse loomine, mis ühendab territoriaalse arengu valdkonnas aktiivsed kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| — | rahvastikukaoga võitlemiseks sellise tegevuskava väljatöötamine, mis aitab kaasa tõelisele suunamuutusele senises piirkondade asustuses; |
| --- | --- |

—

rahvastikukaoga võitlemiseks sellise tegevuskava väljatöötamine, mis aitab kaasa tõelisele suunamuutusele senises piirkondade asustuses;

| — | elukvaliteedi parandamine noorte jaoks olulistes valdkondades (haridus, vaba aja veetmine). |
| --- | --- |

—

elukvaliteedi parandamine noorte jaoks olulistes valdkondades (haridus, vaba aja veetmine).

| 3.14. | Praeguse demograafilise suundumuse peatamiseks on vaja, et iga maapiirkonnas elav noor otsustaks mitte välja rännata linna. Üks põhiline, kuigi mitte ainus tegur selle otsuse tegemisel on võimalus teha väärikalt tasustatud ja tulevikuperspektiiviga tööd. Maapiirkondade noorte elu kajastav atraktiivne ja huvitav pilt, mida saab levitada meediakanalite ning avaliku sektori toetusega loodud audiovisuaalsete teoste kaudu, aitaks tugevdada nende noorte õigustatud uhkust oma juurte üle. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Eelkirjeldatu kehtib veelgi enam naiste puhul. Maapiirkondades elavate naiste tohutut panust põllumajandusse ja majandusse üldiselt tuleb nõuetekohaselt tunnistada ja väärtustada, kõigepealt rangelt võrdse töötasu kaudu ning vajaduse korral talumajapidamiste kaasomamise võimaluse kaudu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Maapiirkondades on igasuguseid ettevõtteid, kuid eriti palju on põllumajandussaaduste töötlemisega tegelevaid ettevõtteid. Kui vajalik sideteenuste, transpordi, energia jm taristu on hõlpsasti kättesaadav, on maapiirkonnad sageli kõige kulutõhusam valik uute äriprojektide asukohaks. Piisavalt suured maksusoodustused võivad aidata kaalukaussi kallutada. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Enamikes külades on suurim ettevõte põllumajandusühistu, mis lisaks otsesele tootlikule tegevusele võib hõlmata ka hoidlat ja krediidiasutust. Ühistute sotsiaalse olemuse tõttu tuleb neile kohaldada maksualast sooduskohtlemist, samuti toetada neid mitmel moel haldusasutuste kaudu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Põllumajandus on sageli kohaliku majanduse nurgakivi, mis võimaldab arendada ka teisi sektoreid, näiteks toiduainetööstust ja turismi. Maade hülgamine põhjustab aga maa aktiivse majandamisega kaasnevate maastike ja ökosüsteemiteenuste kadu. Põllumajandus- ja metsandustegevus aitavad säilitada elanikkonda, võidelda erosiooniga, vähendada tulekahjude sagedust ja ulatust ning vältida kõrbestumist. On oluline, et ühine põllumajanduspoliitika tagaks põllumajandusliku tootmise säilimise haavatavates piirkondades. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Mägipiirkondades võimaldab ekstensiivne karjakasvatus kasutada maad, millel muidu ei ole põllumajanduslikku väärtust. Hästi korraldatud karjatamine toob mitmesugust kasu keskkonnale (elurikkuse kasv), kultuurile (ainelise ja vaimse pärandi säilitamine) ja maastikule (maa-alade kasutatavus turismiks). Lisaks vähendab see selliseid looduslikke kahjuohtusid nagu metsatulekahjud, maalihked ja üleujutused. Mägipiirkondade karjakasvatust ähvardab aga üha enam piima- ja lihatoodete äärmiselt väike kasumlikkus, mistõttu on hädavajalikud konkreetsed toetusmeetmed. Suurkiskjate (hundid ja karud) taasasustamine suurendab tootmiskulusid veelgi. Kooseksisteerimine on mõeldav ainult teatud aladel ning juhul, kui see on väga hästi läbi mõeldud ning on tagatud piisavad ja viivitamatult kättesaadavad hüvitised. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Seire ja hindamine

| 4.1. | Tuleb koostada üksikasjalik juhend vajalike meetmete kohta. Territoriaalsetes lepingutes tuleb määrata kindlaks konkreetsed, käegakatsutavad ja kontrollitavad eesmärgid ning ajaline raamistik nende saavutamiseks. Tuleb hoolikalt jälgida muu hulgas järgmiste kriitiliste näitajate positiivset muutumist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Seoses rahvastikudünaamikaga:






  — | välja- ja sisserände kirjeldamine kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

välja- ja sisserände kirjeldamine kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt;

| — | rahvastikupüramiidi kirjeldamine erinevatel territoriaalsetel tasanditel. |
| --- | --- |

—

rahvastikupüramiidi kirjeldamine erinevatel territoriaalsetel tasanditel.

| 4.1.2. | Seoses elukvaliteediga:






  — | toiduainete kättesaadavus: kohalike kaupluste ja tõhusate müügikanalite säilitamine ja arendamine, et tagada kõikidele inimestele alaline juurdepääs kvaliteetsele toidule, vältides nn toidukõrbete teket; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

toiduainete kättesaadavus: kohalike kaupluste ja tõhusate müügikanalite säilitamine ja arendamine, et tagada kõikidele inimestele alaline juurdepääs kvaliteetsele toidule, vältides nn toidukõrbete teket;

| — | rahastamise kättesaadavus: pangaasutuste ja -agentide vastuvõtuaja ning pangaautomaatide kättesaadavuse aja pikendamine; |
| --- | --- |

—

rahastamise kättesaadavus: pangaasutuste ja -agentide vastuvõtuaja ning pangaautomaatide kättesaadavuse aja pikendamine;

| — | hariduse kättesaadavus: lähimatesse alg- ja keskharidusasutustesse jõudmiseks kuluva aja vähendamine; |
| --- | --- |

—

hariduse kättesaadavus: lähimatesse alg- ja keskharidusasutustesse jõudmiseks kuluva aja vähendamine;

| — | tervishoiu kättesaadavus: lähimatesse erakorralise meditsiini osakondadesse ja haiglatesse jõudmiseks kuluva aja vähendamine; |
| --- | --- |

—

tervishoiu kättesaadavus: lähimatesse erakorralise meditsiini osakondadesse ja haiglatesse jõudmiseks kuluva aja vähendamine;

| — | elektrooniliste vahendite kasutamine koduhoolduses ja tervishoius; |
| --- | --- |

—

elektrooniliste vahendite kasutamine koduhoolduses ja tervishoius;

| — | parem sidevahendite kättesaadavus: telefon, lairibaühendus; |
| --- | --- |

—

parem sidevahendite kättesaadavus: telefon, lairibaühendus;

| — | ajaloo- ja looduspärandi säilitamine (kaitsealad) ja parem ligipääs kultuurile. |
| --- | --- |

—

ajaloo- ja looduspärandi säilitamine (kaitsealad) ja parem ligipääs kultuurile.

| 4.1.3. | Seoses eelarvevahenditega:






  — | suuremad eelarvevahendid kohalikele omavalitsustele: summa elaniku kohta ja ruutkilomeetri kohta; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

suuremad eelarvevahendid kohalikele omavalitsustele: summa elaniku kohta ja ruutkilomeetri kohta;

| — | suuremad eelarvevahendid era- ja avaliku sektori partnerlustele ning vajaduse korral vaheasutustele; |
| --- | --- |

—

suuremad eelarvevahendid era- ja avaliku sektori partnerlustele ning vajaduse korral vaheasutustele;

| — | toetuse andmine vaid sel juhul, kui on kontrollitud selle kasulikkust kogukonnale. |
| --- | --- |

—

toetuse andmine vaid sel juhul, kui on kontrollitud selle kasulikkust kogukonnale.

| 4.1.4. | Seoses sissetulekutega:






  — | maa- ja linnaelanike sissetulekute erinevuse järkjärguline vähendamine, mitte ainult kogutulu, vaid ka tunnitasu osas; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

maa- ja linnaelanike sissetulekute erinevuse järkjärguline vähendamine, mitte ainult kogutulu, vaid ka tunnitasu osas;

| — | soolise ja vanuselise aspekti arvestamine. |
| --- | --- |

—

soolise ja vanuselise aspekti arvestamine.

| 4.1.5. | Seoses tööhõivega:






  — | töötuse määra vähendamine, eriti noorte seas; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

töötuse määra vähendamine, eriti noorte seas;

| — | tööhõive määra suurendamine, eriti naiste seas; |
| --- | --- |

—

tööhõive määra suurendamine, eriti naiste seas;

| — | töökohtade loomine hõredalt asustatud haldusüksustes; |
| --- | --- |

—

töökohtade loomine hõredalt asustatud haldusüksustes;

| — | paindliku või alternatiivse tööajaga töökohtade loomine; |
| --- | --- |

—

paindliku või alternatiivse tööajaga töökohtade loomine;

| — | sotsiaalset kaasatust soodustavate töökohtade loomine. |
| --- | --- |

—

sotsiaalset kaasatust soodustavate töökohtade loomine.

| 4.1.6. | Seoses avaliku sektori töökohtadega:






  — | kogu territooriumil tervishoiu-, haridus-, avaliku korrakaitse, õiguskaitse- jms teenuste säilitamine ning nende ulatuse laiendamine mobiilsete teenuste abil; |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

—

kogu territooriumil tervishoiu-, haridus-, avaliku korrakaitse, õiguskaitse- jms teenuste säilitamine ning nende ulatuse laiendamine mobiilsete teenuste abil;

| — | avaliku sektori asutuste ja töökohtade territoriaalne detsentraliseerimine; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutuste ja töökohtade territoriaalne detsentraliseerimine;

| — | stiimulid ametnikele, et nad koliksid koos perega oma töökoha asukohta ja vähendaksid seeläbi igapäevast pendelrännet. |
| --- | --- |

—

stiimulid ametnikele, et nad koliksid koos perega oma töökoha asukohta ja vähendaksid seeläbi igapäevast pendelrännet.

| 4.1.7. | Seoses avaliku sektori investeeringutega:






  — | avaliku sektori investeeringute kogusumma suurendamine elaniku ja ruutkilomeetri koha; |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

—

avaliku sektori investeeringute kogusumma suurendamine elaniku ja ruutkilomeetri koha;

| — | tõhusalt ligipääsetavate transporditaristute kättesaadavuse parandamine: asulate keskmine kaugus maanteede sisenemis- ja väljumisteedest ning raudteejaamadest; |
| --- | --- |

—

tõhusalt ligipääsetavate transporditaristute kättesaadavuse parandamine: asulate keskmine kaugus maanteede sisenemis- ja väljumisteedest ning raudteejaamadest;

| — | raudteetranspordi ja ühendvedude strateegiate kasutamise suurendamine. |
| --- | --- |

—

raudteetranspordi ja ühendvedude strateegiate kasutamise suurendamine.

| 4.1.8. | Seoses erasektori investeeringutega:






  — | erasektori investeeringute kogusumma suurendamine elaniku ja ruutkilomeetri kohta; |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

—

erasektori investeeringute kogusumma suurendamine elaniku ja ruutkilomeetri kohta;

| — | maksu- või muud soodustused investeeringute edendamiseks hõredalt asustatud haldusüksustes; |
| --- | --- |

—

maksu- või muud soodustused investeeringute edendamiseks hõredalt asustatud haldusüksustes;

| — | maksualane sooduskohtlemine reisitransporditeenuste osutamisel maapiirkondades. |
| --- | --- |

—

maksualane sooduskohtlemine reisitransporditeenuste osutamisel maapiirkondades.

Brüssel, 17. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (prantsuse keeles nomenclature des unités territoriales statistiques).

2

nomenclature des unités territoriales statistiques

(3)  „Komitee on seisukohal, et agroökoloogia on Euroopa põllumajanduse tulevik, mille poole peab püüdlema ja mille areng sõltub loomuldasa loodusvarade säilitamisest.“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 65)

3

(4)  Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid.

4

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi kaubanduspoliitika kokkusobivus Euroopa rohelise kokkuleppega“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/10)

| Raportöör: | John BRYAN |
| --- | --- |

Raportöör:

John BRYAN

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/1/3 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa rohelise kokkuleppe, eelkõige strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia üle, mis on väga ambitsioonikad ja mõjutavad tugevalt ELi põllumajanduslikku toidutööstust, ja etendavad keskset rolli tulevastes kaubanduslepingutes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et EL peab reageerima COVID-19 kriisile, rakendades viivitamata Euroopa majanduse taastekava, et ELi majandus taastuks täies mahus nii kiiresti kui võimalik, võttes arvesse tervise- ja keskkonnariske. Roheline kokkulepe peaks olema majanduse taastamise lahutamatu osa. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Olukorras, kus maailmamajandus on silmitsi COVID-19 kriisist põhjustatud enneolematu langusega, ei ole õiglane ja reeglitel põhinev võrdseid tingimusi pakkuv kaubandus mitte kunagi olnud majanduse taastamiseks nii oluline kui praegu. Hästitoimiv avatud ELi ühisturg ja rahvusvaheline kaubandus on esmatähtsad. Komitee on seisukohal, et EL ei tohi lasta oma kaubanduspoliitikal kaitsepositsiooni libiseda. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Peamised õppetunnid, mis EL COVID-19 kriisist kaasa võtma peab, on järgmised:






  1) | Euroopa terviseühtsuse põhimõtte, toiduga kindlustatuse ja isevarustamise eluline tähtsus; |
| --- | --- | --- |

1.4.

1)

Euroopa terviseühtsuse põhimõtte, toiduga kindlustatuse ja isevarustamise eluline tähtsus;

| 2) | vajadus tugeva ÜPP ning jätkusuutliku ja vastupidava toiduainete tarneahela järele; |
| --- | --- |

2)

vajadus tugeva ÜPP ning jätkusuutliku ja vastupidava toiduainete tarneahela järele;

| 3) | ELi vajadus kriiside haldamiseks mõeldud tugeva hästi rahastatud omavahenditel põhineva eelarve järele; |
| --- | --- |

3)

ELi vajadus kriiside haldamiseks mõeldud tugeva hästi rahastatud omavahenditel põhineva eelarve järele;

| 4) | kaubanduse ja ELi ühisturu kaitsmise olulisus vältimaks taasriigistamist ja Brexiti taolise arengu kordumist. |
| --- | --- |

4)

kaubanduse ja ELi ühisturu kaitsmise olulisus vältimaks taasriigistamist ja Brexiti taolise arengu kordumist.

| 1.5. | Komitee nõuab, et rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia mõju ELi kaubanduslepingutele, põllumajandusele ja põllumajanduslikule toidutööstusele hinnataks täies ulatuses üksikasjaliku mõjuhinnangu teel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | On hästi teada, et põllumajandussaadustega kauplemisel on suurema osa, kui mitte kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tähtis roll, ja et ka WTO-l on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel täita oluline osa ning see oleks palju keerulisem ilma tõhusa mitmepoolse kaubandusmehhanismita. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee teeb ettepaneku kaasata rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia kõikidesse ELi tulevastesse kaubanduskokkulepetesse, tunnistades, et kestliku arengu eesmärkide ja kõrgemate standardite kaasamine ja rakendamine mitmepoolsetes kaubanduslepingutes on äärmiselt keeruline. Suurem edasiminek kestliku arengu eesmärkide ning peamiste keskkonna- ja sotsiaalstandardite osas paistab lühemas perspektiivis olevat võimalik kahepoolsetes kaubanduslepingutes. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EL peab tagama, et kaubanduslepingud ei nikuta probleemi väljaspoole ega suurenda metsade hävitamist teistes riikides. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et suuremate kulude ja kõrgemate standardite kehtestamine tulenevalt rohelise kokkuleppe strateegiast „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiast, mille kehtestamise ja rakendamisega konkurendid ei pruugi nõus olla, ei tohi mingil juhul õõnestada ELi põllumajandusliku toidutööstuse elujõulisust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee usub, et ELi poliitikastrateegiate, nagu rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia, ÜPP, kaubanduspoliitika ning sotsiaalpoliitika vahel ja üleselt peaks valitsema suurem ühtsus ja koordineeritus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Põllumajanduslik tootmine kooskõlas ELi põllumajandusliku pereettevõtte mudeliga mängib rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia kehtestamisel väga olulist rolli ning asjakohane ÜPP eelarve põllumajandustootjate lisavajaduste katmiseks on esmatähtis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Seoses sellega, et konkreetsetel maa-aladel minnakse üle mahetootmisele, tuleb hinnata sellest tuleneva tootmismahu vähenemise mõju. Tuleb edendada teadusuuringuid, et paremini defineerida mõistet „mahe“ ja hinnata „mahetoodangu“ reaalset netopanust ülemaailmsesse kestlikkusse, sh ka bioloogilisse mitmekesisusse. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Kõik ELi kaubanduskokkulepped peavad järgima ELi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning ettevaatuspõhimõtet. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taust

Euroopa roheline kokkulepe

| 2.1. | Euroopa roheline kokkulepe (1) on ambitsioonikas teatis ja kohustus tegeleda kliima- ja keskkonnaprobleemidega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Roheline kokkulepe on uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks, kaasaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rohelise kokkuleppe eesmärk on kaitsta, säilitada ja suurendada ELi looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. See üleminek peab olema õiglane ja kaasav. See peab seadma inimesed esikohale ning pöörama tähelepanu piirkondadele, tööstusharudele ja töötajatele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Komisjon on väitnud, et roheline kokkulepe on lahutamatu osa komisjoni kaubanduspoliitika strateegiast, millega rakendatakse ellu ÜRO tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärgid (2). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Peamised Euroopa rohelises kokkuleppes seatud eesmärgid on kujutatud järgmisel joonisel (3): |
| --- | --- |

2.5.

Image 1

Strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia

| 2.6. | Rohelises kokkuleppes sisalduva strateegia „Talust taldrikule“ (4) eesmärk on muuta ELi toiduahel ülemaailmseks jätkusuutlikkuse standardiks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia (5) eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse hävimise ümberpööramine ja looduse taastamine. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mõned strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia põhieesmärgid on järgmised:






  — | keemiliste pestitsiidide kasutamise vähendamine 50 % võrra aastaks 2030; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

keemiliste pestitsiidide kasutamise vähendamine 50 % võrra aastaks 2030;

| — | toitainete kao vähendamine 50 % ja väetiste kasutamise vähendamine 20 % võrra aastaks 2030; |
| --- | --- |

—

toitainete kao vähendamine 50 % ja väetiste kasutamise vähendamine 20 % võrra aastaks 2030;

| — | põllumajandusloomadele mõeldud antimikroobikumide müügi vähendamine 50 % võrra aastaks 2030; |
| --- | --- |

—

põllumajandusloomadele mõeldud antimikroobikumide müügi vähendamine 50 % võrra aastaks 2030;

| — | loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ülevaatamine ja parandamine teaduslike tõendite alusel; |
| --- | --- |

—

loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ülevaatamine ja parandamine teaduslike tõendite alusel;

| — | mahepõllumajandusmaa osakaalu suurendamine 25 %ni kogu ELi haritavast maast aastaks 2030; |
| --- | --- |

—

mahepõllumajandusmaa osakaalu suurendamine 25 %ni kogu ELi haritavast maast aastaks 2030;

| — | ühisalgatuste konkurentsieeskirjade täpsustamine selleks, et parandada põllumajandustootjate positsiooni tarneahelas; |
| --- | --- |

—

ühisalgatuste konkurentsieeskirjade täpsustamine selleks, et parandada põllumajandustootjate positsiooni tarneahelas;

| — | põllumajandustootjaid süsinikdioksiidi sidumise eest ÜPP või turu kaudu premeeriva keskkonnasõbraliku mudeli väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

põllumajandustootjaid süsinikdioksiidi sidumise eest ÜPP või turu kaudu premeeriva keskkonnasõbraliku mudeli väljatöötamine;

| — | 3 miljardi puu istutamine aastaks 2030; |
| --- | --- |

—

3 miljardi puu istutamine aastaks 2030;

| — | tolmeldajate vähenemise tagasipööramine; |
| --- | --- |

—

tolmeldajate vähenemise tagasipööramine;

| — | vaba voolu taastamine 25 000 km ELi jõgedel; |
| --- | --- |

—

vaba voolu taastamine 25 000 km ELi jõgedel;

| — | 30 % ELi maismaa- ja merealade kaitsmine; |
| --- | --- |

—

30 % ELi maismaa- ja merealade kaitsmine;

| — | jätkusuutliku toidu tarbimise ja kõigile kättesaadava tervisliku toidu edendamine. |
| --- | --- |

—

jätkusuutliku toidu tarbimise ja kõigile kättesaadava tervisliku toidu edendamine.

| 2.9. | Kokkuvõttes on strateegiate eesmärk kindlustada eurooplastele taskukohane ja jätkusuutlik toit, ohjata kliimamuutusi, kaitsta keskkonda ning säilitada bioloogilist mitmekesisust. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee väljendab heameelt rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia ning seatud eesmärkide üle (6). |
| --- | --- |

2.10.

ELi kaubanduspoliitika

| 2.11. | Komisjoni presidendi 2019. aasta detsembri missioonikirjas kaubandusvolinik Phil Hoganile on ELi kaubanduspoliitikat käsitlevas osas põhisõnumiks võrdsed tingimused kõigile ja Euroopa koht reeglitel põhineva mitmepoolse süsteemi keskmes (7). President sätestab, et kaubandusvolinik tagab kestliku arengu eesmärkide täitmise, eeldusel, et uues kaubanduslepingus on eraldi peatükk kestliku arengu kohta. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EL kirjeldab, et sellega toetatakse üldist üleminekut jätkusuutlikele põllumajandusliku toidutööstuse süsteemidele kooskõlas strateegiaga „Talust taldrikule“ ja kestliku arengu eesmärkidega. Oma välispoliitika, sealhulgas kaubanduspoliitika kaudu jätkab EL kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel kestlike toidusüsteemidega tegelevate roheliste liitude arendamist kõigi oma partneritega. Sellega tagatakse kõigis kaubanduslepingutes sisalduvate kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate sätete täielik rakendamine ja jõustamine, oma panuse annab sellesse ka ELi kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Arutelu põhivaldkonnad

Kaubanduse tähtsus ja väärtus

| 3.1. | EL on 25 000 euro suuruse SKPga inimese kohta ja 450 miljoni tarbijaga maailma suurim majandus (8). Tegemist on maailma suurima kaubandusblokiga. EL on suurim kaubanduspartner 80 riigile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kaubandus ja investeeringud on ELi jaoks üliolulised. Teatises „Kaubandus kõigile“ rõhutati, et seitsmendik ELi rohkem kui 36 miljonist töökohast sõltub ekspordist ja järgmise 15 aasta jooksul toimub 90 % kogu maailma majanduskasvust eeldatavasti väljaspool Euroopat. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sise- ja väliskaubandus, mis toimivad ELi ühisturul ning maailmaturul vaba, õiglase ja reeglitel põhineva poliitika alusel, on ELile ja selle 450 miljonile kodanikule elulise tähtsusega (9). ELi ja ülejäänud maailma kaubavahetuse väärtus oli 2018. aastal 3 936 miljardit eurot. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ELi põllumajanduslike toiduainetega kauplemise statistika (10) näitab, et aasta 2019 oli ELi jaoks rekordaasta. Põllumajandustoodete ekspordi väärtus oli kokku 151,2 miljardit eurot, samas kui import moodustas 119,3 miljardit eurot, mis teeb kaubanduse koguväärtuseks selle aasta kohta 270,5 miljardit eurot. Väliskaubanduse ülejääk kasvas 2018. aastaga võrreldes 10,9 miljardi euro võrra, saavutades kõigi aegade tipu, 31,9 miljardit eurot. Toiduainetetööstusel on oluline roll kaubanduses ja ekspordis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on varasemalt rõhutanud põllumajandustoodetega kauplemise olulisust põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise tulevase arengu jaoks ELis ülemaailmse toiduga kindlustatuse kontekstis (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | aasta alguses võttis komitee vastu arvamuse „Põllumajanduse roll mitmepoolsetes, kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubandusläbirääkimistes Nairobis toimunud WTO ministrite kohtumise valguses“ (12). Arvamuses väidetakse, et WTO jääb elujõuliseks ja tõhusaks foorumiks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks, eelkõige põllumajanduse seisukohast. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | WTO suutmatus mitmepoolset kaubandust edendada ja vaidluste lahendamise mehhanismi kriis kujutavad mitmepoolsusele ning reeglitel põhinevale kaubandusele tõsist ohtu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Siiski ei tohiks see vähendada korralikult toimiva WTO rolli maailmakaubanduse kontekstis ega ELi edendatava reeglitel põhineva mitmepoolse süsteemi olulisust. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Arvamuses „WTO reformimine maailma kaubanduses toimuvate muutustega kohanemiseks“ väljendab komitee veendumust nii selles, et võimalikult kiiresti tuleks läbi viia pakilised reformid, seda eriti seoses vaidluste lahendamise organi apellatsioonikogu tegevusega, kui ka selles, et WTO liikmed peaksid pühenduma ambitsioonikamatele ja süsteemsetele muudatustele. Komitee toetatavate ettepanekutega on hõlmatud peamiselt kolm valdkonda: tööstandardid ja inimväärne töö, kliimamuutuste eesmärgid ja ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide saavutamine (13). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee on seisukohal, et EL ei tohi lasta oma kaubanduspoliitikal kaitsepositsiooni libiseda. COVID-19 kriisi ning ELis ja maailmas valitseva majanduse elavdamise püüde kontekstis ei ole kaubanduse tähtsus ja väärtus kunagi olulisem olnud. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee usub, et EL peab valima ambitsioonika lähenemise, et rohelise kokkuleppe ja Euroopa majanduse taastekava kaudu edendada ja hõlbustada majanduse elavdamist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Roheline kokkulepe peab suutma saavutada tasakaalu tugeva kaubanduse säilitamise, töökohtade ja keskkonna kaitsmise ning Euroopa konkurentsivõime alleshoidmise vahel. Samamoodi ei tohi strateegia tulemuseks olla konkurentsieelise tekkimine väljastpoolt ELi pärit kauba importimiseks ELi turule, sealhulgas selliste väljastpoolt ELi pärit mahepõllumajanduslike toodete importimiseks ELi, mis peavad olema toodetud kooskõlas samade ELi määrustega, mida kohaldatakse ELi tootjate suhtes (14). Tuleks kehtestada ELi jälgitavus- ja mahetoodangu sertifitseerimise süsteem ning märgistada loetavas suuruses eraldi ELis toodetud tooted kui „ELi mahetoode“ ja rahvusvaheliselt toodetud tooted kui „ELi-väliste riikide mahetoode“. Lisaks on vaja sõltumatut ja dünaamilist ELi tasandi akrediteerimissüsteemi – praegu tegeleb sellega avaliku sektori asutuse alluvuses üksainus riiklik akrediteerimisasutus –, mis käsitleks just kontrolliasutuste akrediteerimise ja mahepõllumajanduslike pettuste ennetamise küsimusi mahepõllumajandussektoris. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tõhus ja toimiv ELi ühisturg on hädavajalik. Komitee on väga kindlal seisukohal, et EL turgude taasriigistamist ei tohi olla. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee tunnistab reeglitel põhineva võrdsetes tingimustes toimiva kaubanduse olulisust ja väärtust ning panust, mille see annab majanduse elavdamisse pärast COVID-19 kriisi. |
| --- | --- |

3.14.

Kaubandus ja kestlik areng

| 3.15. | Kestlik areng tähendab praeguste vajaduste rahuldamist ja selle tagamist, et tulevastel põlvkondadel oleks võimalik täita oma vajadusi. ÜRO tegevuskavas aastani 2030 sätestatakse 17 peamist kestliku arengu eesmärki ja 169 sihti. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Strateegias „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegias minnakse kestliku arengu eesmärkidest palju kaugemale ja sätestatakse uued kriteeriumid eesmärgiga luua uus ülemaailmne kestlikkuse standard. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ELi õiguse kohaselt peab igasugune asjaomane ELi poliitika, sealhulgas kaubandus- ja konkurentsipoliitika, kestlikku arengut edendama. ELi kaubanduspoliitika eesmärk on tagada majanduslik areng, mis käib käsikäes sotsiaalse õigluse, inimõiguste austamise, kõrgete tööstandardite ja rangete keskkonnanõuetega, kaitstes fütosanitaarnõudeid ja järgides ettevaatuspõhimõtet. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee on aastate jooksul koostanud mitmeid arvamusi kaubanduse ja kestliku arengu eri aspektide kohta, sealhulgas arvamused kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohta ELi vabakaubanduslepingutes (15) ning kaubanduse ja investeeringute keskse rolli kohta kestliku arengu eesmärkide taotlemisel ja saavutamisel (16). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Oma varasemas arvamuses nõuab komitee komisjonilt tungivalt suuremat ambitsioonikust seoses kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide tõhusa jõustamisega ning juhib tähelepanu tarbijate huvide liiga kitsale käsitlemisele kaubanduse ja kestliku arengu peatükkides. Komitee juhib tähelepanu ka sisenõuanderühmadega seotud rahastamise ja rahaliste vahendite probleemidele ning sanktsioonide kasutamisele. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Viimases arvamuses väljendas komitee veendumust, et kestliku arengu eesmärgid koos Pariisi kliimakokkuleppega (COP21) muudavad põhjalikult maailmakaubanduse tegevuskava, eriti tööstuskaupade ja põllumajandustoodetega kauplemise osas. Siiski juhib komitee tähelepanu asjaolule, et kestliku arengu eesmärgid ei ole õiguslikult siduvad ning puudub vaidluste lahendamise mehhanism. Arvamuses tõstetakse esile vastustundliku ettevõtluse rolli kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ning rõhutakse, et otsustavaks saab erasektori mõju. Lisaks kutsutakse üles tegema täielikku mõjuhinnangut kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kliimaleppe rakendamise tõenäolise mõju kohta EL kaubandus- ja konkurentsipoliitikale, sealhulgas põllumajandusele. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | On hästi teada, et põllumajandussaadustega kauplemisel on suurema osa, kui mitte kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tähtis roll, ja et ka WTO-l on nende saavutamisel täita oluline osa ning see oleks palju keerulisem ilma tõhusa mitmepoolse kaubandusmehhanismita (17). |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Põhiküsimused, mis kerkivad esile seoses rohelise kokkuleppe strateegiaga „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga, ELi kaubanduspoliitika ja kestliku arenguga, on muu hulgas järgmised: kui realistlik on see, et EL saab sätestada ja rakendada uusi kõrgemaid standardeid, mis ületavad kestliku arengu eesmärke? Kas ELil õnnestub veenda oma kaubanduspartnereid rakendama kaubanduse ja kestliku arengu peatükke? Kas EL suudab astuda veel sammu edasi ja veenda kaubanduspartnereid või isegi ELi liikmesriike rohelise kokkuleppe kaudu omaks võtma veelgi kõrgemaid kestliku arengu nõudeid? Kui kaugele läheb EL kestliku arengu eesmärkide ja/või strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga tulevastes kaubandusläbirääkimistes? Kui suured kulud toob roheline kokkulepe kaasa Euroopa põllumajandustootjatele ning põllumajandussektorile? Milline on selle mõju ELi kaubanduse konkurentsivõimele? |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komitee leiab, et EL peaks rakendama Euroopa õigusakte, millega kehtestatakse ettevõtjatele hoolsuskohustus kogu tarneahela ulatuses, et tuvastada, ennetada ja leevendada keskkonna- ja sotsiaalseid riske ning inimõiguste rikkumisi. |
| --- | --- |

3.23.

Jõustamine

| 3.24. | EL peab keskenduma kestliku arengu eesmärkide ja vabakaubanduslepingutes sisalduvate nõuete jõustamisele ja rakendamisele. Kaubanduslepingute kõigi aspektide nõuetekohane ja range seire, rakendamine ja jõustamine on väga oluline, kuna lepingud muutuvad järjest üksikasjalikumaks ja kaasavamaks, eriti seoses nende laienemisega mittemateriaalse majanduse kestliku arengu valdkondadesse nagu keskkond ja kliimamuutused. Põhiprobleemide, nagu näiteks metsade hävitamine, seiramiseks tuleks kasutada uusimaid tehnoloogiad, mis on olemas Teadusuuringute Ühiskeskusel (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Seire ja jõustamismenetlused peavad olema selged, kiired, tõhusad ning nende rahastamine peab olema läbipaistev; kulud tuleb jaotada õiglaselt, võttes arvesse, mis on väikepõllumajandustootjatele taskukohane. |
| --- | --- |

3.25.

Transport ja energeetika

| 3.26. | Rohelises kokkuleppes tuleb palju rohkem keskenduda transpordi- ja energiapoliitikale. Transport põhjustab 24 % üleilmsest CO2 heitest: prognooside kohaselt moodustavad need heitkogused 2030. aastaks 40 % koguheitest (19). Intensiivselt uuritakse ka laiemat energiakasutust ja vajadust suuremate stiimulite järele taastuvenergia valdkonnas. |
| --- | --- |

3.26.

Rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia

| 3.27. | Rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia peab tugevalt toetama Euroopa põllumajandustootjate ja põllumajandussektori majanduslikku jätkusuutlikkust ning parandama turgude toimimist, panustades majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikumasse põllumajanduslikku toidutööstusesse. See on kooskõlas komitee nägemusega „meile vajalikust jätkusuutlikust majandusest“ (20). |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Arvamuses tervikliku ELi toidupoliitika kohta nõudis komitee kestlikumat toidupoliitikat, mille eesmärk on pakkuda tervislikku toitumist jätkusuutlikest toidusüsteemidest, sidudes põllumajanduse toitumise ja ökosüsteemi teenustega, ning tagades tarneahelad, mis kaitsevad rahvatervist kõigis Euroopa ühiskonna osades (21). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Strateegias „Talust taldrikule“ kajastatakse paljusid kõnealustes arvamustes esitatud ideid ning komitee on andnud sellesse oma panuse. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Selles, mis puutub ettepanekusse vähendada pestitsiidide kasutamist, peab põllumajandustootjatel olema võimalik need tooted asendada turvaliste ja kestlike alternatiividega, mis kaitsevad saaki ega kujuta ohtu toiduga kindlustatusele. Teaduspõhine lähenemine ja innovatsioon on võtmeks alternatiivsete kestlike kahjuritõrje vahendite rakendamisel. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Väetiste kasutamise vähendamine peab olema teaduspõhine, hõlmama toitainete kontrollimiskava, mulla analüüsimist, arvestama põllukultuuri toitainete vajadustega ning säilitama toitainete tasakaalu mullas. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Antimikroobikumide kasutamise vähendamine on inimtervise ja ohutuse seisukohast elulise tähtsusega (terviseühtsuse põhimõte (22)). |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Loomade heaolu parandamine on oluline ja soovitav eesmärk, ent kahjuks ei hinda turg seda mitte alati vääriliselt ning sellega seotud kulud jäävad tihtipeale katmata. ÜPP-l on väga kindel poliitika, mis tagab, et Euroopa loomi kasvatatakse kooskõlas maailma kõige rangemate jälgitavusnormide, loomatervise ja heaolu- ning keskkonnaalaste standarditega. Rahvusvahelise kaubanduse kontekstis peaks loomade heaolu standardite vastastikkus olema üks põhinõudmisi kaubanduslepingutes kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Seoses strateegias „Talust taldrikule“ antimikroobikumide, pestitsiidide ja väetiste kohta sätestatud vähendamiseesmärkidega tuleb võrdlusanalüüsi abil arvesse võtta paljudes liikmesriikides viimastel aastatel juba tehtud edusamme. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Seoses sellega, et üha suuremate maa-alade puhul minnakse üle mahetootmisele, tuleb hinnata sellest tuleneva tootmismahu vähenemise mõju. Tuleb edendada teadusuuringuid, et paremini defineerida mõistet „mahe“ ja hinnata „mahetoodangu“ reaalset netopanust ülemaailmsesse kestlikkusse. Lisaks võivad mahetootmise kulud olla kõrgemad, mis jällegi ei pruugi kajastuda jaemüügi tasandil. See võib muuta kulukama mahepõllunduse jätkusuutmatuks. EL peab hindama ka mõju turule hinnalisa/mahetootmise neljakordse kasvu elujõulisuse tähenduses. |
| --- | --- |

3.35.

ÜPP ja rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ning bioloogilise mitmekesisuse strateegia

| 3.36. | Käimasolev ÜPP reform algas 2018. aastal, kui 2018. aasta juunis esitati õigusaktide ettepanekud (23). Uues ÜPPs seatakse kõrgemad ambitsioonid, eelkõige keskkonna ja kliimamuutuste osas. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Uue ÜPP ettepanekutes sätestatakse järgmised konkreetsed eesmärgid:






  — | toetada elujõuliste põllumajandusettevõtete sissetulekut ja vastupanuvõimet kogu ELi territooriumil, et parandada toiduga kindlustatust; |
| --- | --- | --- |

3.37.

—

toetada elujõuliste põllumajandusettevõtete sissetulekut ja vastupanuvõimet kogu ELi territooriumil, et parandada toiduga kindlustatust;

| — | suurendada turule orienteeritust ja konkurentsivõimet, pöörates sealhulgas erilist tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiüleminekule; |
| --- | --- |

—

suurendada turule orienteeritust ja konkurentsivõimet, pöörates sealhulgas erilist tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiüleminekule;

| — | parandada põllumajandustootjate positsiooni väärtusahelas; |
| --- | --- |

—

parandada põllumajandustootjate positsiooni väärtusahelas;

| — | panustada kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse ning säästvasse energiasse; |
| --- | --- |

—

panustada kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse ning säästvasse energiasse;

| — | edendada kestlikku arengut ja selliste loodusvarade tõhusat majandamist nagu vesi, muld ja õhk; |
| --- | --- |

—

edendada kestlikku arengut ja selliste loodusvarade tõhusat majandamist nagu vesi, muld ja õhk;

| — | panustada elurikkuse kaitsesse, edendada ökosüsteemi teenuseid ning säilitada elupaiku ja maastikke; |
| --- | --- |

—

panustada elurikkuse kaitsesse, edendada ökosüsteemi teenuseid ning säilitada elupaiku ja maastikke;

| — | muuta valdkond noorte põllumajandustootjate jaoks atraktiivseks ja soodustada ettevõtluse arengut maapiirkondades; |
| --- | --- |

—

muuta valdkond noorte põllumajandustootjate jaoks atraktiivseks ja soodustada ettevõtluse arengut maapiirkondades;

| — | edendada tööhõivet, majanduskasvu, sotsiaalset kaasatust ja kohalikku arengut maapiirkondades, sealhulgas biomajandust ja säästvat metsamajandust; |
| --- | --- |

—

edendada tööhõivet, majanduskasvu, sotsiaalset kaasatust ja kohalikku arengut maapiirkondades, sealhulgas biomajandust ja säästvat metsamajandust;

| — | parandada ELi põllumajanduse reageerimist ühiskonna nõudlusele seoses toidu ja tervisega; siia alla kuulub nii ohutu, toitev ja säästev toit kui ka loomade heaolu. |
| --- | --- |

—

parandada ELi põllumajanduse reageerimist ühiskonna nõudlusele seoses toidu ja tervisega; siia alla kuulub nii ohutu, toitev ja säästev toit kui ka loomade heaolu.

| 3.38. | Uue ÜPP konkreetne nõue on, et otsetoetuste saamise tingimuseks on karmimad keskkonna- ja kliimamuutuste alased nõudmised. Iga liikmesriik peaks toetama põllumajandustootjaid, et nad läheksid kaugemale kohustuslikest nõuetest. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Uue ÜPP ettepanekutes täpsustatakse, et vähemalt 30 % igast maaelu arengu riiklikust eraldisest suunatakse keskkonna- ja kliimameetmetele. 40 % ÜPP kogueelarvest peaks minema kliimameemetele (24). |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Vastavalt ÜPP tingimustele tuleb liikmesriikidel välja töötada strateegiakavad, selle kohta, kuidas iga liikmesriik plaanib saavutada ÜPP konkreetsed eesmärgid. Liikmesriigid seavad eesmärgid, mida nad soovivad saavutada programmiperioodi jooksul, ning kasutavad selleks ühiselt määratletud tulemusnäitajaid. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | ELi institutsioonid on viimase kahe aasta jooksul töös ÜPP ettepanekutega jõudsalt edasi liikunud ja on väga oluline, et rohelise kokkuleppe ettepanekud ei tooks kaasa tagasiminekut. ÜPP strateegiakavade kooskõlastamine ELi rohelise kokkuleppega saab olema keeruline, ent see peab saama tehtud. |
| --- | --- |

3.41.

ELi turu suund ja õiglane hind

| 3.42. | Rohelise kokkuleppe strateegias „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegias osutatakse selgelt, et keskmine ELi põllumajandustootja teenib umbes poole keskmise töötaja (arvestades kogu majandust) tasust. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Et Euroopa põllumajandustootjate sissetulek oleks jätkusuutlik, on oluline, et turul makstaks neile toidu eest õiglast, tootmiskuludest kõrgemat hinda. Strateegia „Talust taldrikule“ peab andma turule suuna mõistmaks, et Euroopa põllumajandustootjate kõrged toidutootmise standardid loevad ja nende eest tuleb maksta. Strateegia „Talust taldrikule“ peab seda tagama algatuste kaudu, mille eesmärk on keelustada ebaausad kaubandustavad (25), vältida omahinnast madalama hinnaga müüki ja tagada turuhinna õiglane jaotumine kogu tarneahelas. |
| --- | --- |

3.43.

Eelarve

| 3.44. | Ettepanekud seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, sealhulgas ettepanek vähendada ÜPP eelarve reaalväärtust 9 % võrra, ei sobi kokku rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Strateegiates seatud eesmärkide saavutamiseks ei tohi ÜPP eelarvet vähendada. Eelarvet tuleb suurendada, et võtta arvesse põllumajandustootjatele pandud lisanõudmisi ja inflatsiooni, kaitsta põllumajandustootjate põhitoetusi ja otsemaksete kavasid maaelu arengu programmi raames. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Igasugune selle strateegia täitmisest tulenev põllumajandustootjate tootlikkuse ja sissetuleku vähenemine tuleb hüvitada. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Komitee kordab oma toetust seisukohale, et ELi eelarvet tuleks suurendada, et tagada ÜPP piisav rahastamine ja uued kindlaksmääratud poliitilised eesmärgid ja ülesanded (26). |
| --- | --- |

3.47.

Teaduspõhisus

| 3.48. | Kliimameetmed peavad põhinema põllumajandustegevuse mõju täpsel mõõtmisel. Praegune metaani mõõtmine ei peegelda ajakohaseid teaduslikke andmeid (27) ning põllumajandustootjaid ei tunnustata nende süsinikku siduvate rohumaade ja hekkide eest. Komisjoni strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia raames tuleb neile probleemidele tähelepanu pöörata, kindlustamaks et sektori keskkonda paisatud ja keskkonnast seotud süsinikdioksiidi koguseid arvestataks õiglaselt ja täpselt. |
| --- | --- |

3.48.

Õiglane üleminek

| 3.49. | Õiglane üleminek kõigi jaoks on uue keskkonnahoidliku poliitika raames ülimalt oluline. Uue poliitika rakendamise kulusid peaksid kandma kõik – alates põllumajandustootjatest ja töötlejatest jaemüüjate ning tarbijateni. Me peame kehtestama „kedagi ei jäeta kõrvale“ (28) põhimõtte ja kaitsma kõige haavatavamaid uue poliitika soovimatute tagajärgede eest. |
| --- | --- |

3.49.

Standardite samaväärsuse tagamine

| 3.50. | WTO 1995. aasta sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping hõlmab toiduohutuse ning looma- ja taimetervise eeskirjade kohaldamist. Artikli 5 punktis 7 käsitletakse ettevaatuspõhimõtet, mis on nüüd sätestatud ka Lissaboni lepingus. Igal katsel muuta seda muul kui mitmepoolsel tasandil oleksid maailmakaubanduse korrale ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu enda tulevasele usaldusväärsusele tõsised tagajärjed (29). |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | EL peab kolmandatelt ELi eksportivatelt riikidelt nõudma palju rangemaid sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, loomade heaoluga seotud ja fütosanitaarstandardeid, mis on samaväärsed Euroopa põllumajandustootjatelt nõutavatega. Standarditele mittevastava kauba importimist ELi ei saa kasutada selleks, et tõrjuda välja ELi kõrgete standarditega toodang, mis on toodetud kooskõlas strateegiaga „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga. Samuti ei saa Euroopa viia ellu oma püüdlusi kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisel kasvuhoonegaaside heite ülekandumise kaudu. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | EL peab vältima kiusatust teha põllumajanduses suuri järeleandmisi, mis kahjustaksid kodumaist tootmist. EL peab ka lõpetama topeltstandardite kohaldamise partnerriikide põllumajanduses, eriti seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu ja tehniliste kaubandustõkete lepinguga. |
| --- | --- |

3.52.

Tööjõud

| 3.53. | Uuringud näitavad, et vabakaubanduslepingud on sobiv vahend tööjõu olukorra parandamiseks partnerriikides (30). Rahvusvaheline Tööorganisatsioon järeldas uuringus tööõiguse sätete kohta 76 vabakaubanduslepingus 260st 2016. aastal, et tehnilise koostöö, kontrollimehhanismide ja kodanikuühiskonna osalemise ühitamine on kaasa aidanud töötajate õiguste olukorra paranemisele mitmes sektoris. |
| --- | --- |

3.53.

Mõjuhinnang

| 3.54. | Head õigusaktid on aktid, mis on enne kehtestamist hoolikalt läbi vaadatud. Kõiki rohelise kokkuleppe strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia raames pakutud meetmeid peab saatma üksikasjalik regulatiivse mõju hindamine koos võrdlusuuringutega enne, kui on võimalik langetada poliitilisi või reguleerivaid otsuseid. |
| --- | --- |

3.54.

Metsandus ja raadamine

| 3.55. | Metsaala suurendamine ELis on positiivne samm ja sellest on palju kasu kliimamuutustega võitlemisel. Sellega peab kaasas käima tugev rahastamine, et põllumajandustootjad ei kannataks sissetuleku vähenemise all, arvestades investeeringute pikka kestvust. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Kooskõlas rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ seatud eesmärkidega tuleb ELi kaubanduspoliitika puhul selgelt mõista, et ELi import ei tohi hoogustada metsade hävitamist ELi-väliste kaubanduspartnerite riikides. Mõned näited selle probleemi kohta: veiseliha ja soja import Mercosuri riikidest (Brasiilia), veise- ja lambaliha import Austraaliast ning palmiõli import Indoneesiast. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Komitee kutsub komisjoni üles tõstma Euroopa tarbijate teadlikkust raadamise probleemist, parandama toodete keskkonnaalast märgistust ja looma Euroopa raadamise vaatlusrühma ning varajase hoiatamise mehhanismi. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | Komitee nõuab, et komisjon toetaks koos kohalike elanikega hävinud metsade taastamist ja metsastamist, eelkõige Ladina-Ameerikas, Sahara-taguses Aafrikas ja tärkava turumajandusega riikides. Komisjon peab samuti sisse seadma rahalised toetused ja tehnilise abi kolmandatele riikidele (nii riiklikele kui ka valitsusvälistele osalejatele), eelkõige iidsete metsaökosüsteemide säilitamiseks. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Komitee palub komisjonil parandada nn metsade raadamise nullimpordi märgiste kvaliteeti ja usaldusväärsust, soodustades vahendite lähendamist ja olemasolevate sertifikaatide laiendamist, tuginedes maakasutuse kaardistamisele kaugseire abil, toetades tootjaid rakendamisel ja tugevdades kontrolli kogu tarneahelas. |
| --- | --- |

3.59.

4.   COVID-19 mõjud

| 4.1. | COVID-19 kriis toob ilmsiks globaliseerunud tootmisahelate ja täppisajastatud rahvusvahelise kaubanduse haavatuvuse, mistõttu me šoki korral ei saa esmavajalikke kaupu: maske, hädavajalikke ravimeid jne. Sedalaadi kriise võib veel ette tulla. Tegevuse ümberpaigutamine tööstuses, põllumajanduses ja teenustesektoris peaks võimaldama suurendada sõltumatust rahvusvahelistest turgudest, taastada kontrolli tootmismeetodite üle ning algatada tegevuses keskkonnaalane ja sotsiaalne üleminek. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pandeemia tuletas meile meelde meie tugevat seost loodusega ning vajadust kaitsta bioloogilist mitmekesisust ja ennetada metsade hävitamist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Käimasoleva COVID-19 kriisi mõju maailmamajandusele on nii tõsine, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) hoiatas, et maailm seisab silmitsi suurima majandusliku langusega alates 1930ndate suurest depressioonist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | IMF ennustab, et SKP langeb 2020. aastal 3 %, teised paigutavad ülemaailmse majanduslanguse 2,3 % ja 4,8 % vahele maksumusega 2–4 triljonit USA dollarit. IMF on ennustanud, et USA majandus langeb 2020. aastal 5,9 % ja euroala majandus 7,5 % (31). ELi SKP vähenes 2020. aasta teises kvartalis 15 % ja üldine majanduskasv peaks 2020. aastal langema 7 %. (32) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Üks peamisi 1930ndate suure depressiooni tagajärgi oli toiduga kindlustatuse ja isevarustamise puudumine, mis põhjustas mõnedes praegustes ELi riikides ja USA osariikides toidupuudust ja nälga, mis omakorda viis kodanikerahutusteni ja äärmuslike poliitiliste rühmituste tekkimiseni. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Peamine õppetund COVID-19 kriisist ELi jaoks on toiduga kindlustatuse ja isevarustamise olulisus, samuti tuleb veel kord rõhutada hästi rahastatud ÜPP elulist tähtsust ELi jaoks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | COVID-19 kriis peaks tugevdama ÜPP olulisust ELi (33) jaoks ning tugevdama ÜPP algseid poliitilisi eesmärke, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 39, sealhulgas:






  — | kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste individuaalse sissetuleku suurendamise teel; |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, eelkõige põllumajandusega tegelevate inimeste individuaalse sissetuleku suurendamise teel;

| — | tagada varude kättesaadavus mõistlike tarbijahindadega. |
| --- | --- |

—

tagada varude kättesaadavus mõistlike tarbijahindadega.

| 4.8. | ELi tugeva majandusliku reageerimise olulisust COVID-19 kriisile ei ole võimalik ületähtsustada. Komisjoni reageerimine põllumajanduse valdkonnas on seni olnud pettumust valmistav, erakorralised turutoetusmeetmed ulatuvad vaid 78 miljoni euroni. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Euroopa majanduse taastamiseks pärast COVID-19 kriisi on EL käivitanud taasterahastu „Next Generation EU“, mis hõlmab täiendavalt 750 miljardit eurot ja mille maht koos ELi eelarvega 2021–2027 on 1,85 triljonit eurot. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ELi tugeva majandusliku reageerimise olulisust COVID-19 kriisile ei ole võimalik ületähtsustada. Euroopa Komisjoni reageerimine peab aitama taastada ja tugevdada majandust, toiduga kindlustatust, kestlikke tarneahelaid koos terviseühtsuse põhimõttega, meditsiiniseadmetega varustatust ja nende kättesaadavust ning põllumajanduslikku toidutööstust ning kaitsta keskkonda. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  Kestliku arengu eesmärgid.

2

(3)  COM(2019) 640 final. Joonis 1.

3

(4)  Talust taldrikule.

4

(5)  Bioloogilise mitmekesisuse strateegia.

5

(6)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusi „Talust taldrikule: kestlik toidustrateegia“ ja „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030“ bioloogilise mitmekesisuse kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 51 ja 259).

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Vt kiri.

7

(8)  https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/.

8

(9)  Eurostat.

9

(10)  https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo.

10

(11)  EMSK arvamus „Põllumajandustoodetega kauplemise olulisus põllumajanduse ja põllumajandusliku tootmise tulevase arengu jaoks ELis ülemaailmse toiduga kindlustatuse kontekstis“ (ELT C 13, 15.1.2016, lk 97).

11

(12)  EMSK arvamus „Põllumajanduse roll mitmepoolsetes, kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubandusläbirääkimistes Nairobis toimunud WTO ministrite kohtumise valguses“ (ELT C 173, 31.5.2017, lk 20).

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/et/node/63550.

13

(14)  Vt ELi õigusaktid mahepõllumajandussektori kohta https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_et.

14

(15)  EMSK arvamus „Kaubanduse ja kestliku arengu peatükid ELi vabakaubanduslepingutes“ (ELT C 227, 28.6.2018, lk 27).

15

(16)  EMSK arvamus „Kaubanduse ja investeeringute keskne roll kestliku arengu eesmärkide taotlemisel ja saavutamisel“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 27).

16

(17)  Vt joonealune märkus 12.

17

(18)  https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_et.

18

(19)  EMSK arvamus „ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika roll ELi majandustulemuste parandamisel“ (ELT C 47, 11.2.2020, lk 38)  – eelkõige 5. peatükk, mis hõlmab kaubandust ja kestlikku arengut, eelkõige seoses kestliku arengu eesmärkide ja Pariisiga.

19

(20)  EMSK arvamus „Meile vajalik jätkusuutlik majandus“ (ELT C 106, 31.3.2020, lk 1).

20

(21)  EMSK arvamus „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).

21

(22)  https://onehealthejp.eu/about/.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_et.pdf.

23

(24)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/IP_18_3985.

24

(25)  EMSK arvamus „Toiduainete tarneahela parandamine“ (ELT C 440, 6.12.2018, lk 165).

25

(26)  https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

26

(27)  Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. ja Macey, A.H., (2018) „A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation“, npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), lk 16.

27

(28)  EMSK arvamus „2030. aasta kestliku arengu tegevuskava rakendamisel ei jäeta kedagi kõrvale“ (ELT C 47, 11.2.2020, lk 30).

28

(29)  Vt joonealune märkus 12.

29

(30)  Dr Evita Schmieg „Innovation in the social pillars of sustainable development“ (Innovatsioon kestliku arengu sotsiaalses sambas) (Stiftung Wissenschaft und Politik – SWP).

30

(31)  https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

31

(32)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex:52020DC0456.

32

(33)  EMSK arvamus ÜPP alaste seadusandlike ettepanekute teemal (ELT C 62, 15.2.2019, lk 214).

33

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/77

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Energia: naised kui võrdsed osalejad 21. sajandil“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/11)

| Raportöör: | Laure BATUT |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Evangelia KEKELEKI |

Raportöör:

Laure BATUT

Kaasraportöör:

Evangelia KEKELEKI

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 23.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus: | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 208/4/2 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

23.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus:

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

208/4/2

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab komisjonil kutsuda kõiki otsuseid tegevaid asutusi üles:

| 1.1. | looma tingimused energiale juurdepääsuks kõikidele, vähendama energiaostuvõimetust ja koguma kvalitatiivseid ja soopõhiseid andmeid koos asjakohaste näitajatega; |
| --- | --- |

1.1.

looma tingimused energiale juurdepääsuks kõikidele, vähendama energiaostuvõimetust ja koguma kvalitatiivseid ja soopõhiseid andmeid koos asjakohaste näitajatega;

| 1.2. | tõhustama ja jõustama soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas olemasolevaid õigusakte nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

1.2.

tõhustama ja jõustama soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas olemasolevaid õigusakte nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil;

| 1.3. | töötama välja soolisele võrdõiguslikkusele keskenduva poliitika energiasektoris, sest naiste anded on olulised („Women’s talents matter!“); |
| --- | --- |

1.3.

töötama välja soolisele võrdõiguslikkusele keskenduva poliitika energiasektoris, sest naiste anded on olulised („Women’s talents matter!“);

| 1.4. | looma liikmesriikides ja Euroopa tasandil võrdsed koolitustingimused energiaga seotud erialadel – looma Euroopa STEM kolledži; |
| --- | --- |

1.4.

looma liikmesriikides ja Euroopa tasandil võrdsed koolitustingimused energiaga seotud erialadel – looma Euroopa STEM kolledži;

| 1.4.1. | kutsuma liikmesriike üles töötama välja lastele mõeldud polütehnikume („Little Polytechnics Schools“), et tutvustada neile teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonda; |
| --- | --- |

1.4.1.

kutsuma liikmesriike üles töötama välja lastele mõeldud polütehnikume („Little Polytechnics Schools“), et tutvustada neile teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonda;

| 1.5. | looma energiasektoris võrdsed tingimused tööturul osalemiseks: |
| --- | --- |

1.5.

looma energiasektoris võrdsed tingimused tööturul osalemiseks:

| 1.5.1. | esitama soopõhiselt liigendatud andmeid kõikides sektori osades, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas, ja energiaostuvõimetuse kohta; võtma arvesse naistele avanevaid võimalusi, kuid vältides seda, et energiaalane ja digiüleminek muutuksid naiste karjääri ja töötasu ohustavateks takistusteks; |
| --- | --- |

1.5.1.

esitama soopõhiselt liigendatud andmeid kõikides sektori osades, sealhulgas taastuvenergia valdkonnas, ja energiaostuvõimetuse kohta; võtma arvesse naistele avanevaid võimalusi, kuid vältides seda, et energiaalane ja digiüleminek muutuksid naiste karjääri ja töötasu ohustavateks takistusteks;

| 1.5.2. | kehtestama siduvad meetmed töötasu ja hüvitiste läbipaistvuse suurendamiseks, sest see on eeldus tegeliku töötasu võrdsuse saavutamiseks kogu valdkonna ulatuses; |
| --- | --- |

1.5.2.

kehtestama siduvad meetmed töötasu ja hüvitiste läbipaistvuse suurendamiseks, sest see on eeldus tegeliku töötasu võrdsuse saavutamiseks kogu valdkonna ulatuses;

| 1.5.3. | kehtestama nõuded võrdsuse saavutamiseks äriühingute haldusnõukogudes; |
| --- | --- |

1.5.3.

kehtestama nõuded võrdsuse saavutamiseks äriühingute haldusnõukogudes;

| 1.6. | arendama sotsiaalset dialoogi ja kollektiivlepingute sõlmimist kogu Euroopas, et saavutada võrdõiguslikkus energiasektori ettevõtetes; |
| --- | --- |

1.6.

arendama sotsiaalset dialoogi ja kollektiivlepingute sõlmimist kogu Euroopas, et saavutada võrdõiguslikkus energiasektori ettevõtetes;

| 1.7. | muutma eeskujude näitel naiste endi suhtumist ja looma Euroopa tiimide võrgustiku; |
| --- | --- |

1.7.

muutma eeskujude näitel naiste endi suhtumist ja looma Euroopa tiimide võrgustiku;

| 1.8. | muutma meeste suhtumist ja juhtimises kohaldatavaid põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.8.

muutma meeste suhtumist ja juhtimises kohaldatavaid põhimõtteid.

2.   Sissejuhatus: energiasektor ja naised

| 2.1. | Võrdõiguslikkus on ELi üks põhiväärtusi, põhiõigus ja Euroopa sotsiaalsete õiguste samba üks põhimõtetest. See kuulub ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulka. ELi toimimise lepingu artikkel 8 teeb sellest horisontaalse klausli, millega kaasatakse võrdõiguslikkuse mõõde kõikidesse poliitikavaldkondadesse. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Käesoleval 2020. aastal, Pekingi deklaratsiooni (1) 25. aastapäeval soovib liit kaotada ebavõrdsuse ilmingud ja edendada uue strateegia abil meeste ja naiste võrdõiguslikkust. Viimasel ajal on selle temaatikaga seoses koostatud mitmeid dokumente, mida komitee ei soovi dubleerida ega ümber sõnastada ning mille järeldusi ta toetab, nagu näiteks naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni (FEMM) taotlusel Euroopa Parlamendi jaoks koostatud dokumendid (2) naiste rolli kohta energiasektoris toimuvas üleminekus, komisjoni hiljutine teatis soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta ajavahemikul 2020–2025 (3) (COM(2020) 152 final) ning Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) uuringud (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjon leiab järgmist:„Nii ettevõtluses, poliitikas kui ka ühiskonnas tervikuna saame saavutada oma täieliku potentsiaali ainult siis, kui kasutame ära kõigi andeid ja kogu olemasolevat mitmekesisust. Sooline võrdõiguslikkus aitab luua juurde töökohti ja suurendada tootlikkust – potentsiaal, millest tuleb digiülemineku ja rohelisele majandusele ülemineku ajal ning demograafiliste probleemide valguses kinni haarata.“
  Selles lõigus on välja toodud kõik energiasektori sõlmküsimused: potentsiaal ja tootlikkus, tööhõive ning sellega seoses ka kvalifikatsioon, töö- ja eraelu tasakaal, sooline võrdõiguslikkus, demograafia, digiülemineku ja rohelisele majandusele üleminekuga seotud šokid. |
| --- | --- |

2.3.

Selles lõigus on välja toodud kõik energiasektori sõlmküsimused: potentsiaal ja tootlikkus, tööhõive ning sellega seoses ka kvalifikatsioon, töö- ja eraelu tasakaal, sooline võrdõiguslikkus, demograafia, digiülemineku ja rohelisele majandusele üleminekuga seotud šokid.

| 2.4. | Naiste tööhõive määr ELis oli enne koroonaviiruse kriisi tagajärgi kõrgem kui kunagi varem, kuid paljudel naistel on endiselt takistusi tööjõuturule juurdepääsul ja seal püsimisel. Küsimus „Kus on naised?“ hakkab muutuma tavapäraseks kõikides tegevusvaldkondades ja see kujutab endast edasiminekut võrreldes varasema perioodiga, kus küsiti sarkastiliselt: „Ah, mis naised?“ See aga ei tähenda, et sooline lõhe tööhõive valdkonnas oleks ületatud. Nagu paljudes teatavat tehnilist mõõdet hõlmavates sektorites, ei ole ka energiasektoris saavutatud võrdsust: Euroopas töötab selles sektoris keskmiselt vaid 22 % naisi. Üks selline näide on Horvaatia (5). Taastuvenergiaga seotud andmed tuleks koguda samuti soopõhiselt liigendatuna. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Energeetika on väga mahukas majandusvaldkond, mis hõlmab toorainet, lõpptooteid ja teenuseid, sealhulgas kaevandusi, tootmist, turustamist, transporti ja jaotusvõrgustikku, diplomaatiat, füüsilist ja geopoliitilist turvalisust, tagades niiviisi kivisöe, puidu, nafta, gaasi, tuumakütuse, tuuleenergia, päikeseenergia, hüdroenergia jms kasutamise, et kindlustada kodanikele, tarbijatele ja ettevõtjatele juurdepääs elektrienergiale, soojusele ja sõltumatule transpordile. Selle valdkonna eripära on asjaolu, et see mõjutab oluliselt teisi majandussektoreid. Siin tuleb ära kasutada kõigi anded. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mis puudutab soolist võrdõiguslikkust, siis on energiasektori puhul kõiki selle aspekte arvestades tegemist väga stereotüüpse sektoriga, kus mehed on domineerivas seisundis. See vähendab energiavaldkonnas nii avalikus kui ka erasektoris olulisel määral soolist tasakaalu, seejuures ei ole alati märgata tegelikku soovi soolise tasakaalu saavutamiseks kogu väärtusahela ulatuses (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Naiste arv juhtivatel töökohtadel on energiasektoris väga väike. Ajavahemikku alates 2012. aastast hõlmavast EIGE uuringust ilmnes, et Saksamaal, Hispaanias ja Rootsis ei olnud selle sektori 295 ettevõttest 64 % puhul tegevjuhtkonna hulgas mitte ühtegi naist. Olukord oli parem taastuvenergia- ja naftasektoris, samuti võis olukorraga veidi rohkem rahul olla Põhjamaades, kuid kõikides liikmesriikides täheldati, et energeetikaga seotud tehnoloogiavaldkondades ei ole juhtpositsioonil naisi. 2019. aastal oli sooline ebavõrdsus kõnealuses sektoris endiselt muret tekitav (51,9 indeksipunkti), (7) kuigi EIGE märgib, et peaaegu kõikides liikmesriikides on viimastel aastatel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused: vajadus lõhet vähendada

| 3.1. | Muudatuste kiirendamiseks tuleb samaaegselt tegutseda mitmes suunas ning kaotada mitmesugused lõhed, mis toimivad samaaegselt ja mõjutavad üksteist. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Lõhe energiale juurdepääsul

| 3.2.1. | On teada, et energiasüsteemi ümberkorraldamine ei ole üksnes tehniline küsimus, vaid sellel on ka oluline sotsiaalne mõõde. Sellega seoses tuleb pöörata erilist tähelepanu energia kättesaadavusele kõigi jaoks. Euroopa Liidus on siiani kodumajapidamisi, kus on probleeme energiale juurdepääsuga (8) – selle põhjused võivad olla seotud asukohaga energiavõrkude suhtes või leibkondade vaesusega. Esmajärjekorras kannatavad seejuures nende leibkondade eest vastutavad naised, sageli kerkib nende ja nende laste ette keeruline valik: kas süüa või kütta („heat or eat“). Rakendatavad energeetikastrateegiad ei tegele leibkondades vastutuse jagunemise probleemiga, seetõttu tuleks kütteostuvõimetuse küsimust käsitleda soopõhiselt (9). Energiale juurdepääsu puudumine jätab nad ühtlasi juurdepääsuta ka digivaldkonnale, mis muudab selliste leibkondade elu märgatavalt keerulisemaks ning eraldab nad sotsiaalsest keskkonnast, tööst, haridusest ja kultuurist. Seega lisandub energia kättesaadavuse probleemile ka digilõhe, mis võib vanuse tõttu veelgi süveneda. Seda probleemi tuleb uurida terviklikult ning arvesse tuleb võtta sellest enam ohustatud sooga seotud spetsiifilisi asjaolusid. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kvalitatiivsete andmete kogumine energia kasutamise kohta leibkondades annaks täpsema ülevaate nende ostuvõimetusest, mille lahendamiseks on vaja üldise ulatusega lähenemist. Lisaks energia müügil kohaldatavatele sotsiaalsetele hindadele sõltuvad kütteostuvõimetuse lahendamise meetodid linnapoliitikast, eluasemepoliitikast ja juurdepääsust tööhõivele, palgatasemest ja lõpptarbijale energiat tarnivate ettevõtjate müügistrateegiatest. OECD uuringu kohaselt kuuluvad naised nende tarbijate hulka, keda puudutab kestlik areng. Arvestades nende ülesandeid kodus ja rolli kasvatuses ning teadlikkuse tõstmisel energia ratsionaalsest kasutamisest ja ringlussevõtust, on neil keskne tähtsus käitumisharjumuste muutmisel (10). |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Poliitiline lõhe

| 3.3.1. | Euroopa energiapoliitika tugineb viiele üksteisega tihedalt seotud mõõtmele:






  — | varustuskindlus; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

—

varustuskindlus;

| — | täielikult integreeritud turg; |
| --- | --- |

—

täielikult integreeritud turg;

| — | energiatõhusus, mis võimaldab vähendada nõudlust; |
| --- | --- |

—

energiatõhusus, mis võimaldab vähendada nõudlust;

| — | süsinikdioksiidiheite vähendamine majanduses; |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidiheite vähendamine majanduses;

| — | teadusuuringud ja innovatsioon konkurentsivõime parandamiseks. |
| --- | --- |

—

teadusuuringud ja innovatsioon konkurentsivõime parandamiseks.

Selle saavutamiseks on komisjon seadnud eesmärgiks:

| — | muudatuste kiirendamise üleminekute turvaliseks muutmise teel; |
| --- | --- |

—

muudatuste kiirendamise üleminekute turvaliseks muutmise teel;

| — | liikuvuse edendamise; |
| --- | --- |

—

liikuvuse edendamise;

| — | töökohtade loomise edasiarendamise; |
| --- | --- |

—

töökohtade loomise edasiarendamise;

| — | andmete kvaliteedi parandamise |
| --- | --- |

—

andmete kvaliteedi parandamise

| — | ja kvalifikatsiooni parandamise. |
| --- | --- |

—

ja kvalifikatsiooni parandamise.

| 3.3.2. | Naiste positsiooni kui sellist ei ole kunagi eraldi vaadeldud. Samas on nad kõnealuses sektoris allutatud positsioonis ning kriisi korral koondatakse nad esimeses järjekorras, milles kriis ka ei seisneks. Poliitilist lõhet ei saa vähendada naiste kasuks võetavate erimeetmeteta, mis peavad hõlmama kõiki nimetatud tegevusvaldkondi, seda enam, et see kuulub ka ÜRO kestliku arengu eesmärkide hulka (11). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee rõhutab, et energiasektoris rakendatava poliitika puhul on algusest peale ekslikult jäetud arvesse võtmata soolist mõõdet. Komitee avaldab lootust, et meetod„defineeri, kavanda, tegutse, kontrolli“ (Define, Plan, Act, Check), mida on selgitatud EIGE väljaandes „Gender and energy“, (12) leiab laialdast kajastamist ja muutub liikmesriikide valitsuste ning koolitusasutuste jaoks innustavaks vahendiks energeetikasektori ja selle ettevõtete juhtimisel. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Sarnaselt EIGEga leiab ka komitee, et soolist mõõdet saab hõlmata kõikidesse energeetika valdkonna poliitika etappidesse. Pärast olukorra analüüsimist ja sidusrühmadega konsulteerimist ning eelarvestamise analüüsi tuleks rakendusetapis alustada teadlikkuse ja suutlikkuse ning seega ka oskuste suurendamisega; energeetika haridusmoodul „gender toolkit“ (mida rahastatakse seitsmenda raamprogrammi kaudu) tõi esile sooküsimuse tähtsuse energiasektoris ja selle, kuidas see küsimus võib mõjutada selle valdkonna teadusuuringuid (13); lõpuks tuleb strateegiaid ja programme hinnata pärast nende rakendamist. Komitee tervitab soovi liikuda edasi suunas, mida komisjon on kinnitanud oma viimases teatises võrdõiguslikkuse kohta. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Lõhe tööturul

3.4.1.   Tööhõive

| 3.4.1.1. | Prantsusmaal tunneb EDF uhkust selle üle, et tema töötajatest 25 % ja haldusnõukogude liikmetest 27 % on naised. Samas näevad Prantsusmaa õigusaktid ette naiste 40 %-lise osakaalu. See ettevõte on samas käivitanud digikampaania, et leida ideid, mis võimaldaksid pidada arutelusid, suunata, veenda, soodustada ja „arendada tööstuses naiste hõivatuse suurendamist“ (14) Praeguses olukorras on sageli naised ise asunud tegutsema, et end kuuldavaks teha. 2018. aastal avaldasid Hispaanias 57 energiasektori ühingut ühismanifesti (15)„En Energia NO sin Mujeres“, milles rõhutati, et energeetika valdkonna ülemineku suurema kestlikkuse ja õigluse huvides tuleks avaliku sektori ekspertide hulka kaasata rohkem naisi. Euroopa Komisjon kinnitab veel kord: „Liidu ülesanne on edendada kõigis oma tegevusvaldkondades naiste ja meeste võrdõiguslikkust“, see on seega kõigi liikmesriikide ülesanne, sest ELi soolise võrdõiguslikkuse indeks on keskmiselt vaid 67,4 punkti 100st. Austrias on ka energia jaotusettevõtjad töötanud välja naistele suunatud programmid, sageli toimub see koostöös kõrgkoolide ja ülikoolidega (16). |
| --- | --- |

3.4.1.1.

| 3.4.1.2. | Tuumaenergia valdkonnas on naiste tõrjutust peetud teataval määral õigustatuks, „võttes arvesse asjaolu, et tegemist on teadus- ja tehnikavaldkonna erialadega, kus naiste osakaal on endiselt madal“. Naiste osakaal tuuma- ja alternatiivenergia ametis (CEA) suureneb visalt: 2018. aastal oli naisi 33,8 % töötajate koguarvust (2008. aastal 30 %); keskastme juhtidest moodustavad naised 30,3 % (sh 26,5 % teaduslikest töötajatest) ja 39,4 % muudest töötajatest. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

| 3.4.1.3. | Naiste osalusmäär nafta- ja gaasitööstuses on veel liiga madal. Naised moodustavad vaid 20 % töötajatest, 17 % keskastme juhtidest ja 1 % ettevõtete tippjuhtidest (17). Neid on vähehaaval hakatud käsitama „kasutamata reservina“, samas võib sooline mitmekesistumine muutuda mingil ajal loovuse allikaks tehnilistel erialadel ning pakkuda lahendust põlvkondliku ja demograafilise lõhe ületamiseks. Raskesti kaduvatest stereotüüpidest tuleks tööhõive tasakaalustamise nimel loobuda. Selle nimel on vaja pingutada naistel endil, kes peavad esmalt hakkama aktiivsemalt õppima tehnilistel erialadel. |
| --- | --- |

3.4.1.3.

| 3.4.1.4. | Energiasektoris töötavatel naistel, nagu teistelgi töötajatel, on erinevad seisundid. Ühtlasi on nende töötasu on meeste omast väiksem ja nende vallandamine hõlpsam; Euroopa Liidus on nad ebasoodsamas olukorras ka seetõttu, et ühiskonna korraldus tugineb sellele, et naise loovutavad oma aega kutsealaga mitteseotud sotsiaalsete ja emotsionaalsete ülesannete täitmiseks (laste ja vanurite eest hoolitsemine jne). |
| --- | --- |

3.4.1.4.

3.4.2.   Kvalifikatsioon

| 3.4.2.1. | Euroopa Liidus on siiani olemas territoriaalne tegur ja sotsiaalne surve, mis takistab tütarlastel omandada kõrgharidust. Lõuna-Euroopa maapiirkondades püsib teatavate elanikkonna kategooriate seas senini arusaam, et tüdrukute koht on kodus. Digitaalse kirjaoskuse puudumine hoiab neid lõplikult eemal energeetikaga seotud kutsealadest, mis tähendab ühiskonna jaoks üldist pädevuse vähenemist. |
| --- | --- |

3.4.2.1.

| 3.4.2.2. | Kõige aluseks on haridus ja kvalifikatsioon. EIGE andmetel püsib lisaks sellele ka mees- ja naisüliõpilaste horisontaalne segregatsioon. Poisid asuvad meelsamini õppima loodusteadusi; juhul kui tütarlapsed omandavadki loodusteaduste diplomi, ei tegutse nad juba mõni aasta pärast diplomi saamist enam tehnilistel kutsealadel. Nende saabumine ettevõttesse võib olla seotud probleemidega: „Kui inseneriõpingute ajal suhtuti minusse samamoodi nagu kõigisse teistesse, siis olukord muutus, kui asusin tööle. Elektrijaam ei olnud ehitatud arvestusega, et seal hakkavad kunagi tööle naised, seal puudus radioloogiline kaitseriietus ja riietusruumid naistele“, (18) rääkis üks töötaja, kes alustas oma karjääri alguses tööd tuumaelektrijaamas. See kogemus on äärmiselt kõnekas. Kuigi Horvaatia naised omandasid 2017. aastal 60 % loodusteaduste magistrikraadidest ja 55 % doktorikraadidest, tundsid nad oma kutsealal energiasektoris ikkagi klaaslae mõju ning nende osakaal juhtstruktuurides jäi 13 ja 16 % vahele, börsil noteeritud ettevõtetes ulatus see osakaal 19 %ni. |
| --- | --- |

3.4.2.2.

| 3.4.2.3. | Prantsusmaal insenerikoolides õppijatest on alla 30 % naisi ning soolist mitmekesisust on elektri- ja gaasitööstuse kutsealadel (19) keeruline saavutada. 2017. aastal oli selle sektori tehnilises harus naiste osakaal vaid 14 %, samas kui kaubanduses ja teenindussektori harudes on naised enamuses. Milline on naiste pakutav lisaväärtus? Kas nende tegevus on pelgalt sotsiaalne ja humanitaarne ning piirdub toimikute korrastamise ja kohvi keetmisega? Või on nende kutsumus olla tehniline spetsialist, insener, uurija? Naised vajavad reaalselt võrdseid võimalusi energiasektori kutsealadel tööleasumiseks ja oma võimete tunnustamist, et neil töökohtadel püsida ja oma karjäär üles ehitada. Hispaanias täheldati, et vaatamata naistele tööturu avamiseks võetud meetmetele ei soovi mõned naised end tehniliste sektoritega siduda (20). Stereotüüpset suhtumist, mille kohaselt matemaatikat ja füüsikat tuleb eeskätt õpetada poistele, saab muuta naiste enesehinnangu muutmisega õpingute struktuuri, õpetajate suhtumise muutmise ja vanemate koolitamise kaudu alates juba hetkest, kui laps läheb kooli. Selle kohta on inspireerivaid näiteid: Poolas on põhikooliealistele lastele (tüdrukutele ja poistele) mõeldud projekt „Little Polytechnics for Children“, mille raames tutvustatakse neile tehnilisi õppeaineid, et vältida hirmu STEM-ainete ees. |
| --- | --- |

3.4.2.3.

3.5.   Ametialane karjäär ja töötasu

| 3.5.1. | Naistel ei ole tihtipeale lihtne leida neil nõudlikel kutsealadel rahuldavat tasakaalu perekonnaelu ja kutsealase tegevuse vahel. Eeskujude puudumise tõttu loobuvad nad mõnikord ise karjäärist. Neil on vaja toetajaid ja mentoreid, erakordseid naisi, kes näitavad neile teed ja kinnitavad nende eneseusku. Komitee on seisukohal, et selle valdkonna ettevõtete personalijuhtide koolitus peaks neid ette valmistama olema tundlik ja leidlik kõigi, nii naiste kui ka meeste töö ja karjääri juhtimise suhtes, nii et ametialased karjäärid, mida siiani käsitleti erakordsena, muutuksid tavapärasteks. Horvaatias asutasid naised 2019. aastal ülemaailmse koostöökogukonna „CIGRE“ eeskujul võrgustiku, et vastastikku toetada oma ametialase karjääri arendamist energeetikasektoris (21). Komitee leiab, et sookvootide kehtestamine soolise võrdsuse saavutamiseks äriühingute juhtorganites on vajalik signaal. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ametialase karjääri arendamisel STEM valdkonna (teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika) alusel energiasektoris on naised siiani silmitsi liiga paljude ettevõttesiseste takistustega, seda nii avalikus kui ka erasektoris. Komisjon nõuab, et kõik saaksid täieliku võrdõiguslikkuse alusel „vabalt otsustada, kuidas oma elu elada“. Sektoris, kus füüsiline jõud ei ole enam esmatähtis, kuid kus see on siiani jäänud võimekuse tunnuseks, tuleb komisjonil naiste jaoks kehtestada täiendavad vahendid. Võrdõiguslikkust peab olema võimalik hinnata karjäärivõimalustel põhinevate kvalitatiivsete näitajate abil ning sarnase kvalifikatsiooni ja teaduskraadi korral töötasu suuruse põhjal. Töötasu hõlmab põhitöötasu ja lisatasusid. Komitee toetab selles küsimuses täielikult rahvusvahelise võrdse töötasu koalitsiooni eesmärke (22). Komitee soovitab kehtestada siduvad meetmed töötasu ja hüvitiste läbipaistvuse suurendamiseks, sest see on eeldus tegeliku töötasu võrdsuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Sotsiaaldialoogi roll riikide ja Euroopa tasandil

Komitee on seisukohal, et sõlmitud kokkulepped tuleb lülitada tootmisharude ja ettevõtete haldamisse.

3.6.1.   Kollektiivlepingud ja -kokkulepped

Energiasektoris on sotsiaaldialoogil esmatähtis roll naistele nõuetekohaste töötingimuste kujundamisel ja naiste tööohutuse ja tööhõivekindluse tagamisel. Prantsusmaal on elektri- ja gaasitööstuse ettevõtted neljaks aastaks sõlminud ametiühingutega tööstusharuülese lepingu, mis katab kõiki valdkondi, kus tuleb tegutseda kutsealase võrdõiguslikkuse saavutamiseks (23). Tuuma- ja alternatiivenergia komissariaat (CEA) on sõlminud ettevõtte tasandi lepingu. Kõikide liikmesriikide puhul tuleb pidada väga oluliseks, et kollektiivlepingud hõlmaksid selliseid sotsiaalpartnerite heakskiidetud meetmeid, et neid oleks võimalik täies ulatuses õiguslikult kohaldada.

3.6.2.   Ettevõtte sotsiaalne vastutus, nn pehme õigus

Ettevõte Électricité de France sõlmis oma ametiühingutega 2018. aastal ettevõtte sotsiaalse vastutuse kokkuleppe, milles nähakse ette sooline mitmekesisus ettevõtte kõikidel tasanditel ning kohustutakse edutama naisjuhte võtmepositsioonidele. Selle aluseks on tehniliste kutsealade atraktiivsuse suurendamine noorte naiste seas ning kontserni naistele ja meestele võrdsete võimaluste tagamine kogu nende teenistuskäigu jooksul. Tegemist on positiivse kohustusega, kuid seda tuleb siiski käsitada pehme ehk mittesiduva õiguse meetmena. Eeskätt naised peavad olema pidevalt valvel, et tagada selle rakendamine ja kontrollida kooskõla õigusaktidega, seega püsib vajadus õigusliku reguleerimise järele.

4.   Kas üleminek energeetika valdkonnas on naiste jaoks võimalus või oht?

| 4.1. | Edasiliikumine süsinikuvaba majanduse suunas toob kaasa tootmise ülekandumise väiksematesse tootmisüksustesse ja lühemad tarneahelad ning muudab tasakaalu fossiilkütusel põhineva ja tuumaenergia ning taastuvenergia vahel. „Targad“ hooned, mis on suutelised energiat salvestama, tarkvõrgud jne võimaldavad mobiliseerida tehnika, kaasaegse infotehnoloogia ja tehisintellekti. COVID-19 pandeemia eelsel perioodil, mida iseloomustasid kõrged naftahinnad, kaldusid naiste juhitud ettevõtted investeerima taastuvenergiasse ning võtma arvesse keskkonnariske (24). Nende tegevuse osakaal selles sektoris on tõusuteel, kuigi inseneriteaduste valdkonnas on see veel madal (IRENA andmete põhjal 28 %). Energiaturgude stabiilsuse vähenemine kriisist tuleneva süsinikuenergia väärtuse languse tõttu võib seda suundumust mõjutada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Energeetikamaailm näeb neis uutes, mitte nii „rasketes“ tegevussuundades vajadust mitmekesisuse, uute pädevuste ning kogu ühiskonda tervikuna võimalikult hästi esindavate profiilide järele. Nagu teada, peab ühiskond üleminekud koos nende pakutavate võimalustega ning eriti töökohtade ja ümberkorraldustega seotud kuludega omaks võtma, seejuures on digiüleminek energeetika valdkonna ülemineku eelduseks (25). Selleks on vaja naisi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Neid ei ole selles sektoris veel palju. Taastuvenergia valdkonnas ei ole põhilised ametiprofiilid veel välja kujunenud. Komitee peab vajalikuks hoiatada kahe kiusatuse eest:






  1) | teistpidi ebavõrdsuse tekitamine, mille tulemusel taastuvenergia sektoris töötab rohkem naisi kui mehi; |
| --- | --- | --- |

4.3.

1)

teistpidi ebavõrdsuse tekitamine, mille tulemusel taastuvenergia sektoris töötab rohkem naisi kui mehi;

| 2) | energeetika valdkonna ülemineku ja digiülemineku kasutamine madala palga lõksude loomiseks ülemäära feminiseerunud sektoris ning karjäärilõksude loomiseks naistele, kes ei leia enam võimalust kujundada oma karjääri traditsioonilistes energeetikasektorites. |
| --- | --- |

2)

energeetika valdkonna ülemineku ja digiülemineku kasutamine madala palga lõksude loomiseks ülemäära feminiseerunud sektoris ning karjäärilõksude loomiseks naistele, kes ei leia enam võimalust kujundada oma karjääri traditsioonilistes energeetikasektorites.

Komitee kutsub veel kord üles hõlmama tootmisharu ja ettevõtte tasandi võrdõiguslikkust käsitlevad lepingud siduvasse lepinguõigusesse.

5.   Erimärkused

| 5.1. | Oma potentsiaali realiseerimine on vananevas ja teiste kommertsjõududega tihedalt konkureerivas Euroopa ühiskonnas ühtaegu individuaalne ja kollektiivne ülesanne. Mehed ja naised peavad ühendama oma väga erinevad pädevused senisest horisontaalsemas energeetilises kontekstis, mis kasutab platvorme ja võrgustikke. See muudab rakendatavaid juhtimisviise. Samas püsib digitaalne kirjaoskamatus ning tuleb teha pingutusi selle väljajuurimiseks kogu Euroopa Liidu ulatuses. Tänane töö toimub juba kehtestatud õiguste raames. See peab kiiresti tulemusi andma. Naiste anded on olulised! |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kus ennast realiseerida?„Naised võimaldavad laiendada olemasolevate oskuste kogumit“ ja „mitmekesisus on konkurentsivõime põhielement“ (26). Kas tehisintellekt või suurandmete kasutamine on soopõhiselt määratletud? See valdkond on laialdaselt avatud, kõik selle rakendusalad ei ole veel teada, tegemist on valdkonnaga, mis on Euroopa rahvusvahelise konkurentsivõime tagamiseks hädavajalik nii naiste kui ka meeste jaoks. Naistele tuleb pakkuda haridust, neid tuleb julgustada sellesse sektorisse investeerima ning nii koolis, kõrgkoolis kui ka töökohtadel tuleks tütarlaste hulgas propageerida energeetikaga seotud kutsealasid, kus neid vahendeid kasutatakse. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Anda naistele energiat ja võimalusi olla otsustajad. Nii väike- kui ka suurettevõtted nõuavad üha enam eetilist lähenemist. Ka sel puhul pöördutakse sageli naiste poole, kuna arenevad struktuurid, mis on suunatud pigem hajutatud energiatootmissüsteemide poole, kalduvad suurendama soolist võrdõiguslikkust otsuste langetamise mehhanismis. Võib täheldada, et naiste motivatsioon on meeste omast erinev ning et pehmed oskused võivad ettevõtte jaoks osutuda turuväärtuseks. Komitee leiab, et see äratundmine võib olla positiivne, kuid selle näol võib olla tegemist ka lõksuga, mille eesmärk on endise olukorra säilitamine. Naised peavad endiselt olema valvsad. Sooline võrdõiguslikkus on igal juhul õigus ning see peab väljenduma nende karjääris ja tasustamises, olenemata kriisiolukorrast või demograafilistest probleemidest. |
| --- | --- |

5.3.

5.4.   Rajada Brugge eeskujul „Euroopa STEM kolledž“, kus rakendatakse muutuva suurusega sookvoote

Komitee innustab komisjoni asutama võimalikult kiiresti Brüsselis kõrgharidust pakkuva kooli – „Euroopa STEM kolledži“, (27) mis hõlmaks „energeetika“ õppeharu ja kus kooli avamisel rakendataks naisüliõpilaste kvooti 80 %, vähendades seda mõne aasta jooksul võrdse soopõhise vastuvõtuni. Komitee soovitab mitte oodata, kuni leidub järjekindel töörühm, nagu oli Brugge Euroopa Kolledži puhul rühm Madriaga-Churchill-Spaak-De Gasperi. Selle asemel soovitab ta esitada viivitamata Euroopa Liidu Nõukogule kooli asutamise ettepanek.

| 5.4.1. | Sarnaselt Brugge kolledžiga teeksid liikmesriigid esialgse vastuvõetavate üliõpilaste valiku ja tagaksid üliõpilaste rahastamise stipendiumide kaudu. See ei takista nõukogu sellele tippkoolile tegevuseelarvet eraldamast. Seal pakutav haridus peaks olema peaaegu täiel määral suunatud STEM valdkonnaga seotud teadmiste ja oskusteabe omandamisele, see peab hõlmama rakenduslikke valdkondi ja vajaduse korral interdistsiplinaarseid kursusi, millest üks peab käsitlema energeetikat.
  Selline suunda näitav kolledž annaks ELis energeetikaga seotud erialadel „sooneutraalse“ tipptaseme kuvandi ja Euroopa lisaväärtuse kõigile riiklikele kõrgkoolidele ning võiks seega olla eeskujuks, olles oluline hoob energeetika valdkonna kutsealade feminiseerumiseks ning kõikide annete ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

5.4.1.

Selline suunda näitav kolledž annaks ELis energeetikaga seotud erialadel „sooneutraalse“ tipptaseme kuvandi ja Euroopa lisaväärtuse kõigile riiklikele kõrgkoolidele ning võiks seega olla eeskujuks, olles oluline hoob energeetika valdkonna kutsealade feminiseerumiseks ning kõikide annete ärakasutamiseks.

| 5.4.2. | Sarnaselt Euroopa Kolledžiga, mille õppekeskused asuvad Brugges ja Natolinis (Poola), peaks ka Euroopa STEM kolledž tegutsema mitmes kohas ELis, töötades ühe võrguna juba olemasolevate Euroopa struktuuridega, nagu teadusklastrid ja näiteks VVO „Euro-CASE“, (28) mis koondab 21 riigi riiklikke inseneriteaduste, rakendusteaduste ja tehnoloogiaakadeemiaid, või Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) InnoENergy, (29) mis osaleb programmis „Horisont 2020“ ja tegeleb innovatsiooni, ettevõtluse ja hariduse edendamisega energeetika valdkonna ülemineku ja kestliku energia valdkonnas, ühendades ülikoole, ettevõtjaid ja uurimisinstituute (30) kogu väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Tasuta ja vabalt taaskasutatavaid andmeid hõlmava Euroopa Liidu avatud andmete portaali (31) näol on ELil võimas ja kadestusväärne töövahend sooliseks integratsiooniks ja tööstusettevõtetesse ja uurimiskeskustesse ülemineku võimaldamiseks. Kõik tippkoolid annavad väärtust piirkondadele, kus nad asuvad. Euroopa lisaväärtuse mõju on veelgi ulatuslikum. |
| --- | --- |

5.4.3.

5.5.   „Energy Europe“ tiimide arendamine

Juba mitu ühingut (32) tegutseb selle nimel, et muuta noorte naiste hoiakuid ja tekitada neis soovi suunduda energeetikavaldkonna kutsealadele. Sektoris tegutsevad naisjuhid teevad koostööd ja korraldavad gümnaasiumiõpilastele ja üliõpilastele suunatud üritusi, et tutvustada oma kutseala ja energeetikavaldkonna erialasid. Poolas on saavutanud väga häid tulemusi projekt „Girl at the Polytechnic“ (33). Eesmärk oli julgustada naisi õppima keskastme tehnikakoolides ja murda levinud hoiakuid mitmesuguste ürituste, eeskätt neis koolides korraldatud avatud uste päevade abil. Komitee leiab, et sellist lähenemist tuleks kasutada süstemaatilisemalt, rakendades „Energy Europe“ tiimide vahendusel otsest õpilasvahetust. Euro kehtestamisel moodustati kõikides liikmesriikides komisjoni kohalike esinduste egiidi all vabatahtlike rühmad, kes selgitasid kodanikele muutusi, mida ühisraha kehtestamine kaasa toob.

| 5.5.1. | Samamoodi võiksid „Energy Europe“ tiimid suhelda naisüliõpilastega ja selgitada neile uuringute korraldust, tehnoloogia, tarneahelate, üleeuroopaliste võrgustike toimimist, hindade kujunemist, reguleerimissüsteemide ja energiaturgude toimimist ning tutvustada töökohti, mida neil on võimalik neis valdkondades leida. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Meeskondade ülesanne oleks teavitada noori naisi koolis ja ülikoolis inseneri- ja tehnilisest karjäärist ning tekitada sellise karjääri suhtes entusiasmi. Meeskonnad peaksid koosnema naistest, kes võivad olla eeskujuks ja näidata, et see (stereotüüpselt „meeskond“) karjäär on tüdrukutele kättesaadav. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Kutseala tasemel saavad need tiimid levitada häid tavasid, edendada üleminekuvõimalusi ja vahetusi Euroopa Liidu teiste võrgustike ja ühingutega. See tegevus hõlmab ka mehi. Nemad saavad toimida eeskätt mentorite ja toetajatena. Naistel on aga suurem mõju eeskuju näitajatena. Mõeldav on luua Euroopa naiste võrgustik, mis oleks osa rahastatavast Euroopa projektist ja toimiks vahendajana suhetes Euroopa STEM kolledžiga. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.6. | Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil oleks vaja kiirendada juba käimasolevat arengut, suurendades naiste osalust, kuni energeetikasektorit reguleerivates asutustes saavutatakse võrdsus (34). |
| --- | --- |

5.6.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  https://beijing20.unwomen.org/en/about.

1

(2)  FEMM-komisjoni tellitud uuring (mai 2019) „Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU“, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

2

(3)  COM(2020) 152 final, 5.3.2020, „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“.

3

(4)  EIGE, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Vilnius, „Gender and Energy“.

4

(5)  Horvaatia statistikaamet, energeetikasektor, v.a naftatööstus. https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

5

(6)  ÜRO kestliku arengu eesmärgid 5, 7 ja 8; Joy Clancy, Twente Ülikool, „Give women a chance: engendering the energy supply chain“.

6

(7)  EIGE, soolise võrdõiguslikkuse indeks

7

(8)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 21.

8

(9)  EMSK arvamus TEN/707 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 93).

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  Vt komitee teabearuanne, raportöör C. Quarez, juuli 2020.

10

(11)  http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ECC.pdf.

11

(12)  Vt punkt 10 (2016): Gender Mainstreaming Platform > Policy Areas > Energy http://eurogender.eige.europa.eu.

12

(13)  http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf.

13

(14)  https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/.

14

(15)  #EnEnergiaNoSinMujeres, manifest, millele on alla kirjutanud 57 Hispaania ühingut.

15

(16)  Vt ÖGUT, Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche, Austria ministeeriumi tellimusel tehtud uuring, oktoober 2016.

16

(17)  Istanbul, ülemaailmne naftakongress, 2017, uuringu teostas Boston consulting group (BCG).

17

(18)  https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event.

18

(19)  IEG: Elektri- ja gaasitööstus (Industries Électriques et Gazières).

19

(20)  Algatus „Steel women“.

20

(21)  https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering.

21

(22)  https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm (ELT C 110, 22.3.2019, lk 26, ELT C 262, 25.7.2018, lk 101).

22

(23)  https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023.

23

(24)  https://escholarship.org/.

24

(25)  Autori märkus: need koroonaviirusest tingitud kriisi ajal kirjutatud read võivad osutuda pärast kriisi asjakohatuks.

25

(26)  Cercle InterElles.

26

(27)  Loodusteadused, tehnoloogia, inseneriteadused ja matemaatika (Science, technology, engineering and mathematics). Inglise keeles: „European College of STEM“: STEM: Sciences, Technologies, Engineering & Mathematics, prantsuse keeles STIM (Science, Technologie, Ingénierie et Mathématiques), vt Derdevet, „Energie, l’Europe en réseaux“, IEP–Pariis.

27

(28)  Euro-CASE, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/

28

(29)  EIT-InnoEnergy, innoenergy.com.

29

(30)  Vt „Energie, l’Europe en réseaux“, M. Derdevet, dotsent, IEP-Pariis, ENEDISi peasekretär (2013–2019) ja juhtnõukogu liige.

30

(31)  data.europa.eu: Euroopa Liidu avatud andmete portaal.

31

(32)  The Énergies de femmes network at EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, led by Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: conference on L’IA a-t-elle un sexe? (Kas tehisintellektil on sugu?). [Kas tehisintellektil on sugu?].

32

Énergies de femmes

L’IA a-t-elle un sexe?

[Kas tehisintellektil on sugu?].

(33)  Programm algas 2007. aastal. Tütarlaste osakaal suurenes 30,6 %-lt 36 %-le. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

33

(34)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia“ (SOC/633), raportöör Giulia Barbucci, kaasraportöör Indre Vareikyté, juuli 2020 (ELT C 364, 28.10.2020, lk 77).

34

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/85

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Üleeuroopalise supervõrgu ja kohalike energiasaarte vahel – õige detsentraliseeritud lahenduste ja tsentraliseeritud struktuuride kombinatsioon majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt säästvaks energiasüsteemi ümberkujundamiseks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/12)

| Raportöör: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Thomas KATTNIG |

Raportöör:

Lutz RIBBE

Kaasraportöör:

Thomas KATTNIG

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 254 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/2/2 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

254

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/2/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Küsimus, kuivõrd tsentraliseeritud või detsentraliseeritud hakkab olema ELi tulevane energiasüsteem, on poliitiliselt lahendamata. Ei komisjon ega liikmesriigid ei ole selle kohta selgeid avaldusi teinud. Selge on üksnes see, et taastuvenergia tulek tegi detsentraliseeritud struktuurid üldse alles võimalikuks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on mitmes arvamuses rõhutanud, kui oluline on tunnistada, et energiasüsteemi ümberkujundamine ei ole üksnes tehnoloogiline küsimus, vaid ka tõsine sotsiaalne ja poliitiline väljakutse. Tuleb tagada töötajate, ametiühingute ja tarbijate osalemine energiasüsteemi ümberkujundamises, mida poliitikakujundajad on lubanud, ning komitee nõuab seda tungivalt. Kuid ka siin jätavad komisjon ja liikmesriigid enamiku küsimusi vastamata. Praegused energiapoliitikaalased algatused pigem takistavad kui julgustavad kodanike laialdast osalemist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on veendunud, et tulevases Euroopa energiasüsteemis leidub nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud elemente. See ei tohi aga põhjustada meelevaldsust. Tuleb jõuda selgusele, kas tegeleda tuleks peamiselt detsentraliseerimise või tsentraliseerimisega, kuna Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab eelkõige investeerimiskindlust nii avaliku kui ka erasektori osalejate jaoks. Seda on võimalik saavutada üksnes selgete poliitiliste valikute abil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Süsteemi kulud detsentraliseeritud energiasüsteemis on tsentraliseeritud süsteemiga sarnaselt kõrged. Kulutusi tekitavad mõlema süsteemi puhul aga eri komponendid. Tsentraliseeritud süsteemis on need pigem suured jaamad ja ülekandevõrgud, detsentraliseeritud süsteemis on need lisaks väiksema tootlikkusega jaamadele ennekõike paindlikkuse võimalused, mis on kättesaadavad ka tarbijatele. Lisaks mängivad suuremat rolli jaotusvõrgud, eelkõige arukad võrgud, mis on arukate turgude ja seega üksikute osalejate süsteemisõbraliku käitumise eeltingimuseks. Selline tehnoloogiline areng võimaldab suuremat autonoomiat ja isereguleerivaid detsentraliseeritud võrguüksusi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sellega kaasnevad erinevused lisandväärtuse jaotuses ja seega ka erinevad majandus- ja sotsiaalpoliitilised mõjud. Tsentraliseeritud süsteemis on lisandväärtuse loomine koondunud tavaliselt vähestele osalejatele. Detsentraliseeritud süsteemis saavad tarbijad osaleda väärtuse loomises aktiivsete klientide, kodanike energiakogukondade, põllumajandustootjate, VKEde ja munitsipaalettevõtetena. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seetõttu on uue energiasüsteemi korralduse küsimus palju enam kui lihtsalt tehniline – see on hoopis ülimalt poliitiline teema. „Õiglase ja võrdse ülemineku“ puhul on oluline see, kes millist rolli saab etendada (ja peaks etendama), ja seega on küsimus selles, kes saab ja võib tulevikus energiaga raha teenida ja kes saab sellest tulenevalt energiasüsteemi ümberkujundamises majanduslikult osaleda. See küsimus määrab ka selle, kui palju energiasüsteemi ümberkujundamine innovatsiooni soodustab. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Puhta energia paketis on toodud tähtis teave selle kohta, millises suunas peaks arendus tegelikult kulgema. Räägitakse energialiidust, mis (muu hulgas) peaks energiaimporti vähendama ja mille keskmes peaksid olema ELi elanikud, „kes võtavad vastutuse energiasüsteemi ümberkujundamise eest, kelle energiaarved vähenevad tänu uutele tehnoloogilistele lahendustele, kes osalevad aktiivselt turul (...) [ja] hakkavad aktiivseteks tootjateks ja turuosalisteks“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab siiski, et komisjon ja peaaegu kõik liikmesriigid ei ole viimase viie aasta jooksul suutnud edaspidiste struktuuride ja ülesannete jaotuse osas tõelist selgust luua. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ka nõukogu on seni liiga vähe panustanud piisavalt selge energiapoliitika loomisele. Sellega seoses märgib komitee kahetsusega, et eesistujariik Saksamaa keskendub ühekülgselt tehnoloogiatele (näiteks meretuulepargid või taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinik), kuid nendega seotud olulised küsimused struktuuri kohta jäetakse tähelepanu alt täielikult välja. Komitee soovib selgelt rõhutada, et tuleb näha ka tehnoloogia eelistamise tagajärgi: koondumine väheste osalejateni ja tohutud investeeringud transpordivõimsusesse, seega loomulikesse monopolidesse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Uute turuosaliste täieliku osalemise eeltingimus on see, et neil oleks juurdepääs kõikidele asjaomastele elektriturgudele, eriti paindlikkusturgudele. See puudub neil peaaegu kõigis liikmesriikides. Seetõttu kutsutakse liikmesriike üles kohandama oma õigusraamistikku nii, et puhta energia paketi põhiideed oleksid täielikult ellu viidud ja võrdsed võimalused tagatud. Siis saaksid ka piirkondlikud turud tänu digitaliseerimisele saavutada väga tõhusaid lahendusi ning kui need on ühendatud aruka võrguga, aitavad need kaasa stabiilsele ja vastupidavale varustuskindlusele. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Majandus- ja sotsiaalpoliitiliste tagajärgede osas kordab komitee oma seisukohta, et detsentraliseeritud energiasüsteemid võivad anda olulist impulssi piirkondlikule arengule ning luua piirkondades uusi, kvaliteetseid ja kvalifitseeritud töökohti (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kuigi poliitikud on osaliselt käsitlenud haavatavate tarbijate ja energiaostuvõimetuse probleemi, ei ole siiski pakutud võimalikke lahendusi, samuti ei seostata seda probleemi energiasüsteemi tulevase ülesehitusega. Komitee kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kehtestada kriteeriumid energiaostuvõimetuse määratlemiseks ja ühised näitajad Euroopa tasandil, et seda nähtust paremini mõõta. Liikmesriigid peavad töötama välja rohkem statistilisi vahendeid, et suunata meetmed tõhusalt ebakindlas olukorras olevatele leibkondadele. Samal ajal tuleb hoolitseda selle eest, et madala sissetulekuga leibkondadel oleks võimalik energiatarbimise vähendamiseks rakendada energiatõhususe meetmeid. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Tekib põhimõtteline küsimus, kas elektrivõrk kui kriitiline taristu loomuliku monopolina ja jätkusuutliku varustuskindluse tähenduses ei peaks kuuluma avalikku sektorisse, kuna ta on loodud ja teda laiendatakse tohutu hulga avalike vahendite abil. Seda küsimust tuleks komitee arvamuses täiendavalt käsitleda. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Majanduse taastekava ja mitmeaastane finantsraamistiku 2021–2028 kaudu investeeritakse nüüd sadu miljardeid eurosid energiataristusse ja -tehnoloogiasse. Oluline on tagada, et neid investeeringuid kasutatakse reaalselt energiasüsteemi ümberkujundamisel, keskendudes kodanikele, mitte fossiilkütustel põhinevas energiasüsteemis osalejatele. Komitee kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles alustama võimalikult kiiresti ulatuslikku ja struktureeritud dialoogi kodanikuühiskonna ja piirkondlike omavalitsustega, et saada selgust käesolevas omaalgatuslikus arvamuses tõstatatud küsimuste üle. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Omaalgatusliku arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa on keset keerulist muutumise protsessi, mille eesmärk on kliimaneutraalsus, milleni tuleks jõuda 2050. aastaks. See nõuab energiasüsteemi tõsist ümberkujundamist. Muu hulgas tuleb tegeleda põhimõtteliste tehniliste muudatustega ja vastata struktuurilistele küsimustele, mis puudutavad tootmist, kaubandust ja turustamist ning sotsiaalpoliitilisi muutusi. Kuidas muudatused täpselt välja hakkavad nägema ja kui ulatuslikud need peaksid olema, seda pole aga veel täielikult täpsustatud. Oluline on tunnistada, et energiasüsteemi ümberkujundamine ei ole ainult tehnoloogiline küsimus, vaid ka tõsine sotsiaalne väljakutse. Energiasüsteemi ümberkujundamises tuleb tagada töötajate, ametiühingute ja tarbijate osalemine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viimastel aastatel on komisjon välja andnud hulgaliselt tahteavaldusi ja uusi eeskirju. Komitee on neid kommenteerinud ning enamasti väärtustanud ja toetanud. Samal ajal kritiseeris komitee aga asjaolu, et paljud seisukohad on olnud liiga umbmäärased ja ebakonkreetsed. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Selge on see, et alles taastuvenergia muutis võimalikuks arutelud energiasektori tsentraliseeritud või detsentraliseeritud struktuuride kohta. Taastuvad energiaallikad (päike, tuul ja biomass) on detsentraliseeritud, need on laialdaselt saadaval, investeeringud on suhteliselt madalad, samas kui tuuma- või kivisöe-elektrijaamad on tsentraalsed suured struktuurid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Taastuvenergiaga tegelemise osas pole selgust. Eelkõige jääb ebaselgeks, kas komisjoni eesmärk on integreerida taastuvenergia olemasolevasse süsteemi või turg ümber kujundada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee juhtis tähelepanu sellele, et tema arvates ei saa peamine küsimus olla taastuvenergia integreerimises olemasolevasse elektrivarustussüsteemi ja see põhimõtteline muutus on tema arvates midagi palju enamat kui lihtsalt riiklike süsteemide ühendamine Euroopa võrguga ja taastuvenergia osakaalu märkimisväärne suurendamine; mis tähendab ka seda, et praegused tavapärased energiaallikad (sealhulgas maagaas) mängivad ainult ajutist rolli. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Täiesti uus energiasüsteem nõuab palju suuremat osalejate mitmekesisust. Palju suurem tähtsus hakkab olema just jaotusvõrkudel, mis igal juhul peavad muutuma nn arukateks võrkudeks, et need saaksid turuosalistele anda võrgu olukorra kohta asjakohast teavet usaldusväärsel, selgelt mõistetaval ja õigeaegsel ning võimaluse korral ka piirkonniti väga täpsel viisil. Selle idee kohaselt on arukad võrgud arukate turgude eeltingimus, mis pakub tõhusaid stiimuleid süsteemisõbralikuks käitumiseks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisjon räägib oma energialiidu paketis seni passiivseks jäänud tarbija uuest rollist: „kõige olulisem on see, et meie arusaama kohaselt peaks energialiidu keskmes olema ELi elanikud, kes võtavad vastutuse energiasüsteemi ümberkujundamise eest, kelle energiaarved vähenevad tänu uutele tehnoloogilistele lahendustele ning keda kaitstakse, kui nad kuuluvad hinnatundlikumate elanike hulka“ (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mida see konkreetselt tähendab, see jääb aga lahtiseks. Selle põhjus peitub ka asjaolus, et ei tehta vahet tööstustarbijate ja kommertstarbijate ning kodumajapidamiste vahel ning omakorda sotsiaalselt ja seega ka tehniliselt paremas olukorras olevate eratarbijate ning kehvemini varustatud majapidamiste vahel. Vähemalt võib järeldada, et tulevikus ei peaks tarbija enam olema kõigest (maksev) energiasaaja. Ta ei peaks piirduma ainult pakkujate hõlpsama vahetamise ja/või turusignaalidele paindlikuma reageerimisega. Tal peaks olema juurdepääs kõikidele asjakohastele elektriturgudele. On loodud sellised mõisted nagu nn aktiivne klient, oma tarbeks toodetud energia tarbija, kodanike energiakogukonnad ning taastuvenergia kogukonnad ja need uued osalejad on saanud teatud õigused, kuid sellest ei ole olnud tegelikult näha, millisel kujul nad saavad turul osaleda, s.t kui avatud ja liberaalne peaks turg tegelikult olema ning kuidas suhtuda nendesse tarbijatesse, kellel puuduvad rahalised vahendid või õiguslikud võimalused turul osalemiseks (vrd punkt 5.6). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Samamoodi käsitletakse haavatavate tarbijate ja energiaostuvõimetuse probleemi, kuid tegelikke lahendusi ei ole pakutud. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles tegema ettepaneku kehtestada elemendid energiaostuvõimetuse määratlemiseks ja ühised näitajad Euroopa tasandil, mis oleks esimene samm selle nähtuse parema mõõtmise suunas. Selleks et kohandada seda määratlust erinevate riiklike oludega, peavad liikmesriigid töötama välja rohkem statistilisi vahendeid, et suunata meetmed tõhusalt ebakindlas olukorras olevatele leibkondadele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee leiab, et komisjon on viimase viie aasta jooksul suutnud edaspidiste struktuuride ja ülesannete jaotuse osas tõelist selgust anda vaid vähesel määral. Eelkõige on ka liikmesriigid olnud väga kõhklevad või ei ole üldse oma õiguslikku raamistikku kohandanud. Paljudes liikmesriikides puudub tarbijatel, aga ka väikeettevõtetel ja kodanike energiakogukondadel endiselt juurdepääs elektriturgudele. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kuna komisjon seadis rohelise kokkuleppega prioriteediks kliimaneutraalsuse küsimuse ja taastekavaga kulutatakse sadu miljardeid eurosid majanduse taastamiseks, samuti Euroopas kvaliteetsete töökohtade loomiseks ja kindlustamiseks, leiab komitee, et on hädavajalik lühikese aja jooksul (!) laiapõhjalise ühiskondliku ja poliitilise diskursuse kaudu määratleda, kui palju tsentraliseeritud struktuure on vaja ning kui palju detsentraliseeritud struktuure on võimalik ja mõistlik rajada. Selleks tuleb käesolevas omaalgatuslikus arvamuses stiimuleid pakkuda. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | COVID-19 kriisist saab õppida, et enne olukorra eskaleerumist on oluline asjakohane kiire tegutsemine. Komisjoni hinnangul nõuab ainuüksi praeguste kliima- ja energiaeesmärkide saavutamine 2030. aastaks täiendavaid investeeringuid mahuga kuni 260 miljardit eurot aastas. Kui avaliku sektori investeeringuid, mis on suunatud taastuvenergia laiendamisse, salvestamisse, termilisse renoveerimisse, ühistransporti, teadusuuringutesse ja arendustegevusse jne, märkimisväärselt ei suurendata, siis ei ole see võimalik. Siin näitab COVID-19 kriis uusi võimalusi. Euroopa võlgade ja eelarvepuudujäägi kriteeriumide ajutist peatamist tuleb kohaldada ka kliimakriisiga toimetuleku eesmärgil. Rahalisi vahendeid tuleb siiski kasutada nii, et eesmärk oleks seada kodanikud energiasüsteemi ümberkujundamisel kesksele kohale, andes seeläbi tõuke ka piirkondlikule majandusele. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Valede investeeringute vältimiseks tuleb kõrvaldada olemasolevad ebaselgused ja vastuolud, mis puudutavad uue energiasüsteemi olulisi struktuure, turustruktuuri, tururolle ja turureegleid, ning ennekõike tuleb viivitamatult arvestada sotsiaalsete mõjudega töötajatele ja tarbijatele. Seejuures mängib keskset rolli investeerimiskoormuse õiglane jaotamine. Sama kehtib ka võimaliku kasumi õiglase jaotamise kohta. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Selge, detsentraliseerimist kas pooldava või sellele vastu seisva hoiaku tähtsus investeerimiskindluse jaoks

| 3.1. | Uuel energiasüsteemil on nii tsentraliseeritud kui ka detsentraliseeritud elemente ja seda mitte ainult seepärast, et tsentraliseeritud või detsentraliseeritud elementide liigitamine pole alati selge. Näiteks on ebaselge, kas maismaal asuvat tuuleparki, mille installeeritud võimsus on suurem kui 30 megavatti, saab endiselt pidada detsentraliseerituks. Sellele vaatamata on energiasüsteemi ümberkujundamise tõhusa kavandamise jaoks oluline küsimus, kas uut energiasüsteemi tuleks kavandada rohkem detsentraliseerimise või pigem tsentraliseerimise põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olenevalt punktis 3.1 tõstatatud küsimusest tuleb nii avaliku sektori investorite kui ka erainvestorite puhul seada erinevad prioriteete ja vastavalt toimida. Luhtunud investeeringute ohtu saab ennetada vaid siis, kui poliitikud teevad võimalikult vara ja võimalikult selgesõnalise põhimõttelise otsuse selle kohta, kas energiasüsteemi ümberkujundamine peaks olema peamiselt tsentraliseeritud või peamiselt detsentraliseeritud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Senise tsentraliseeritud energiasüsteemi põhiidee on see, et elektrienergia transpordis ei tohiks olla kitsaskohti ja et kõik turuosalised peaksid saama tegutseda nii, nagu puuduksid piirangud süsteemisiseses transpordis. Seetõttu on põhivõrgud süsteemi jaoks üliolulise tähtsusega. Lisaks Euroopa nn vaskplaadi ideele, st ilma füüsiliste piiranguteta üleeuroopalise elektrivõrgu ideele on olemas ka idee ühendada Euroopa ühendatud võrk Lõuna- ja Ida-Aasia võrkudega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tekib põhimõtteline küsimus, kas elektrivõrk kui kriitiline taristu loomuliku monopolina ja jätkusuutliku varustuskindluse tähenduses ei peaks kuuluma avalikku sektorisse, kuna ta on loodud ja teda laiendatakse tohutu hulga avalike vahendite abil. Seda küsimust tuleks komitee arvamuses täiendavalt käsitleda. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tsentraliseeritud süsteemis ei tohiks tootmise koht ja seega ka paindlikkusvõimaluste koht tegelikus turuolukorras rolli mängida. Igal juhul ei tohiks tootmis- ega tarbimiskoht tuleneda transporditaristust. Pigem järgib transporditaristu tootmis- ja tarbimiskohtade struktuuri. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Detsentraliseeritud energiasüsteemi all mõistetakse seevastu süsteemi, milles elektrienergia, kütte ja liikuvuse jaoks kasutatava elektrienergia tootmine (ja salvestamine) toimub tarbimisele võimalikult lähedal; seda võimaldavad taastuvad energiaallikad. Selle tulemuseks on süsteemne ulatuslikult minimeeritud elektri transport ja seega ka väiksemad transpordikaod. Taastuvatest energiaallikatest toodetava elektrienergia volatiilsus seab elektrivõrkudele uusi väljakutseid. Detsentraliseerimise tulemusel saab jaotusvõrkudel olema üha olulisem roll stabiilsuse ja varustuskindluse säilitamisel. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Detsentraliseeritud süsteemis üldiselt ei loeta võrgutaristu kitsaskohti probleemideks, mida tuleks esmajärjekorras kõrvaldada. Pigem tugineb detsentraliseeritud süsteem kohapealsetele paindlikkusvõimalustele, mis aitavad otseselt kompenseerida kõikumisi tootmises. Lisaks salvestamisele ja koormuse ümberpaigutamisele suure nõudlusega perioodilt väikesele, hõlmavad need paindlikkuse võimalused ka soojuse tootmist elektrienergia abil ja e-liikuvust. Sektorite ühendamisel on detsentraliseeritud süsteemis palju suurem roll kui tsentraalses. Lisaks hakkab nn paindlikkusturgudel olema palju olulisem roll kui tsentraliseeritud elektrisüsteemis. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tsentraalses energiasüsteemis on sõltuvus võrgutaristust suurem, mis uuringute kohaselt suurendab vastupanuvõimet väliste rünnakute, näiteks küberkuritegevuse vastu, juhul kui on saavutatud eraldi toimimise võimekus. Suuremad investeeringud jaotusvõrkudesse tagavad seetõttu stabiilse varustamise ja suurema vastupidavuse küberkuritegude vastu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Seetõttu peab Euroopa energiapoliitika vastama alljärgnevatele küsimustele.






  — | Kas investorid peaksid eeldama, et uus energiasüsteem on ehitatud alt üles? See tähendab, et kohalik elektrienergia küllus ja kohalikud puudujäägid korvatakse peamiselt paindlikkusvõimalustega kohapeal. Kui seda pole majanduslikult või tehniliselt võimalik teha, transporditakse elektrit ka pikemate vahemaade tagant. |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Kas investorid peaksid eeldama, et uus energiasüsteem on ehitatud alt üles? See tähendab, et kohalik elektrienergia küllus ja kohalikud puudujäägid korvatakse peamiselt paindlikkusvõimalustega kohapeal. Kui seda pole majanduslikult või tehniliselt võimalik teha, transporditakse elektrit ka pikemate vahemaade tagant.

| — | Või peaksid investorid eeldama, et struktuur kulgeb ülalt alla? See tähendab, et põhivõrkude arendamine on prioriteet. Selle mudeli kohaselt peab olema võimalik transportida iga toodetud kilovatt-tundi. Kui kõikumisi üldse kompenseerida, määrab võrgutaristu ära paindlikkusvõimaluste koha. Sisuliselt tähendab see senise võrguarenduse poliitika jätkamist, asendades samal ajal fossiilkütustel põhinevad elektrijaamad ja tuumaelektrijaamad võimalikult suurte alternatiivsete energia tootmise jaamade vastu (näited: Desertec, meretuulepargid, väga suured maismaa tuulepargid). |
| --- | --- |

—

Või peaksid investorid eeldama, et struktuur kulgeb ülalt alla? See tähendab, et põhivõrkude arendamine on prioriteet. Selle mudeli kohaselt peab olema võimalik transportida iga toodetud kilovatt-tundi. Kui kõikumisi üldse kompenseerida, määrab võrgutaristu ära paindlikkusvõimaluste koha. Sisuliselt tähendab see senise võrguarenduse poliitika jätkamist, asendades samal ajal fossiilkütustel põhinevad elektrijaamad ja tuumaelektrijaamad võimalikult suurte alternatiivsete energia tootmise jaamade vastu (näited: Desertec, meretuulepargid, väga suured maismaa tuulepargid).

Nende küsimuste lahendamine on hädavajalik, kuna mõlemad lähenemised nõuavad suuri investeeringuid, ehkki erinevates valdkondades: tsentraalses süsteemis läheb raha eelkõige põhivõrkudesse, detsentraalses süsteemis pigem väikestesse hajutatud paindlikkusvõimalustesse.

| 3.10. | Punktis 3.9 loetletud küsimused käsitlevad kaudselt uue energiaturu struktuuri ja ülesehitust. Seda tunnistatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/943, (3) mis käsitleb elektrienergia siseturgu. Siiski ei tehta selles osas otsust, vaid see jäetakse liikmesriikide otsustada.
  On väga küsitav, kas sellest piisab sihipäraseks Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamiseks. Paljudes liikmesriikides ei vasta õiguslik raamistik siiani selgelt eesmärkidele, millel puhta energia pakett põhineb. |
| --- | --- |

3.10.

On väga küsitav, kas sellest piisab sihipäraseks Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamiseks. Paljudes liikmesriikides ei vasta õiguslik raamistik siiani selgelt eesmärkidele, millel puhta energia pakett põhineb.

| 3.11. | Punktis 3.9 tõstatatud küsimuste taga peitub järgmise ülimalt poliitiline küsimus: kes saavad ja võivad tulevikus uues energiasüsteemis raha teenida ja kes saavad energiasüsteemi ümberkujundamises majanduslikult osaleda? Näiteks keskendub eesistujariik Saksamaa ühekülgselt tehnoloogiatele (nimelt avamere tuuleenergia ja taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinik). Ei arvestata sellega, et need tehnoloogiad põhjustavad tootjate turu koondumist väheste osalejate kätte ja vajavad suuri investeeringuid transpordimahtude suurendamiseks, s.t loomulikesse monopolidesse, ning et ka Euroopa energiaalane sõltuvus võib jääda püsima ja isegi tugevneda. Küsimus, kuidas kodanikud energiapoliitika keskmesse pääsevad, pole aga päevakorras. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Tsentraliseerimise või detsentraliseerimise valiku otsustuskriteeriumid

| 4.1. | Punktis 3.10 esitatud väide on ühiskonnapoliitilise otsuste tegemisel keskse tähtsusega. Kuid poliitilises arutelus ei toimu see avalikult ja ausalt, vaid jääb tahaplaanile väidetavalt „ratsionaalsete“ argumentide tõttu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1 | Energiasüsteemi ümberkujundamine nõuab suurtelt energiaettevõtetelt oma ärimudeli muutmist. Ilmselt on paljude energiaettevõtete jaoks lihtsam asendada oma vanad (tsentraalsed) suured elektrijaamad taastuvenergiarajatistega, mis on samuti tsentraalselt kavandatud ja mille tootlikkus ei seni olnud oluliselt väiksem. Siis saab säilitada ka sellega seotud jaotusstruktuurid. Detsentraliseerimine tooks endaga kaasa palju radikaalseid muudatusi, mis põhjustaksid energiaettevõtetele erinevalt VKEdest ja kommunaalteenuste osutajatest palju suuremaid raskusi. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Sama kehtib ka ülekandevõrgu operaatorite kohta, kellel puudub igasugune huvi vähem elektrit läbi Euroopa tarnida, sest nad lõppude lõpuks teenivad selle pealt tulu. |
| --- | --- |

4.1.2

Kuluargument

| 4.2. | Oluliseks kriteeriumiks peetakse õigustatult seda, kuidas saavutada võimalikult suurt varustuskindlust madalaimate kulutustega. Usaldusväärsel viisil on võimalik tuletada ja mudelite abil näidata, et tsentraliseeritud süsteemis on transpordikulud kõrgemad kui detsentraliseeritud süsteemis. Seevastu on tootmise, salvestamise ning koormuse ülekandmise ja ümberjaotamise kulud tsentraliseeritud süsteemis madalamad kui detsentraliseeritud süsteemis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Neid kulude erinevusi on võrreldud mitmes uuringus. Selgete tulemusteni ei ole siiski jõutud, kuna erinevused detsentraliseeritud süsteemi ja tsentraliseeritud süsteemi kulueeliste osas ei ole eriti suured ning sõltuvad üksikasjalikult nende aluseks olevatest eeldustest. Tuleks meelde tuletada, et ELi Teadusuuringute Ühiskeskus leidis 2016. aastal, et umbes 80 % eurooplastest saaksid varustada ennast omavalmistatud päikeseelektriga odavamalt kui võrgus saadava elektriga ja sellest ajast alates on päikeseelektri hinnad jätkuvalt tunduvalt langenud. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ainuüksi süsteemikulude uurimine ei vasta põhiküsimusele, kas investeeringud peaksid peamiselt toimuma tsentraliseeritud energiasüsteemi projektide või detsentraliseeritud energiasüsteemi projektidesse ja milliseid suuniseid tuleks regulatsioonidega vastavalt kehtestada. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Niisiis tekib küsimus, milliseid alternatiivseid kriteeriume saab kasutada lisaks kulude kokkuhoiu uurimisele, et oleks võimalik langetada põhimõtteline, investori seisukohast hädavajalik otsus selle kohta, kas uus energiasüsteem peaks olema peamiselt detsentraliseeritud või tsentraliseeritud. |
| --- | --- |

4.5.

Erinev lisandväärtuse loomine

| 4.6. | Lisandväärtuse loomine on struktuurilt erinev: tsentraliseeritud süsteemis kipub see olema kasulikum suuremate rajatiste ja loomulike monopolide jaoks. Detsentraliseeritud süsteemis kaldub see suunduma väiksematesse rajatistesse ja ennekõike paindlikkusvõimalustesse, mida detsentraliseeritud süsteemis sageli kasutatakse, nt akumulaatorid, soojuspumbad, mikrokoostootmisjaamad ja V2G-süsteemiga elektriautod („Vehicle-to-Grid“). Seetõttu leitakse eramajapidamistes väga sageli paindlikkuse võimalusi. Samuti on elektritootmisrajatised sageli eraisikute, põllumajandustootjate, vastloodud VKEde, energiaühistute, munitsipaalettevõtete, kommunaalteenuste osutajate jne käes. Erinevalt tsentraliseeritud süsteemist võtavad detsentraliseeritud energiasüsteemis lisandväärtuse loomisest osa aktiivsed tarbijad, kellel on palju olulisem roll. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Detsentraliseeritud energiasüsteem pole ilma nii laiaulatusliku sotsiaalse osaluseta mõeldav. Seetõttu on detsentraliseeritud süsteemile iseloomulikud aktiivsema rolliga tarbija ja tootev tarbija, mis on mõistlik ka aktsepteeritavuse ja piirkondliku majanduse tugevdamise tõttu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kuna komisjon soovib luua energialiitu, mille keskmes on kodanikud, kuna ta soovib luua piirkondlikult uusi töökohti ja seda, et energiasüsteemi ümberkujundamine tekitaks paljudes Euroopa piirkondades majanduslikke impulsse, peab ta panustama detsentraliseeritud energiasüsteemile. See on oluline ka COVID-19 kriisi lahendamiseks. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Tsentraliseerimise/detsentraliseerimise küsimuse majanduslik ja sotsiaalpoliitiline mõju

| 5.1. | Detsentraliseeritud süsteem tähendab seoses lisandväärtuse loomisega seda, et tarbijad muutuvad maksjatest osalejateks, kes võtavad osa lisandväärtuse loomisest energeetikatööstuses, s.t nad teenivad raha või säästavad raha, mistõttu tuleb punktis 3.11 esitatud küsimust, kes saab tulevikus energia abil raha teenida, avalikult ja ausalt arutada.
  Puhta energia paketis laiendatakse nii tootva tarbimise kontseptsiooni kui ka selle määratlust, mille kohaselt võivad nüüd tootvateks tarbijateks saada ka isikud, kellel puudub oma maa ja kinnisvara. Tootva tarbimise teema saab olema asjakohane lisaks mitmepereelamute üürnikele või elanikele ning kinnistute ja kvartalite varustamises kuni äripindade või tööstusparkide varustamiseni. Eriti nendel juhtudel on hädavajalik nii individuaalsete tootmis- ja salvestamismahtude kui ka üksikute tarbijate arukas liitmine virtuaalse elektrijaama võrguga või aruka mikrovõrgu kaudu. Selle tulemusel suurenevad pidevalt kohalikele ja piirkondlikele jaotusvõrguettevõtjatele esitatavad nõuded. |
| --- | --- |

5.1.

Puhta energia paketis laiendatakse nii tootva tarbimise kontseptsiooni kui ka selle määratlust, mille kohaselt võivad nüüd tootvateks tarbijateks saada ka isikud, kellel puudub oma maa ja kinnisvara. Tootva tarbimise teema saab olema asjakohane lisaks mitmepereelamute üürnikele või elanikele ning kinnistute ja kvartalite varustamises kuni äripindade või tööstusparkide varustamiseni. Eriti nendel juhtudel on hädavajalik nii individuaalsete tootmis- ja salvestamismahtude kui ka üksikute tarbijate arukas liitmine virtuaalse elektrijaama võrguga või aruka mikrovõrgu kaudu. Selle tulemusel suurenevad pidevalt kohalikele ja piirkondlikele jaotusvõrguettevõtjatele esitatavad nõuded.

| 5.2. | Tootev tarbija saab energiasüsteemi lahutamatuks osaks ainult siis, kui tal on tegelik juurdepääs kõigile asjakohastele elektriturgudele. Aktiivsed tarbijad peavad saama pakkuda süsteemile samasugust paindlikkust, mida nad saavad akumulaatorite, elektrikoormuse reguleerimise, elektriautode, soojuspumpade jne abil. Selleks on vaja spetsiaalselt konfigureeritud turge, mis enamikus liikmesriikides veel puuduvad. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Energiasüsteemi ümberkujundamine, mille tulemusel tekib detsentraliseeritud energiasüsteem, peetakse sageli lisaks ökoloogilisele muutusele ka sotsiaal-ökoloogiliseks muutuseks, kuna detsentraliseeritud energiasüsteemi ümberkujundamisega kaasnevad olulised impulsid kohalikule ja piirkondlikule majandusele, keskklassi töökohtadele ning kohaliku ostujõu tugevnemisele. Seda kaalukam on, et paljud liikmesriigid hoiavad kinni oma energiasüsteemide struktuuridest, mis takistavad neid positiivseid mõjusid. Samal ajal tuleb tagada, et loodavad töökohad kujutaksid endast kvaliteetseid ja kõrge sotsiaalse turvalisuse tasemega töökohti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Et need impulsid oleksid kasulikud kõigi piirkondade inimestele, mitte ainult jõukatele inimestele, tuleb eelistada projekte, mis viivad energia-tarbija-kogukondadeni, kus saavad osaleda vähese kapitali, sissetuleku või varaga inimesed (vrd ka EMSK arvamus TEN/660 (4)). Selle jaoks on kontseptsioonid juba olemas. Nende rakendamist liikmesriikides tuleb aga senisest märksa otsustavamalt edendada. See on väga pakiline, sest detsentraliseerimine ei tohi viia kaheklassilise energiaühiskonnani. Kui madala sissetulekuga ja väheste ressurssidega inimestel on otsetoetuste kaudu juurdepääs energia-tarbija-kogukondadele, võib osalemine olla tõhus viis energiaostuvõimetusega võitlemiseks. Nendele, kelle energiakulud olid varem suured, langeks seeläbi tänu taastuvate energiaallikate tunduvalt langenud hindadele väiksem koormus. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Haavatavad tarbijad ja energiaostuvõimetus on tõsised probleemid ja tõenäoliselt ei ole neid põhimõtteliselt võimalik lahendada ei tsentraliseeritud ega detsentraliseeritud energiasüsteemis. Arvestades taastuvenergia rajatistest ja elektrienergia akumuleerimisest tulenevat kulude vähenemist, saab seda koormust langetada pigem detsentraliseeritud kui tsentraliseeritud süsteemis. Naabruskonnalahenduste kontekstis võib taastuvenergia kasutamine ja akumuleerimine põhjustada energiaarvete püsivat vähenemist ja vabastada tarbijad sõltuvusest energiaettevõtete ja võrguoperaatorite hindadest. See nõuab aga aktiivset poliitikat, mis toetab sobivate kontseptsioonide väljatöötamist. Samal ajal tuleb hoolitseda selle eest, et madala sissetulekuga leibkondadel oleks võimalik energiatarbimise vähendamiseks rakendada energiatõhususe meetmeid. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Lisaks ei tohi laiendatud osalusvõimalusi kasutada ettekäändena tarbijate õiguste rikkumiseks. Neid tuleb tugevdada ja vajaduse korral uute ärimudelitega kohandada. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Lõpuks tuleb arvesse võtta tarbimiskeskusi, mis on suurlinnad ja suured tööstuslikud elektritarbijaid. Et neid saaks ohutult ja säästlikult varustada, tuleb need koondada koos ümbruskonnaga energiapiirkondadesse. Sama kehtib ka energiasaarte kohta. Energiapiirkonnad hakkavad toimima kontsentreeritud ringidena tarbimiskeskuste ümber. Ümberkaudse piirkonna taastuvenergia kasutamise potentsiaali täielikuks saavutmiseks on vaja sihtotstarbelisi stiimuleid. Need võivad koosneda näiteks vähendatud võrgutasudest, mis kehtivad juhul, kui energiapiirkond on isemajandav. Selle süsteemiarhitektuuri positiivne tagajärg on piirkondlike majandusstruktuuride tugevdamine, mis võib olla eriti oluline aspekt COVID-19 järgses majanduskorras. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Tuleviku energiasüsteem

| 6.1. | Uus energiasüsteem ei peaks enam toimima „ülalt alla“ (suurtest elektrijaamadest tarbijateni), vaid „alt üles“ – see tuleks kavandada paljude taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ja soojuse (hoonete energia) tootmis- ja tarnesaarte võrguna, kus elektri- ja soojusenergia jaotamine ning koormuse juhtimine (sealhulgas salvestamine) etendavad olulist rolli. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Sel viisil on võimalik saavutada kõigi Euroopa piirkondade piisav ja kindel varustamine (5). Seoses uute osalejate hulga mitmekesistamise sooviga annab see lisaks veel tulemuse, et lisaks tavapärastele (hulgi-)kaubandusstruktuuridele tekivad ka täiesti uued detsentraliseeritud turustamisvormid ja energiajuhtimissüsteemid. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Uuendused IT-valdkonnas, tootmis- ja salvestustehnikas, jaotussüsteemides ning samuti ehitustehnikas on võimaldanud juba praegu tekkida paljudel sellistel „tootmis- ja varustamissaartel“, mis veel mõne aasta eest tundusid mõeldamatud. Üksikisikud, ettevõtted, ühendused (nt energiaühistud) või omavalitsused (kommunaalteenuste osutajad) on töötanud välja iseseisvaid või osaliselt iseseisvaid lahendusi, mistõttu sõltuvad nad vähem tavapärastest pakkumistest ja energiavoogudest. Oluline on näha paralleeli tehniliste ja sotsiaalsete arengusuundade vahel. Mõlemad osutavad samas suunas, nimelt liikumisele suurema autonoomia ja hajutatumate isereguleerivate võrguüksuste poole. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Suurem kohalik tootmine ja otseturustus on tervitatav ka seetõttu, et seeläbi on võimalik võrgukadu vähendada. Saksamaa võrguagentuur (Bundesnetzagentur) on märkinud järgmist (6): „On selge, et elektrisüsteemi muutmine õnnestub kõige paremini kõigi osaliste tihedas koostöös. (...) Tuleb tervitada lähenemisviisi kasutada võimalikult palju energiat selle allika juures (...), kuna see võib minimeerida torujuhtmete kadusid.“ |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komisjon peaks seetõttu käsitlema kauplemissüsteemi soovitud energiataristust lähtuvalt, püüdmata kohandada energiataristu vajalikke muudatusi praegusele kauplemissüsteemile. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Siiski tuleks arvesse võtta ka paljude nende riikide kogemust, kus mõned turul osalejad, näiteks strateegilised investorid, on välja noppinud kõige tulusamaid energiatootmise sektoreid selleks, et maksimeerida oma kasumit, kuid keeldunud samas tegemast investeeringuid varustuskindlusse, innovatsiooni ja hooldusse, kandes need kulud edasi oma klientidele. |
| --- | --- |

6.6.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Vt mh ELT C 367, 10.10.2018, lk 1.

1

(2)  COM(2015) 80 final, 25.2.2015, lk 2.

2

(3)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 54.

3

(4)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 1.

4

(5)  ELT C 82, 3.3.2016, lk 13, ELT C 82, 3.3.2016, lk 22.

5

(6)  „„Smart Grid“ und „Smart Market“ – Eckpunktepapier der Bundesnetzagentur zu den Aspekten des sich verändernden Energieversorgungssystems“, detsember 2011, lk 42.

6

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/93

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Üldine juurdepääs inimväärsele, kestlikule ja pikaajaliselt taskukohasele eluasemele“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/13)

| Raportöör: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | András EDELÉNYI |

Raportöör:

Raymond HENCKS

Kaasraportöör:

András EDELÉNYI

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/1/3 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | COVID-19 põhjustatud tervishoiu-, majandus- ja sotsiaalkriis tõi välja, kui tõsine on tasukohase eluaseme kriis, mis kestab liikmesriikides juba aastaid, (1) eelkõige kodutute, ülerahvastatud majapidamiste, vaesemate linnaosade elanike ning hooajatööliste ja sisserändajate jaoks, kes elavad kehvades elamistingimustes, mis on otseselt mõjutanud nakatumismäära ühiskonnas. Kuigi eluasemepoliitika on endiselt liikmesriikide pädevuses, nõuab inimväärse ja taskukohase eluaseme puudus Euroopa Liidus eluaseme Euroopa tegevuskava, mis hõlmab sidusaid ja Euroopa kodanikele arusaadavaid meetmeid. Need aitaksid liikmesriikidel ning Euroopa piirkondadel ja linnadel kestlikult taashoogustada taskukohase hinnaga ja sotsiaaleluasemete pakkumist ning tõhusalt võidelda kodutuse vastu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EL peab kõigepealt kehtestama tõelise universaalse õiguse eluasemele, eelkõige kasutades seadusandliku tavamenetluse kohaselt valdkondlikku määrust, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 14 sätestada taskukohase ja inimväärse eluaseme pakkumise, loomise ja rahastamise põhimõtted ja tingimused. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab sellega seoses heaks komisjoni algatuse Euroopa sotsiaalõiguste samba ja Euroopa poolaasta vahelise seose loomiseks. Eluasemepoliitikas peaks see tähendama paremat järelevalvet sotsiaaleluaseme reformi, eluaseme kättesaadavuse ja taskukohasuse üle, samuti eluasemetoetuste tõhusust. Komitee nõuab, et enne Euroopa poolaasta riigipõhiste eluasemepoliitika soovituste vastuvõtmist konsulteeritakse organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega. Komitee soovib suuremat manööverdamisruumi pikaajaliste investeeringute jaoks sotsiaaltaristusse ja seda, et valitsemissektori eelarve puudujäägi arvutamisel jäetaks need avaliku halduse arvepidamisest välja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Euroopa taskukohasesse, inimväärsesse ja piisavasse eluasemesse investeerimise fondi loomine mõõdukate kuludega eluasemete loomiseks ja säilitamiseks aitaks ELil muuta oma meetmed ja poliitika Euroopa kodanike jaoks arusaadavamaks ja sidusamaks, eelkõige rohelise kokkuleppe tulevase ehitustegevuskava ja tulevase Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava raames. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Liikmesriigid peavad 2020. aastal esitama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule aruande kinnisvarahindade võimaliku ülehindamise ja selle nõukogu soovituste järel võetud meetmete kohta või põhjenduste kohta, mis tuleb esitada, kui selles valdkonnas ei ole samme astutud. Selle aruande põhjal on äärmiselt oluline tuvastada väga varakult nõrgad kohad, mis võivad põhjustada finants-, majandus- ja ühiskondlikke kriise, ja vastavalt tegutseda. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Euroopa Komisjon peab asuma esimesel võimalusel läbi vaatama otsust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta seoses sotsiaalmajutuse sihtrühmaga ja täpsustama, et eluasemepoliitika ei või piirduda ainult eesmärgiga aidata vaesuse piiri lähedal elavaid inimesi, vaid peab tagama inimväärse ja pikaajaliselt taskukohase eluaseme kõikidele kodanikele, iseäranis kodututele, noortele paaridele, üksikvanemaga perekondadele ja suurperedele, palgatöötajatele ning üldisemalt keskklassi kuuluvatele elanikele, kes kannatavad Euroopa eluasemekriisi tõttu. Sellega seoses peaks komisjon välja pakkuma eluaseme ebaproportsionaalselt suurte kulude mõiste ühise määratluse ja ülemääraste eluasemekulude hindamise ühtlustatud meetodi, tühjana seisva eluaseme ja ehitatava maa spekulatiivse kinnihoidmise vastase õigusnormi ning raamistiku, millega reguleeritakse tavasid muuta taskukohase eluaseme sihtotstarbe lühiajaliseks turismimajutuseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lõpuks palub komitee komisjonil korraldada igal aastal taskukohase eluaseme teemalise Euroopa tippkohtumise, mis tooks kokku kõik osapooled, et analüüsida Euroopa taskukohase eluaseme tegevuskava rakendamist ja järelevalvet eluaseme olukorda ELis käsitleva aastaaruande abil. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Kuigi eluasemetoetuse saamise võimalus on kirjas ELi põhiõiguste hartas ning sotsiaaleluaseme või kvaliteeteluaseme toetuse saamise võimalus sisaldub Euroopa sotsiaalõiguste sambas, ei ole inimväärse eluaseme õiguse tunnustamine ELi õigusaktides tõeliselt lõpule viidud, kuna see ei ole siiski tõeliselt toimiv. Sellest annab tunnistust kodutute ja kehvades elamistingimustes inimeste või kitsastes tingimustes elavate leibkondade osakaalu märgatav suurenemine. Praktikas ei saa Euroopa kodanikud tegelikult kasutada õigust inimväärsele ja taskukohasele eluasemele. See õigus piirdub eluasemetoetuse, sotsiaalmajutuse või ajutise majutusega varjupaikades, kui asjaomast inimest peetakse liikmesriikide õigusnormide ja tavade kohaselt abivajavaks, tingimusel et on olemas asjakohane majutus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Elamumajanduse turujõud ei suuda täita kõiki vajadusi. Eluaseme jätkuv kallinemine on toonud kaasa ebavõrdsuse suurenemise kogu Euroopas. See tähendab, et üha suuremal hulgal leibkondadel kulub rohkem kui 40 % oma eelarvest eluasemele, mis tähendab, et eluasemega seotud kulud on ebaproportsionaalselt suured. 11 % Euroopa kodanikest on olukorras, kus üle 40 % nende isiklikest tuludest (ilma eluasemetoetuseta) kulub eluasemele, ja üks kodanik kahekümnest elab liiga kitsastes elamistingimustes, kus puuduvad teenused esmaste vajaduste katmiseks (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Majanduslikud ja demograafilised struktuurid ning hinnatasemed on liikmesriigiti väga erinevad. Lisaks on suur hinnavahe pealinnade, väiksemate linnade ja ülejäänud territooriumide vahel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Suurt hulka Euroopa suurlinnapiirkondade, suurlinnade ja eeslinnapiirkondade eluasemeturge iseloomustab tugev nõudluse kasv seoses leibkondade liikuvusega töökoha otsinguil. Samas piiravad eluasemepakkumist kinnistute nappus, suurenevad ehituskulud ja üha tihedam asustus ning investorite spekulatiivsed tavad. Maa on napp ressurss, mille kasutamine on seotud kasvava konkurentsiga eri sihtostarvete vahel: elamumaa, avalik taristu, põllumajandus, metsamajandus, äri ja tööstus, transport, elurikkus, niisutusmaad, meelelahutus jne, sel määral, et maa hind on sageli eluaseme kõige vähem taskukohane tegur. Eluaseme kallinemine suurlinna- ja eeslinnapiirkondades väljendub kasvavas eluasemeturult väljatõrjumises, suurenevas kodutuses ja järjest kehvamates elamistingimustes, mis laieneb nüüdsest noortele, üksikvanemaga perekondadele ja suurperedele, palgatöötajatele ja üldisemalt keskklassidele, keda tõrjutakse Euroopa suurlinnapiirkondadest liigsete eluasemekulude tõttu välja ja kes on sunnitud ümber asuma maapiirkondadesse.
  See ümberasumine toob omakorda kaasa erineval määral eluasemekulude suurenemise maapiirkondades, mille tagajärjeks on muu hulgas sotsiaalne segregatsioon, eranditult elamutega hõivatud piirkondade (magalalinnajaod) esilekerkimine, suurem liikuvus, maastikumuutused, maa hõivamine ning taristu ja kommunaalkulude suurenemine. |
| --- | --- |

2.4.

See ümberasumine toob omakorda kaasa erineval määral eluasemekulude suurenemise maapiirkondades, mille tagajärjeks on muu hulgas sotsiaalne segregatsioon, eranditult elamutega hõivatud piirkondade (magalalinnajaod) esilekerkimine, suurem liikuvus, maastikumuutused, maa hõivamine ning taristu ja kommunaalkulude suurenemine.

| 2.5. | Liikmesriikidel on oma üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste, sealhulgas eluaseme määratlemisel, korraldamisel ja rahastamisel ulatuslik kaalutlusõigus. See pädevus ei vabasta neid siiski liidu väärtuste (inimväärikus, võrdsus, mittediskrimineerimine, inimõigused jne) ja eluaset käsitlevate liidu eeskirjade järgimisest, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 26 (üldhuviteenuste kohta) järgimisest. Protokollis palutakse liikmesriikidel tagada kõrge kvaliteet, ohutus ja vastuvõetav hind, võrdne kohtlemine ning üldise juurdepääsu ja kasutajate õiguste edendamine. Komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on seega oluline roll ja teda kutsutakse üles sekkuma, kui liikmesriigid ei täida oma kohustusi.
  Riigiabieeskirjade raames vähendab komisjon siiski põhjalikult liikmesriikide pädevusi, asudes seisukohale, et sotsiaaleluaseme saamise õigus peab olema reserveeritud ainult kõige enam puudust kannatavatele leibkondadele, samas kui eluasemekriis puudutab palju laiemat elanikkonda. Samuti võib avaliku sektori asutus müüa ehitusmaad taskukohas eluaseme loomise programmi raames üksnes turuhinnaga ja vaid pärast seda, kui see hind on keerulise menetlusega kindlaks määratud. |
| --- | --- |

2.5.

Riigiabieeskirjade raames vähendab komisjon siiski põhjalikult liikmesriikide pädevusi, asudes seisukohale, et sotsiaaleluaseme saamise õigus peab olema reserveeritud ainult kõige enam puudust kannatavatele leibkondadele, samas kui eluasemekriis puudutab palju laiemat elanikkonda. Samuti võib avaliku sektori asutus müüa ehitusmaad taskukohas eluaseme loomise programmi raames üksnes turuhinnaga ja vaid pärast seda, kui see hind on keerulise menetlusega kindlaks määratud.

| 2.6. | Liikmesriikide taskukohastesse ja sotsiaalelamutesse tehtavad riigisektori investeeringud on märkimisväärselt kahanenud pärast kommertspankade tagasitõmbumist nende investeeringute rahastamisest ning majandus- ja eelarvekriisi ja samuti stabiilsuse ja kasvu pakti tagajärjel. Seetõttu ei ole olnud võimalik kasvavat nõudlust rahuldada turupakkumist täiendava eluasemete pakkumisega, seda enam, et mõnes liikmesriigis on muutumas järjest levinumaks olemasolevate sotsiaalelamute erastamine. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sellele pingele kohalikel eluasemeturgudel on lisandunud internetiplatvormid nõudluse koondumisega rahvusvaheliste rändevoogude ja ülemaailmsete turismimajutusplatvormide arendamise tõttu. See on viinud kõige atraktiivsemates suurlinnapiirkondades taskukohaste eluasemete turult kõrvaldamiseni, muutes pakutava eluaseme sihtotstarbe lühiajaliseks majutuseks. Sellele lisanduvad rahvusvaheliste kapitaliühingute (pensionifondid, kindlustusseltsid, erakapitali investeerimisfondid jne) strateegiad, kes finantstulude (intressimäärad, dividendid jne) väga madalat taset arvestades investeerivad suurel määral kinnisvarasse, mis omakorda tõstab hindu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asus oma 31. oktoobri 2016. aasta soovitustes (3) seisukohale, et eelmised finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturgude jätkusuutmatul arengul võivad olla rasked tagajärjed finantssüsteemi stabiilsusele ja majandusele tervikuna. Nõukogu saatis 2019. aastal üheksale liikmesriigile hoiatuse elamukinnisvara haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | COVID-19 pandeemia on kinnisvaraturu halvanud. Pärast tervishoiukriisi võivad rasked tagajärjed hakata eluasemesektoris tunda andma. Pakkumise poole peal võivad võimuorganite ja riigiasutuste toetused leibkondadele ja investeeringud sotsiaalelamutesse oluliselt väheneda pandeemia tagajärgede vastu võitlemises tehtud majanduslike ja sotsiaalkulutuste tõttu, mis koormavad tugevalt tulevasi riigisektori eelarveid. Nõudluse poolel suureneb nende leibkondade arv, kellel ei ole enam tulu, mis on vajalik endale kinnisvaraturult eluaseme hankimiseks, proportsionaalselt töötuse ja tööalase ebakindluse suurenemisega. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Rohelise kokkuleppe ehitustegevuskava ja Euroopa sotsiaalõiguste sammas peavad olema võimalus muuta ELi eluasemepoliitika konkreetseks ja arusaadavaks, järgides seejuures liikmesriikide poliitikameetmeid ja tavasid. Eelkõige tuleb kutsuda kõiki ELi finantseerimisasutusi (Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond) ja programmi „InvestEU“ üles taaskäivitama avalikke investeeringuid ning oluliselt suurendama pikaajalist soodsatel tingimustel laenuandmist ning tagatiste andmist investoritele ja ehitussektorile lõpptarbija kasuks. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Eluaseme ebaproportsionaalselt suured kulud

| 3.1. | Vaieldamatult tuleb paljudel leibkondadel kanda oma eluaseme eest ebaproportsionaalselt suuri kulusid, mis on nende peamine tarbimiskulu ja liigne koormus muude esmatarbevajaduste arvelt. See seab paljud Euroopa kodanikud suurde ülemäärase võlgnevuse, sotsiaalse staatuse kaotamise või ühiskonnast väljatõrjumise ohtu (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Liidu tasandil ei ole üksmeelt eluaseme ebaproportsionaalselt suurte kulude ja nende komponentide määratluse osas. Eurostat on seisukohal, et eluasemekulud, mis ületavad 40 % kasutada jäävast tulust, on ebaproportsionaalselt suured kulud, samas kui komisjoni eri dokumentides on selle määra suuruseks määratud üks kolmandik kasutada jäävast tulust. Lisaks sunnib tervishoiukriis väheste vahenditega leibkondi kasutama oma sääste üüri maksmiseks, ja seab nad seetõttu veel rohkem ülevõlastumise ohtu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Samuti toimub ELis eluaseme ebaproportsionaalselt suurte kulude mõiste määratluse üle regulaarselt metodoloogilisi arutelusid; kõik riiklikud statistikaametid ei kasuta samu hindamismeetodeid. Ühiste suundade väljatöötamisel tuleb arvesse võtta sotsiaal-majanduslikku tegelikkust. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eluaseme ebaproportsionaalselt suured kulud ei puuduta enam mitte ainult kõige rohkem puudust kannatavat elanikkonda, kes on vaesusriski piirimail, vaid ka inimesi, kelle tulud on ühelt poolt liiga suured selleks, et nad saaksid taotleda sotsiaaleluaset, ja teiselt poolt liiga väikesed selleks, et nad saaksid endale eluaseme eraõigusliku turu tingimustel. Inimväärne eluase linnas või äärelinnas töökoha lähedal ei ole neile sageli enam taskukohane. Need inimesed on sunnitud asuma oma töökohast kaugele. Nii et kuigi nad saavad kasu sellest, et eluasemekulud on suurtest linnakeskustest väljaspool väiksemad, tuleb neil toime tulla muude lisakulude, liikuvuse probleemide, keskkonnanõuete ja muude täiendavate piirangutega. Keskklassi linnakeskustest väljatõstmisega kaasneb funktsionaalne tasakaalustamatus, mis suurendab eluasemenõudlust ning põhjustab üüri kallinemist ja saaste suurendamist seoses kodu ja töökoha vahet edasi-tagasi sõitmisega. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Liikmesriikide eluasemepoliitika ei saa seega piirduda üksnes eesmärgiga aidata haavatavatel inimestel leida katus pea kohale, vaid see peab tagama eluaseme kohandamise perekonna olukorraga, eluaseme kvaliteedi edendamise, eelkõige parandades olemasolevat elupaika, st tagades kõigile kodanikele inimväärse ja taskukohase eluaseme seal, kus väljenduvad nii kvantitatiivsed kui ka kvalitatiivsed vajadused. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Sotsiaalelamumajandus

| 4.1. | Liikmesriikides omaks võetud lähenemisviiside ja käsitluste mitmekesisust arvestades puudub Euroopa sotsiaalelamumudel. Enamikus liikmesriikides täheldatakse siiski ühiseid suundumusi: detsentraliseerimine kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kasuks, uuesti keskendumine kõige nõrgematele elanikkonnarühmadele, avalike investeeringute vähenemine sotsiaaleluaseme pakkumisse ja olemasolevate elamute väärtustamine üürile antavate sotsiaalkorterite müügi teel, mõnikord seetõttu, et sotsiaalelamute üürileandjad ei suuda enam tagada korterite nõuetega vastavusse viimist ega renoveerimist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ELis kujutab sotsiaalmajutus või mõõdukate kuludega eluase endast eluasemeõiguse konkreetset väljendust. See õigus peab tagama kõikidele inimestele, kes seda vajavad, juurdepääsu inimväärsele eluasemele taskukohase üüri/hinna eest, et täita nii oma sellekohaseid kohustusi, mis tulenevad paljudest nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil sõlmitud konventsioonidest, deklaratsioonidest, hartadest ja lepingutest. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisjon, kes toimib otsuse kohaselt Euroopa konkurentsiasutusena, on oma sotsiaaleluaseme käsitluses väga piirav: (5) ta sätestab, et riigiabist teatamise kohustusest vabastatud sotsiaaleluasemed peavad olema ette nähtud ainult „ebasoodsas olukorras olevatele isikutele või vähem soodsas olukorras olevatele ühiskonnarühmadele, kes piiratud maksevõime tõttu ei suuda muretseda endale eluaset turutingimustel“. See piirav sotsiaaleluaseme määratlus ei vasta enam Euroopa eluasemekriisi ulatusele ega liikmesriikide poolt sotsiaaleluasemete üürileandjatele pandud avaliku teenindamise kohustustele, ulatudes peavarjuta inimeste eluasemest kuni taskukohase või keskmise hinnaga eluasemeni keskklassi kuuluvate inimeste jaoks Euroopa suurlinnades. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ühes 2006. aasta teatises (6) liigitas komisjon sotsiaaleluaseme üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste hulka, mille suhtes kehtib subsidiaarsuse põhimõte ja mis jätavad (põhimõtteliselt) liikmesriikidele ulatusliku kaalutlusõiguse kõnealuste teenuste määratlemisel, korraldamisel ja rahastamisel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Selle vabaduse teostamisel peavad liikmesriigid siiski arvesse võtma Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mille kohaselt loetakse peaaegu kõiki sotsiaalvaldkonnas osutatavaid teenuseid (peale sotsiaalkindlustussüsteemide, mis põhinevad solidaarsusel) majandustegevuseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Järelikult, kuna spetsiaalset õigusraamistikku sotsiaalelamumajanduse kohta ei ole, kohaldatakse sotsiaalelamumajandusele üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid ühenduse sätteid, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklit 14 ja Lissaboni lepingule lisatud protokolli nr 26. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sellest tulenevalt tuleb liidul ja liikmesriikidel oma vastavate pädevuste ja Lissaboni lepingu reguleerimisala piires tagada, et sotsiaaleluasemete jagamine toimuks niisuguste, eelkõige majanduslike ja finantsalaste põhimõtete ja tingimuste alusel, mis võimaldavad neil oma eesmärke täita. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Sotsiaalelamumajanduse ettevõtjatele on kättesaadavad olulised Euroopa rahastamisvahendid sotsiaalelamute ning sotsiaalselt tõrjutud kogukondadele kohandatud elamute ehitamise või soojustamise ja renoveerimise kaasrahastamiseks. Need vahendid on saadaval eelkõige Euroopa fondide, (7) Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Nõukogu arengupanga, Junckeri strateegiliste investeeringute kava teise etapi ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja taasterahastu „NextGenerationEU“ raames loodava investeerimisfondi, iseäranis õiglase ülemineku fondi, ühtekuuluvuse huvides ja Euroopa territooriumidele antava taasteabi (REACT-EU) ja programmi „InvestEU“ kaudu.
  Nii annavad Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond pikaajalisi laene, et toetada sotsiaalelamumajanduse ettevõtjaid, avaliku ja erasektori partnerlusi, koondstruktuure, vahendajapanku ja projektiettevõtjaid. Mõnel juhul on suurema riski võtmiseks vaja abi Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist. Seepärast tuleks need pikaajalised investeeringud sotsiaalsesse taristusse muuta Euroopa kodanikele arusaadavaks. |
| --- | --- |

4.8.

Nii annavad Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond pikaajalisi laene, et toetada sotsiaalelamumajanduse ettevõtjaid, avaliku ja erasektori partnerlusi, koondstruktuure, vahendajapanku ja projektiettevõtjaid. Mõnel juhul on suurema riski võtmiseks vaja abi Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist. Seepärast tuleks need pikaajalised investeeringud sotsiaalsesse taristusse muuta Euroopa kodanikele arusaadavaks.

| 4.9. | Rohelise kokkuleppe ehitustegevuskava eelnõu ja selle eesmärk – hoonete ning eelkõige sotsiaalelamute ja eramute soojustusrenoveerimise laine – tuleks samuti korraldada spetsiaalse investeerimisfondi ja toetuse abil, mille abil struktureerida kohalikke soojustusrenoveerimise tööstusharusid, kes on kohalikud töökohtade loojad ja mastaabisäästu allikad ELi kaasrahastatud projekti „EnergieSprong“ eeskujul. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Liikmesriikide tasandil on võetud terve rida meetmeid säästva elukeskkonna edendamiseks, muu hulgas ehitades mõõdukate kuludega eluasemeid, pakkudes individuaalset abi hüpoteeklaenu saamiseks vajaliku algkapitali soetamisel, eesmärgiga vähendada hüpoteeklaenu igakuiste tagasimaksete suurust, aidates kõige ebasoodsamas olukorras olevatel leibkondadel üürida sobiva inimväärse eluaseme või innustades eluhoonete energiatõhusaks renoveerimist ja taastuvenergia kasutamist. Stimuleerivad ja maksumeetmed ei ole liikmesriikide tasandil siiski kooskõlastatud ega soosi alati sotsiaalselt mitmekesist elamumajandust. Lisaks peaks iga liikmesriik pakkuma sõltumatut teenust, mis annab maksimaalset teavet ja nõu mis tahes liiki küsimuste puhul, mis käsitlevad eraisikutele mõeldud eluasemeabi ning riigisektori abi andmist avaliku ja erasektori arendajatele subsideeritud elamute ehitamisel. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kõik need algatused ja toetused ei suuda siiski lahendada taskukohase ja inimväärse eluaseme puudust. Seepärast ongi komitee seisukohal, et komisjon peaks esitama inimväärse ja taskukohase eluaseme Euroopa tegevuskava Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtte nr 19 ja rohelise kokkuleppe tulevase ehitustegevuskava rakendamise raames. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Euroopa inimväärse ja taskukohase eluaseme tegevuskava: pikaajaline investeering oma kodanikele ja piirkondadele lähemalseisva Euroopa nimel

| 5.1. | Kuigi eluasemepoliitika on endiselt liikmesriikide pädevuses, nõuab asjakohase eluaseme puudus, millega ELis seistakse silmitsi, inimväärse taskukohase eluaseme Euroopa tegevuskava, mis hõlmab sidusaid ja arusaadavaid meetmeid. Need aitaksid liikmesriikidel ning Euroopa piirkondadel ja linnadel kestlikult taashoogustada taskukohase hinnaga ja sotsiaaleluaseme pakkumist asjaomastel kohalikel eluasemeturgudel, suurendades seejuures elamute energiatõhusust. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Euroopa tasandil ei ole eluaseme tegeliku õiguse universaalset määratlust, kuna igal inimesel või perekonnal, kellel on erilisi raskusi, on õigus saada kohalikult omavalitsuselt toetust ainult selleks, et saada või säilitada inimväärne eluase. Lisaks jääb piisava eluasemepakkumise puudumisel õigus eluasemele, isegi kui see on siduv, teoreetiliseks. Seepärast nõuab komitee, et ELi õiguses kehtestataks tegelik õigus eluasemele. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisjon peab tagama, et sellise õigusega kaasneksid veenvad poliitikameetmed selliste pikaajaliste investeeringute toetuseks, mis on vajalikud taskukohase ja sotsiaaleluaseme riikliku pakkumise programmitöö jaoks, kus sotsiaalne mitmekesisus ja minimaalsed kvaliteedistandardid oleksid üldreegliks. Komitee palub Euroopa Parlamendil ja Euroopa Liidu Nõukogul kehtestada seadusandliku tavamenetluse kohaselt valdkondliku määruse abil taskukohase eluaseme pakkumise, teostamise ja rahastamise põhimõtted ja tingimused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 14. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisjon peab asuma läbi vaatama otsust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta seoses sotsiaalmajutuse saamise õigust omavate inimeste sihtrühmaga ja täpsustama, et eluasemepoliitika ei või piirduda ainult eesmärgiga aidata vaesuse piiri lähedal elavaid inimesi, vaid peab tagama inimväärse ja pikaajaliselt taskukohase eluaseme kõikidele kodanikele, sh kodututele ja inimestele, kes kannatavad Euroopas valitseva asjakohase eluaseme puuduse tõttu. Peale selle tuleb ette näha sätted tühjana seisva eluaseme ja ehitusmaa spekulatiivse kinnihoidmise reguleerimiseks ning raamistik turistidele väljaüürimise tavade jaoks, lahutades korteri omandiõiguse selle kasutusest, mis on ühishüve, üldhuvi ning mille suhtes peab saama kohaldada konkreetset raamistikku, et see kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisjon peaks samuti välja pakkuma taskukohase eluaseme ja eluaseme ebaproportsionaalselt suurte kulude ühise määratluse ning ülemääraste eluasemekulude hindamise ühtlustatud metoodika. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Liikmesriigid peavad 2020. aastal esitama Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule aruande kinnisvara võimaliku ülehindamise ja selle nõukogu soovituste järel võetud meetmete kohta või põhjenduste kohta, mis tuleb esitada, kui selles valdkonnas ei ole samme astutud. Selle aruande põhjal on äärmiselt oluline tuvastada väga varakult nõrgad kohad, mis võivad põhjustada finantskriise. Komitee on seisukohal, et seda aruannet tuleb 2021. aastal muuta teise aruandega, mis täiendab seda, näidates võimalikke COVID-19 kriisist tingitud tagajärgi. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee kiidab sellega seoses heaks komisjoni algatuse Euroopa sotsiaalõiguste samba ja Euroopa poolaasta vahelise seose loomiseks. Eluasemepoliitikas peaks see tähendama paremat järelevalvet sotsiaaleluaseme reformi, eluaseme kättesaadavuse ja taskukohasuse üle, samuti eluasemetoetuste tõhusust, kuid komitee nõuab, et enne Euroopa poolaasta riigipõhiste eluasemepoliitika soovituste vastuvõtmist konsulteeritakse organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Aastateks 2021–2027 kavandatud Euroopa ühtekuuluvuspoliitika läbivaatamise ettepanek, mis on Euroopa Liidu Nõukogus ja Euroopa Parlamendis arutamisel, näeb ette sotsiaalelamumajanduse eelarve suurendamise 2,2 miljardilt eurolt 4 miljardi euroni. Komitee soovib suuremat manööverdamisruumi pikaajaliste investeeringute jaoks sotsiaaltaristusse ja seda, et valitsemissektori eelarve puudujäägi arvutamisel jäetaks need avaliku halduse arvepidamisest välja. EL ei saa ühelt poolt kutsuda liikmesriike üles tagama nõutaval tasemel reinvesteerimist sotsiaaltaristusse ning teiselt poolt kehtestama nendele investeeringutele stabiilsuse ja kasvu paktiga ülemmäära. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Euroopa taskukohasesse eluasemesse investeerimise fondi loomine eluasemete loomiseks ja säilitamiseks aitaks ELil muuta oma meetmed ja poliitika Euroopa kodanike jaoks arusaadavamaks ja sidusamaks, eelkõige rohelise kokkuleppe tulevase ehitustegevuskava ja tulevase Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava raames. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Komitee palub komisjonil korraldada igal aastal taskukohase eluaseme teemalise Euroopa tippkohtumise, mis tooks kokku kõik osapooled, et analüüsida kõnealuse Euroopa taskukohase eluaseme tegevuskava rakendamist ja järelevalvet eluaseme olukorda ELis käsitleva aastaaruande abil. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komitee leiab lõpuks, et sotsiaalelamumajandusse suhtutakse sageli eelarvamusega, kui see ei kuulu üldhuvi raames sotsiaalse mitmekesisuse, paljususe ja kaasamise eesmärgi alla. Komitee peab vajalikuks meelde tuletada, kuivõrd aitab investeerimine sotsiaalelamumajandusse arendada tööhõivet ja minna üle keskkonnasäästlikule majandusele. |
| --- | --- |

5.11.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Vt aruanne „State of Housing in the EU 2019“, Housing Europe.

1

(2)  Eurostat: eluasemekulud, märts 2017.

2

(3)  CERS/2016/14.

3

(4)  Eurostat (eluasemekulud, märts 2017).

4

(5)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes.

5

(6)  COM(2006) 177 final, „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus“.

6

(7)  Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Interreg.

7

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/99

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi lennutranspordi tulevik koroonakriisi ajal ja pärast seda“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/14)

| Raportöör: | Thomas KROPP |
| --- | --- |

Raportöör:

Thomas KROPP

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 217/1/2 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

217/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Lennundus on üks sektoreid, mis kannatab koroonakriisi all eriti rängalt. Ainuüksi 2020. aasta märtsist maini kukkus lennureisijate turg 90 %, mis tekitas tohutut kahju kõigile lennunduse väärtusahela sidusrühmade ja nende töötajate sissetulekutele.
  Lennundus on väga oluline kaubanduse ja turismi jaoks ning samuti ühenduste jaoks nii Euroopas endas kui ka kolmandate riikidega. Turismisektor, mis panustab paljude riikide SKP-sse märkimisväärse osa, on teeninud suuri kahjumeid. See mõjutab ELi riike, kuid avaldab veelgi suuremat mõju arenguriikidele, kus see sektor moodustab olulise osa SKPst. Nendes riikides ähvardab turismitegevuse lõppemine teha olematuks olulised humanitaaralased edusammud (uuring „Entwicklungsfaktor Tourismus“, Institut der deutschen Wirtschaft, 2015, mille kohaselt kulutasid ainuüksi Saksamaa turistid arenguriikide turismisihtkohtades 13,5 miljardit eurot. See moodustab 5 % kõigist turistide kulutustest neis riikides ja aitab seal luua 78 000 töökohta).
  Komitee kutsub komisjoni üles edendama turismi kui ühte arengukoostöö nurgakivi. |
| --- | --- |

1.1.

Lennundus on väga oluline kaubanduse ja turismi jaoks ning samuti ühenduste jaoks nii Euroopas endas kui ka kolmandate riikidega. Turismisektor, mis panustab paljude riikide SKP-sse märkimisväärse osa, on teeninud suuri kahjumeid. See mõjutab ELi riike, kuid avaldab veelgi suuremat mõju arenguriikidele, kus see sektor moodustab olulise osa SKPst. Nendes riikides ähvardab turismitegevuse lõppemine teha olematuks olulised humanitaaralased edusammud (uuring „Entwicklungsfaktor Tourismus“, Institut der deutschen Wirtschaft, 2015, mille kohaselt kulutasid ainuüksi Saksamaa turistid arenguriikide turismisihtkohtades 13,5 miljardit eurot. See moodustab 5 % kõigist turistide kulutustest neis riikides ja aitab seal luua 78 000 töökohta).

Komitee kutsub komisjoni üles edendama turismi kui ühte arengukoostöö nurgakivi.

| 1.2. | ELi liikmesriigid on valmis aitama majanduse taastamise protsessis kõiki majandusharusid. Siiski on enneolematu üleilmse majanduslanguse ning samuti pandeemia teadmata kestuse tõttu ebatõenäoline, et üleilmne majandustegevus saavutab lähitulevikus taas koroonaeelse taseme. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles töötama välja tervikliku tegevuskava kogu Euroopa lennundussektori taastamiseks. Selline tegevuskava peaks sisaldama sihtotstarbelisi vahendeid kõigi allsektorite ja nende töötajate toetamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kõik sidusrühmad ja sotsiaalpartnerid vajavad kavandamisstabiilsust. Koroonakriisi tõttu on vaja selgelt eristada lennundussektori taastumisetappi lühikeses perspektiivis, tagades samal ajal sektori rahvusvahelise konkurentsivõime ja võrdsed tingimused keskmises ja pikas perspektiivis.
  Sellega seoses on kvaliteetsete töökohtade ja sobivate töötingimuste säilitamine äärmiselt vajalik oskustööjõu hoidmiseks, sest ilma selleta ei ole võimalik tagada jätkusuutlikku konkurentsivõimet. Kvalifitseeritud tööjõu jätkuv töölevõtmine ja koolitamine lennunduse väärtusahelas on seega Euroopa lennunduse taastumise üks eeltingimus. |
| --- | --- |

1.3.

Sellega seoses on kvaliteetsete töökohtade ja sobivate töötingimuste säilitamine äärmiselt vajalik oskustööjõu hoidmiseks, sest ilma selleta ei ole võimalik tagada jätkusuutlikku konkurentsivõimet. Kvalifitseeritud tööjõu jätkuv töölevõtmine ja koolitamine lennunduse väärtusahelas on seega Euroopa lennunduse taastumise üks eeltingimus.

| 1.4. | Lühikeses perspektiivis peaks komisjon seadma prioriteediks reisijate usalduse taastamise lennunduse vastu. Koroonakriis on loonud turutingimused, mida ei ole enamikus asjaomastes eeskirjades käsitletud. Reisijatele tuleb anda kindlus tingimuste kohta, mille alusel ettemakstud piletid hüvitatakse, juhul kui lend kriisi ajal tühistatakse. Samuti peaks komisjon edendama arusaamist sellest, et lennureisid on ohutud, julgustades sõlmima siduvaid rahvusvahelisi kokkuleppeid asjakohaste tervishoiustandardite kehtestamiseks.
  Selle väga tähtsa taastamisetapi ajal peaks komisjon tagama ka kavandamisstabiilsuse, kehtestades moratooriumi tõhusat taastumist takistavatele õigusraamistiku muudatustele.
  Komitee kutsub komisjoni üles otsima ja säilitama head tasakaalu koroonakriisist ülesaamiseks vajalike taastamismeetmete ja Euroopa rohelise kokkuleppe alusel finantseeskirjades teha soovitatud kohanduste vahel. Komitee kutsub komisjoni üles vältima sektorile finants- ja/või regulatiivse lisakoormuse kehtestamist, eriti majanduse taastamise perioodil, mil kogu sektor on finantsiliselt äärmiselt nõrk. See hõlmab muu hulgas „kasuta või kaota“ põhimõttel toimivast teenindusaegade pakkumisest loobumise pikendamist 2020.-2021. aasta talvehooajaks, kuid mitte ainult. |
| --- | --- |

1.4.

Selle väga tähtsa taastamisetapi ajal peaks komisjon tagama ka kavandamisstabiilsuse, kehtestades moratooriumi tõhusat taastumist takistavatele õigusraamistiku muudatustele.

Komitee kutsub komisjoni üles otsima ja säilitama head tasakaalu koroonakriisist ülesaamiseks vajalike taastamismeetmete ja Euroopa rohelise kokkuleppe alusel finantseeskirjades teha soovitatud kohanduste vahel. Komitee kutsub komisjoni üles vältima sektorile finants- ja/või regulatiivse lisakoormuse kehtestamist, eriti majanduse taastamise perioodil, mil kogu sektor on finantsiliselt äärmiselt nõrk. See hõlmab muu hulgas „kasuta või kaota“ põhimõttel toimivast teenindusaegade pakkumisest loobumise pikendamist 2020.-2021. aasta talvehooajaks, kuid mitte ainult.

| 1.5. | Keskpikas perspektiivis peaks komisjon läbi vaatama ELi lennundusstrateegia (vastu võetud aastal 2015), mis peaks tagama koroonakriisi järel võrdsed tingimused, tuginedes lennundussüsteemi erakordse hapruse hindamisele ning muutunud parameetritele ja turudünaamikale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab komisjonil kaaluda uute läbirääkimiste alustamist kahepoolsete lennunduslepingute üle kolmandate riikidega, et vältida riigiabi, keskkonnaalaste eeskirjade, nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteem, ja sotsiaalse tasakaalustamatuse moonutavat mõju, võttes aluseks võrdsed tingimused, et tagada turu jätkuv kestlik kasv. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kui Euroopa lennundussektor on taas oma stabiilsuse saavutanud, ootab komitee, et komisjon võtaks endale kohustuse luua jätkusuutlik lennunduspoliitika, mis vallandaks Euroopa lennundussektori potentsiaali. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub komisjoni üles tagama Euroopa konkurentsivõime, kiirendades ühtse Euroopa taeva täielikuks rakendamiseks vajalikke regulatiivseid samme pärast aastaid kestnud ebavajalikke vaidlusi liikmesriikide ja ELi vahel ning saavutades seeläbi kogu ELi hõlmava kuni 10 %-lise CO2 heite vähenemise. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Roheline kokkulepe on väga oluline komitee toetatav poliitikapakett, mille eesmärk on vähendada lõppkokkuvõttes kõigi sektorite, sh lennunduse mõju kliimamuutustele. Komitee loodab, et teadus- ja arendustegevusele eraldatakse veel ELi vahendeid, et edendada keskkonnahoidlikke tooteid, teenuseid, menetlusi ja tehnoloogiaid ilma Euroopa konkurentsivõimet kahjustamata. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keskenduma liikmesriikides rahalise abi andmisel ülemaailmselt kohaldatavate kestlikkuse standardite edendamisele, sealhulgas keskkonnaalastele lisameetmetele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovib leida kinnitust sellele, et sotsiaaldialoogi kasutavaid sotsiaalpartnereid kaasatakse jätkuvalt vajalike regulatiivsete meetmete väljatöötamisse ja rakendamisse, ning kordab, et on valmis täielikult toetama komisjoni tema püüdlustes edendada Euroopa lennundussektori kiiret taastumist. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taust

| 2.1. | ELi lennundussektor annab otseselt tööd 1,4 (1)–2 (2) miljonile inimesele ja sellest sõltub kokku 4,8–5,8 miljonit töökohta. Lennundussektori otsene panus ELi SKPsse on 110 miljardit eurot, kui aga arvestada üldisemat panust, sh turismi, ulatub see tänu mitmekordistavale mõjule kokku 510 miljardi euroni.
  Seni on seda väga olulist lennunduse rolli – mitte ainult majandusharuna, vaid ka majandusliku jõukuse, töökohakindluse ja turismi katalüsaatorina – suurel määral alahinnatud.
  Mõnes liikmesriigis moodustab turism kuni 25 % riigi SKPst. Seepärast on turismi kui suure tuluallika säilitamise seisukohalt ülimalt oluline lennuteenuste kiire jätkumine, pidades seejuures kinni asjakohastest sanitaarmeetmetest.
  Euroopa lennundus edendab üleilmselt ka kaubandust ja turismi riikides, mis vajavad hädasti majanduslikku toetust ja poliitilist integreerimist üleilmsesse kogukonda. Rahvusvahelise lennuliikluse puudumine koroonakriisi ajal on süvendanud eriti just arenguriikide nõrka majanduslikku positsiooni. |
| --- | --- |

2.1.

Seni on seda väga olulist lennunduse rolli – mitte ainult majandusharuna, vaid ka majandusliku jõukuse, töökohakindluse ja turismi katalüsaatorina – suurel määral alahinnatud.

Mõnes liikmesriigis moodustab turism kuni 25 % riigi SKPst. Seepärast on turismi kui suure tuluallika säilitamise seisukohalt ülimalt oluline lennuteenuste kiire jätkumine, pidades seejuures kinni asjakohastest sanitaarmeetmetest.

Euroopa lennundus edendab üleilmselt ka kaubandust ja turismi riikides, mis vajavad hädasti majanduslikku toetust ja poliitilist integreerimist üleilmsesse kogukonda. Rahvusvahelise lennuliikluse puudumine koroonakriisi ajal on süvendanud eriti just arenguriikide nõrka majanduslikku positsiooni.

| 2.2. | Kuigi lennundus on ka varem kriisidega silmitsi seisnud (näiteks terrorirünnakud ja õhuruumi sulgemine 2001. aastal; SARSi ja Ebola viiruse puhangud; ülemaailmse finantssüsteemi kriis 2008. aastal; Euroopa õhuruumi sulgemine vulkaanilise tuhapilve tõttu 2010. aastal), on praegune kriis enneolematu. Ajakohastatud prognooside kohaselt ei toimu sektori taastumine enne 2024. aastat (3). Ei ELi institutsioonid ega rahvusvahelised organisatsioonid ei ole suutnud kooskõlastada reguleerivaid meetmeid rahvusvaheliste standardite kehtestamiseks. Jätkusuutliku ja vastupanuvõimelise kriisieelse teenindustaseme taastamiseks on rahvusvahelises lennunduses vaja aga järjepidevaid ja teaduspõhiseid üleilmseid standardeid.
  Kuigi kriisi ajal on üldsuse ja poliitiline tähelepanu olnud pööratud lennuettevõtjatele, hõlmab lennundusmaailm ka teisi olulisi osalejaid, nagu lennujaamad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, maapealne teenindus ja muud teenuseosutajad. Tuleb otsida lahendusi, mis hõlmaksid kogu lennunduse väärtusahelat. |
| --- | --- |

2.2.

Kuigi kriisi ajal on üldsuse ja poliitiline tähelepanu olnud pööratud lennuettevõtjatele, hõlmab lennundusmaailm ka teisi olulisi osalejaid, nagu lennujaamad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, maapealne teenindus ja muud teenuseosutajad. Tuleb otsida lahendusi, mis hõlmaksid kogu lennunduse väärtusahelat.

3.   Üldised märkused kriisi hetkeolukorra kohta

3.1.   Tervishoiuga seotud aspektid

Koroonakriisi intensiivsus ja kestus sõltub pädevate asutuste suutlikkusest ohjeldada seni tundmatu viiruse levikut. Mitmed uuringud näitavad, et lennutransport on üks ohutumaid transpordiliike. Euroopa tasandil on koordineeritud hügieenijuhendi suunised ning koordineeritud tervishoiu- ja hügieenimeetmed välja töötanud Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) ning ülemaailmsel tasandil Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO). Lennuettevõtjad ja lennujaamad on teinud tihedat koostööd Euroopa Komisjoni ja ICAOga.

3.2.   Likviidsuse puudumine

2020. aasta II kvartalis vähenesid lennuettevõtjate tulud keskmiselt 79 %. Isegi kui paindlikud kulud maha arvata, kaotasid lennuettevõtjad sel ajavahemikul ligikaudu 60 miljardi USA dollari suuruse summa. Likviidsusprobleemi üheks peamiseks põhjustajaks oli ostetud lennupiletite hüvitamine (odavlennufirmade ärimudeli puhul, millel on väiksemad tegevuskulud, kuid suurem sõltuvus varem ostetud piletitest, on arvutuste tulemused erinevad).

Samas mõjutab koroonakriis ka tarbijaid. Mitmes liikmesriigis on tarbijad algatanud kohtuvaidlusi, et taotleda ostetud lennupiletite hüvitamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 261/2004 (4) alusel. Realistliku aja jooksul on vaja läbipaistvat ja realistlikku lahendust nii nendele vaidlustele kui ka edasistele nõuetele.

Koroonakriisist väljudes on lennutranspordisektor seega suurtes võlgades (kuigi valitsused üle maailma on seni andnud lennuettevõtjate tegevuse säilitamiseks riigiabi ligikaudu 123 miljardi USA dollari ulatuses, on omakapitalina antud ainult 11 miljardit USA dollarit ning ülejäänud summad on kohustused, mille lennuettevõtjad peavad pärast koroonakriisi lõppemist tagasi maksma). Lisaks on Euroopa lennuettevõtjatele antava riigiabi vorm ja maht liikmesriigiti väga erinev.

Mitu rahvusvaheliselt tegutsevat lennuettevõtjat on esitanud pankrotiavalduse (näiteks Avianca, LATAM ja South African Airways).

Osa aeronavigatsiooniteenuse osutajatele tehtavaid makseid on edasi lükatud. See leevendab survet lennuettevõtjate likviidsusele, kuid tekitab aeronavigatsiooniteenuse osutajatele märkimisväärse tulude puudujäägi. Tuleb leida lahendus, mis võimaldaks aeronavigatsiooniteenuse osutajatel jätkata põhiteenuste jätkusuutlikku osutamist, kuid mis ei tooks lennuettevõtjatele kaasa suuremaid kulutusi hiljem, kui nad alles taastuvad. Samuti on kriis tabanud rängalt lennujaamu, lastitoiminguid, maapealset teenindust, toitlustust ja muid teenuseosutajaid, mis võivad vajada seetõttu samuti lisatoetust.

3.3.   Koordineeritud käsitlus majanduse taastumise tagamiseks lühikeses perspektiivis

Komisjon avaldas transpordisektorit käsitleva teatise, milles soovitatakse järgmist:

| — | üldist strateegiat majanduse taastamiseks 2020. aastal ja pärast seda; |
| --- | --- |

—

üldist strateegiat majanduse taastamiseks 2020. aastal ja pärast seda;

| — | ühist käsitlusviisi järkjärguliseks ja kooskõlastatud vaba liikumise taastamiseks ja piirangute kaotamiseks ELi sisepiiridel; |
| --- | --- |

—

ühist käsitlusviisi järkjärguliseks ja kooskõlastatud vaba liikumise taastamiseks ja piirangute kaotamiseks ELi sisepiiridel;

| — | raamistikku, millega toetatakse transpordi järkjärgulist taasalustamist, tagades samal ajal reisijate ja personali ohutuse; |
| --- | --- |

—

raamistikku, millega toetatakse transpordi järkjärgulist taasalustamist, tagades samal ajal reisijate ja personali ohutuse;

| — | reisitšekkide muutmist atraktiivseks alternatiiviks rahalisele hüvitisele; |
| --- | --- |

—

reisitšekkide muutmist atraktiivseks alternatiiviks rahalisele hüvitisele;

| — | kriteeriume turismitegevuse ohutuks ja järkjärguliseks taastamiseks ning majutusasutuste, näiteks hotellide tervise-eeskirjade väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

—

kriteeriume turismitegevuse ohutuks ja järkjärguliseks taastamiseks ning majutusasutuste, näiteks hotellide tervise-eeskirjade väljatöötamiseks.

Need soovitused ei ole olemuselt siduvad, kuid neis kirjeldatakse, mil määral saaksid liikmesriigid kasu oma asjaomaste meetmete ühtlustamisest.

Komisjon avaldas 2020. aasta kevadel teatise riigiabi meetmete ajutise raamistiku kohta. Raamistik võimaldab liikmesriikidel hüvitada ettevõtetele erakorralist finantskahju ning säilitada töökohti ja tööhõive taset. Lisaks tegi komisjon ajutisi erandeid teenindusaegade jaotamise (5) ja maapealse teeninduse litsentside osas. On oluline kiiresti hinnata seda, kas kõnealuste meetmete edasine pikendamine aitaks kaasa asjaomaste ettevõtete kavandamisstabiilsusele, ning kui see nii on, siis astuda võimalikult kiiresti vajalikud regulatiivsed sammud.

Komitee on väga mures selle pärast, et Euroopa Liidu liikmesriigid ei ole käsitlenud reisipiiranguid järjepidevalt ja teaduspõhiselt. Hoolimata tööstuse korduvatest nõudmistest teaduspõhise, ühtlustatud ja kooskõlastatud käsitluse järele uute piirangute kehtestamisel, on tekkinud erinevad riiklikud tegutsemisviisid. Osa neist ühepoolsetest riiklikest meetmetest on vastuolus ekspertide soovitustega ning kahjustavad veelgi enam tarbijate usaldust. Komitee kutsub komisjoni üles tagama Euroopa lennuliikluse ohutu ja läbipaistva taastamise. Liikmesriigid peaksid komisjoni soovitustest lähtudes püüdma omavahel kooskõlastada oma piiride järkjärgulist avamist.

4.   Konkreetsed märkused kestliku taastumise nõude kohta

4.1.   Kriis kui võimalus hinnata ümber lennunduse strateegiline roll Euroopas (6)

Koroonakriis on muutnud lennunduse väärtusahelasse kuuluvate sidusrühmade vahelisi suhteid. Võttes arvesse turu uut suurust ja struktuuri, peavad lennunduse sidusrühmad olema kaasatud koroonajärgse reisituru jaoks sobivate mehhanismide väljatöötamisse.

Lisaks peab komisjon ümber hindama oma üldise riigiabipoliitika, võttes arvesse muutuvat geopoliitilist olukorda. ELi naabruses asuvad rahvusvahelised sõlmpunktid, nagu Istanbul, Londoni Heathrow' lennujaam ja Pärsia lahe piirkond, võivad lennuliikluse ümber suunata ja nõrgestada ELi ühendatust, kui puudub järjekindel ja veenev ELi lennunduspoliitika, mille eesmärk on edendada ELi konkurentsivõimet ja võrdseid tingimusi, säilitades samal ajal kvaliteetseid töökohti Euroopas. Samuti on vaja järjepidevalt hinnata kolmandatele riikidele antava riigiabi ulatust (see võib toimuda laenude, palgatoetuste, laenutagatiste, omakapitali kaudu rahastamise, äriühingu tulumaksu, marsruutide rahastamise või rahasüstide kujul). Lisaks on vaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (7) ranget rakendamist, et vältida ELi lennuettevõtjate vaenulikku ülevõtmist ja neisse investeerimist kolmandate riikide poolt, tagades seeläbi Euroopa majanduse kvaliteedi- ja hinnapõhise konkurentsivõime säilimise rahvusvahelisel areenil ning selle, et Euroopa majandus saab toetuda ELi lennundussektori pakutavale ühendatusele (Kreeka väike lennufirma Astra pidas läbirääkimisi Hiina investoritega).

4.2.   Konkurentsivõime säilitamine

| 4.2.1. | Lennutranspordisektor ei saa naasta koroonaeelse olukorra juurde (majanduse taastumise ajaks pakutakse eri stsenaariumide alusel aastaid 2022 kuni 2025), sest selle kriisi ulatus mõjutab turgu struktuurselt. Selleks, et säilitada sidusrühmade ja tarbijate kavandamisstabiilsus, tuleks kolmandate riikidega sõlmitud ELi lennunduslepinguid kasutada platvormina, mille abil jälgida ühiselt koroonakriisi ajal antava riigiabi ulatust, et teha kindlaks konkurentsi moonutavad suundumused ja nendega tegeleda. Sellega seoses peaks riigiabi taseme määramisel olema oluline osa turulepääsul. Kui mõni kolmas riik keeldub riigiabi küsimusega tegelemast, tuleks kohaldada survemeetmeid. Nendes lennunduslepingutes tuleb käsitleda ELi ja kolmandate riikide lennuettevõtjate ebavõrdseid keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Turul valitseva ülepakkumise tingimustes koos ostujõu eeldatava vähenemisega eelseisva üleilmse majanduslanguse ajal võib isegi vaja minna lennunduslepingute ajutist või struktuurset muutmist, et tagada vastastikkuse põhimõtte järgimine taastumisperioodil. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komisjon võiks algatada ja peakski algatama ühepoolsed menetlused kolmandate riikide ja nende lennuettevõtjate suhtes, kui läbirääkimiste teel ei ole võimalik lahendusi leida (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/712 (8) sätestatakse menetluse algatamise võimalus). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Üks eriti tundlik küsimus on likviidsusalased pinged ostetud lennupiletite hüvitamist nõudvate reisijate ja lennuettevõtjate vahel. Kõigi tagasimaksete tegemise korral peaksid paljud ettevõtjad esitama pankrotiavalduse. ELi määruse (EÜ) nr 261/2004 eelseisva läbivaatamise eesmärk peaks olema asjaomaste eeskirjade selgitamine, et pakkuda kõigile kasulikke lahendusi, mis on nii reisijate kui ka lennuettevõtjate huvides (tuleks kaaluda mitmeid võimalusi, näiteks valitsuse tagatisega tähtajaline reisitšekk: kui lennuettevõtja esitab enne reisitšeki tähtaja möödumist pankrotiavalduse või kui lennuettevõtjal ei ole võimalik lendu pakkuda, saab lennureisija hüvitise ja lennuettevõtjale jääb lisaaeg sularaha reservi kasutamiseks). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Komitee on seisukohal, et sektori praegune olukord on nii kriitiline, et taastamisetapi jooksul tuleks peatada regulatiivsed algatused, mis häirivad ELi lennundussektori ülemaailmse konkurentsivõime stabiliseerumist.
  Sellega seoses meenutab komitee prioriteete, mida komisjon peaks järgima Euroopa konkurentsivõime taastamiseks ja säilitamiseks, tagades samal ajal sotsiaalkaitse vajaliku taseme (9). |
| --- | --- |

4.2.5.

Sellega seoses meenutab komitee prioriteete, mida komisjon peaks järgima Euroopa konkurentsivõime taastamiseks ja säilitamiseks, tagades samal ajal sotsiaalkaitse vajaliku taseme (9).

4.3.   Majanduse taastamise peamine tugisammas on sotsiaalne dialoog

Praegune kriis on tekitanud kogu lennundusmaailmas ja selle töötajates suurt hirmu seoses püsimajäämisega, hoolimata pakutavate teenuste tõhususest. Oluline on leida sobiv tasakaal ettevõtlusalaste ja sotsiaalsete kaalutluste vahel, et tagada kvaliteetsete töökohtade jätkusuutlik loomine tulevikus.

See ei ole ainult poliitika ja põhimõtte küsimus, vaid küsimus, mis nõuab kohest sekkumist: vastuvõetamatud on sellised turutavad nagu tellitavad lennud, fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamine, sotsiaalkaitse puudumine hankemenetluse ja/või osalise tegevuse kaotamise korral ning töötajatega sõlmitud lepingute lõpetamine ainult selleks, et samad töötajad oluliselt madalama palgaga tagasi tööle võtta (10).

Sotsiaaldialoog on vajalik ka enamiku ettevõtete vältimatu ratsionaliseerimise ajal ning seepärast tuleks seda edendada nii Euroopa, riigi kui ka ettevõtte tasandil. See ei takista ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel võtmast vastutust sotsiaalvaldkonnas.

4.4.   Lennundusmaailma kestlikkuse tagamine

| 4.4.1. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et terve maailma lennundussektor on nii üleilmsel (11) kui ka ELi tasandil (12) kokku leppinud CO2 heitkoguste vähendamise meetmetes. Kõiki ELi lisameetmeid tuleb seega vaadelda konkurentsikontekstis: lennuliikluse ümbersuunamisel ELi lennuettevõtjatelt ELi-välistele konkurentidele ei ole näiteks mingit positiivset mõju kestlikkusele.
  Komitee leiab, et kestlikkusele tuleb anda hinnang uues, koroonajärgses olukorras. Vaja on hinnata meetmete mõju ELi lennuettevõtjate suutlikkusele taastuda jätkusuutlikult koroonakriisist ja säilitada konkurentsivõime.
  Komitee rõhutab, et nagu kõik teised sektorid, peaks ka lennundus järgima rohelise kokkuleppe pikaajalisi eesmärke. Komitee kutsub komisjoni üles koordineerima oma tegevust üleilmsel tasandil, eelkõige Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis. Komitee toetab kiirraudteevõrgustiku edasist laiendamist Euroopas ja selle otseühendusi sõlmlennujaamadega.
  Komitee kiidab heaks asjaolu, et ELi majanduse taastekavas nähakse ette investeeringud tulevikku suunatud sektoritesse. Komitee arvates peaks see hõlmama strateegilisi investeeringuid koostalitlusvõimelisse tipptehnoloogiasse kõikide lennunduse sidusrühmade jaoks. Aktiivselt tuleks edendada kestlike lennukikütuste, kestlike tehnoloogiate ja andmete turge. Mittefossiilsetel vedelkütustel on suur potentsiaal saavutada vähese CO2 heitega lennundus. Selliste kütuste pakkumiseks mõistliku hinnaga on endiselt vaja märkimisväärset teadus- ja arendustegevust.
  Komiteel on heameel märkida, et selliste alternatiivkütuste (Power-to-X, sünteetiline kütus) tarbeks on tehtud mitmesuguseid rahastamisalgatusi ELi praeguse teadusuuringute rahastamisvahendi („Horisont 2020“) raames. Komitee julgustab komisjoni neid jõupingutusi järgmises teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis suurendama (muude rahastamisvahendite hulgas programm „Euroopa horisont“). |
| --- | --- |

4.4.1.

Komitee leiab, et kestlikkusele tuleb anda hinnang uues, koroonajärgses olukorras. Vaja on hinnata meetmete mõju ELi lennuettevõtjate suutlikkusele taastuda jätkusuutlikult koroonakriisist ja säilitada konkurentsivõime.

Komitee rõhutab, et nagu kõik teised sektorid, peaks ka lennundus järgima rohelise kokkuleppe pikaajalisi eesmärke. Komitee kutsub komisjoni üles koordineerima oma tegevust üleilmsel tasandil, eelkõige Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis. Komitee toetab kiirraudteevõrgustiku edasist laiendamist Euroopas ja selle otseühendusi sõlmlennujaamadega.

Komitee kiidab heaks asjaolu, et ELi majanduse taastekavas nähakse ette investeeringud tulevikku suunatud sektoritesse. Komitee arvates peaks see hõlmama strateegilisi investeeringuid koostalitlusvõimelisse tipptehnoloogiasse kõikide lennunduse sidusrühmade jaoks. Aktiivselt tuleks edendada kestlike lennukikütuste, kestlike tehnoloogiate ja andmete turge. Mittefossiilsetel vedelkütustel on suur potentsiaal saavutada vähese CO2 heitega lennundus. Selliste kütuste pakkumiseks mõistliku hinnaga on endiselt vaja märkimisväärset teadus- ja arendustegevust.

Komiteel on heameel märkida, et selliste alternatiivkütuste (Power-to-X, sünteetiline kütus) tarbeks on tehtud mitmesuguseid rahastamisalgatusi ELi praeguse teadusuuringute rahastamisvahendi („Horisont 2020“) raames. Komitee julgustab komisjoni neid jõupingutusi järgmises teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis suurendama (muude rahastamisvahendite hulgas programm „Euroopa horisont“).

| 4.4.2. | Komitee rõhutab siiski, et uue tehnoloogia rahastamine ja meetmed, mille eesmärk on tugevdada lennundusmaailma kestlikkust, vastupanuvõimet ja skaleeritavust, peaksid olema kõikehõlmava lennundustegevuskava lahutamatud osad, mida tuleks rakendada eesmärgiga pakkuda vajalikku tuge Euroopa lennunduse väärtusahela taastamiseks. |
| --- | --- |

4.4.2.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Steer Davies Gleave, „Study on employment and working conditions in air transport and airports“, 2015. aasta lõpparuanne.

1

(2)  „Aviation: Benefits Beyond Borders“, uuringufirma Oxford Economics poolt lennutranspordiettevõtjate ühenduse ATAG jaoks koostatud aruanne, aprill 2014.

2

(3)  Vt https://staging.corporatetravelcommunity.com/european-capacity-may-have-grown-in-jun-2020-but-a-european-aviation-body-warns-that-the-recovery-in-passenger-traffic-is-proceeding-at-a-slower-pace-than-it-had-projected/.

3

(4)  ELT L 46, 17.2.2004, lk 1.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus TEN/711 „Teenindusaegade jaotamine ühenduse lennujaamades“ (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

5

Euroopa Liidu Teatajas

(6)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 169.

6

(7)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

7

(8)  ELT L 123, 10.5.2019, lk 4.

8

(9)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 110.

9

(10)  Vt joonealune märkus 8.

10

(11)  CORSIA (rahvusvahelise lennunduse CO2 heite kompensatsiooni ja vähendamise süsteem).

11

2

(12)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 30.

12

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/105

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „EL ja Aafrika: võrdse arengupartnerluse muutmine tegelikkuseks, tuginedes kestlikkusele ja ühistele väärtustele“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/15)

| Raportöörid: | Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)


  Dilyana SLAVOVA (BG-III)


  Thomas WAGNSONNER (AT-II) |
| --- | --- |

Raportöörid:

Dimitris DIMITRIADIS (EL-I)

Dilyana SLAVOVA (BG-III)

Thomas WAGNSONNER (AT-II)

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 24.2.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/1/2 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

24.2.2020

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kiiresti muutuvas maailmas, kus esineb olulisi probleeme, kuid ka uusi võimalusi, on Euroopal kohustus kasutada oma mitmekultuurilist, institutsioonilist ja sotsiaal-majanduslikku pärandit, et võimaldada ülemaailmset kestlikku arengut. Probleemid, millega Aafrika arengumaad silmitsi seisavad, on väga keerukad ning me peame nendega tegelemisel kasutama tundlikku ja mitmemõõtmelist lähenemisviisi. Üksnes heasoovlikest nõuannetest ei piisa. Kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vajalike investeeringute tegemiseks Aafrikasse läheb vaja ka ELi ja liikmesriikide tohutuid rahalisi vahendeid. See peab olema ELi rahvusvaheliste partnerluste peamine eesmärk ning üldiste inimõiguste kui oluliste ühiste väärtuste austamine peab olema Aafrika võrdse arengupartnerluse raames igasuguse poliitilise suhtluse aluseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kooskõlas ELi uue arengukonsensusega pooldab komitee inimväärse elu ja heade väljavaadete edendamist, keskklassi loomist ja võrdsete partnerluste toetamist, tugevdades Aafrikas kestlikke sotsiaalliberaalseid demokraatlikke struktuure kooskõlas üldiste inimõigustega, (1) sealhulgas töötajate põhiõiguste (Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioon, mis hõlmab tööõiguse põhireegleid, ning kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta), ettevõtlusvabaduse ja õigusega tervislikule keskkonnale, ning samuti kestliku arengu eesmärkidega. Komitee kiidab heaks ühisteatise „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (2) ja soovib panustada ELi uue tervikliku Aafrika strateegia täiustamisse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Praeguses olukorras on ilmnenud nii kriitilise tähtsusega probleeme kui ka paljutõotavaid väljavaateid ELi ja Aafrika arengukoostööks. Aafrikas asub mitu maailma 20st kiiremini kasvavast majandusest. 2035. aastaks on mandril suurim potentsiaalne tööjõud. Kõrgetasemeline kaubandus- ja investeerimispartnerlus, mille aluseks on üldised inimõigused ja kestlikkus, on vajalik mõlemale poolele, ning keskenduda tuleb arengule, mitte aga kasutada arengufonde piirijulgeoleku tagamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee peab tervitatavaks Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonda (AfCFTA), sest see tugevdab Aafrika mandril kaubandust, vähendab sõltuvust ega keskendu üksnes ülemere ekspordist juhinduvale lähenemisviisile. See võib olla oluline esimene samm ELi ja Aafrika vahelise vabakaubanduspiirkonna suunas. Komitee tuletab meelde organiseeritud kodanikuühiskonna olulist rolli Cotonou lepingu järgse lepingus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pikaajaline investeering Aafrika-sisesesse taristusse, et edendada piirkondlikke väärtusahelaid ja kestlikku kohalikku majandust, on majanduslikult mõttekas, ökoloogiliselt kestlik ja loob tootmisvõimsust, sealhulgas kohalikke kvaliteetseid töökohti. Ainult ülemere ekspordile suunatud lähenemisviis ei ole jätkusuutlik. Mandritevahelise majanduskoostöö puhul tuleks eelkõige eelistada kohalikku tootmist Aafrikas, kus peamised sektorid peaksid olema säästev põllumajandus, energia ja ringmajandus, samuti traditsioonilised tooraine ja ehitusega seotud sektorid, mis vajavad siiski veel reformimist kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. Avaliku sektori vahendeid ei kasutata tingimata Aafrikas erainvesteeringute tegemiseks – tavapärase arengukoostöö kahjuks. Seepärast on hädavajalikud organiseeritud kodanikuühiskonda suurel määral kaasavad järelevalve-, kontrolli- ja hindamissüsteemid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kodanikuühiskond, sotsiaalpartnerlused, sotsiaalne turumajandus ja heaoluriigisüsteemid peaksid olema Aafrika kestliku arengu toetamisel edukaks eeskujuks, olles kohandatud vastavalt kohalikule kultuurile ja sotsiaal-majanduslikule olukorrale. Aafrika riikide toetamise prioriteedid ei peaks hõlmama mitte üksnes kaubandust ja investeeringuid, vaid eelkõige ka maksupoliitikat, rännet, arengut, keskkonda, haridust, tervishoidu ning töö- ja elutingimusi. See on veelgi olulisem praeguse COVID-19 (koroonaviiruse) kriisi ajal, mis põhjustab Aafrikale väga palju kannatusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tuleks luua kvaliteeditagamise taristu, et Aafrika kaubad vastaksid oma sihtturgude standarditele. Tagada tuleb kestliku arengu eesmärkidele vastavate õigusaktide järgimine. Samuti oleks palju abi inimõiguste hoolsuskohustuse süsteemidest, sealhulgas ELi eeskirjadest (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Programmi „Erasmus+“ tuleks laiendada, et tugevdada ELi ja Aafrika koostööd. ELi ja Aafrika arengupartnerlus peaks tugevemalt toetama kohalike riiklike haridussüsteemide loomist alates alusharidusest kuni ülikoolihariduse, kutsehariduse ja -koolituseni, sealhulgas õpipoisiõppe ja elukestva õppe süsteemide loomist. Vältida tuleks ajude äravoolu Aafrikast ELi. Iseäranis soolõime ja naiste mõjuvõimu suurendamine on kestliku arengu saavutamisel keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Naiste mõjuvõimu suurendamine Aafrikas on prioriteet komitee jaoks, kes innustab institutsioone ja kodanikuühiskonda tegutsema aktiivselt ja järjepidevalt täieliku soolise võrdõiguslikkuse nimel erinevatel sotsiaal- ja majanduselu tasanditel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Rände vastupidiseks pööramine on mitmes mõttes kriitilise tähtsusega küsimus. Ainult majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne areng aitavad võidelda mittevabatahtliku rände põhjuste vastu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Investeeringute suunamise ideaalne platvorm võiks olla rahvusvaheline aafriklaste diasporaa finantskorporatsioon, mida juhivad Aafrika ametiasutused ja mida kasutatakse Aafrika vajadusteks. See võiks ühtlasi olla võimalus ELi investoritele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Aafrika on viimasel aastakümnel jõuliselt kasvanud, mistõttu prognoositakse, et mandri energianõudlus kahekordistub 2050. aastaks, samas kui vaesuse määr jääb vankumatult kõrgeks. See kinnistaks, kui mitte ei süvendaks keskkonna ja sotsiaal-majanduslike aspektidega seotud kestlikkuse probleeme. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Siiski võivad tekkida võimalused: i) Aafrika riigid võivad mängida juhtivat rolli päikeseenergia muundamisel elektrienergiaks fotogalvaanilise tehnoloogia abil, mis võib kaasa tuua ka suuremahulise sünteetiliste kütuste tootmise; ii) spetsiifilised võimalused ühisprojektideks, äritegevuseks ja poliitikameetmete võtmiseks võivad aidata luua uut sotsiaal-ökoloogilise turumajanduse lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Toetada tuleks Aafrika põllumajandus- ja toiduainetööstust, et parandada mullaharimist, vähendada saagikadu ja võimendada kvaliteedistandardeid. Muud põllumajandusliku toidusektori eesmärgid on uute turundus- ja tootmismeetodite arendamine, kooperatiivse iseorganiseerumise edendamine põllumajandustootjate seas, toiduga kindlustatus ning kauplemise hoogustamine kogu väärtusahela ulatuses. Iseäranis on komitee Aafrikas toimuva maa hõivamise vastu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ELi ja Aafrika sidusrühmad peaksid tegema koostööd eesmärgiga muuta roheline kokkulepe reaalsuseks, et päästa planeet ning luua igaühe jaoks inimväärne elu. Organiseeritud kodanikuühiskonna institutsionaliseeritud osalemise abil saaksime hõlpsasti tegeleda eneseanalüüsiga ja vältida uute vahendite abil varasemaid vigu. Kestlikku arengut on võimalik saavutada ainult juhul, kui see tuleneb riigist endast ja seda juhitakse riigi enda siseselt. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Üldistel inimõigustel põhineva lähenemisviisi kasutuselevõtmine, demokraatlike juhtimisstruktuuride arendamine, majandusliku ja finantsjuhtimise parandamine avaliku sektori vahendite läbipaistva haldamise kaudu ning usaldusväärse süsteemi loomine korruptsiooniga võitlemiseks, tuginedes sõltumatule kohtuvõimule – kõik see aitab kaasa tugeva, iseseisva ning stabiilse äri- ja arengupartnerluse loomisele. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Arvamuse taust ja põhipunktid

| 2.1. | EL 27 on Aafrika suurim kaubandus- ja investeerimispartner. Komitee kiidab heaks ühisteatise „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“, (4) milles nähakse ette partnerlused rohemajandusele ülemineku ja energia kättesaadavuse, digiülemineku, kestliku majanduskasvu ja töökohtade ning rahu ja valitsemise valdkonnas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 52 Aafrika riigil on ELiga teatavat laadi kaubanduskokkulepe. Nelja Põhja-Aafrika riigiga on sõlmitud assotsieerimislepingud ning Maroko ja Tuneesiaga peetakse läbirääkimisi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna teemal. EL on pidanud piirkondlike Aafrika organisatsioonidega läbirääkimisi viie majanduspartnerluslepingu üle. Need põhinevad Cotonou lepingul ning selle eesmärgil tugevdada ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelisi kaubandussuhteid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee tuletab meelde oma lähenemist: ta soovib tagada kõigile inimväärse elu ja head väljavaated, luua keskklassi (teadvustades rände ja sissetuleku vahelist seost) ja toetada võrdseid partnerlusi, tugevdades kestlikke sotsiaalliberaalseid demokraatlikke struktuure. Ent olemasolevaid kohalikke traditsioone ja parimaid tavasid tuleb austada. Komitee pooldab arengupoliitikat, mis loob kõigile Aafrika inimestele head väljavaated, struktuurid ja majanduslikud võimalused. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Väljastpoolt Aafrikat tulevad investeeringud on püsivalt tõusujoones. Näiteks Hiina investeerib Hiina ja Aafrika koostööfoorumi (FOCAC) ning algatuse „One Belt, One Road“ raames. Teised väiksema ulatusega algatused on Ameerika Ühendriikide algatus „Africa Partnership Station“ ning 2019. aasta Venemaa ja Aafrika vaheline tippkohtumine. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Üldised inimõigused, sealhulgas töötaja põhiõigused, ettevõtlusvabadus, õigus tervislikule keskkonnale ja õigusriigi põhimõte on olulised ühised väärtused. Koos kestliku arengu eesmärkidega moodustavad need arenguprogrammide rahvusvaheliselt kokkulepitud miinimumstandardi ning on võrdse arengupartnerluse alus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Need väärtused on kooskõlas ELi uue arengukonsensusega, mille puhul püütakse poliitikavaldkondade arengupoliitika sidususe kaudu arvesse võtta ka muude poliitikameetmete arendamise mõju. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Käesolevas arvamuses määratakse kindlaks tõsise võrdse arengupartnerluse olulised aspektid ning analüüsitakse ELi ja Aafrika suhete praegust olukorda ja probleeme. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Praegused probleemid

Inimväärne elu, ökoloogiline vastutustunne ja head väljavaated on meie ellujäämiseks otsustava tähtsusega. Peame tegelema kliimamuutustega ning mõtlema vastutustundlikumalt ja koostööaltimalt. Traditsiooniline tööstuspoliitika ja majanduskasvu lähenemisviis on aegunud arengumudel, mis hävitab planeedi ja toob kaasa tohutud ühiskondlikud kulud. Eelkõige Aafrikas tuleb inimesed mitte ainult äärmisest vaesusest välja tuua, vaid nad tuleb ka aktiivselt ühiskonda kaasata (eluase, toit, tervishoid, haridus). Maailma Majandusfoorumi 2017. aasta ülemaailmsete riskide aruandes rõhutati ülemaailmset ebavõrdsust kui hiljutiste poliitiliste probleemidega seotud peamist riskitegurit. Naised ja haavatavad rühmad on veelgi enam mõjutatud ja jäävad võimaluste puudumise korral ühiskonnas osalemisest välja.

3.1.   Majanduslikud aspektid

| 3.1.1. | Paljud maailma 20 kiiremini kasvava majanduse hulgast asuvad Aafrikas ja 2035. aastaks on seal suurim potentsiaalne tööjõud. Just seal on kujunemisjärgus tulevased ülemaailmsed turud, kliendid ja töötajad. Seepärast saab enamikku praegustest ülemaailmsetest probleemidest lahendada üksnes koos tugevate Aafrika partneritega. Vaja on võrdset kaubandus- ja investeerimispartnerlust, mis põhineb üldistel inimõigustel ja kestlikkusel. Kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks Aafrikas on vaja 600 miljardit eurot aastas (5). Seepärast tunnistab komitee tohutut vajadust erainvesteeringute järele. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kaubanduspoliitika peaks arvesse võtma arengusidusust eelkõige seoses tariifide, hangete ja maksudega, teadvustama olemasolevat asümmeetriat, eelkõige seoses majanduspartnerluslepingutega, (6) toetama piirkondlikku integratsiooni, sisaldama kestlikkuse alaseid jaotisi, mis on siduvad ja mille rikkumine on karistatav, ning muutma investeeringute kaitset nii, et tagatud on kõigi üldiste inimõiguste austamine. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitee peab tervitatavaks Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonda (AfCFTA), sest see tugevdab Aafrika mandril kaubandust, vähendab sõltuvust ega keskendu üksnes ülemere ekspordist juhinduvale lähenemisviisile. Ta pooldab ELi ja Aafrika Liidu vahelise vabakaubanduspiirkonna loomist, mida reguleeritakse ühe lepinguga, mis peab hõlmama eraldiseisvate Aafrika riikide mitmekesisust ja majanduse tugevaid külgi. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Järjest enam kasutatakse traditsiooniliselt arengu toetamiseks eraldatud vahendeid erainvesteeringute võimendamiseks, mis ei tohi kahjustada traditsioonilist arengukoostööd. Nn rohelised võlakirjad, mis on spetsiaalselt suunatud kestlikele projektidele, võivad olla hea võimalus erainvesteeringute suunamiseks Aafrikas. Kõigi avaliku sektori või erainvesteeringute üle tuleb teha järelevalvet, neid tuleb kontrollida ja hinnata, kaasates selleks kodanikuühiskonna organisatsioonid, et tagada investeeringute kasutamine kestliku arengu eesmärkide ja arengueesmärkide saavutamiseks ning investeeringute kooskõla üldiste inimõigustega. Samal ajal on komitee täheldanud, et Euroopa arengufonde kasutatakse viletsate töötingimuste leevendamiseks Aafrikas (7). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Põllumajandus on Aafrika peamine majandussektor (üle 60 % aafriklastest töötab põllumajanduses, enamik väikestes elatuspõllumajandusettevõtetes). Tööstusriikides ja tärkava turumajandusega riikides toimub põllumaale tormijooks (8). Ametlike või täpsete registrite puudumine aitab kaasa maa hõivamisele ja takistab noorte aafriklaste juurdepääsu põllumaale. Enamik maaga seotud investeeringutest maailmas, sealhulgas suuremahulised ELi investeeringud, tehakse Aafrikasse. Arengueksperdid hoiatavad, et Guinea savannis asuvast kuni nelja miljoni ruutkilomeetri suurusest põllumaast on saamas rahvusvahelise (sealhulgas Euroopa) põllumajanduse sihtmärk (9). Toidutootmise maht peab 2050. aastaks kasvama 70 % (10) ning arengumaades peab see kasv olema 97 %. Samal ajal kasutatakse põllumaad üha enam ökokütuste ja keemiatööstuse koostisainete tootmiseks. COVID-19 pandeemia mõjul on toiduga kindlustatus veelgi olulisem. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Sotsiaalsed aspektid

| 3.2.1. | Kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerluse ja sotsiaalse turumajanduse kontseptsioonid on Euroopas väga hästi töötanud. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Tundub, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) projektid vastavad laiematele kestlikkuse eesmärkidele ja nende puhul kasutatakse paremat lähenemist arengule. Kuid Euroopa Parlament, Euroopa Komisjon ja kodanikuühiskonna organisatsioonid on väljendanud muret seoses EIP tegevusega. Nad on rõhutanud, et EIP peab oma tegevuses parandama inimõiguste alaseid hoolsuskohustusi. See on ülimalt tähtis, kui EIP soovib pakkuda usaldusväärset tuge (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Sätted, mis võimaldavad eurooplastel vaidlustada kestliku arengu eesmärkidele vastavaid õigusakte, kahjustavad meie usaldusväärsust:






  — | inimväärne töö hõlmab inimväärset palka; selle vaidlustamine ei ole kooskõlas arengukäsitusega, mida peame järgima (nt vaidlus Veolia vs. Egiptus); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

inimväärne töö hõlmab inimväärset palka; selle vaidlustamine ei ole kooskõlas arengukäsitusega, mida peame järgima (nt vaidlus Veolia vs. Egiptus);

| — | ELi investeeringuid tuleb kaitsta, kuid peame seisma ka tööõiguse, keskkonna ja tarbijakaitse eest. |
| --- | --- |

—

ELi investeeringuid tuleb kaitsta, kuid peame seisma ka tööõiguse, keskkonna ja tarbijakaitse eest.

| 3.2.4. | Meie arengupartnerlus peaks tugevemalt toetama kohalike riiklike haridussüsteemide loomist alates alusharidusest kuni ülikoolihariduseni. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kutseharidusele, sealhulgas õpipoisiõppele ja elukestva õppe süsteemidele. Euroopa kogemus võib olla Aafrika haridussüsteemide arendamisel kasulik. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Kauplemisega kaasnevad kulud on Aafrikas sageli väga kõrged ning paljud riigid ei järgi seniajani rahvusvahelisi kvaliteedi-, ohutus- ja ökoloogilisi standardeid. Luua tuleks kvaliteeditagamise taristu, mis aitaks Aafrika kaupadel vastata oma sihtturgude standarditele, seda ka Aafrikas. Aafrika riikidele mõeldud toetus tuleks eelkõige suunata keskkonna-, tervishoiu- ja töötingimustele ning kaitsestruktuuridele. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Euroopa heaoluriigisüsteemid on edukalt arenenud, põhinedes solidaarsusel ja lähtudes põhiväärtustest, mida jagavad kõik suuremad poliitilised liikumised. Sotsiaalkindlustussüsteemid, koostöömudelid ja avalikud teenused on võimaldanud inimestel koguda rikkust ja suunata turujõude mitte ainult vaesuse vähendamiseks ja majanduskasvu stimuleerimiseks, vaid ka osalusdemokraatia edendamiseks. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | See on veelgi olulisem seoses COVID-19 kriisist tingitud probleemidega, mis põhjustavad Aafrikale väga palju kannatusi. ÜRO andmetel kannab Aafrika 24 % ülemaailmsest haiguskoormusest, kusjuures eelkõige tekitab probleeme malaaria, kuid kogu maailma tervishoiutöötajatest töötab seal ainult 3 %. On hästi teada, et tervishoiutöötajaid koolitavad riigid kannavad rahalist kahju, kui asjaomased spetsialistid rändavad välja tööstusriikidesse (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Ainult majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne areng aitavad võidelda mittevabatahtliku rände põhjuste vastu. Peame lisama üldised inimõigused oma poliitikameetmetesse, et edendada Aafrikas niisuguseid ühiskondi, mida paljud Aafrikast pärit rändajad otsivad koduriigis puuduvate väljavaadete tõttu EList. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Rände vastupidiseks pööramine on kriitilise tähtsusega küsimus. Näiteks soovib komitee esile tõsta aruandeid, (13) milles käsitletakse ajude äravoolu Tuneesiast, kus poliitikakujundajatel tuleb tegeleda asjaoluga, et umbes kolmandik IT-ekspertidest – keda on koolitatud ELi vahendite abil – rändab välja, et asuda tööle ELis. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Kestlikkuse aspektid

| 3.3.1. | Aafrika majandus on viimasel aastakümnel jõuliselt kasvanud ja elutingimused on märkimisväärselt paranenud, kuid vaesuse määr on jäänud vankumatult kõrgeks. Arvestades piiratud majanduslikku mitmekesistamist, püsivat ebavõrdsust, kõrget töötuse määra ja keskkonnaseisundi halvenemist, peab manner ikka veel liikuma kestliku arengu suunas, mille kaudu on võimalik tagada kõigile inimväärne elu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Prognooside kohaselt kahekordistub Aafrika energianõudlus 2050. aastaks. Kasvanud vajaduste rahuldamiseks tuleks laiendada taastuvenergia kasutamist. Energiapööre fossiilkütustelt taastuvenergiaallikatele on oluline kliimamuutuste leevendamiseks. Aafrika riigid võivad mängida juhtivat rolli päikeseenergia muundamisel elektrienergiaks fotogalvaanilise tehnoloogia abil. Lisaks elektrienergia pakkumisele kohalikuks tarbeks võivad fotogalvaanilise energia pargid aidata kaasa sünteetiliste kütuste tootmisele (14). Kohalikul elanikkonnal peaks olema võimalik kasust osa saada. Metanool ja teised sünteetilised kütused on alternatiiv lennunduses kasutatavatele fossiilkütustele, kuid võivad pikendada ka maanteesõidukite sisepõlemismootorite kasutust. |
| --- | --- |

3.3.2.

4.   Poliitilised soovitused

4.1.   Üldised aspektid

| 4.1.1. | Aafrika riikidega ühiselt välja arendatud õiglased ja võrdsed kaubandussuhted peaksid edendama inimväärset tööd ja toetama avalikke teenuseid. Eelkõige peab kaubanduspoliitika tagama, et täielikult austatakse üldisi inimõigusi, keskkonda ja õigust inimväärsele elule. Samuti peaks see arvesse võtma vähem arenenud riikide vajadusi. Cotonou lepingu järgse aja leping saab olema hea võimalus ainult siis, kui sellega luuakse kvaliteetseid töökohti, edendatakse kestlikku majanduskasvu ja tagatakse organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine. Mõjuvõimsad arengupoliitika eksperdid väidavad, et ELi arengupoliitikat peaks suunama demokraatlik regionalism, seda eriti seoses Aafrika ja selle ühiskondadega, arvestades kohalikku eripära (15). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Kaasaegsed ja progressiivsed partnerlussuhted peaksid peegeldama nõudlust uue tööstusriikide ja arengumaade koostöövormi järele. Asjaomaste reformipartnerluste loomiseks on eelkõige vaja paremat üldist keskkonda erasektori tegevusele ja piisava sissetulekuga kvaliteetsemate töökohtade loomist, et Aafrika noorem põlvkond saaks elada inimväärset elu. See on oluline, et vähendada noorte soovi rännata parema tuleviku nimel Aafrika mandrilt välja (16). Sellega seoses juhib komitee tähelepanu oma kontaktidele Tuneesias ja oma toetusele Tuneesia demokratiseerimisele. Põhjalikus ja laiulatuslikus vabakaubanduslepingus, mille üle on läbirääkimised käimas, tuleb arvesse võtta saavutatu säilitamist, et aidata tagada olukord, mille puhul Tuneesia majandus suudaks pakkuda oma inimestele võimalusi ja väljavaateid. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Aafrika jaoks vajalike reformide tõhustamiseks ja toetamiseks võiks moodustada mõttekoja, mis keskenduks kodanikuühiskonna kaasamisele, arutusel olevatele majandus- ja struktuurireformidele ning kestliku arengu eesmärkidele. See võiks edendada teadmiste ja pädevuste arendamist Aafrikas ning hõlbustada mõttevahetust Aafrika ja Euroopa kodanikuühiskonna vahel. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Majanduslik areng

| 4.2.1. | Võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet, peaksid innovatsioon ja sotsiaal-ökoloogiline pööre olema majandusliku arengu stiimulid. Tähelepanu keskmes peaks olema jõukuse õiglane jaotamine ja heaoluriigistruktuuride loomine. Prioriteetide hulka ei peaks kuuluma mitte ainult kaubandus ja investeeringud, vaid ka rahvusvaheline koostöö teistes küsimustes, nt maksupoliitika, ränne, areng, keskkond, haridus, töö-, elu- ja tervishoiutingimused (eriti COVID-19 järel). Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamisel on selles otsustav tähtsus. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Vaja on pikaajalist investeeringut Aafrika-sisesesse taristusse (vastupidiselt ülemere ekspordi edendamiseks tehtavatele taristuinvesteeringutele), et edendada piirkondlikke väärtusahelaid ja kestlikku kohalikku majandust. See on majanduslikult mõttekas, ökoloogiliselt jätkusuutlik ja loob tootmisvõimsust, sealhulgas kohalikke kvaliteetseid töökohti. Ülemere ekspordist juhinduv paradigma on Aafrikas ikka veel olulisel kohal, sest tooraine on suurte majandusriikide (sealhulgas ELi ja selle liikmesriikide) jaoks strateegiliselt tähtis. ELi investeeringute puhul on vaja teistsugust lähenemisviisi, mille aluseks on võrdne partnerlus, mis toob kõigile kasu ja eelkõige edendab kestlikku arengut Aafrikas. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Rahvusvaheline aafriklaste diasporaa finantskorporatsioon võiks koordineerida Aafrika diasporaa ressursside kasutamist kaasava arengu ja investeeringute tegemiseks Aafrika sotsiaalselt vastutustundlikesse ettevõtetesse ja kavadesse (17). See võiks olla ideaalne investeeringute suunamise platvorm, mida juhivad Aafrika ametiasutused, mida kasutatakse Aafrika vajadusteks ning mis on võimalus ELi investoritele. Aafrika kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud ületavad oluliselt prognoositavat Aafrika rändajate kokkuhoidu. Seega on diasporaa organisatsioonide kaasabil vaja luua erinevaid (ärialase) koostöö vorme. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Lisaks tooraine eksportimisele selle töötlemiseks mujal tuleks Aafrika riike julgustada ja aidata kestlike kohalike tööstusharude loomisel, et tooraine töötlemisest saadav kasum jääks riiki. Kaevandussektorist saadav tulu tuleks investeerida taristusse ja sotsiaalteenustesse, millest elanikkond saaks reaalselt kasu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Avaliku julgeoleku tugevdamine terrorismiga võitlemiseks peab jätkuvalt olema prioriteet. Piirijulgeoleku ja relvade hankimise küsimust tuleb aga käsitleda väga ettevaatlikult. Keskenduda tuleb arengule, mitte arengufondide kasutamisele mittevabatahtliku rände peatamiseks ja julgeolekujõudude relvastamiseks: kasvav julgeolekustamise aspekt arengupoliitikas võib süvendada rände algpõhjuseid. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Komitee nõuab inimõiguste hoolsuskohustuse alaste ELi eeskirjade kehtestamist (18). Komitee on ELilt varem nõudnud inimõiguste alase hoolsuskohustuse siduvat rakendamist, seda eelkõige ELi rahvusvahelistes väärtusahelates (19). Lähtuvalt olemasolevatest meetmetest ja komitee esitatud kontseptsioonidest (nt reitinguagentuur) oleks siduvast hoolsuskohustuse süsteemist kestliku arengu tagamiseks palju abi, seda eelkõige Aafrikas, ning see tugevdaks ELi jõupingutusi võrdse arengupartnerluse loomiseks. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | VKEde arengu ning Aafrika ja ELi VKEde koostöö eeliseid on vaevalt võimalik üle hinnata. Enamasti suudavad hargmaised ettevõtjad hallata Aafrikas toimuva ettevõtlusega seotud riske. VKEde potentsiaali kasutamiseks võrdses arengupartnerluses vajavad VKEd usaldusväärseid struktuure ja institutsioonilist toetust. VKEd annavad enamiku Aafrika töökohtadest. Eelkõige koostööpõhiselt osutatavaid finantsteenuseid tuleb parandada ja arendada (kui need puuduvad), et vastata VKEde vajadustele (näiteks laenud, kohalikus vääringus laenud ja riskihaldus). |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Aafrika riikides asuvate ettevõtete peamine takistus on oskustööjõu puudumine. Kutseõppe edendamine on seetõttu esmatähtis küsimus. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | „Kuna maksustamise küsimused on põimunud kestliku arengu eesmärkidega, siis peaksid ettevõtted maksma nõuetekohaselt makse seal, kus saadakse kasu tänu lisandväärtuse loomisele (nt tootmine, toorainete ammutamine)“ (20). Sellel põhimõttel on võrdse arengupartnerluse puhul keskne tähtsus. Komitee on samuti nõudnud, et EL teeks kahepoolsete topeltmaksustamise lepingute mõjuhinnangu, kui peaksid ilmnema vastuolud Euroopa arengupoliitikaga (21).
  Kestliku arengu rahastamisel on lisaks erainvesteeringutele oluline roll ka maksutulul. Aafrika riikidel jääb saamata maksutulu, mis on sama suur kui nende arengu rahastamiseks aastas saadav summa. Maksude vältimise ja korruptsioonivastased meetmed ning siseriiklike tulude suurendamise kampaaniad ühendatuna maksuametite, kontrollikodade ning rahandusministeeriumide ametnike koolitamisega on Aafrika riikides esmatähtsad. Aafrika riikides või ELis asuvad maksuparadiisid takistavad kestlikku arengut. |
| --- | --- |

4.2.9.

Kestliku arengu rahastamisel on lisaks erainvesteeringutele oluline roll ka maksutulul. Aafrika riikidel jääb saamata maksutulu, mis on sama suur kui nende arengu rahastamiseks aastas saadav summa. Maksude vältimise ja korruptsioonivastased meetmed ning siseriiklike tulude suurendamise kampaaniad ühendatuna maksuametite, kontrollikodade ning rahandusministeeriumide ametnike koolitamisega on Aafrika riikides esmatähtsad. Aafrika riikides või ELis asuvad maksuparadiisid takistavad kestlikku arengut.

| 4.2.10. | Taristu on vajalik, et aidata ettevõtetel leida rahastamis- ja toetusmehhanisme ning luua kohapealseid kontakte. Samuti vajavad nad nõustamist projektide kavandamise etappides. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. T | oetada tuleks Aafrika põllumajandus- ja toiduainetööstust, et arendada mullaharimise parandamise protseduure, vähendada saagikadu, peatada raadamine ning võimendada kvaliteedistandardeid. Lisaks peaks põllumajanduslik toidusektor arendama uusi turundusmeetodeid, kaasaegseid põllumajandusliku tootmise ja töötlemise meetodeid, edendama põllumajandustootjate seas iseorganiseerumist, eriti ühistutes, ning hoogustama kauplemist kogu väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

4.2.11. T

4.3.   Sotsiaalpoliitika

| 4.3.1. | Kodanikuühiskonna (näiteks sotsiaalpartnerlus ettevõtte ja sektori tasandil) kaasamine Euroopa riikide institutsioonilisse ülesehitusse on andnud ELile eelise. Organiseeritud kodanikuühiskond peaks olema tihedalt kaasatud võrdsesse arengupartnerlusse, sest see loob igasuguse ELi tegevuse, eriti äritegevuse jaoks stabiilsed struktuurid. Seega ei ole meie jõupingutused suunatud mitte ainult kasumile, vaid ka kestlikule arengule Aafrikas, et luua usaldusel ja võrdsusel rajanevaid pikaajalisi partnerlusi. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Programmi „Erasmus+“ tuleks laiendada, et tugevdada ELi ja Aafrika riikide koostööd. Aafrika kõrgkoolilõpetajate kutsealane suutlikkus ja teadmised peavad toetama kestlikku arengut nende päritoluriikides. Vältida tuleks ajude äravoolu Aafrikast ELi. Haridus on oluline hüppelaud iseäranis naiste ja haavatavate rühmade tingimuste parandamiseks ning meie toetus peab olema sellele suunatud. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | COVID-19 suurendab probleeme veelgi. Paljud tervishoiusüsteemid on praegu ülekoormatud. Peame Aafrika riike veelgi enam toetama, et nad saaksid rakendada tugevaid tervishoiusüsteeme, mis on biomeditsiinilisel ja sotsiaalmeditsiinilisel tasandil valmis niisugusteks probleemideks nagu COVID-19. Hea tervishoiu takistuseks ei tohi olla nõrk majandus, juhtimise puudumine, puudulik kättesaadavus või väljaõppinud töötajate puudus. Euroopa hästi toimivad heaoluriigid on end suurel määral praeguse probleemi valguses tõestanud ning neid võib kasutada eeskujuna eelkõige Aafrika tervishoiusüsteemide parandamisel. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | ELis asuvaid Aafrika diasporaa organisatsioone tuleb kaasata ELi ja Aafrika riikide vahel võrdse partnerluse loomisesse. Nad saavad pakkuda rahalist toetust ja teadmisi ning suudavad teha selgeks, et üldistel inimõigustel põhinev lähenemisviis tugevdab Aafrika struktuure, mida on vaja kestliku äritegevuse, sotsiaalse kaasatuse ja tervisliku keskkonna tagamiseks. Nad teavad, kuidas EL üldisi inimõigusi rakendab, oskavad tegutseda ELi raamistikes ja võivad olla sillaks ELi meetmete rakendamisel nende päritoluriikides. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Kestlik areng

| 4.4.1. | Kestlikku arengut on võimalik saavutada ainult juhul, kui see tuleneb riigist endast ja seda juhitakse riigi enda siseselt. Aafrika enda arenguvõimekust tuleb toetada nii, et algatatakse reforme, kõigile avanevad inimväärsed väljavaated ning Aafrikasse tehtavad era- ja avaliku sektori investeeringud tasuvad end ära. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Aafrika vajab uut lähenemisviisi tööstuspoliitikale, mida organiseeritakse sektor sektori haaval ja koordineeritakse rahvusvaheliselt, et luua suuremaid turge ning tugevamaid stiimuleid kestlikele tööstusharudele, eriti neile, mis ei rajane fossiilkütustel (22). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Sünteetilise kütuse tootmisel fotogalvaanilise tehnoloogia abil on majandusliku tasuvuse mõistes oluline asukoht, (23) mille puhul tundub ekvaatori päikesevöönd olevat ideaalne piirkond (24). Asjaomane sektor võib positiivselt mõjutada Aafrika riikide majandusarengut, võimaldades neil tõenäoliselt osaleda rahvusvahelistes energiaprojektides. Asjaomasele sektorile antaval mis tahes arenguabil võib olla mitte ainult positiivne mõju seda saavatele riikidele, vaid ka arenenud riikide energiatarbijatele (25). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Kestliku arengu eesmärgid võimaldavad ELil ja tema Aafrika partneritel luua üldistel inimõigustel põhineva suhte, tehes koostööd rohelise kokkuleppe tähenduses, et päästa planeet ja luua igaühele inimväärne elu. Organiseeritud kodanikuühiskonna institutsionaliseeritud osalemise korral saaksime hõlpsasti tegeleda eneseanalüüsiga ja vältida uute vahendite abil varasemaid vigu. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Kõik sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid, peavad püüdlema projektide, äritegevuse ning poliitikameetmete poole, mis aitavad luua uut sotsiaal-ökoloogilise turumajanduse lähenemisviisi. Lisaks majanduslikele aspektidele tuleks rohkem kaaluda peamisi sotsiaalseid ja biofüüsilisi küsimusi (näiteks kliimamuutused). Seega tuleb võrdse arengupartnerluse puhul seoses kestliku arenguga (26) kaaluda lisaks üksnes majanduslikele näitajatele ka neid näitajaid, mis võtavad arvesse kõigi heaoluga seotud holistilisi aspekte. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Paljudel põllumajandusinvesteeringutel on kogukondadele kahtlase väärtusega mõju. Pidevalt teatatakse inimõiguste rikkumistest ja investoritest, sealhulgas Euroopa investoritest, kes taganevad lubadustest ehitada taristuid või luua kohalikele kogukondadele töökohti. Komitee on iseäranis Aafrikas aset leidva maa hõivamise vastu. Mõjuhinnangud, mis korraldatakse organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamisega, peavad olema rangemad ja neil peavad olema tagajärjed investoritele, kes ei järgi üldisi inimõigusi ega kestliku arengu eesmärke. Üks võimalus on toetada kinnistusregistrite loomist ja aidata kohalikel põllumajandustootjatel moodustada ühistuid, mis on rahvusvahelistel turgudel tugevamad. See aitab ELil ja Aafrikal saavutada oma ühiseid eesmärke, sest loob struktuure, mis tagavad ELile Aafrika partneritega võrdsed tingimused ja tugevdab neid teiste suurte majandusjõududega võrreldes. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Koostöö ja kodanikuühiskonna tugevdamine Aafrika riikides üldiste inimõiguste ning kestliku arengu eesmärkide alusel – ELi edukas teekond võrdse arengupartnerluse loomiseks

| 4.5.1. | Üldistel inimõigustel põhineva lähenemisviisi kasutuselevõtmine, demokraatlike juhtimisstruktuuride arendamine, majandusliku ja finantsjuhtimise parandamine avaliku sektori vahendite läbipaistva haldamise kaudu ning usaldusväärse süsteemi loomine korruptsiooniga võitlemiseks, tuginedes sõltumatule kohtuvõimule – kõik see aitab kaasa tugeva, iseseisva ning stabiilse äri- ja arengupartnerluse loomisele. Organiseeritud kodanikuosalus võib tõepoolest tagada kõigi nende meetmete ellurakendamise. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | ELi lubadused peavad andma käegakatsutavaid tulemusi. Üksnes üldisi inimõigusi järgides ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisega suudame sõltuvusest vabaneda ning saada võrdseteks arengupartneriteks. |
| --- | --- |

4.5.2.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Nagu on sätestatud üheksas põhilises ÜRO inimõiguste paktis ja konventsioonis.

1

(2)  JOIN(2020) 4 final.

2

(3)  Euroopa Parlamendi uuring „Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries“ („Ettevõtete toimepandud inimõiguste rikkumiste ohvrite juurdepääs õiguskaitsevahenditele kolmandates riikides“), Brüssel (2019).

3

(4)  JOIN(2020) 4 final.

4

(5)  Saksamaa arenguministeerium, „Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft“ (2017).

5

(6)  Austria arengu-uuringute sihtasutuse Austrian Foundation for Development Research uuringust „The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries“ (Majanduspartnerluslepingute majanduslik ja sotsiaalne mõju valitud Aafrika riikidele) (2018) ilmneb, et majanduspartnerluslepingutel on Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele (ECOWAS) kahjulik mõju, tariifide vähendamine võib minna meie partnerriikidele maksma miljardeid eurosid, riigi tulusid ei kasutata kestlikuks arenguks (ELT C 97, 24.3.2020, lk 18, punkt 5.5).

6

(7)  Vastavalt komitee liikme Jaroslaw Mulewiczi suulisele aruandele, mille ta esitas pärast seda, kui oli komitee lähetuse ajal külastanud Bole Lemi tööstusparki Etioopias, kus paiknevad Aasia tekstiiliettevõtted. ELi hädaolukorra usaldusfond Aafrika jaoks peab aga edendama kestlikke ja vastuvõetavaid töötingimusi (mille tulemused on seni olnud kõikuvad).

7

(8)  Saksamaa keskkonnaagentuur, „Globale Landflächen und Biomasse“ (2013).

8

(9)  Gebauer, Trojanow, „Hilfe?“ Hilfe! – Wege aus der globalen Krise“ (2018).

9

(10)  Vt joonealune märkus nr 8.

10

(11)  Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2019. aasta resolutsioon 2018/2151(INI); komisjoni talituste töödokument SWD(2019) 333 final.

11

(12)  Kingsley Ighobor, „Diagnosing Africa’s medical brain drain“, Africa Renewal, detsember 2016 – märts 2017.

12

(13)  Discovery Informatique’i tegevjuhi Kais Sellami suuline aruanne 2019. aasta oktoobris Barcelonas toimunud Euromedi konverentsil.

13

(14)  COM(2018) 773 – „Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“.

14

(15)  Nt Austria arengualaste teadusuuringute sihtasutuse direktor Werner Raza konverentsil „A good life for all needs a different Globalisation“ märtsis 2020 Viinis.

15

(16)  Uuringud näitavad, et teatud miinimumsissetulek viib rändesurve vähenemiseni, vt nt Michael A. Clemens, „Does Development Reduce Migration?“ (2014).

16

(17)  GK Partners. (2019), „Strategic, Business and Operational framework for an African Diaspora Finance Corporation“.

17

(18)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 38, punkt 1.5.3.

18

(19)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 38, ja ELT C 97, 24.3.2020, lk 9.

19

(20)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 29, punkt 1.9.

20

(21)  Samas, punkt 1.7.

21

(22)  Victor, Geels, Sharpe, „Accelerating the Transitions“ (2019).

22

(23)  Janina Scheelhaase et al., „Transportation Research Procedia 43“, (2019), lk 21–30.

23

(24)  Prognos (2018), „Importance of liquid energy sources for the energy transition“.

24

(25)  Radermacher F.-J. (2019), „Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden“.

25

(26)  Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, (2009) „Majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni aruanne“ (CMEPSP).

26

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/114

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna panus rohelisse tegevuskavasse ja Lääne-Balkani riikide kestlikku arengusse ELiga ühinemise protsessi osana“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/16)

| Raportöör: | Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pierre Jean COULON |

Raportöör:

Dragica MARTINOVIĆ DŽAMONJA

Kaasraportöör:

Pierre Jean COULON

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon (REX) |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 24.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/3 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon (REX)

Vastuvõtmine sektsioonis

24.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on toetanud ja pooldab kindlalt edasi Euroopa Liidu laienemist kuue Lääne-Balkani riigi (1) võrra, tingimusel et nad täidavad vajalikud liikmeks saamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sellega seoses valmistab komiteele heameelt Euroopa Komisjoni läbivaadatud metoodika, mis võimaldab alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga, ning komisjoni püüdlused muuta protsess dünaamilisemaks ja prognoositavamaks. Komitee kutsub siiski üles tugevdama sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et COVID-19 kriisist taastumine peaks soodustama keskkonnahoidliku poliitika elluviimist ning et rohepööre peab olema Lääne-Balkani tervikliku ja tulevikku suunatud taastekava (2) lahutamatu osa. Seepärast rõõmustab komitee selle üle, et Euroopa Komisjon on teatanud Lääne-Balkani jaoks mõeldud taasteabi paketist. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee leiab, et Lääne-Balkani partnerid tuleks kaasata olulistesse Euroopa poliitikameetmetesse ja algatustesse, eriti – nende geograafilise asukoha pärast – Euroopa uude rohelisse kokkuleppesse, ja nendega neis küsimustes koostööd teha. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Võttes arvesse vajaminevaid märkimisväärseid investeeringuid ja regulatiivseid kohandusi, on komitee veendunud, et sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on iseäranis tähtis roll keskkonnahoidlikuma ja kestlikuma ühiskonna poole liikumisel, pidades eelkõige silmas erilist poliitilist olukorda Lääne-Balkanil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toonitab ühinemisvabaduse ja võimalusi loova kodanikuruumi tagamise olulisust ning ühtlasi vajadust tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust tugeva ja tõhusa kodanikuühiskonna dialoogi pidamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee tuletab meelde, et Lääne-Balkan on väga tundlik kliimamuutuste suhtes, mis kahjustavad üldist tervislikku seisundit ja majandust, ning et piirkond vajab kiiret tegutsemist, et parandada oma kodanike, eelkõige laste ja noorte elukvaliteeti õiglase üleminekuga keskkonnahoidlikumale mudelile, pidades meeles põhimõtet, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub üles võtma tulevaste meetmete puhul, mille eesmärk on muuta Lääne-Balkan keskkonnahoidlikumaks, arvesse piirkonna konkreetseid probleeme ja vajadusi, mille hulka kuuluvad piisav regulatiivne raamistik, piiriülene tegevus, innovaatilised tehnoloogialahendused, kohapeal toodetud ja tarbitud energia ning energiatõhusus, säästev linnatransport, maantee- ja raudteevõrgud, avaliku ja erasektori kaasamine, IKT ja kiire internetiühenduse sisseseadmine, põllumajandus- ja toiduainetööstuse meetmed jne. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et Lääne-Balkani probleemid, mis on seotud süsinikuheite, õhusaaste, vee- ja mullareostuse vähendamise, ühendatuse ja kliimamuutustega, on võimalik muuta võimalusteks, kui investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, uurida ja rakenda alternatiivseid lähenemisviise, ringmajandust, jäätmekäitlust, keskkonnahoidlikumaid energia- ja ühendamislahendusi ning aktiivseid meetmeid piirkonna suure elurikkuse kaitsmiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab, et tähtis on arendada rakendatavate riiklike ja piirkondlike haridus-/koolitus- ja oskuste strateegiate raames keskkonnahoidlikke kutseoskusi koostöös asjakohaste osalistega ja pidades tulemuslikku sotsiaaldialoogi, pöörates seejuures erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee toonitab, et Lääne-Balkani riikides tuleb nõuetekohaselt tagada hea valitsemistava ja demokraatlikud institutsioonid, õigusriigi põhimõtte järgimine, edukas korruptsioonivastane poliitika, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu, inimõiguste austamine ja julgeolek. Kuna majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmine nõuab suuri investeeringuid, on oluline meelde tuletada, et õigusriigi põhimõtte järgimine on põhitegur soodsa ettevõtluskliima tagamisel ning erasektori ja välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamisel. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Lääne-Balkani riikide integreerimine ELi

| 2.1. | Komitee on tugevalt toetanud ELi laienemist kuue Lääne-Balkani riigi võrra, tingimusel et nad täidavad vajalikud liikmeks saamise kriteeriumid. Komitee on loonud tugevad sidemed piirkonna sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, olles võtnud kindlalt nõuks kanda hoolt selle eest, et nende arvamust võetakse kuulda. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komiteele valmistab heameelt solidaarsus, mida Euroopa juhid väljendasid Lääne-Balkani riikide suhtes 6. mail 2020 Zagrebis toimunud tippkohtumisel. Sellest hoolimata tuletab komitee meelde oma panust sellesse tippkohtumisse, (3) rõhutades, et laienemise käegakatsutavaks edenemiseks on tulevikus vaja rohkem ära teha, ja kahetsedes, et kodanikuühiskonna arvamuse tähtsust ei ole piisavalt tunnistatud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komiteed rõõmustab teatis „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“, (4) milles on esitatud läbivaadatud metoodika kandidaatriikide jaoks ning võetud eesmärgiks usaldusväärsem protsess laienemise edendamiseks. Kahjuks täheldab komitee, et teatises ei ole piisavalt arvesse võetud sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles suurendama kodanikuühiskonna rolli selle jälgimises, kas valitsused täidavad vajalikke ühinemiskriteeriume, eriti põhiküsimuste teemavaldkonnas, ent samuti teemavaldkonnas „Roheline tegevuskava ja kestlik ühenduvus“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee pooldab Euroopa Komisjoni teatises ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga välja kuulutatud abipaketti, millega toetatakse Lääne-Balkani partnereid nende püüdlustes tulla toime COVID-19 (5) puhangu mõjuga, ning teatist, milles käsitletakse Lääne-Balkani partnerite toetamist COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel (6). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Suurendades oma kohustusi piirkonna ees – nii kriisile reageerimisel kui ka seoses Lääne-Balkani tulevase majandus- ja investeerimiskavaga –, kutsub komitee üles nõudma veelgi tungivamalt reforme ja seadma ELi toetuse eeltingimuseks demokraatlikud reformid ja Euroopa põhiväärtuste, nagu õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamise. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee kordab oma veendumust, et sotsiaalpartnerid ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid nii ELi kui ka riikide tasandil tuleb mõistlikul moel kaasata kogu Lääne-Balkani riikide ELi integreerimise protsessi. Oluline on suurendada nende suutlikkust tehnilise ja majandusliku toe kaudu, hõlbustades nende juurdepääsu Euroopa rahastamisallikatele ning kaasates nad täielikult ühinemisläbirääkimiste protsessi (7). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Roheline kokkulepe – Lääne-Balkani riikide ELi integreerumise oluline aspekt

| 3.1. | Komitee leiab, et Lääne-Balkani riigid peaksid jätkama kooskõlastamist ELi suuniste, eesmärkide ja väärtustega ning Euroopa Liit peaks püüdma kaasata Lääne-Balkani riike oma algatustesse. See kehtib eriti Euroopa rohelise kokkuleppe puhul, mis peab hõlmama Lääne-Balkani riike ainuüksi tulenevalt nende geograafilisest paiknemisest Euroopa südames keset ELi. Seepärast ei ole üllatav, et 11. detsembri 2019. aasta rohelise kokkuleppe teatises on eraldi välja kuulutatud Lääne-Balkani riikide roheline tegevuskava (8) osana 2020. aasta lõpuks esitatavast Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskavast. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee kutsub Lääne-Balkani rohelise tegevuskavaga üles tõhusalt tugevdama ja ergutama piirkondlikku koostööd, eelkõige energeetika- ja transpordisektoris. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivne osalemine olemasolevates piirkondlikes koostöökogukondades, lepingutes ja algatustes ning nende kaasamine on hädavajalik, et parandada piirkonna elanike heaolu ja tervist, kasutades seejuures ära Lääne-Balkani keskkonnahoidliku, vähese CO2-heitega ringmajanduse potentsiaali. Lääne-Balkani rohelises tegevuskavas tuleks käsitleda probleeme viie temaatilise samba kaudu: 1) süsinikuheite vähendamine, 2) ringmajandus, 3) elurikkus, 4) saaste ja 5) põllumajandusliku toidutööstusega seotud meetmed. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee jagab veendumust, et COVID-19 kriisi mõju kodanikele ja ettevõtjatele on tohutu, mistõttu tuleb läbi vaadata poliitikaeesmärgid. Komitee leiab siiski, et rohepööre peab olema tervikliku taastekava lahutamatu osa. See tulevikku suunatud kava peaks hõlmama ulatuslikke avaliku ja erasektori investeeringuid transpordi- ja energiaühendustesse, nõudluspoole energiasäästu ning keskkonnahoidlikumaid tehnoloogialahendusi, nagu päikese- ja tuuleenergia, saastevaba vesinik, akud ja CO2 kogumine, millega välditakse või viiakse miinimumini mõju looduskeskkonnale ja inimestele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee juhib kahetsusega tähelepanu mõnele muret tekitavale analüüsile ja suundumusele vaatlusaluses piirkonnas, mis nõuavad kiiret tegutsemist. Lääne-Balkani riikide majandus sõltub endiselt suurel määral tahketest fossiilkütustest ja on väga energiamahukas. Piirkonda kahjustavad rängalt kliimamuutused (põud, üleujutused) ning sajandi lõpuks tõuseb temperatuur piirkonnas eeldatavasti kuni 4 oC (9). Enamik maanteedel sõitvatest sõidukitest on vanad ja vähem kütusesäästlikud. Mõnes piirkonna linnas (Sarajevo, Priština, Skopje, Belgrad) on PM2,5-osakeste ja PM10-osakeste põhjustatud saaste poolest Euroopa suurimaid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee tuletab siiski meelde, et piirkonnal on märkimisväärne taastuvenergia potentsiaal (vee-, tuule- ja päikeseenergia) ning suur loodusvaradest ja erakordsest elurikkusest tulenev potentsiaal. Probleemid, mis on seotud süsinikuheite, õhusaaste, vee- ja mullareostuse vähendamise, ühendatuse ja kliimamuutustega, on võimalik muuta võimalusteks teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu, rakendades alternatiivseid lähenemisviise, ringmajandust, jäätmekäitlust ning keskkonnahoidlikumaid energia-, energiatõhususe ja ühendamislahendusi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee tuletab meelde, et Poznańis toimunud Lääne-Balkani tippkohtumisel (10) kinnitas EL oma pühendumist keskkonnale ja kliimale, kiites heaks 21. veebruari 2019. aasta ühisavalduse „Üleminek puhtale energiale Lääne-Balkanil“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Üleminek fossiilkütusepõhiselt majanduselt keskkonnahoidlikule majandusele hõlmab ka omavahelist ühendatust alates energia-, transpordi- ja jaotustaristust kuni digitaalarengu tegevuskavani. Keskkonnahoidliku majanduse poole püüdlemisel tuleb lahenduse üheks osaks pidada ettevõtlust. Õige raamistiku ja toetuse korral aitab CO2-neutraalne üleminek ajakohastada tööstust ning luua uusi kvaliteetseid töökohti ja rohkem töövõimalusi. Oluline on kaasata vähese CO2 heitega aruka ringmajanduse edendamise meetmete väljatöötamisse ja rakendamisse Lääne-Balkani sotsiaalpartnerid ning ettevõtjate ja muud kodanikuühiskonna ühendused. Selles protsessis tagatakse sotsiaalpoliitika ja -dialoogi abil sidus ühiskond, kus luuakse kõigile töökohti ning vähendatakse ebavõrdsust ja kõrvalejätmist. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee rõhutab vajadust kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid täielikult kestliku arengu kui esmatähtsa poliitikaeesmärgi määratlemisse, millega edendatakse piirkonnas tehtavaid keskkonnahoidlikke investeeringuid. Akadeemilised ringkonnad, tööandjad ja töötajad ning ühiskondlikud tõukejõud, nagu ettevõtjad, meedia ja usu- või muud piiriüleselt tegutsevad juhid on kaasava ja kestliku arengu olulised hooandjad. Teiste seas on teaduskogukondadel, kultuurirühmadel, tööstusklastritel ja tarbijaühendustel olulised eksperditeadmised, et toetada seda piirkonna jaoks tähtsat valikut ning tagada, et tehtav valik on majanduse ja ühiskonna jaoks õige. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Rakendatavate riiklike ja piirkondlike haridus-/koolitus- ja oskuste strateegiate raames tuleb arendada koostöös asjaomaste osalistega rohelisi kutseoskusi, pidades tulemuslikku sotsiaaldialoogi, mis hõlmab üliõpilasi, õpetajaid ja lapsevanemaid, et saavutada vähese CO2 heitega ressursitõhus ja järjest keskkonnahoidlikumaks muutuv majandus. Kuna üleminek ringmajandusele on Lääne-Balkani strateegiline eesmärk, tuleks keskkonnahoidlikke oskusi edendada kooskõlas riiklike kasvustrateegiatega, kandmaks hoolt selle eest, et haridus- ja koolitusalgatused on vastavuses riiklike strateegiliste eesmärkidega ja et neid toetatakse piisavate rahaliste vahenditega. Komitee kutsub üles pöörama erilist tähelepanu naiste osalemisele uue haridus- ja koolituspoliitika (täiendus- ja ümberõppe) väljatöötamisel ning rakendamisel, et tagada parem sooline võrdõiguslikkus ja õiglasem üleminek keskkonnahoidlikumale majandusele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tööpuuduse ja oskuste mittevastavuse vähendamiseks tuleks prognoosida oskusi paremini, et tagada õpilaste ja tööjõu oskuste vastavus tööturu vajadustele, ning tugevdada kutseharidust ja -õpet, eriti töökohal toimuva väljaõppe ja duaalõppe süsteeme, mis on aidanud edukalt kahandada noorte tööpuudust teatavates ELi liikmesriikides. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks taotleda ja edendada ettevõtjate ja nende ühenduste, näiteks kaubanduskodade aktiivset kaasalöömist. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Üleminekul vähese CO2 heitega majandusele toetab komitee põhimõtet, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kodanikele ja eriti haavatavatele rühmadele, kandes hoolt selle eest, et energia on taskukohane ja juurdepääsetav ning et nad saavad kasu energiatõhususe meetmete jaoks antavast toetusest. Toetada tuleks söest sõltuvaid piirkondi nende õiglasel üleminekul, et töötada alt üles välja kaasavad ümberkujundamiskavad, leevendamaks töökohtade kadumist. Tarbijatele tuleb anda teavet ja juhiseid vastutustundlike lähenemisviiside kohta, mis aitavad leevendada kliimamuutuste mõju, ning nad tuleb kaasata nende lähenemisviiside aktsepteerimisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee tunnistab piirkonna geopoliitilist ja geomajanduslikku tähtsust ELi jaoks ning kutsub üles olema valvas kolmandate riikide investeeringute suhtes, milles sageli võetakse vähem arvesse kestlikkusega seotud eesmärke. Komitee kutsub piirkonna ametiasutusi ja kodanikuühiskonda üles edendama ja suurendama teadlikkust ELi positiivsest panusest ja rahalisest toetusest keskkonnahoidlikuma tehnoloogia kasutuselevõtul. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee kutsub üles tegema eelhindamise, et vaadelda kestliku arenguga seotud tegevuse rahastamist Lääne-Balkanil ja tingimuslikkuse põhimõtte kohaldamist seoses projektide kestlikkusega. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Kliimamuutused ja Lääne-Balkan

| 4.1. | Komitee tuletab meelde, et Lääne-Balkan on väga tundlik kliimamuutuste mõju suhtes – piirkonda on tabanud varasematel aastatel suurt kahju põhjustanud üleujutused ja põuad. Piirkondliku koostöönõukogu uuringus kliimamuutuste kohta (11) on registreeritud 1,2 oC suurune temperatuuri tõus, kusjuures temperatuur tõuseb sajandi lõpuks veel 1,7 –4,0 oC. Peale selle on hästi dokumenteeritud õhusaasteprobleemid, mis kahjustavad üldist tervislikku seisundit ja majandust.
  Kuna kliimamuutused häirivad põhilisi eluvajadusi (eluase, toit ja vesi), on lapsed ja noored kliimamuutuste otsestele ja kaudsetele mõjudele kõige haavatavamad, ning COVID-19 pandeemia võimendab sellist mõju veelgi (12). |
| --- | --- |

4.1.

Kuna kliimamuutused häirivad põhilisi eluvajadusi (eluase, toit ja vesi), on lapsed ja noored kliimamuutuste otsestele ja kaudsetele mõjudele kõige haavatavamad, ning COVID-19 pandeemia võimendab sellist mõju veelgi (12).

| 4.2. | Komitee tunnistab, et kohustused, mille Lääne-Balkani riigid on võtnud Pariisi 2015. aasta kliimakokkuleppe (13) alusel, on olulised, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning aja jooksul suurendada oma riiklikult kindlaksmääratud panuste kaugeleulatuvust kooskõlas kõige uuemate teaduslike andmetega. Valitsuste kõrval on Pariisi kliimakokkuleppe elluviimisel oluline roll muudel sidusrühmadel, nagu ettevõtjad, linnad ja vabaühendused. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee tunnustab samamoodi kohustusi, mille riigid on võtnud kooskõlas ÜRO 2030. aasta kestliku arengu eesmärkidega ehk tegevuskavaga, millega pistetakse rinda kestliku arenguga seotud katsumustega, nagu vaesus, ebavõrdsus, kliimamuutused, keskkonnaseisundi halvenemine, rahu ja õiglus. Väga tähtis on ka see, et iga riigi kodanikud, ettevõtjad ja finantssektor uut arengumudelit toetaksid ja et seda toetataks ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on teadlik, et keskkond ja kliimamuutused on üks kõige keerulisemaid läbirääkimiste peatükke, eriti selliste investeeringumahukate direktiivide puhul nagu vee, jäätmete, tööstusheidete ja heitkogustega kauplemise direktiiv. Sellegipoolest leiab komitee, et kliimamuutused nõuavad radikaalseid ja ümberkujundavaid meetmeid, mille jaoks on lisaks poliitika ja õigusaktide kooskõlastamisele vaja majandusliku paradigma muutust ning üleminekut CO2-neutraalsele, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele ja ressursitõhusale ühiskonnale. Nii on kohaliku ja riikliku tasandi kliima- või süsinikuheite vähendamise strateegiad tegelikult uued kasvustrateegiad. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Olles teadlik sellest, et kliimastrateegia väljatöötamine eeldab põhjalikke reforme ja kõikide sektorite ümberkujundamist, kutsub komitee Lääne-Balkani riike üles arendama ja rakendama oma strateegiaid kooskõlas liidu õigustikuga ning kooskõlastama tehtavat tööd, et töötada 2050. aastaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni partneritena kõikide sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivsel osalusel ja suuremal kaasamisel välja vähese kasvuhoonegaaside heitega arengu pikaajalised strateegiad. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kõik riigid peale Bosnia ja Hertsegoviina on loonud kliimamuutuste jaoks kõrgetasemelised koordineerimisasutused, et lõimida kliimameetmed muudesse poliitikavaldkondadesse (eelkõige majandusareng, energia, transport ja põllumajandus) eesmärgiga võtta strateegiliste ja poliitikadokumentide ning õigusaktide koostamisel arvesse kõikide asjakohaste sidusrühmade muresid ja märkusi. Komitee soovitab kõigil neil kaasata kodanikühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad kohe alguses reguleerimise ja/või seadusandlusega seotud konsultatsioonidesse. Komitee soovitab välja töötada mehhanismi, mis võimaldab tegeleda kõikide muredega õigel ajal, läbipaistvalt ja kaasavalt. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kuna enamiku kuludest, mis tekivad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiiviga kooskõlastamisel, peab kandma tööstus, soovitab komitee kaasata selle direktiiviga seotud teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamise tegevusse iseäranis aktiivselt kodanikuühiskonna, tööstuse ja ettevõtjate ühendused. Direktiivi järgimiseks peavad Lääne-Balkani partnerid tegema suuri investeeringuid, eriti need, kellel on suur tööstussektor, kuna neil puudub piisav suutlikkus, et tegeleda direktiivi mõjuga, mis ei ole seotud üksnes investeeringutega, vaid nõuab ka muudatusi regulatiivses keskkonnas, juhtimises, seires ja aruandluses ning heitkoguste tõendajate kontrollimises ja akrediteerimises. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Energia Lääne-Balkanil

| 5.1. | Komitee toetab energialiitu ning kliima- ja energiapoliitika raamistikku 2030, et saavutada Pariisi kliimakokkuleppe eesmärgid. Lääne-Balkani riikidel on kohustus tagada vastavus selle poliitikaga, kuid nad peaksid osalema aktiivsemalt ja nad tuleks kaasata energialiitu varajastest läbirääkimistest alates. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee toetab Lääne-Balkani energia- ja keskkonnaministrite 2019. aasta ühisavaldust „Üleminek puhtale energiale Lääne-Balkanil“, milles on esitatud põhimõtted kestliku hüdroenergia arendamiseks Lääne-Balkanil, (14) ning tuletab meelde, et kodanikuühiskonna organisatsioonide panus ja aktiivne kaasalöömine oli nende põhimõtete vastuvõtmisel ülioluline. Komitee leiab, et ehkki need on head esimesed sammud, tuleb teha rohkem. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Seetõttu soovitab komitee anda Lääne-Balkani sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele võimaluse täita aktiivset ja konkreetset rolli ELi kütteostuvõimetuse jälgimiskeskuse tegevuses, sealhulgas ettepanekute tegemisel. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee leiab, et jõupingutused, mida tehakse selleks, et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid ja kestlik majanduskasv üldiselt, peavad tuginema piirkonna jaoks ette nähtud tänapäevastel, eesmärgipärastel ja asjakohastel meetmetel. Muu hulgas tuleb välja arendada tulevikku suunatud tänapäevane taristu, luua piisav õigus- ja regulatiivne raamistik ning kasutada piirkonna riikide majanduse keskkonnahoidlikul ja kaasaval arendamisel uusi tehnoloogialahendusi ja vastavaid ärimudeleid. Konkreetsemalt tuleb rajada arukad energia ülekande- ja jaotusvõrgud, et võtta arvesse muutlike taastuvenergia allikate üha suuremat osatähtsust energiaallikate jaotuses. Samamoodi tuleb turupõhiste lahenduste loomisele kasuks päevasiseste turgude, tasakaalustamisturgude ja salvestamisturgude arendamine, et jaotada ressursse asjakohaselt energiaallikate jaotuses, kus juba toimub üleminek fossiilkütustelt puhtamale energiale. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee leiab, et energiaturu arendamiseks ning uue taristu ja suutlikkuse rahastamiseks vajalike uute investeeringute ligimeelitamine nõuab usaldusväärset, tänapäevast ja läbipaistvat õigus- ja reguleerivat raamistikku. Vältimatu eeltingimus on energiaühenduse (15) panus ning liidu õigustiku ülevõtmine ja rakendamine. Samamoodi võib piiriülene tegevus, nagu energiaga kauplemine, tuua energia ja kulude vaatenurgast kaasa suure tõhususe ja säästu, seni kuni kõik turuosalised järgivad keskkonnanõuete täitmisel ja CO2-heite maksustamisel sarnaseid eeskirju. Seega on energiaühenduse regulatiivkomitee roll ülitähtis ja seda tuleb tugevdada, pidades meeles, et kestlike valikute jaoks on vaja hästi toimivaid piiriüleseid turge. EL peaks toetama energiaühenduse sekretariaati, kes aitab piirkonna riikide valitsustel luua usaldusväärsed lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, lähtudes piirkonna 2030. aasta eesmärkidest. Need kavad peaksid kajastama jõupingutusi, mis tuleb teha majanduse süsinikuheite vähendamiseks, võttes arvesse keskkonnakaitsemeetmeid. Nad peaksid hõlmama poliitikat ja meetmeid, mis on seotud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega kõikides peamistes heidet tekitavates sektorites, et saavutada 2030. aasta eesmärgid ja Pariisi kliimakokkuleppe kohased panused, ning väljavaadet muuta majandus 2050. aastaks CO2-neutraalseks. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee kutsub üles eraldama ühinemiseelse abi rahastamisvahendis (IPA) piisavalt vahendeid keskkonnahoidliku ülemineku eelarve jaoks. Komitee peab Lääne-Balkani vähest teadus-, arendus- ja uuendustegevust kahetsusväärseks ning kutsub neid üles rohkem osalema olemasolevates ELi programmides, sealhulgas programmis „Horisont Euroopa“, kuna sellised investeeringud on tõhusa keskkonnahoidliku ülemineku tarvis uute tehnoloogiate väljatöötamiseks äärmiselt olulised. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kuna sellel muutuval energiamaastikul täidab väga tähtsat rolli innovatsioon, soovitab komiteel kaaluda Lääne-Balkani puhul tõsiselt hajaenergiat, st kohalikult toodetud ja tarbitavat energiat. Piirkonnas asuvate suurte mäeahelike tõttu ei ole lihtne ega kulutõhus toetada kõrg- ja keskpingevõrkude ulatuslikku kasutuselevõttu. Praegused tehnoloogialahendused on märksa küpsemad ja majanduslikult usaldusväärsemad, et toetada hajaenergiat. Selle uudse lähenemisviisi rakendamisel saab tugineda senistele ELi kogemustele ning tootvaid tarbijaid ja energiakogukondi hõlmavale ELi reguleerivale ja õigusraamistikule. Sellised ärimudelid võivad tuua asjakohasemaid, kohalike vajaduste ja iseärasustega arvestavaid kestlikke lahendusi, kuhu saab otseselt kaasata kohalikke osalejaid, pannes nad sel moel vastutama kestlikule arengule ülemineku eest. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Peale selle leiab komitee, et energiatõhususel on Lääne-Balkanil suur potentsiaal. Eluasemete (nii avaliku kui ka erasektori hoonete) renoveerimine, tööstus- ja muu tegevus toob olulise energiasäästu ja kulude kokkuhoiu, tegeledes samal ajal ka energiapuuduse olulise probleemiga. Energiasääst on ka oluline kohaliku energia tootmise ja sotsiaalse mudeli osa, kuna energiatagastusel on tööstuses ja/või eluasemesektoris kasutamiseks mõtet kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Jaotuskaod on enamikus piirkonna riikides suured ja nõuavad märkimisväärseid investeeringuid. Seega võib ELi ja rahvusvahelistel rahalistel vahenditel olla ka siin oluline roll tõhusa, kohaliku ja vähese keskkonnamõjuga energia tootmise ja tarbimise arendamisel. Kuna piirkonnas asuvate riikide vahendid on piiratud, on selline rahastamine vajalik, võttes arvesse investeeringute algset kapitalimahukust ja võrdlemisi ulatuslikku odavnemist. Euroopa tehnoloogia on tehniliselt ja majanduslikult väljakujunenud ning seepärast piirkonna jaoks sobiv. Komitee kutsub ELi ja asjaomaseid rahastamisasutusi üles suurendama oma panust kohalikesse ja piirkondlikesse energiatõhususe projektidesse. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee kutsub üles lõimima energiaühenduse, mille eesmärk on laiendada ELi energia-, kliima- ja keskkonnaalast õigustikku laienemisprotsessis osalevatele ja naabruses asuvatele riikidele, tihedamalt energialiidu projekti, eriti eespool nimetatud esmatähtsate meetmete puhul. Kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid korrakindlalt osalema energiaühenduse kohtumistel ja olema nendega seotud. |
| --- | --- |

5.9.

6.   Lääne-Balkani ühendatus

Transport

| 6.1. | Komitee toetab igati tänapäevaste ja tulevikukindlate transpordivõrkude väljakujundamist piirkonnas, et edendada piiriülest kaubandust ja liikuvust. Kuna olemasolevaid Lääne-Balkani linnade transpordivõrke, maanteede võrke ja eriti aegunud raudteevõrke on vaja tublisti parandada, tuleb mis tahes uue taristu rajamisega kohe algusest toetada elektromobiilsust või saastevaba vesiniku kasutamist, ent samuti gaasi jõul töötavate sõidukite kasutamist, kui see on asjakohane. See võimaldaks taristul olla asjakohane aastakümneid ning aitaks parandada õhukvaliteeti ja vähendada kütuseimporti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ükskõik millise valitud kestliku lahenduse puhul (elektromobiilsus, biokütus, saastevaba vesinik) saavad EL ning Euroopa ettevõtjad ja eksperdid aidata lahendust piirkonnas sujuvalt ellu viia. Komitee kutsub Lääne-Balkani partnereid üles aktiivselt suhtlema ELi avaliku ja erasektori osalistega ning astuma julgeid samme oma transpordivõrkude arendamisel. Samuti soovitab komitee arvesse võtta ELi parimaid tavasid, nagu säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad. Neid algatusi võiks viia ellu transpordiühenduse kaudu, mis ei ole veel eriti aktiivne organisatsioon. |
| --- | --- |

6.2.

IKT

| 6.3. | Andmevõrkudest ja IKTst on saamas majanduse, tööstuse ja ühiskondliku tegevuse tugisammas. Peale selle on – tänu tõhusatele valikutele, mille tegemist hõlbustab automatiseerimine, mida saavad toetada arukad võrgud, nt asjade internet, arukad linnad ja külad, arukad arvestid, ühendatud sõidukid jne – olemas otsene oluline seos IKT ja kiire interneti võrkude ning kestliku arengu vahel. Et rahastada selliseid võrke ja tehnoloogialahendusi, mis on praegu kulukad, kuid mis võivad avaldada piirkonna riikide majandusele ümberkujundavat mõju, on vaja mastaabisäästu. Seepärast kutsub komitee ELi üles suunama sellesse oma rahalisi vahendeid ning ärgitab Lääne-Balkani partnereid tegema koostööd, et töötada kiire internetiühenduse sisseseadmiseks välja piirkondlik üldkava, mis annab neile võimaluse pidada läbirääkimisi ühislepingute teemal ning saavutada kollektiivläbirääkimiste ja mastaabisäästu kaudu paremad tingimused. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Loodusvarad, elurikkus ja põllumajandusliku toidutööstuse meetmed Lääne-Balkanil, võimalused majanduskasvuks

| 7.1. | Lääne-Balkanil on suur elurikkus ja puutumatud elupaigad ning seal toimub ulatuslik metsastamine. Paraku on piirkonnal tulnud silmitsi seista mitmesuguste ohtudega, mille hulka kuuluvad valglinnastumine ja rannikualade täisehitamine, kaevandamine, elurikkusele avaldatava mõju põhjaliku analüüsimiseta rajatud väikeste hüdroelektrijaamade viletsalt reguleeritud arendamine ning reguleerimata jahipidamine ja metsaraie. Valitsused on astunud mitmeid samme, et kaitsta liike ja elupaiku ning suurendada kaitstud territooriumi osakaalu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komitee soovitab ebakindla majandusega Lääne-Balkani riikidel uurida võimalusi, et muutuda ressursitõhusamaks ja liikuda ringmajanduse poole, ning töötada välja ja võtta kasutusele mehhanismid suure kaitseväärtuse ja ühiskondliku väärtusega ohustatud maastike ja elupaikade (sh jõgede) püsivaks kaitsmiseks ning liikumiseks uute keskkonnahoidlike tehnoloogialahenduste poole. Piirkonna suurel elurikkusel ja puutumatutel elupaikadel on märkimisväärne majanduslik potentsiaal öko- ja maaturismi vaatenurgast, kuid vaja on suurendada suutlikkust ja parandada nõuetele vastavust. Ressursitõhusus on keskmiselt väga väike, loodusvarade tootlikkus on viis korda väiksem kui ELi keskmine ning ringlussevõtu- ja jäätmekäitlustavad on väga nõrgad. Olukorra parandamiseks tuleb piirkonnas üle minna ringmajandusele ning töötada välja ja võtta kasutusele uued keskkonnahoidlikud tehnoloogialahendused. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komitee soovitab riikidel võtta täielikult omaks hiljuti kavandatud ELi elurikkuse strateegia (16) põhimõtted, pöörates erilist tähelepanu kaitse, sealhulgas range kaitse all oleva ala suurendamisele ning kahjustatud elupaikade taastamisele. Sellega seoses soovitatakse tungivalt vaadata võimalikult kiiresti läbi riiklikud elurikkuse strateegiad ja tegevuskavad ning/või võtta seoses kõige olulisemate eesmärkidega riiklikud kohustused. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Kliimamuutused mõjutavad ka toidu tootmis- ja väärtusahelaid ning põhjustavad märkimisväärset kahju ja tootmiskadu põllukultuuride, loomakasvatus-, kalandus- ja metsandussektoris. Hiljuti kavandatud ELi strateegias „Talust taldrikule“ (17) tuleks kindlaks määrata juhtpõhimõtted piirkondliku ja riikliku põllumajandusstrateegia väljatöötamiseks, sealhulgas pestitsiidide, väetiste ja antibiootikumide kasutamise vähendamiseks, et toota kestlikku toitu ning tagada põllumajandustootjatele inimväärne sissetulek ja inimväärsed hinnad, loobudes samal ajal järk-järgult keskkonnale kahjulikest toetustest. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Valdkonnaülesed tingimused Lääne-Balkani edukaks kestlikuks üleminekuks

| 8.1. | Komitee tuletab meelde, et Lääne-Balkan ei saa edukalt keskkonnahoidlikumaks muutuda ilma elementaarsete eeltingimusteta, eelkõige stabiilsete ja läbipaistvate riiklike poliitikaraamistike ja poliitilise tahteta. Põhiküsimuste teemavaldkonda kuuluv õigusriigi põhimõte, nagu see on määratletud läbivaadatud ühinemismetoodikas, on ELi aluseks olev põhiväärtus, mille järgimisest sõltub õigustatult laienemisprotsessi kiirus. Õigusriigi puudumisel ei ole keskkond soodne muutusteks, investeeringuteks ja väga vajalikuks üleminekuks kestlikumale ühiskonnale. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Seepärast kutsub komitee piirkonna riiklikke asutusi üles võtma kiireloomulisi, põhjalikke ja mõtestatud meetmeid, et tagada avaliku halduse tulemuslik ja läbipaistev toimimine, võidelda korruptsiooniga ja see kaotada, tagada kohtusüsteemide täielik sõltumatus, luua prognoositav ja atraktiivne ettevõtluskeskkond ning võrdsed tingimused (tagada turu läbipaistvus, õiguslik selgus ja avalik konsulteerimine kõikide sidusrühmadega), soodustada innovatsiooni ja edendada konkurentsivõimet ning suurendada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasatust, kuna see on ainus viis, kuidas saavutada käegakatsutavad pikaajalised tulemused. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Organiseeritud kodanikuühiskonnal kõigis selle osades, sotsiaalpartneritel ja muudel organisatsioonidel on keskne ja aktiivne roll Lääne-Balkani riikide kestliku arengu poole püüdlemisel. Nende side ühiskonnaga võimaldab neil saavutada üldsuse tugeva toetuse sellele poliitikaeesmärgile ja tagada selle eesmärgi legitiimsuse. Organiseeritud kodanikuühiskond on väga tähtis kestliku arengu propageerimisel ühiskonna tehtud valikuna ehk valikuna, mida toetavad kõik, hoolimata poliitilisest ja sotsiaalsest kuuluvusest. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Komitee tuletab Lääne-Balkani ametivõimudele meelde ühinemisvabaduse tagamise ning tugevat ja tõhusat kodanikuühiskonna dialoogi võimaldava kodanikuruumi tagamise olulisust. Komitee kutsub kõiki Lääne-Balkani valitsusi üles võtma vastu riiklikud strateegiad, et luua sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning nende kaasnevatele tegevuskavadele soodustav keskkond ning suurendada nende suutlikkust. |
| --- | --- |

8.4.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta), Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia.

1

(2)  „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“, COM(2020) 315 final (29.4.2020).

2

(3)  Komitee panus 6. mail 2020 toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisse (28.4.2020).

3

https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-contribution-eu-western-balkans-summit-6-may-2020.

(4)  „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“, COM(2020) 57 final (5.2.2020).

4

(5)  „Teatis ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19ga“, JOIN(2020) 11 (8.4.2020).

5

(6)  „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“, COM(2020) 315 final (29.4.2020).

6

(7)  ELT C 262, 25.7.2018, lk 15

7

(8)  Teatise „Euroopa roheline kokkulepe“ lisa, COM(2019) 640 final (11.12.2019).

8

(9)  https://www.rcc.int/pubs/62.

9

(10)  Kuut Lääne-Balkani riiki hõlmava 2014. aasta algatuse (tuntud ka kui Berliini protsess) üks eesmärk on toetada kuut Kagu-Euroopas asuvat energiaühenduse lepinguosalist – Albaaniat, Bosnia ja Hertsegoviinat, Kosovot*, Põhja-Makedooniat, Montenegrot ja Serbiat – piirkondliku koostöö tugevdamisel ning kestliku majanduskasvu ja kestlike töökohtade edendamisel.

10

(11)  https://www.rcc.int/pubs/62.

11

(12)  Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul puudutab rohkem kui 80 % kliimamuutuste põhjustatud haigustest, vigastustest ja surmadest just lapsi.

12

(13)  Kosovo ei ole ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaline, mistõttu tal puudub riiklikult kindlaksmääratud panus. Kosovo on siiski võtnud vastu kliimamuutuste strateegia.

13

(14)  Hüdroenergia teiste taastuvate energiaallikate seas; eelkõige olemasolevate struktuuride taastamine, piiratud arv suuri hüdroenergia lisaallikaid; taastuvate energiaallikate ja piirkondliku elektrituru võrguga integreerimine; veeressursside integreeritud majandamine; muutuste mõju arvessevõtmine; hüdroenergia arendamise keskkonnamõju arvessevõtmine; piiriülesed kaalutlused ja kestlikkuse põhimõtted hüdroenergia kavandamisel.

14

(15)  2006. aastast toimiva energiaühenduse (volitusi pikendati 2016. aastal) eesmärk on levitada ELi energia siseturu reegleid ja põhimõtteid oma liikmete hulgas, kes on Euroopa Liidu liikmesriigid, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Põhja-Makedoonia, Kosovo, Montenegro, Serbia, Moldaavia, Ukraina, kusjuures vaatlejad on Armeenia, Gruusia, Norra ja Türgi. Selle peakorter asub Viinis. www.energy-community.org

15

(16)  „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030“, COM(2020) 380 final (20.5.2020).

16

(17)  „Strateegia „Talust taldrikule“, COM(2020) 381 final.

17

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/122 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/122

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „CO2-turud: tekkimine, struktuur ja väljakutsed Euroopa tööstusele“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 429/17)

| Raportöör: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Raportöör:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Täiskogu otsus | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 24.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 220/0/1 |

Täiskogu otsus

20.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

24.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

220/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

1.1.   CO2-turgude uus kokkulepe

| 1.1.1. | Maailmas toimivad mitmesugused CO2-turud ja ELi heitkogustega kauplemise süsteem ei tööta isoleerituna. Need CO2-turud on erineva suurusega ja järgivad erinevaid reegleid, aga nad jagavad ühiseid tunnusjooni, näiteks mis puudutab konkreetsete turumehhanismide kehtestamist süsinikdioksiidi ja muude kasvuhoonegaaside heite mõõtmiseks ja tonnihinna kindlaks määramiseks. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Euroopa Komisjon peaks neid kohalikke CO2-turgusid jälgima, et tuvastada parimad tavad, mis oleksid heitkogustega kauplemise süsteemi ja energiadirektiivi läbivaatamisel kasulikud. Need teadmised ja arusaam teistest CO2-turgudest on tähtis, et kalibreerida ka piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, mida tuleks kohaldada CO2-turgudega ja CO2-turgudeta riikide suhtes erinevalt. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Praegune COVID-19 pandeemia ei saa aeglustada kliimamuutustega seotud meetmeid ei Euroopa ega rahvusvahelisel tasandil. See tähendab, et Euroopa roheline kokkulepe tuleks rakendada kavandatud ajakava kohaselt. Väikseimgi viivitus viib meid eemale eesmärgist saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus. Veelgi olulisem on see, et taastepaketid peavad olema kooskõlas ELi kliimaeesmärgiga ja vastavuses Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgiga. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Komitee leiab, et Pariisi kokkuleppe artikli 6 vastuvõtmine on oluline võimalus tugevdada 2020. aasta järgselt kliimamuutuste vastaseid meetmeid. Seetõttu palub komitee Euroopa Komisjonil saada liikmesriikidelt selged volitused, et jõuda 2021. aastal toimuva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 26. konverentsil artikli 6 suuniste vastuvõtmiseks vajaliku kompromissini. |
| --- | --- |

1.1.4.

1.2.   CO2-turgude vahelise kaubanduse reguleerimine

| 1.2.1. | Erinevates jurisdiktsioonides asuvad erinevad CO2-turud genereerivad erinevaid CO2 hinnatasemeid, praegu alates 1 kuni üle 30 USD/tCO2e, mis tähendab et nende CO2-turgude vahelised kahepoolsed kaubavood peaksid neid erinevusi arvesse võtma teatava erimehhanismi kaudu (kompensatsioon, kohandamine jne) kõige energiamahukamate ja enim kaubandusest sõltuvate sektorite puhul (teras, tsement jne). |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | ELi jaoks peaks asümmeetriliste CO2 hinnatasemete küsimus olema prioriteet. Asümmeetria leevendamiseks ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime kaitsmiseks on olemas mitmeid võimalusi, sealhulgas tasuta eraldamine, heitkogustega kauplemise süsteemi sidumine ja piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandamine. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Komitee toetab rohelise kokkuleppe poliitikat ning palub Euroopa Komisjonil esitada järgnevate kuude jooksul mitu kavakohast ettepanekut, sealhulgas piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohta. Kuigi selline mehhanism võiks tuua potentsiaalselt kaasa võrdsed võimalused ELi kõige CO2-mahukamate sektorite jaoks, võrreldes nende kolmandatelt turgudelt pärit konkurentidega riikidest, millel puudub ambitsioonikas kliimapoliitika, sõltub suurem osa selle tõhususest kavandatud rakendamise üksikasjadest, mida komitee soovib väga teada saada. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Arvestades, et piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism on praeguse Euroopa Komisjoni mandaadi seadusandlik prioriteet ning komitee on sellesse juba oma panuse andnud, et kujundada vahend, mis on kooskõlas WTO eeskirjadega, tõhus kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja kasulik ELi tööstuse konkurentsivõime jaoks (1). Eesmärk on ennetada ka kolmandate riikide tasakaalustusmeetmeid konsulteerimisprotsessi kaudu, mis hõlmab dialoogi süsinikdioksiidi heitkoguste mõõtmise ja võrdlemise meetodi ja parima kättesaadava tehnoloogia kohta. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Igal juhul peaksid sellised kliimapoliitikameetmed olema osa üleilmsest terviklikust poliitikast, mis hõlmab tööstuslikke meetmeid, juurdepääsu rahastamisele ja investeeringutele, standardimistegevust, teadus- ja arendustegevuse programme ning koolituspoliitikat, et hõlbustada üleminekut puhtale tehnoloogiale ELis. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Kõige moonutavamate fossiilkütuste toetuste järkjärguline kaotamine ELis tuleks korraldada nõuetekohaselt liikmesriikide tasandil ning selle puhul tuleks võtta arvesse vajadust kasutada osa heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootide müügist saadud tulust söetootmisest sõltuvatele piirkondadele õiglase ülemineku tagamiseks. See poliitika aitab ELil ennast algavatel fossiilkütuste toetuste vähendamist käsitlevatel WTO mitmepoolsetel läbirääkimistel paremini kehtestada. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   Mitmesuguste CO2-turgude tekkimine maailmas ja nende tunnusjooned

2.1.   Määratlused

| 2.1.1. | CO2 heite maksustamine on üks põhilisi poliitikavahendeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Nagu on määratlenud Maailmapank: „CO2 heite maksustamine on vahend, mis katab kasvuhoonegaaside heitkoguste väliskulud – kulud, mille eest tasub avalikkus, näiteks viljasaagi kahjustused, kuumalainest ja põuast tulenevad tervishoiukulud ning üleujutustest ja meretaseme tõusust põhjustatud vara hävimine – ning seob need hinna kaudu nende allikatega, tavaliselt eraldunud süsinikdioksiidi hinna kujul“. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | CO2 heite maksustamise mõiste võib poliitikameetmeks teisendamisel võtta erineva vormi: CO2-maks või CO2-turg. Üks kõige tavalisem vorm on heitkogustega kauplemise süsteem. Nagu on selgitanud OECD: „Heitkogustega kauplemise süsteem aitab kaasa majanduslikule tasuvusele, soodustades heite vähendamist seal, kus selle saavutamine on kõige odavam. Saastajatel, kes leiavad, et heite vähendamine on kulukas, on lubatud osta saastekvoote saastajatelt, kes suudavad heidet madalamate kuludega vähendada. Nn ideaalselt töötaval turul oleksid täiendavate heiteühikute vähendamise kulud tasakaalustatud ja konkreetse keskkonnaeesmärgi saavutamise kogukulud oleksid minimaalsed“. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Olemas on kaks peamist kauplemissüsteemi liiki: piiramise ja kauplemise süsteem, kus heitkoguste ülempiir on fikseeritud ja heitkogused müüakse enampakkumisel või jagatakse tasuta konkreetsete kriteeriumide kohaselt, ning lähtetaseme ja arvestusühikute süsteem, kus ei ole heitkoguste fikseeritud piiri, aga saastajad, kes vähendavad oma heidet rohkem, kui nad on kohustatud, saavad nn arvestusühikuid, mida nad teistele müüvad. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Üldine ülevaade

| 2.2.1. | Praegu on neljal kontinendil kasutuses 21 heitkogustega kauplemise süsteemi, mis hõlmavad 29 jurisdiktsiooni. Need süsteemid toimivad riigiülesel, riiklikul ja riigist madalamal (osariigi, provintsi ja linna) tasandil. Jurisdiktsioonid, mille arvele langeb 42 % maailma SKPst, kasutavad heitkogustega kauplemist. Heitkogustega kauplemise süsteemid katavad 9 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest ja ligikaudu üks kuuendik maailma rahvastikust elab kehtiva heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud alal. Praegu on arendamisel ja kaalumisel veel 24 süsteemi (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Olemasolevad heitkogustega kauplemise süsteemid on järgmised:






  — | riigiülesel tasandil: ELi heitkogustega kauplemise süsteem, mis hõlmab ELi liikmesriike ja Islandit, Liechtensteini ja Norrat; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

riigiülesel tasandil: ELi heitkogustega kauplemise süsteem, mis hõlmab ELi liikmesriike ja Islandit, Liechtensteini ja Norrat;

| — | riiklikul tasandil: Kasahstan, Mehhiko, Uus-Meremaa, Korea Vabariik, Šveits; |
| --- | --- |

—

riiklikul tasandil: Kasahstan, Mehhiko, Uus-Meremaa, Korea Vabariik, Šveits;

| — | provintsi ja osariigi tasandil: California, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island, Vermont; |
| --- | --- |

—

provintsi ja osariigi tasandil: California, Connecticut, Delaware, Fujian, Guangdong, Hubei, Maine, Maryland, Massachusetts, New Hampshire, New Jersey, New York, Nova Scotia, Quebec, Rhode Island, Vermont;

| — | linna tasandil: Peking, Chongqing, Saitama, Shanghai, Shenzhen, Tianjin, Tokyo. |
| --- | --- |

—

linna tasandil: Peking, Chongqing, Saitama, Shanghai, Shenzhen, Tianjin, Tokyo.

| 2.2.3. | ELi heitkogustega kauplemise süsteem on suurim ja vanim heitkogustega kauplemise süsteem. Sellega on hõlmatud ligikaudu 45 % ELi heitest ja see käivitati 2005. aastal. Sellele järgnevad nii suuruse kui ka alguskuupäeva mõttes California ja Korea. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   CO2-turgude ühis- ja erijooned

2.3.1.   Ühisjooned

| 2.3.1.1. | Kuigi ei eksisteeri kahte identset heitkogustega kauplemise süsteemi, on erinevate süsteemide mõned tunnusjooned ja tehtud valikud ühised või vähemalt enamikul juhtudel korduvad:






  — | valdkondlik kaetus: enamik heitkogustega kauplemise süsteeme katavad energiatootmis- ja tööstussektorit, mille arvele langeb suuremas osas riikides märkimisväärne osa riiklikest kasvuhoonegaaside heitkogustest; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

—

valdkondlik kaetus: enamik heitkogustega kauplemise süsteeme katavad energiatootmis- ja tööstussektorit, mille arvele langeb suuremas osas riikides märkimisväärne osa riiklikest kasvuhoonegaaside heitkogustest;

| — | eraldamise eeskirjad: enamikus süsteemides on saastekvootide eraldamine jaotatud tasuta eraldamise ja enampakkumise vahel; |
| --- | --- |

—

eraldamise eeskirjad: enamikus süsteemides on saastekvootide eraldamine jaotatud tasuta eraldamise ja enampakkumise vahel;

| — | kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ja konkurentsieeskirjad: enamikes süsteemides eraldatakse tasuta saastekvoote nõuetele vastavatele üksustele sektorites, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, nende konkurentsivõime säilitamise viisina. |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ja konkurentsieeskirjad: enamikes süsteemides eraldatakse tasuta saastekvoote nõuetele vastavatele üksustele sektorites, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, nende konkurentsivõime säilitamise viisina.

2.3.2.   Erijooned

| 2.3.2.1. | Sellele vaatamata on heitkogustega kauplemise mitmesuguste süsteemide vahel erinevusi, eriti seoses ülesehituse eripäraga:






  — | valdkondlik kaetus: täpne valdkondlik kaetus on heitkogustega kauplemise mitmesuguste süsteemide puhul erinev. Näiteks mõni heitkogustega kauplemise süsteem katab üksnes energiasektorit, samas kui teised ulatuvad energiast ja tööstusest kaugemale, et katta muid sektoreid nagu jäätmed, transport, riigisisesed õhuveod, hooned ja metsandus; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

—

valdkondlik kaetus: täpne valdkondlik kaetus on heitkogustega kauplemise mitmesuguste süsteemide puhul erinev. Näiteks mõni heitkogustega kauplemise süsteem katab üksnes energiasektorit, samas kui teised ulatuvad energiast ja tööstusest kaugemale, et katta muid sektoreid nagu jäätmed, transport, riigisisesed õhuveod, hooned ja metsandus;

| — | turustabiilsuse sätted: mitmel heitkogustega kauplemise süsteemil on turustabiilsusega seotud sätted, mis võivad esineda hinnapõrandate ja -lagede ning kvoodireservide kujul; |
| --- | --- |

—

turustabiilsuse sätted: mitmel heitkogustega kauplemise süsteemil on turustabiilsusega seotud sätted, mis võivad esineda hinnapõrandate ja -lagede ning kvoodireservide kujul;

| — | paindlikkussätted: selliste paindlikkussätete, nagu panganduse, laenamise ja rahvusvahelise arvestusühikute kasutamisega seotud sätted, kättesaadavus ja eeskirjad on heitkogustega kauplemise mitmesuguste süsteemide puhul erinevad; |
| --- | --- |

—

paindlikkussätted: selliste paindlikkussätete, nagu panganduse, laenamise ja rahvusvahelise arvestusühikute kasutamisega seotud sätted, kättesaadavus ja eeskirjad on heitkogustega kauplemise mitmesuguste süsteemide puhul erinevad;

| — | CO2 hind: heitkogustega kauplemise süsteemis ei ole CO2 hind määratud (erandiks on konkreetsed reguleeritud hinnad, nt hinnapõrandad ja -laed), selle kujundab turu tasakaal ja dünaamika. Seetõttu ulatuvad hinnad mitmesugustes heitkogustega kauplemise süsteemides mõnest eurost kuni rohkem kui 30 euroni tonni kohta; |
| --- | --- |

—

CO2 hind: heitkogustega kauplemise süsteemis ei ole CO2 hind määratud (erandiks on konkreetsed reguleeritud hinnad, nt hinnapõrandad ja -laed), selle kujundab turu tasakaal ja dünaamika. Seetõttu ulatuvad hinnad mitmesugustes heitkogustega kauplemise süsteemides mõnest eurost kuni rohkem kui 30 euroni tonni kohta;

| — | vähendamiskoefitsient: aastast aastasse on vähendamiskoefitsiendi määr erinevate süsteemide lõikes erinev ja kajastab riigi pikaajalise heitkoguste vähendamise eesmärgi ambitsioonikust; |
| --- | --- |

—

vähendamiskoefitsient: aastast aastasse on vähendamiskoefitsiendi määr erinevate süsteemide lõikes erinev ja kajastab riigi pikaajalise heitkoguste vähendamise eesmärgi ambitsioonikust;

| — | kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ja konkurentsieeskirjad: kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevad eeskirjad ja eeskirjadega hõlmatud sektorid on heitkogustega kauplemise mitmesugustes süsteemides erinevad; |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ja konkurentsieeskirjad: kasvuhoonegaaside heite ülekandumist käsitlevad eeskirjad ja eeskirjadega hõlmatud sektorid on heitkogustega kauplemise mitmesugustes süsteemides erinevad;

| — | tulu kasutamine: saastekvootide enampakkumiselt saadud tulu on võimalik kasutada mitut moodi. Mõnedes süsteemides kasutatakse seda konkreetsetel eesmärkidel, nagu teadus- ja arendustegevuse toetamine, hüvitised hõlmatud üksustele jms, samas kui muudes süsteemides laekuvad need üldisesse avaliku sektori eelarvesse. ELis peaksid liikmesriigid kasutama vähemalt 50 % enampakkumisel saadud tulust kliima ja energiaga seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

tulu kasutamine: saastekvootide enampakkumiselt saadud tulu on võimalik kasutada mitut moodi. Mõnedes süsteemides kasutatakse seda konkreetsetel eesmärkidel, nagu teadus- ja arendustegevuse toetamine, hüvitised hõlmatud üksustele jms, samas kui muudes süsteemides laekuvad need üldisesse avaliku sektori eelarvesse. ELis peaksid liikmesriigid kasutama vähemalt 50 % enampakkumisel saadud tulust kliima ja energiaga seotud eesmärkidel.

2.4.   Lühiülevaade ELi heitkogustega kauplemise süsteemist ehk esimesest ja suurimast CO2-turust

| 2.4.1. | Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem on esimene ja suurim kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks mõeldud piiramise ja kauplemise süsteem (3). ELi heitkogustega kauplemise süsteem loodi ja seda on laiendatud kolme järjestikuse etapi vältel: I etapp (2005–2007), II etapp (2008–2012, viidud vastavusse Kyoto protokolli esimese kohustusperioodiga), III etapp (2013–2020, viidud vastavusse Kyoto protokolli teise kohustusperioodiga) (4). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Tulevane IV etapp algab 2021. aastal ja kestab 2030. aastani. ELi heitkogustega kauplemise süsteem katab ligikaudu 11 000 elektrijaama, tootmisettevõtet ja muid paikseid käitisi, aga ka lennundust, 30 riigis: 27 ELi liikmesriiki, Island, Liechtenstein ja Norra. Kokku võtab ELi heitkogustega kauplemise süsteem enda alla ligikaudu 45 % kõikidest ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest (5). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | ELi kliima- ja energiapoliitika raamistikus 2030, mis võeti vastu 2014. aasta oktoobris, kinnitatakse Euroopa CO2 heite vähendamise strateegiat ning laiendatakse bloki CO2 heite vähendamise eesmärke 2020. aastast kaugemale, sealhulgas eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemetega). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi panus eespool nimetatud kasvuhoonegaaside vähendamise saavutamisse 2030. aastaks on vähendada heidet 43 % võrra (võrreldes 2005. aastaga) ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga kaetud sektorites (6). ELi heitkogustega kauplemise süsteemi IV etapp kestab 2021. aastast kuni 2030. aastani. IV etapi eesmärk on kiirendada heitkoguste vähendamist, kehtestada sihipärasemad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise eeskirjad ning rahastada uuendusi CO2 heite vähendamise vallas ja energiasektori moderniseerimist (7). Euroopa Komisjon kehtestas enne IV etappi uued eeskirjad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reformimise kohta, et viia ülempiiri vähendamise trajektoor vastavusse heite vähendamise eesmärgiga 2030. aastaks. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Täiendavad meetmed ELi üldise kliimapoliitika raames

| 2.5.1. | ELi tasandil ei ole ELi heitkogustega kauplemise süsteem ainus kogu ELi hõlmav poliitika, mis on rakendatud bloki 2020. aasta kliima- ja energiaeesmärgi saavutamiseks. ELi 2020. aasta kliima- ja energiapaketis sätestati kolm erinevat eesmärki, mis tuleb saavutada 2020. aastaks:






  — | kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20 % allapoole 1990. aasta tasemeid; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20 % allapoole 1990. aasta tasemeid;

| — | taastuvenergia 20 % osakaal bloki energiaallikate kogumis; |
| --- | --- |

—

taastuvenergia 20 % osakaal bloki energiaallikate kogumis;

| — | energiatõhususe parandamine 20 %. |
| --- | --- |

—

energiatõhususe parandamine 20 %.

| 2.5.2. | Kuigi ELi heitkogustega kauplemise süsteem pidi olema peamine poliitiline vahend Euroopa majanduse CO2 heite vähendamiseks ja esimese eesmärgi saavutamiseks, rakendati teise ja kolmanda eesmärgi saavutamiseks taastuvenergia direktiiv ja energiatõhususe direktiiv. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Lisaks sellele on mitmed liikmesriigid rakendanud täiendavaid ja kattuvaid poliitikameetmeid riiklikul tasandil, peamiselt hinnapõrandate ja kivisöe kasutamise järkjärgulise lõpetamise näol. Tõhusa reguleerimise tagamiseks on oluline vältida üksteist täiendavate ja kattuvate poliitikameetmete negatiivset mõju. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Täiendavate ja kattuvate poliitikameetmete rakendamine võib märkimisväärselt mõjutada ELi CO2-turu toimimist. Heitkoguste järsk vähenemine nende poliitikameetmete tulemusena vähendaks nõudlust saastekvootide järele ja selle tulemusel moonutaks turu tasakaalu. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Seda mõju saab mõningal määral leevendada turustabiilsusreserviga, mis alustas tegevust 2019. aasta jaanuaris ja mille eesmärk on turul kogunev saastekvootide ülejääk absorbeerida. Aastatel 2019–2023 peab turustabiilsusreserv kinni 24 % ülejäägist. See näitaja väheneb alates 2024. aastast 12 %ni ja alates 2023. aastast ei kehti enam turustabiilsusreservis kinni peetavad saastekvoodid, mis ületavad eelmisel aastal enampakkumisele pandud saastekvootide koguarvu. Sellele vaatamata on väga oluline tagada selliste kattuvate poliitikameetmete suurem läbipaistvus ja võrreldavus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga ning seal, kus mõju on märkimisväärne, vähendada negatiivset mõju. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | ELi päevakorras tuleks ettepoole tõsta riiklikul ja piirkondlikul tasandil antud fossiilkütuste toetuste teema nende suuruse tõttu: kuni 300 miljardit eurot aastas, mis moodustab ühe kolmandiku rohelise kokkuleppe koguinvesteeringutest ning mille tulemusena võtab EL ennetavama kohustuse WTO tulevastel läbirääkimistel fossiilkütuste toetuste järkjärgulise kaotamise üle kogu maailmas. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Komitee määratles ka taastuvenergia hea piirkondliku arengu vahendina (biomass, tuul, päikeseenergia jne). Peamine küsimus seisnes selles, kuidas ühendada mõlemad poliitikameetmed, nimelt fossiilkütustest (kivisüsi, nafta) toodetud energia toetuste järkjärguline kaotamine ja taastuvenergia stiimulite järkjärguline kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

2.5.7.

3.   CO2-turgude probleemid ja võimalused

| 3.1. | COVID-19 ja selle mõju kliimapoliitikale |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | ELis viisid viiruse leviku tõkestamise meetmed süsinikdioksiidi (CO2) heite vähenemiseni 58 % võrra päevas (8). Kui need meetmed kestavad enamikus liikmesriikides 45 päeva, saab 2020. aastal vältida 45 megatonni CO2, mis vastab 5 %-le ELi aastasest heitkogusest. Maantee- ja õhutranspordi puhul on päevased heitkogused 10 korda tavapärasest madalamad, samas kui energia puhul ulatub vähenemine 40 %ni. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Praegune heitkoguste vähenemine on eeldatavasti ajutine ja EL peab varsti tegelema samade heite vähendamise probleemidega (9). See tähendab, et Euroopa roheline kokkulepe tuleks rakendada kavandatud ajakava kohaselt. Väikseimgi viivitus viib meid eemale eesmärgist saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks mõeldud turuinstrumendid on näidanud head vastupanuvõimet COVID-19 mõjule. Saastekvootide hinnad on vähenenud, kajastades madalamat oodatavat nõudlust, mis toob mõjutatud ettevõtetele lühiajalist kergendust. Enamikusse olemasolevatesse heitkogustega kauplemise süsteemidesse lisatud turu stabiliseerimise meetmete abil tagatakse, et CO2 hinnad ei lange alla teatud taset ja see hinnalangus ei kesta keskpikas kuni pikas perspektiivis. Oluline on tagada, et need meetmed on COVID-19 mõjuga toimetulekuks piisavad. See on oluline CO2 hindade pikaajalise kindluse tagamiseks. Reguleerimisasutustel on õnnestunud tagada nõuetele vastavuse ja regulatiivsete tähtaegade puhul paindlikkus selles äärmiselt kahjuliku mõjuga olukorras. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Ühiste eeskirjade vastuvõtmine CO2-turgude potentsiaali ärakasutamiseks (Pariisi kokkuleppe artikkel 6) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Pariisi kokkuleppega, mis võeti vastu 2015. aasta detsembris, loodi tingimused kliimamuutustega võitlemise meetmete jaoks kuni sajandi teise pooleni (kui mitte kauemaks). Pariisi kokkuleppe alusel eeldatakse, et osalisriigid esitavad riiklikult kindlaksmääratud panused, milles kirjeldatakse nende panust kokkuleppe üldisesse eesmärki. Riiklikult kindlaksmääratud panused on üsna mitmesugused, kuid hõlmavad tavaliselt järgneva 10 aasta heitkoguste vähendamise eesmärki. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pariisi kokkuleppe artikli 6 eesmärk on luua riikidele raamistik selleks, et nad teeksid koostööd riiklikult kindlaksmääratud panuste rakendamisel, sealhulgas turupõhiste lähenemisviiside kaudu. Seetõttu on sellel potentsiaal luua raamistik rahvusvahelise CO2-turu loomiseks Pariisi kokkuleppe alusel. Mis veelgi olulisem – see võib olla peamine tõukejõud CO2 heite maksustamise poliitika ja heitkogustega kauplemise süsteemi kasutuselevõtuks ja laiendamiseks. Artikli 6 kaudu on heitkogustega kauplemise süsteemi kasutavatel riikidel võimalik siduda oma süsteem teise heitkogustega kauplemise süsteemiga ning kasutada seda sidet oma riiklikult kindlaksmääratud panuste saavutamiseks. Riikidel on võimalik saada ka rahvusvahelisi arvestusühikuid, mida on võimalik kasutada rahvusvahelise tururaamistiku kaudu oma riikliku poliitika nõuete täitmiseks. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel ei suudetud võtta vastu suuniseid artikli 6 rakendamiseks ei ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsil 2018. aastal ega 25. konverentsil 2019. aastal, sest osaliste vahel oli märkimisväärseid erinevusi. Artikli 6 vastuvõtmise suunised on nüüd ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 26. konverentsi päevakorras ning selle protsessi lõpuleviimine ilma edasiste viivitusteta on väga oluline. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | EL 27 ja Ühendkuningriigi CO2-turgude vahelist ambitsioonikat ja tasakaalustatud kahepoolset kokkulepet käsitlevad läbirääkimised |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Euroopa Komisjonis valitseb üksmeel, et Ühendkuningriik oleks kliimamuutusega seotud küsimustes tugev partner, aga on ka arusaam, et ajaproovile vastu pidamiseks tuleb kokkuleppesse lisada selged kliimat käsitlevad sätted, et piiritleda Ühendkuningriigi toiminguid ELi eeskirjadest lahknemisel. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ELi lähenemisviis põhineb neljal elemendil.






  — | Pariisi kokkulepe peaks olema vabakaubanduslepingu oluline element. See tähendab, et üks pool võib lepingu sätted peatada, kui teine pool seda sätet rikub. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

—

Pariisi kokkulepe peaks olema vabakaubanduslepingu oluline element. See tähendab, et üks pool võib lepingu sätted peatada, kui teine pool seda sätet rikub.

| — | Mõlemad pooled peavad kinnitama oma kohustust saavutada kliimaneutraalsus aastaks 2050: Ühendkuningriik on seda juba riigisisese aktiga reguleerinud, kuid leiame, et sätte lisamine tulevasse ELi ja Ühendkuningriigi lepingusse tugevdaks seda kohustust. |
| --- | --- |

—

Mõlemad pooled peavad kinnitama oma kohustust saavutada kliimaneutraalsus aastaks 2050: Ühendkuningriik on seda juba riigisisese aktiga reguleerinud, kuid leiame, et sätte lisamine tulevasse ELi ja Ühendkuningriigi lepingusse tugevdaks seda kohustust.

| — | Võrdsed võimalused ja kaitse taseme säilitamine: see on ELi jaoks väga oluline. Kui soovime, et see partnerlus peaks aja katsumusele vastu, tuleb tagada, et Ühendkuningriigi järgmised valitsused ei alandaks praegusi kõrgeid standardeid, millest me kliimamuutuste vastases võitluses juhindume. |
| --- | --- |

—

Võrdsed võimalused ja kaitse taseme säilitamine: see on ELi jaoks väga oluline. Kui soovime, et see partnerlus peaks aja katsumusele vastu, tuleb tagada, et Ühendkuningriigi järgmised valitsused ei alandaks praegusi kõrgeid standardeid, millest me kliimamuutuste vastases võitluses juhindume.

| — | Ühendkuningriigi CO2 heite maksustamise süsteemi loomine: Ühendkuningriik otsustas ELi heitkogustega kauplemise süsteemist lahkuda. 2019. aastal langes Ühendkuningriigi arvele 7 % kõigist heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest ning teatud sektorites (näiteks lennunduses) ulatus nende osakaal 19 %ni. On väga oluline, et Ühendkuningriik looks oma turu, võttes arvesse ELi süsteemiga kokkusobivust. 1. juunil tegi Ühendkuningriik ettepaneku luua oma heitkogustega kauplemise süsteem. EL on avatud Ühendkuningriigi ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemide sidumislepingu võimalusele, kui see ei ohusta ELi heitkogustega kauplemise süsteemi terviklikkust. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi CO2 heite maksustamise süsteemi loomine: Ühendkuningriik otsustas ELi heitkogustega kauplemise süsteemist lahkuda. 2019. aastal langes Ühendkuningriigi arvele 7 % kõigist heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest ning teatud sektorites (näiteks lennunduses) ulatus nende osakaal 19 %ni. On väga oluline, et Ühendkuningriik looks oma turu, võttes arvesse ELi süsteemiga kokkusobivust. 1. juunil tegi Ühendkuningriik ettepaneku luua oma heitkogustega kauplemise süsteem. EL on avatud Ühendkuningriigi ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemide sidumislepingu võimalusele, kui see ei ohusta ELi heitkogustega kauplemise süsteemi terviklikkust.

| 3.4. | Laiaulatuslikust majandus- ja kaubanduslepingust saadud õppetunnid ja võimalused kahepoolseks kliimakoostööks |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artiklis 24.4 on esitatud säte kaubanduse ja keskkonna seoste kohta, kus nii Kanada kui ka EL kinnitavad oma pühendumust mitmepoolsete kokkulepete rakendamisele, milles nad on osalised. See säte võib viia Kanada ja ELi vahel aruteludeni mitmepoolsete keskkonnalepingute üle, kus jagatakse ühiseid muresid, sealhulgas moodustada aluse, mille põhjal Kanada ja EL saavad arendada või juhtida uusi koostööl põhinevaid kliimaalgatusi Pariisi kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artiklis 22.3 nõutakse, et Kanada ja ELi vaheline kaubanduskoostöö edendaks kestlikku arengut. Artiklis 24 esitatud töökava hõlmab koostööd kaubanduse ja investeerimise keskkonnapoliitikale avalduva mõju teemal ning selliste kliimarežiimi kaubandusega seotud aspektide kaalumist, nagu CO2-turud ning puhta tehnoloogia siire ja areng. Artikkel 24.12 sisaldab näiteks nimekirja 10 valdkonnast, kus pooled saaksid keskkonnaküsimustes potentsiaalselt koostööd teha, mille puhul mõned leiavad, et laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping kujutab endast platvormi riikliku poliitika kujundamise mitmepoolseks muutmiseks. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ELi ja Kanada koostöö piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandamise vallas on üks valdkond, kus on võimalik teha koostööd praeguse ja tulevase rahvusvahelise kliimamuutuste režiimi kaubandusega seotud aspektide osas. See koostöö võiks seisneda näiteks teabe jagamises ja parimate tavade osas kokkuleppe saavutamises, kaubeldavates toodetes sisalduva süsiniku arvutamise vallas või meetodite ühtlustamises, et käsitleda konkurentsivõimet ja ülekandumist heitkoguste mahukates ja kaubandusest sõltuvates sektorites (EITE), mida praegu hõlmavad nii Kanada kui ka ELi heitkogustega kauplemise riiklikud süsteemid. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Mõjutatud tööstusharude (nt tsement ja alumiinium) toetusega võiksid tekkida ka teostatavad võimalused ELi ja Kanada ühisteks sektoripõhisteks koostöö katseprojektideks, mis käsitlevad heitkogustega kauplemise süsteemi kujundamist ja viise konkurentsivõime säilitamiseks ja ülekandumiste vältimiseks (nt ühised võrdlusalused ja meetodid kvootide tasuta eraldamise arvutamiseks, ühine piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandamine jne). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.5. | Valdkondliku kohaldamisala laiendamisest saadud õppetunnid: transport ja kütused |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Kuna EL uurib oma heitkogustega kauplemise süsteemi tulevasi muudatusi, tuleks Põhja-Ameerika riikidevaheliste saastekvootidega kauplemise režiimide turu kujundamisel ja kasutuselevõtul saadud kogemustele pöörata suurt ja teravdatud tähelepanu. Üks konkreetne valdkond, kus on ELi jaoks väärtuslikke õppetunde, on seotud sellega, kuidas California ja Quebec on laiendanud heitkogustega kauplemise süsteemi ulatust, et hõlmata transpordi ja kütuste sektorit. Alates 2015. aastast on California ja Quebeci transpordikütuste, maagaasi ja muude kütuste tarnijad täitnud ühise läänepiirkondade kliimaalgatuse heitkoguste piiramise ja nendega kauplemise programmi alusel võetud kohustusi. Selle sektori hõlmatud üksustele ei eraldata tasuta saastekvoote, vaid nad peavad ostma neid kord kvartalis toimuvate riigi hallatavatel enampakkumistel või erasektori järelturgudel. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Veel üks jälgimist vääriv Ameerika Ühendriikide ettevõtmine on transporti käsitlev kliimaalgatus (10) – Ameerika Ühendriikide 12 Kirde- ja Kesk-Atlandi osariigi ja Columbia ringkonna piirkondlik koostöö – eesmärgiga parandada transporti, arendada puhta energiaga majandust ja vähendada transpordisektori süsinikdioksiidi heitkoguseid. Algatus tugineb piirkonna juhtpositsioonile energiasektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamises piirkondliku heitkoguste piiramise ja nendega kauplemise nõuete programmi Regional Greenhouse Gas Initiative kaudu, mis võeti kasutusele 2009. aastal. Kuna üks kolmandik kogu transporti käsitleva kliimaalgatuse jurisdiktsiooni alla kuuluvast kasvuhoonegaaside heitest pärineb transpordisektorist, töötavad algatuses osalevad osariigid 2020. aastal selle nimel, et luua koostööl põhinev näidisnormide lähenemisviis koos soovitustega heitkogustega kauplemise süsteemi programmi ülesehituse kohta, et käsitleda selle sektori praegu varjatud ja suurenevaid heitkoguseid. Kavatsus on, et uue või laiendatud heitkogustega kauplemise süsteemi programmi(de) puhul algatataks esialgsed nõuete täitmise perioodid juba 2022. aastal. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Heitkogustega kauplemise süsteemi ulatuslikuma valdkondliku laiendamise kliimaalane ja majanduslik kasu on selge: mida suurem ja laiem on turg, seda rohkem on erinevaid turuosalisi, vähendamisvõimalusi, tehnoloogilisi uuendusi ja seda suurem on tõhusus, mille tulemuseks on madalamad vähendamiskulud programmi ja tonni kohta ning laiendatud heitkoguste vähendamise, puhta rahastamise ja investeeringute portfell. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   ELi kliima- ja tööstuspoliitika ees seisvad probleemid

4.1.   Heitkogustega kauplemise süsteemi edukas muutmine

| 4.1.1. | ELi 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikus, mis võeti vastu 2014. aasta oktoobris, sätestati järgmised eesmärgid:






  — | vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemetega); |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemetega);

| — | saavutada vähemalt 27 % taastuvenergia osakaal; |
| --- | --- |

—

saavutada vähemalt 27 % taastuvenergia osakaal;

| — | parandada energiatõhusust vähemalt 27 % võrra. |
| --- | --- |

—

parandada energiatõhusust vähemalt 27 % võrra.

| 4.1.2. | Osana Euroopa rohelisest kokkuleppest, mis esitati 2019. aasta detsembris, kavatseb Euroopa Komisjon suurendada ELi 2030. aasta eesmärki, sealhulgas ELi heitkogustega kauplemise süsteemi osas. Eesmärk on suurendada üldist 40 % vähendamise eesmärki 50 % või 55 %ni, et hoida ELi heitkogused kursil, mis tagab CO2-neutraalsuse saavutamise 2050. aastaks. Laiaulatuslik ja üksikasjalik plaan suurendada 2030. aasta eesmärke esitatakse eeldatavasti 2020. aasta oktoobris ning asjakohaste seadusandlike meetmete läbivaatamist käsitlevad konkreetsed ettepanekud esitatakse 2021. aasta juunis. Need ettepanekud hõlmavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi läbivaatamist, mis võimaluse korral ühendatakse turustabiilsusreservi läbivaatamisega. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | See tähendab, et järgmistel aastatel vaadatakse põhjalikult läbi ELi heitkogustega kauplemise süsteemi 2030. aasta eesmärk ja süsteemi eeskirjad. Läbivaatamise käigus on väga oluline pöörata üksikasjalikku tähelepanu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi põhijoontele ja sellele, kuidas need mõjutavad Euroopa tööstust. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kavandamine ja rakendamine

| 4.2.1. | ELi piiridel kohaldatava CO2-maksu idee esitas Ursula von der Leyen juba oma tegevuskavas, kui ta oli kandidaat. Pärast tema nimetamist Euroopa Komisjoni presidendiks on arutelu ELi süsinikdioksiidi kohandusmehhanismide üle, mis võivad esineda mitmel kujul (maksud, muud heitkogustega kauplemise süsteemid või standardid), saanud Euroopa Komisjoni prioriteediks. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat algatas 2020. aasta märtsis veebipõhise konsultatsiooni, et koguda arvamusi kõikidelt sidusrühmadelt. Selle konsultatsiooni ja liikmesriikide ekspertidega peetavate arutelude tulemused tulevad kasuks 2021. aasta kevadel seadusandliku ettepaneku koostamisel. Tulevased CO2 meetmed peaksid olema vastavuses WTO eeskirjade ja ELi muude rahvusvaheliste kohustustega. Põhimõtteliselt tähendab see seda, et nad peavad olema kohtupraktika kohaselt mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Komitee soovitab komisjonil süvendada oma arutelu teiste poliitikavõimaluste üle, nagu reformitud heitkogustega kauplemise süsteem, piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandamine, CO2-mahukusega kohandatud käibemaksumäär, ning võrrelda neid järgmise alusel:






  — | mõju kasvuhoonegaaside heite ülekandumisele ja investeeringute lekkele edaspidi, kui ELis on saada kõrgema hinnaga ja vähem saastekvoote; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

mõju kasvuhoonegaaside heite ülekandumisele ja investeeringute lekkele edaspidi, kui ELis on saada kõrgema hinnaga ja vähem saastekvoote;

| — | õiguskindlus WTO eeskirjadega vastavuse suhtes; |
| --- | --- |

—

õiguskindlus WTO eeskirjadega vastavuse suhtes;

| — | kaubanduspartnerite poolne aktsepteerimine; |
| --- | --- |

—

kaubanduspartnerite poolne aktsepteerimine;

| — | tehniline teostatavus, eelkõige seoses rahvusvaheliselt heakskiidetud arvepidamis- ja mõõtmisstandardite ning usaldusväärsete ja tunnustatud andmebaaside olemasoluga (11). |
| --- | --- |

—

tehniline teostatavus, eelkõige seoses rahvusvaheliselt heakskiidetud arvepidamis- ja mõõtmisstandardite ning usaldusväärsete ja tunnustatud andmebaaside olemasoluga (11).

4.4.   ELi süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi eelised

| 4.4.1. | Selline mehhanism kaitseb ELi energiamahukaid ettevõtteid (näiteks terase- ja tsemenditööstuses) sellistest kolmandatest riikidest pärineva odavama impordi eest, millel kliimapoliitika puudub või on nõrgem (puudub CO2-turg, CO2 heite maksustamine). Selle kohandusega taastataks võrdsed võimalused ELi ja kolmandate riikide ettevõtete vahel, mis võib seisneda näiteks imporditud kaupadelt võetavas maksus, mis põhineb ELi heitkogustega kauplemise süsteemi keskmistel hindadel. Sellised mehhanismid aitavad ennetada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja vältida energiamahukate tööstusharude allakäiku, kaitstes samas ELi tööstuse konkurentsivõimet ja vähendades odava süsinikumahuka impordi konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kuna ELi arvele langeb ülemaailmsetest kasvuhoonegaasidest 10 %, saadaks selline mehhanism ka positiivse signaali sarnaselt mõtlevatele riikidele, kes ELiga kauplevad (Kanada, Ühendkuningriik, Šveits), kes saaksid kasu nende endi heitkogustega kauplemise süsteemi vastastikusest tunnustamisest ning vabastaksid oma kodumaised ettevõtted EL 27 liikmesriikidesse eksportimisel maksu maksmisest. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Seda tehes tagab ELi sidususe oma sisemiste ja väliste kohustuste vahel ning parandab oma kliimapoliitikat energiadirektiivi läbivaatamisega, et täita ülesanne saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside vähendamine 50–55 % võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega) ning saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Need potentsiaalsed süsinikdioksiidiga seotud piiril võetavad meetmed võivad olla alternatiiviks praegustele meetmetele, mis käsitlevad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (tasuta CO2 kvootide eraldamine, mis toimub pärast heiteprofiili, parima võimaliku tehnoloogia jne põhjalikku analüüsi). Praegu on käimas arutelu selle üle, kas piiril kohaldatavad süsinikdioksiidiga seotud meetmed toimiksid koos olemasolevate konkurentsimeetmetega eri sektorites ja/või samas sektoris või asendaksid neid. Samuti on oluline mõista, millist mõju võib see avaldada elektri impordile ja ekspordile omavahel ühendatud võrkudes. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   ELi süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi puudused

| 4.5.1. | Süsinikdioksiidiga seotud piiril kohaldatavate meetmete kasutamine võib tuua kaasa vastumeetmed kolmandatelt riikidelt, kes tarnivad ELi toorainet, näiteks Ameerika Ühendriigid, Hiina või India, mis loob uusi kaubandustõkkeid olukorras, kus maailmakaubanduse kokkutõmbumine COVID-19 tõttu on tohutu – hiljutise WTO väljaande kohaselt jääb see vahemikku 18–32 %. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandamise kasutamine võib kahjustada ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni mitmepoolset lähenemisviisi ja seda võib pidada rahvusvahelise koostöö hülgamiseks ühepoolsemate lähenemisviiside kasuks. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Nõrga kliimapoliitikaga kolmandatest riikidest imporditud toorainete hind võib olla kallim ELis asuvate ostjate jaoks. See tähendab, et mõne neid tooraineid töötleva Euroopa suurettevõtte (auto- ja ehitustööstuses) hindade konkurentsivõime võib väheneda, samas võib see muuta valmistoodete eksporti EList. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandamise valdkondlik kaetus võib erineda olemasolevate konkurentsivõime kaitsemeetmete ulatusest: süsinikdioksiidiga seotud piiril võetavate meetmete võimalik ulatus võib piirduda selliste sektoritega nagu tsement ja teras, kus süsinikdioksiidi kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht on suurim, samal ajal on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise meetmetel laiem ulatus (näiteks kemikaalid, tekstiili värvimine ja viimistlemine). |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Valdkondlik lähenemine

| 4.6.1. | ELi terasesektorile avaldab tugevat survet tihe ülemaailmne konkurents Hiina, Türgi, Alžeeria või Iraani terasetootjatega, kellel puuduvad seda sektorit hõlmavad heitkogustega kauplemise süsteemid ja kes juba ekspordivad ELi 30 miljonit tonni terast. Euroopa Teraseühendus (Eurofer) toetab piiridel kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi loomist keskkonnalastel, majanduslikel ja õiguslikel põhjustel ning leiab, et see on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise riski vältimise eeldus. See mehhanism peaks hõlmama terasest valmis- ja pooltooteid ning põhinema nõuetekohasel arvepidamise süsteemil, et mõõta toodete CO2 jalajälge mõnede kolmandate riikidega sõlmitud nn samaväärsuslepingute kaudu. See toimiks üleminekuperioodil koos ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kvootide tasuta eraldamisega. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Euroopa tsemendisektor (CEMbureau) kiidab heaks piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi idee, arvestades suurt kasvuhoonegaaside heite ülekandumise riski madala marginaaliga ELi tööstuses. See sektor osaleb pikaajalises investeerimistsüklis eesmärgiga saavutada kliimaneutraalsuse eesmärk aastaks 2050 ja seab mitmeid tingimusi, näiteks läbipaistev metoodika, kooskõla WTO eeskirjadega, lai valdkondlik kaetus kõigis heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud sektorites ja kooseksisteerimine kvootide tasuta eraldamisega aastani 2030. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Dialoog kolmandate riikidega

| 4.7.1. | Komitee toetab dialoogi alustamist kolmandate riikidega, et arutada piiril kohaldatavate süsinikdioksiidiga seotud meetmete sisu ja mõju nende riikide ekspordile ELi. Dialoog peaks toimuma teistsuguses vormis riikidega, kellel on ambitsioonikas kliimapoliitika (näiteks Kanada), võrreldes nendega, kellel selline ambitsioonikas kliimapoliitika puudub (Ameerika Ühendriigid, Hiina, Venemaa). |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Me teame näiteks, et Ameerika Ühendriikide administratsioon jälgib väga tähelepanelikult ELi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandamise meetmeid käsitleva arutelu arengut. WTOs on mõned Ameerika Ühendriikide ametnikud väljendanud ELi kaubanduspoliitika hindamise protsessis juba muret piiril kohaldatava mis tahes süsinikdioksiidiga seotud ELi meetme pärast. |
| --- | --- |

4.7.2.

4.8.   Ülemaailmse CO2 heite maksustamise lõppeesmärk

| 4.8.1. | Komitee rõhutab vajadust kombineerida ja ühtlustada mitmesuguseid kättesaadavaid vahendeid, et võidelda kliimakriisi vastu. Kuna asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid ja ettevõtted leiavad, et CO2 hinnasignaal on olulise tähtsusega reaalse edu saavutamiseks kliimamuutuste vastu võitlemisel ja pikas perspektiivis investeeringutele atraktiivse keskkonna loomisel, et kiirendada ökoloogilist üleminekut avaliku sektori ja eraettevõtjate jaoks (tööstus, transport, elamumajandus, põllumajandus jne), pooldab komitee lähenemisviiside ühtlustamist eri jurisdiktsioonide vahel, mis viiks lõpuks eri jurisdiktsioonides võrreldava hinnasignaali tekkimiseni. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Üleminekuperioodil enne võrreldava hinnasignaali ja CO2 jalajälje mõõtmiseks ühiselt kokkulepitud meetodi vastuvõtmist tuleks järk-järgult ühtlustada piirkondlikku CO2 hinda sarnaselt mõtlevate riikide vahel (EL 27 liikmesriigid, Ühendkuningriik, Šveits, Ladina-Ameerika, Ameerika Ühendriikide Kesk-Lääs, Kagu-Aasia jt). Selliste piirkondlike CO2-turgude loomine eeldab ühist CO2-turu taristut (omamoodi CO2 ühtne turg), samas kui kolmandate riikide suhtes võiks luua mõned süsinikupõhised mehhanismid. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Riikide ja piirkondlike tolliliitude vahel süsinikdioksiidi heite üle kaubandussõja tekkimise vältimiseks on siiski vaja WTO erandit, millega kehtestatakse eeskirjad selliste piiridel kohaldatavate süsinikdioksiidi kohandusmehhanismide (CO2-maks, muud heitkogustega kauplemise süsteemid ja standardid) loomiseks, mis toimivad kooskõlas WTO kahe peamise põhimõttega: proportsionaalsus ja mittediskrimineerimine. |
| --- | --- |

4.8.3.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 59.

1

(2)  https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677.

2

(3)  IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning? („10 aastat heitkogustega kauplemist Euroopas: uue alguse suunas?“), mai 2015, http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

3

10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning?

(4)  Vt joonealune märkus 3.

4

(5)  Vt joonealune märkus 3.

5

(6)  Vt joonealune märkus 3.

6

(7)  Euroopa Komisjon (kliimameetmed): Revision for phase 4 (2021–2030) (läbivaatamise IV etapp), viimati vaadatud 2018. aasta märtsis, https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_en.

7

Revision for phase 4

(8)  Sia Partners: CO2 emissions in the EU (CO2 heitkogused ELis), 1. aprill 2020.

8

2

2

(9)  Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-CO2, 7. mai 2020.

9

2

(10)  https://www.transportationandclimate.org/content/about-us.

10

(11)  Vt joonealune märkus 1.

11

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/131

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete kui sotsiaalse Euroopa olulise samba tugevdamine“

(ettevalmistav arvamus)

(2020/C 429/18)

| Raportöör: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Raportöör:

Krzysztof BALON

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariik Saksamaa, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 211/3/5 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariik Saksamaa, 18.2.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

211/3/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Arvestades mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete rolli Euroopa Liidu sotsiaalse mõõtme realiseerimisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel, muu hulgas ja eriti kriisiolukordades, pooldab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ennekõike nende sotsiaalsete ettevõtete ja muude sotsiaalmajanduse organisatsioonide tugevdamist ja sihipärast toetamist, kes reinvesteerivad kogu kasumi täielikult üldise hüvangu või põhikirjajärgsete mittetulunduslike eesmärkide täitmiseks. Lisaks sellele tuleb suurendada nende nähtavust kogu Euroopas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paljude liikmesriikide õigussüsteemides on juba olemas eeskirjad, mis kehtestavad mittetulunduslikkuse staatuse ja mida saab kohaldada ka sotsiaalsete ettevõtete suhtes. Komitee soovib seetõttu julgustada kõiki teisi liikmesriike sätestama vastavad eeskirjad oma siseriiklikes õigusaktides. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lisaks tuleks üldhuviteenuseid käsitleva protokolli nr 26 eeskujul lisada Euroopa Liidu toimimise lepingule ka protokoll ettevõtlusvormide mitmekesisuse kohta, milles määratletakse eraldi mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted. Komitee kutsub liikmesriike üles toetama seda muudatust tulevastes reformikavades. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mittetulunduslikke sotsiaalseid ettevõtteid ja sarnaseid mittetulunduslikke ühendusi tuleks tugevdada, kehtestades riigihankeid käsitlevates õigusaktides üldhuviteenuste osutamisel neile riigi- või eraettevõtete suhtes kaalutlusõiguse. Avalikes hangetes tuleks arvesse võtta mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete konkreetseid tegevusvaldkondi sotsiaalteenuste osutamisel, näiteks hoolduse ja tervishoiu valdkonnas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee pooldab ka võimalust eraldada toetusi eranditult mittetulunduslikele ühendustele, ilma et see läheks vastuollu ELi riigiabi käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks antavat vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses praegu ette nähtud 500 000 euro suurust künnist kolme maksuaasta vältel tuleks märkimisväärselt tõsta, näiteks 800 000 euroni maksuaasta kohta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et tuleks kehtestada üldine erand Euroopa fondide kasutamisele koos riikliku kaasrahastamisega. Nii nagu ka ainult ELi hallatavate programmide puhul, ei tohiks riikliku kaasrahastamise korral eeldada olulisust riigiabi seisukohast. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete toetamine peaks saama Euroopa poolaastaga seoses ka sotsiaalvaldkonna tulemustabeli osaks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted ei ole üksnes kestlik ettevõtlusmudel, vaid nad loovad ja säilitavad ka kvaliteetseid töökohti, edendavad võrdseid võimalusi, sealhulgas puuetega inimestele ja teistele sotsiaalselt halvemas olukorras olevatele rühmadele, ning tagavad sotsiaalse osalemise ja õigluse kõrge taseme ja edendavad nii digi- kui ka rohepööret. Sotsiaalmajandus on seega strateegiline komponent Euroopa sotsiaalse mõõtme tugevdamisel. Seetõttu peaksid sotsiaalmajanduse tegevusvaldkonnad saama eritoetust Euroopa fondidest ja muutuma eelkõige ESF+ kaudu rahastamisel konkreetseks eraldi eesmärgiks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee on valmis võtma innustava ja koordineeriva rolli arutelus mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete rolli üle taastefondi rakendamisel pärast koroonakriisi, samuti 2021. aasta sotsiaalmajanduse tegevuskava raames ning õigus- ja eelarveraamistiku vajalikul ümberkujundamisel. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | 18. veebruaril 2020 palus Saksamaa Liitvabariigi föderaalvalitsus 2020. aasta teisel poolel toimuva Saksamaa ELi eesistumise ettevalmistamise raames koostada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel arvamus teemal „Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete tugevdamine sotsiaalse Euroopa olulise sambana“. Saksamaa valitsus rõhutas seejuures üldise heaolu kui Euroopa põhiväärtuse tähtsust, sh majandustegevuse valdkonnas, ning selliste sotsiaalsete ettevõtete tugevat innovatsioonivõimet, kes panustavad üldisesse heaolusse ja keskenduvad sotsiaalteenuste osutamisele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sotsiaalmajandus koosneb paljudest ettevõtetest ja organisatsioonidest, sealhulgas ühistutest, vastastikustest ühingutest, liitudest, sihtasutustest ja sotsiaalsetest ettevõtetest, muu hulgas igale liikmesriigile iseloomulikest õigusvormidest, mida ühendavad ühised väärtused ja põhimõtted (1). Euroopa sotsiaalmajandus on osutunud äärmiselt tähtsaks ja süsteemselt oluliseks ka majandus- ja sotsiaalkriiside ajal. See aitab luua sotsiaalset ühtekuuluvust, seda tugevdada ja hoolitseda kestlikult selle tagamise eest. Eelkõige on osutunud äärmiselt paindlikuks, kodanikulähedaseks, uuenduslikuks, kestlikuks, demokraatlikult legitiimseks ja tõhusaks sotsiaalteenuste mittetulundusliku osutamise mudel, mille puhul on ülimuslikud sotsiaalsed eesmärgid. Mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted annavad ka otsustava panuse kõigile – sõltumata vanusest, soost ja päritolust – võrdsete võimaluste loomisse. Nad keskenduvad ühiskonna sotsiaalsetele vajadustele, mida avalikud sotsiaalteenused veel ei hõlma. Komitee on ühes oma varasemas arvamuses juba märkinud, et sotsiaalsete ettevõtete töö peaks teenima üldisi huve ja nende eesmärk ei tohiks olla maksimaalse kasumi teenimine. Sotsiaalmajandus loob seeläbi kvaliteetseid töökohti sotsiaalselt vastutustundlikes ettevõtetes, (2) muu hulgas sellistes valdkondades nagu tervishoid, hooldus ja lastehoid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Arvestades Euroopa- sotsiaalmajanduse mitmekesisust, puudub kogu ELi hõlmav, õiguslikult siduv määratlus sotsiaalsele ettevõttele. Komitee kirjeldab sotsiaalseid ettevõtteid teatud tunnuste alusel, mis on järgmised:






  — | vastandina kasumlikele eesmärkidele peamiselt sotsiaalsete eesmärkide seadmine, millega luuakse üldsusele või selle liikmetele sotsiaalseid eeliseid; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

vastandina kasumlikele eesmärkidele peamiselt sotsiaalsete eesmärkide seadmine, millega luuakse üldsusele või selle liikmetele sotsiaalseid eeliseid;

| — | tegutsemine peaasjalikult mittetulundusühinguna, mille kasum põhimõtteliselt reinvesteeritakse, mitte ei jagata seda eraaktsionäridele ega omanikele; |
| --- | --- |

—

tegutsemine peaasjalikult mittetulundusühinguna, mille kasum põhimõtteliselt reinvesteeritakse, mitte ei jagata seda eraaktsionäridele ega omanikele;

| — | mitmekesiste õiguslike vormide ja mudelite kasutamine, nt ühistud, vastastikused ühingud, vabatahtlikud ühingud, sihtasutused, tulundus- või mittetulundusühingud; sageli kombineeritakse eri õiguslikke vorme ning mõnikord muudetakse neid vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

—

mitmekesiste õiguslike vormide ja mudelite kasutamine, nt ühistud, vastastikused ühingud, vabatahtlikud ühingud, sihtasutused, tulundus- või mittetulundusühingud; sageli kombineeritakse eri õiguslikke vorme ning mõnikord muudetakse neid vastavalt vajadusele;

| — | (sageli üldist huvi pakkuvaid) kaupu ja teenuseid pakkuva ettevõtjana tegutsemine, millega sageli seondub tugev sotsiaalse kaasatuse element; |
| --- | --- |

—

(sageli üldist huvi pakkuvaid) kaupu ja teenuseid pakkuva ettevõtjana tegutsemine, millega sageli seondub tugev sotsiaalse kaasatuse element;

| — | tegutsemine sõltumatute üksustena, kus olulisel kohal on osalemise ja kaasotsustamise (töötajad, kasutajad, liikmed), valitsemise ja demokraatia (esindus- või avatud demokraatia) aspekt; |
| --- | --- |

—

tegutsemine sõltumatute üksustena, kus olulisel kohal on osalemise ja kaasotsustamise (töötajad, kasutajad, liikmed), valitsemise ja demokraatia (esindus- või avatud demokraatia) aspekt;

| — | tihti pärinetakse mõnest kodanikuühiskonna organisatsioonist või ollakse sellega seotud (3). |
| --- | --- |

—

tihti pärinetakse mõnest kodanikuühiskonna organisatsioonist või ollakse sellega seotud (3).

| 2.4. | Samuti puudub kogu ELi hõlmav õiguslikult siduv määratlus mittetulunduslikkusele. Pigem – nagu komitee märkis ühes oma varasemas arvamuses – ei võeta ELi õiguses arvesse sotsiaalmajanduse põhitunnuseid, eelkõige teistsugust suhtumist kasumisse. ELi toimimise lepingu artikli 54 tõlgendamisel on seni vastandatud majanduslike huvideta (mittetulunduslikud) ettevõtted tulundusliku majandustegevusega tegelevate äriühingutele. Seega hõlmab viimane kategooria eristusi tegemata ja õiguslikust vormist sõltumata kõiki kasumit teenivaid ettevõtteid, olenemata sellest, kas kasum jaotatakse või mitte (4). Paljude liikmesriikide õigussüsteemides on siiski juba olemas eeskirjad, mis kehtestavad mittetulunduslikkuse staatuse ja mida saab kohaldada ka sotsiaalsete ettevõtete suhtes. Sellest lähtuvalt tuleks eristada kolme liiki majanduslikult aktiivseid osalejaid: puhtalt kasumile orienteeritud ettevõtted, piiratud määral kasumile orienteeritud sotsiaalsed ettevõtted, mida on käsitletud komitee arvamuses INT/871, (5) ja puhtalt mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted. Käesoleva arvamuses keskendutakse viimastele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme silmas pidades võib mittetulunduslikeks sotsiaalseteks ettevõteteks lugeda neid sotsiaalseid ettevõtteid, kellel on punktis 2.4 loetletud omadused ja kes on lisaks siseriikliku õiguse kohaselt kohustatud reinvesteerima kogu kasumi täielikult üldise hüvangu või põhikirjajärgsete mittetulunduslike eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee heitis juba ühes oma varasemas arvamuses ette, et Euroopa Kohtu kohtupraktikas ja komisjoni otsustuspraktikas ei tunta piisavat huvi selliste ettevõtete vastu, mida riiklikus õiguses loetakse mittetulunduslikeks või mis klassifikatsioonist sõltumata vastavad omandi, juhtimise ja kasumi jaotamise osas eespool nimetatud kriteeriumidele. Komitee peab seetõttu vajalikuks lisada ELi toimimise lepingu juurde protokoll ettevõtlusvormide mitmekesisuse kohta, võttes eeskujuks protokolli nr 26 üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta, milles tuleb eraldi määratleda mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted ja piiratud määral kasumile orienteeritud sotsiaalsed ettevõtted, ning kutsub liikmesriike üles toetama seda muudatust tulevastes reformikavades (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted kui üldist huvi pakkuvate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutajad Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel

| 3.1. | Komitee on ühes oma varasemas arvamuses juba toonitanud, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas ei saa realiseeruda ilma sotsiaalsete ettevõtete osaluseta ja et need on oma olemuselt sobivad, et täita sotsiaalõiguste samba selliseid eesmärke nagu kindlate ja paindlike töökohtade edendamine, sotsiaaldialoog ja töötajate kaasamine, ohutu, tervislik ja hästi kohandatud töökeskkond või pakkuda uuenduslikke lahendusi teatavatele peamistele sotsiaalsetele vajadustele (7). Nende mittetulundusühenduste nähtavust tuleks laiendada kogu Euroopas. Tuleb toetada uuendusi ja tagada lihtsam juurdepääs rahastamisele, et nad saaksid jääda püsima nii oma igapäevatöös kui ka kriisiolukorras. Liikmesriikide vahel tuleks jagada parimaid tavasid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olenevalt asjaomase liikmesriigi sotsiaalsest mudelist vastutab rahvusriik selle eest, et kodanikud saaksid kasutada kõikehõlmavaid, tõhusaid ja üldiselt juurdepääsetavaid, taskukohaseid ja kvaliteetseid üldist huvi pakkuvaid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid. Komitee on juhtinud juba tähelepanu sellele, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on sotsiaalse õigluse struktuuri hädavajalik osa ja et igaühel on õigus saada juurdepääs kvaliteetsetele esmatähtsatele teenustele, sealhulgas ka Euroopa sotsiaalõiguste sambas kirjeldatud sotsiaal- ja tervishoiuteenustele (8). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mõnes riigis ei osuta neid teenuseid mitte riik, vaid pigem eeskätt mittetulunduslikud algatused, asutused ja teenistused sellisel viisil, et riik tagab teenuste osutamise raamtingimused, kasutajad valivad välja teenuste pakkujad ja sotsiaalkindlustusasutused rahastavad neid. Teenuste osutamine peab seejuures lähtuma õigustatud isikute huvidest ja neid kaasama. Selline kasutajakeskne ja samal ajal konkurentsil põhinev teenuste osutamise vorm mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete kaudu võiks olla alus arutelule üleeuroopalise mudeli üle ja seda tuleks tugevdada näiteks võrreldes hankemenetlustega, mille puhul kasutajatelt võetakse ära valikuvabadus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee pooldab võimalust eraldada sihtotstarbelisi toetusi või eranditult mittetulundusühendustele suunatud toetusi, ilma et tekiks oht minna vastuollu ELi-riigiabi käsitlevate õigusaktidega. See on kriisiolukordades tähtsam kui kunagi varem, kuna mittetulundusühendustel ei ole reserve. Eriti kriisiolukordades on aga sotsiaal- ja tervishoiuteenused hädavajalikud ning tuleb tagada, et need oleksid kvaliteetsed. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Selleks ja mittetulundusliku sotsiaalmajanduse üldiseks tugevdamiseks üldist huvi pakkuvate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamisel on vaja põhjalikult muuta Euroopa õigusraamistikku eelkõige järgmiselt: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | riigihankeõiguses mittetulundusühenduste ülimuslikkuse kehtestamine riiklike või erasektori pakkujate ees; |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks antavat vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses praegu ettenähtud 500 000 euro suuruse künnise märkimisväärne tõstmine kolme maksuaasta vältel näiteks 800 000 euroni maksuaasta kohta. Selline suurendamine aitab kaasa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks antavat vähese tähtsusega abi käsitleva määruse paremale kohaldamisele ja seega suuremale tõhususele, samas kui tegelike piiriüleste konkurentsimoonutuste oht jääb väikeseks; |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | üldiste erandite kehtestamine Euroopa fondide kasutamisel koos riikliku kaasrahastamisega. Nii nagu ka ainult ELi hallatavate programmide puhul, ei tohiks riikliku kaasrahastamise korral eeldada olulisust riigiabi seisukohast. Teatud juhtudel peaks liikmesriikide ametiasutustel olema võimalik õiguslikult siduvalt ja riigiabi toetuse saaja õiguspärast ootust kaitstes otsustada, et tegelikult ei ole tegemist abiga. Komisjonil või Euroopa Liidu Kohtul peaks olema lubatud kuritarvitusi kontrollida. |
| --- | --- |

3.5.3.

4.   Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete tegevuse eelarveraamistik

| 4.1. | Komitee on kutsunud komisjoni korduvalt üles looma koostöös liikmesriikidega toetava ja jätkusuutliku finantsökosüsteemi sotsiaalmajanduse jaoks (9). Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete tegevuse eelarveraamistiku parandamine tähendab muu hulgas piisavaid kaasrahastamise määrasid, halduskorralduse lihtsustamist, nagu näiteks vajaduspõhised näitajad ning kindlasummaliste tariifide kohaldamist ja heakskiitmist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete jaoks, kes pakuvad sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid, on eriti oluline rahastamine Euroopa fondidest, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Komitee nõudis juba oma ESF+ määruse eelnõu teemalises arvamuses, (10) et võttes arvesse sotsiaalmajanduse kasvavat rolli ELi sotsiaalses mõõtmes, peaks saama Euroopa Sotsiaalfond+-i omaette konkreetseks, eraldiseisvaks eesmärgiks sotsiaal-majandusliku tegevuse toetamine (11). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee on juhtinud sageli tähelepanu ka mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete ebapiisavatele rahalistele vahenditele ja on sellega seoses juba nõudnud mitterahaliste toetuste ja rahalise panuse käsitlemist võrdsetel alustel, kui omavahendeid kasutatakse ESF+ vahenditest rahastatavate tegevuste jaoks (12). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete seas on ka väiksemaid kohapeal tegutsevaid organisatsioone, mis on alguse saanud näiteks eneseabirühmadest. Komitee on juba avaldanud toetust sellele, et kõnealustele organisatsioonidele tuleks eraldada piisav osa ESF+- vahenditest (13). Vabatahtlikku tegevust peaks olema võimalik sihipäraselt edendada ka sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamisel. |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   Sotsiaalmajanduse tegevuskava: mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted kui taastefondi olulised osalejad pärast koroonakriisi

| 5.1. | Koroonakriis näitab, et riiklikud meetmed on tõhusad ainult kooskõlastatud tegutsemise korral. Nagu on märgitud juba komitee kirjalikku seisukohta väljendavad dokumendis ECO/515 „Koroonaviirusega võitlemise investeerimisalgatust käsitlev määrus“, ei tohiks riiklike tervishoiusüsteemide ja VKEde kõrval tähelepanuta jätta ka mittetulunduslikke sotsiaalseid ettevõtteid ja kodanikuühiskonna organisatsioone ning neid tuleks rohkem toetada. Mittetulunduslikel sotsiaalsetel ettevõtetel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on väga väikesed reservid, mida kriisiolukordades kasutada. Kuid just kriisi ajal on need ülimalt olulised (tervishoiu)süsteemide toimimise säilitamiseks. Komitee nõuab, et nende rollide täitmist ja asjaomaseid organisatsioone tuleks rohkem toetada mitte ainult kiireloomulise kriisi lahendamiseks, vaid ka Euroopa sotsiaalõiguste samba, ühise sotsiaal- ja tervishoiupoliitika, Euroopa Sotsiaalfondi ja sotsiaalvaldkonna tulemustabeli rakendamiseks Euroopa poolaasta protsessi ajal (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee toetab ka tööhõive ja sotsiaalõiguste voliniku Nicolas Schmiti 24. aprilli 2020. aasta (15) kirjas liikmesriikide valitsustele valitsustel väljendatud komisjoni seisukohta, et sotsiaalmajandust tuleks eriti toetada praegusel kriisiajal. Komisjoni sõnul aitavad sotsiaalsed ettevõtted praktikas juba mitmel eri viisil kriisi tagajärgi leevendada: koostöös riikide ametiasutuste võetud meetmetega ja nende tööd täiendades pakuvad nad väga erinevaid sotsiaalteenuseid, mis on suunatud eelkõige ühiskonna kõige nõrgematele liikmetele. Nad on ka haavatavate rühmade jaoks olulised tööandjad ja täidavad tähtsat rolli nende tööturule integreerimisel ja oskuste pakkumisel. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Mittetulunduslikud sotsiaalsed ja muud mittetulunduslikud ettevõtted peaksid teabe ja poliitika tasandil ning igapäevatöös paremini võrgustuma. EL ja liikmesriigid peaksid seda toetama, edendades püsivalt korrapärast piiriülest koostööd ja ühendades paremini kodanikukaitse, hädaabiteenistused ning sotsiaal- ja tervishoiuteenused. Koroonakriisi ajal toimunud tagasipöördumine piiride sulgemise ja üksnes riiklike kavade juurde on kahjulik ega vasta ELi eesmärkidele ja väärtustele. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Euroopa sotsiaalsed ettevõtted ja eelkõige mittetulunduslikud sotsiaalsed ettevõtted annavad erilise panuse rändajate abistamisse tänu oma kaasavale olemusele ja eesmärgile toetada kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi. Nagu komitee arvamuses INT/785 juba nõutud, tuleb sotsiaalseid ettevõtteid laialdasemalt tunnustada ka selles kontekstis (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee kordab, viidates oma arvamusele sotsiaalmajanduse välismõõtme kohta, (17) et komisjon ei arvestanud sotsiaalmajandusega oma ettepanekus uue Euroopa konsensuse kohta. Eelkõige mittetulunduslikul sotsiaalmajandusel on eriline potentsiaal suurendada eneseabile ja organiseeritud kodanikuühiskonnale tuginedes jätkusuutlikku alt üles suunatud mõju sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide lahendamiseks. Euroopa tugev mittetulunduslik sotsiaalmajandus pakub oma kogemusi parimate tavade näol. Ettenähtud mittetulunduslik suunitlus kasumi täieliku reinvesteerimisena ettevõtte sotsiaalsesse eesmärki võib vastavate riiklike ja demokraatlikult seadustatud kontrollimehhanismide olemasolul takistada avaliku sektori vahendite erastamist ja takistamatut kasumi suurendamist ka väljaspool Euroopat. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Tööandjate, töötajate ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel on vaja laiaulatuslikku ühiskondlikku konsensust mittetulunduslike sotsiaalsete ettevõtete ja neid toetavate kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli kohta taastefondi rakendamisel pärast koroonakriisi ja 2021. aasta sotsiaalmajanduse tegevuskava raames ning sellega seotud õigus- ja eelarveraamistiku vajaliku ümberkujundamise kohta. Komitee on valmis võtma selles protsessis innustava ja koordineeriva rolli. |
| --- | --- |

5.6.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 1.

1

(2)  ELT C 240, 16.7.2019, lk 20.

2

(3)  ELT C 24, 28.1.2012, lk 1.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Vt joonealune märkus 1.

5

(6)  Vt joonealune märkus 1.

6

(7)  Vt joonealune märkus 1.

7

(8)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 7.

8

(9)  ELT C 13, 15.1.2016, lk 152; ELT C 62, 15.2.2019, lk 165.

9

(10)  COM(2018) 382 final.

10

(11)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 165.

11

(12)  Vt joonealune märkus 11.

12

(13)  Vt joonealune märkus 11.

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kirjalik seisukoht ECO/515, punkt 1.11.

14

(15)  https://twitter.com/NicolasSchmitEU/status/1254685369070530560.

15

(16)  ELT C 283, 10.8.2018, lk 1.

16

(17)  ELT C 345, 13.10.2017, lk 58.

17

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/136

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kohustuslik hoolsuskohustus“

(ettevalmistav arvamus)

(2020/C 429/19)

| Raportöör: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |
| Raportöör: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |

Raportöör:

Thomas WAGNSONNER

Raportöör:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlamendi kiri, 15.9.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlamendi kiri, 15.9.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab, et Euroopa Komisjonil on aeg tegutseda ja esitada liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile kohustuslikku hoolsuskohustust käsitlev õigusakti ettepanek, milles tunnustatakse kehtivatele standarditele põhinevat vastutust ning luuakse Euroopa ettevõtetele selge ja turvaline õigusraamistik. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Inimõigustealasest hoolsuskohustusest on saanud siseturu küsimus: olukorras, kus eri liikmesriigid kohaldavad ettevõtete käitumise suhtes erinevaid õiguslikke sanktsioone, ei ole killustunud ja osaliselt valdkondlik seadusandlik algatus ELi tasandil piisav. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Seadusandliku algatuse (direktiiv või määrus, kumbki vastavalt oma eeliste ja puudustega) sisuline kohaldamisala peaks tagama inim- ja keskkonnaõiguste määratluse laia ulatuse, hõlmates ka töötajate ja ametiühingute õigused, ning tagama inimõiguste vallas asetleidvate uute suundumuste arvesse võtmise. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Juhtimisotsustes, mille eesmärk on majanduslikult, ökoloogiliselt ja sotsiaalselt kestlikud ettevõtted, tuleb juhinduda hoolsuskohustusest, eelkõige seoses ülemaailmsete väärtusahelatega. Keskkonnamõjusid tuleks igal juhul pidada väga oluliseks kestliku ärikäitumise seisukohalt ning need peaksid olema üleilmsetes väärtusahelates kõrgel kohal. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seadusandlik algatus peaks valdkonnaüleselt hõlmama kõiki ettevõtteid, sisaldades proportsionaalseid nõudeid ELis asutatud või tegutsevatele VKEdele, et vältida ebaausat konkurentsi ja ebavõrdseid tingimusi, ning avalikku sektorit. Algatuses tuleks nõuda, et ettevõtted järgiksid vastutustundliku ärikäitumise kõrgeid standardeid, kuid samal ajal tuleks selles ette näha asjakohased meetmed kooskõlas inimõiguste rikkumise vastava ohuga. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kohustuslik inimõigustealane hoolsuskohustus peaks hõlmama järgmisi aspekte:






  — | sidus hoolsuskohustuse raamistik, mis põhineb olemasolevatel vahenditel, mida kohaldatakse siseturul tegutsevate ettevõtete, sealhulgas kolmandate riikide ettevõtete suhtes, kes müüvad märkimisväärses mahus kaupu ja teenuseid; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

sidus hoolsuskohustuse raamistik, mis põhineb olemasolevatel vahenditel, mida kohaldatakse siseturul tegutsevate ettevõtete, sealhulgas kolmandate riikide ettevõtete suhtes, kes müüvad märkimisväärses mahus kaupu ja teenuseid;

| — | vastutus, mille tulemuseks on tõhusad õiguskaitsevahendid väärkäitumise ohvritele. Juhtudeks, kus ettevõtete tegevusega, k.a nende tarne- ja alltöövõtuahelates, rikutakse inimõigusi või sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid või sellega kaasneb kahjulik mõju, tuleb kasutusele võtta spetsiaalne vastutusraamistik, sh kriminaalvastutus. |
| --- | --- |

—

vastutus, mille tulemuseks on tõhusad õiguskaitsevahendid väärkäitumise ohvritele. Juhtudeks, kus ettevõtete tegevusega, k.a nende tarne- ja alltöövõtuahelates, rikutakse inimõigusi või sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid või sellega kaasneb kahjulik mõju, tuleb kasutusele võtta spetsiaalne vastutusraamistik, sh kriminaalvastutus.

| 1.7. | Õiguskindlusetuse vältimiseks tuleb seadusandlikus algatuses väga selgelt sedastada, milliseid üksikmeetmeid peavad ettevõtted võtma kogu hoolsuskohustuse protsessi vältel, et hinnata inimõigustega seotud riske kooskõlas ELi muude siduvate õigusaktidega, sealhulgas muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi tõenäoliselt kohandatava läbivaatamisega:






  — | selgelt määratletud riskianalüüs (ettevõtete tegevusega inimõigustele või keskkonnale kaasneva (võimaliku) kahjuliku mõju kindlakstegemine ja hindamine – see mõju peab olema dokumenteeritud ametlikus, kättesaadavas, läbipaistvas, üksikasjalikus ja ausas dokumendis, mille eesmärk on riskide kaardistamine selge ja läbipaistva riskihindamis- ja prioriseerimismetoodika alusel), sealhulgas kokkulepitud varajase hoiatamise mehhanism ja rikkumisest teatajate kaitse; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

selgelt määratletud riskianalüüs (ettevõtete tegevusega inimõigustele või keskkonnale kaasneva (võimaliku) kahjuliku mõju kindlakstegemine ja hindamine – see mõju peab olema dokumenteeritud ametlikus, kättesaadavas, läbipaistvas, üksikasjalikus ja ausas dokumendis, mille eesmärk on riskide kaardistamine selge ja läbipaistva riskihindamis- ja prioriseerimismetoodika alusel), sealhulgas kokkulepitud varajase hoiatamise mehhanism ja rikkumisest teatajate kaitse;

| — | järelmeetmed (ettevõttesiseste kohustuste määratlemine, kahjuliku mõju lõpetamine ja ennetamine); |
| --- | --- |

—

järelmeetmed (ettevõttesiseste kohustuste määratlemine, kahjuliku mõju lõpetamine ja ennetamine);

| — | hargmaistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete alusel võetud meetmete tulemuslikkuse jälgimine; |
| --- | --- |

—

hargmaistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete alusel võetud meetmete tulemuslikkuse jälgimine;

| — | teabevahetus (asjakohane aruandlus ettevõtete tegevuse (võimaliku) kahjuliku mõju käsitlemise kohta), võttes arvesse õiguspärast ärisaladust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

—

teabevahetus (asjakohane aruandlus ettevõtete tegevuse (võimaliku) kahjuliku mõju käsitlemise kohta), võttes arvesse õiguspärast ärisaladust ja läbipaistvust;

| — | ettevõttes esindatud ametiühinguorganisatsioonide kaasamine vastavalt sotsiaaldialoogi suhtes kohaldatavale riiklikule raamistikule. |
| --- | --- |

—

ettevõttes esindatud ametiühinguorganisatsioonide kaasamine vastavalt sotsiaaldialoogi suhtes kohaldatavale riiklikule raamistikule.

| 1.8. | Ohvritel, kelle õigusi on rikutud, ja nende esindajatel, nagu ametiühingud ja inimõiguste kaitsjad, peab olema juurdepääs tõhusatele õiguskaitsevahenditele kahjuliku mõju vastu, mida nad on kannatanud. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritele ja nende esindajatele, sealhulgas ametiühingud ja inimõiguste kaitsjad, tuleb inimõigusena tagada juurdepääs õiglastele kohtumenetlustele, kohtutele ja ametiasutustele. Kui on ebaselge, kas potentsiaalselt vastutab emaettevõte või üks selle tütarettevõtetest või tarnijatest, kellel on ettevõttega väljakujunenud ärisuhted, peaks õiglase kohtumenetluse rakendamise pädevus olema ühes kohtu asukohas (ühel foorumil). Sellest tulenevalt tuleks muuta Brüsseli I määrust, et võimaldada inimõiguste rikkumise korral kohtumenetlus läbi viia Euroopas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kohustusliku hoolsuskohustuse raamistik tuleks luua kokkulepitud standardiga, mida jõustatakse proportsionaalsete, tõhusate ja hoiatavate karistustega, samas kui vastutus peaks põhinema selgelt määratletud inimõiguste kogumi rikkumisel. Nagu kõigi vastutuskordade puhul, tuleb ka süülise käitumise või ärahoidmata jätmise ja teatava kahju vahel välja tuua selge põhjuslik seos. Üsna ebatüüpiliste põhjuslike juhtumite korral seega riskiseos puudub. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Prantsusmaa hoolsuskohustuse õigusaktidest saadud õppetundidele tuginedes tuleb siduvas seadusandlikus algatuses tagada järgmised kvaliteedistandardid, et Euroopa ettevõtted saaksid seda rolli täita:






  — | selged määratlused ja arusaadav keelekasutus; |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

selged määratlused ja arusaadav keelekasutus;

| — | õiguskindluse ja rakendatavuse tagamine eelkõige seoses kohaldatava õigusega ja proportsionaalsed aruandlusnõuded, võttes arvesse õiguspärast ärisaladust. |
| --- | --- |

—

õiguskindluse ja rakendatavuse tagamine eelkõige seoses kohaldatava õigusega ja proportsionaalsed aruandlusnõuded, võttes arvesse õiguspärast ärisaladust.

| 1.12. | Üleilmsete tarneahelate haldamiseks tuleks soodustada kõikide andmete jälgimist võimaldavate uuenduslike infotehnoloogiate (nt plokiahel) arendamist, et minimeerida halduskoormust ja kulusid ning vältida kattuvust. Need tagavad turvalisuse ja jälgitavuse. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Põhielemendid ja taust

| 2.1. | Euroopa Parlament on palunud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada arvamuse ELi tasandi seadusandliku algatuse kohta, mis puudutab ettevõtte hoolsuskohustust ja vastutust. Seepärast käsitleb komitee ettepanekuid kõnealuse seadusandliku akti võimaliku sisu ja määratluste kohta, võttes aluseks komitee töö hoolsuskohustuse ning äritegevuse ja inimõiguste teemal ning liikmete teadmised ja kogemused, eelkõige ambitsioonikate õigusaktidega riikides. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee on aktiivselt tegelenud hoolsuskohustuse küsimustega üleilmsetes väärtusahelates (1). Üleilmsetes väärtusahelates esineb endiselt inimõiguste, (2) sealhulgas töötajate õiguste (3) ja keskkonnaõiguste rikkumisi, kuigi paljudel juhtudel oleks sellist mõju võimalik ära hoida hoolsuskohustusega ning riikide ja nende haldusasutuste poolse rahvusvaheliste kohustuste järgimisega, iseäranis töötajate õiguste ja inimõiguste valdkonnas. Selliste rikkumiste ohvritel puuduvad sageli õiguskaitsevahendid oma õiguste eest seismiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Välja on töötatud mitmed vabatahtlikud raamistikud, et võimaldada ettevõtetel rakendada inimõigustealast hoolsuskohustust oma äritegevuses. See toimub tavaliselt ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiate vormis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nende vahendite seas on väga mõjukad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ÜRO üleilmne kokkulepe (Global Compact), ISO 26000 sotsiaalse vastutuse kohta ning OECD väljatöötatud suunised (OECD suunised hargmaistele ettevõtetele). Neis soovitatakse muu hulgas, et üleilmsete väärtusahelate raames äripartneritega sõlmitavad lepingud tuleks koostada viisil, et nende struktuur teeniks inimõiguste kaitse huve. Sellised vabatahtlikud vahendid näitavad, et üleilmses väärtusahelas on võimalik riske juhtida ja inimõiguste rikkumisi käsitlevaid standardeid rakendada. Nende põhjal on võimalik välja töötada täiendavaid, vajadusel kohustuslikke meetmeid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vabatahtlike meetmetega ei ole alati suudetud ära hoida põhiõiguste raskeid rikkumisi ega tagada ettevõtetele õiguskindlust riikideülestes ärisuhetes. See toob kaasa meetmete rägastiku, mis ei taga õiguskindlust ega õiguslikku prognoositavust. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Olukorra lahendamiseks on teatud ELi liikmesriigid võtnud vastu õigusaktid, millega suurendatakse ettevõtete vastutust ja luuakse inimõigustealase hoolsuskohustuse jaoks kindlamad raamistikud, mis võib pakkuda väärtuslikke kogemusi. Sarnaseid õigusakte kaalutakse praegu erinevates Euroopa riikides. Ühendkuningriik võttis oma tänapäevase orjuse seaduses (Modern Slavery Act) vastu tarneahelate läbipaistvuse klausli. Madalmaad võtsid vastu seaduse lapstööjõuga seotud hoolsuskohustuse kohta, et võidelda lapstööjõu kasutamise vastu ettevõtetes, mis on asutatud Madalmaades ja pakuvad kaupu ja teenuseid Madalmaade turul. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ELi tasandil on olemas inimõigustealast hoolsuskohustust puudutavad õigusaktid. Näiteks on inimõigustealast hoolsuskohustust tugevdatud ELi konfliktimineraalide määruses, muud kui finantsaruandlust käsitlevas direktiivis ja puidumääruses. Inimõiguste rikkumisi üleilmses väärtusahelas menetletakse kaudselt haldus-, tsiviil- või kriminaalõiguse kaudu. Need tõstatavad küsimusi seoses rahvusvahelise eraõiguse, rahvusvahelise menetlusõiguse ja rahvusvahelise (ettevõtteid puudutava) kriminaalõigusega, mida on ELis teataval määral ühtlustatud (nt Brüsseli I ja Rooma II määrus). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Jõupingutusi on tehtud ka rahvusvahelisel tasandil. Genfis ÜRO Inimõiguste Nõukogus tegutsev töörühm on pidanud läbirääkimisi äritegevust ja inimõigusi käsitleva õiguslikult siduva vahendi (ÜRO leping) üle, mille kohta komitee koostas arvamuse, (4) milles ta nõustus Euroopa Parlamendiga (5) sellise lepingu vajaliku sisu osas:






  — | alus peaks olema ÜRO juhtpõhimõtete raamistik; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

alus peaks olema ÜRO juhtpõhimõtete raamistik;

| — | kohustuslike hoolsuskohustuste määratlus rahvusvahelistele ettevõtetele ja muudele ettevõtetele, kaasa arvatud nende tütarettevõtted; |
| --- | --- |

—

kohustuslike hoolsuskohustuste määratlus rahvusvahelistele ettevõtetele ja muudele ettevõtetele, kaasa arvatud nende tütarettevõtted;

| — | riikide territooriumiväliste inimõigustealaste kohustuste tunnistamine ja asjakohaste reguleerivate meetmete vastuvõtmine; |
| --- | --- |

—

riikide territooriumiväliste inimõigustealaste kohustuste tunnistamine ja asjakohaste reguleerivate meetmete vastuvõtmine;

| — | ettevõtjate kriminaalvastutuse tunnistamine; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate kriminaalvastutuse tunnistamine;

| — | riikidevahelised koordineerimis- ja koostöömehhanismid piiriüleste juhtumite uurimiseks, menetlemiseks ja nende kohta tehtud otsuste täitmise tagamiseks ning |
| --- | --- |

—

riikidevahelised koordineerimis- ja koostöömehhanismid piiriüleste juhtumite uurimiseks, menetlemiseks ja nende kohta tehtud otsuste täitmise tagamiseks ning

| — | rahvusvaheliste kohtulike ja kohtuväliste järelevalve- ja jõustamismehhanismide loomine. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste kohtulike ja kohtuväliste järelevalve- ja jõustamismehhanismide loomine.

| 2.9. | Euroopa institutsioonid ja ametid, sealhulgas Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) (6) ja Euroopa Parlament, on avaldanud mitmeid uuringuid inimõigustealase hoolsuskohustuse eri aspektide kohta. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Hiljuti esitati õigusküsimuste peadirektoraadi tellitud uuringus (7) analüüs hoolsuskohustuse nõuete kohta tarneahela eri etappides. Uuringus küsitleti sidusrühmi, kirjeldati õigusraamistikku, hinnati erinevaid poliitikavalikuid ja näidati vajadust töötada välja põhjalikud ja siduvad inimõigustealase hoolsuskohustuse meetmed. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Enamik üle 600 uuringule vastanust märkis, et kohustuslik hoolsuskohustus õigusliku standardina võib tuua ettevõtetele potentsiaalset kasu seoses ühtlustamise, õiguskindluse, võrdsete võimaluste ja võimendava mõju suurenemisega nende ärisuhetes kogu tarneahela ulatuses tänu vaidlustamatule standardile. Kuna paljud ettevõtted tegutsevad mitmes valdkonnas, eelistasid vastanud üldist valdkonnaülest reguleerimist, mis võib hõlmata kõiki ettevõtteid ja rajaneb ÜRO juhtpõhimõtetel. Menetlusnõude asemel eelistasid vastanud hoolsusstandardit. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Uuringus rõhutati ka, et sel hetkel märkis vaid veidi üle kolmandiku vastanud ettevõtetest, et nende ettevõtted järgivad hoolsuskohustust, milles võetakse arvesse kogu inimõigustele ja keskkonnale avalduvat mõju. Lisaks võttis enamik hoolsuskohustust järgivatest ettevõtetest vastamisel arvesse üksnes esimese tasandi tarnijaid (8). Õigusküsimuste volinik Didier Reynders märkis uuringu tulemusi tutvustades, et uuringu kohaselt ei ole vabatahtlik tegevus inimõiguste rikkumiste ning ettevõtete kliima- ja keskkonnakahju käsitlemisel toonud kaasa vajalikke muutusi käitumises (kuigi seda innustatakse aruandlusega) (9). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Vabatahtlike meetmetega ei ole võimalik ennetada kõiki õiguste rikkumisi. Siduvad meetmed koos kohaste sanktsioonidega võivad tagada, et õiguslikku miinimumstandardit järgivad teiste hulgas ka need ettevõtted, kes ei võta oma moraalset vastutust sama tõsiselt kui ettevõtted, kes kohaldavad kõrgeid inimõiguste standardeid. Siduvad eeskirjad tuleks koostada kooskõlas olemasolevate hoolsuskohustuse süsteemidega, nagu ÜRO juhtpõhimõtted, et lihtsustada nende rakendamist ja vältida kattuvust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite negatiivne mõju või rikkumine võib tuleneda ettevõtte oma tegevusest, tütarettevõtete või kontrollitavate ettevõtete tegevusest ning ettevõtte ärisuhetest, st tema tarne- ja alltöövõtuahelast. Vastavalt sellele tunnistatakse ÜRO juhtpõhimõtetes, OECD suunistes ja ILO kolmepoolses deklaratsioonis, et hoolsuskohustus peaks hõlmama ka ettevõtete ärisuhteid, sealhulgas tarne- ja alltöövõtuahelaid. Nende raamistike alusel peaksid hoolsuskohustuse nõuded ideaaljuhul hõlmama ettevõtete kogu tegevust, sõltumata nende suurusest, sealhulgas nende enda tegevust, nende tütarettevõtete ja kontrollitavate ettevõtete tegevust ning nende ärisuhteid, sealhulgas kogu tarne- ja alltöövõtuahelat, frantsiisi ja lepinguhaldust. Need peaksid hõlmama toiminguid, tegelikku ja võimalikku mõju ning rikkumisi nii ELis kui ka väljaspool. Praktikas on hoolsuskohustuse kohaldamisala määratlemine siiski keeruline: näiteks üks kriteerium, mis valiti 27. märtsil 2017 Prantsusmaa seaduses nr 2017-399, on väljakujunenud ärisuhted tarneahelasse kuuluva üksusega, mis viitab teatud kontrollile. Prantsusmaa konstitutsioonikohus on ühes teises otsuses määratlenud, mida tähendab „väljakujunenud ärisuhe“: see tähendab korrapärast, stabiilset ja jätkuvat suhet üldiselt esmatasandi tarnijate ja alltöövõtjatega. Loomulikult oleks ambitsioonikam hõlmata eranditult kõiki üksuseid, kuid arvesse tuleb võtta tarnijate suurt hulka (kuni 100 000 tarnijat ühe hargmaise ettevõtte puhul), ning samal ajal innustada ettevõtteid rakendama tõhusat hoolsuskohustust kogu väärtus-/tarneahela ulatuses. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Üleilmsete tarneahelate haldamiseks tuleks soodustada kõikide andmete jälgimist võimaldavate uuenduslike infotehnoloogiate (nt plokiahel) arendamist, et minimeerida halduskoormust ja kulusid ning vältida kattuvust erinevate sisemiste struktuuride vahel. Need tagavad turvalisuse ja jälgitavuse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee kordab (10): „Kui ELi liikmesriigid asuvad üksikjuhtumipõhiselt kehtestama rangemaid kohustuslikke hoolsuskohustuse raamistikke, tekivad ELis selliste standardite vahel ebakõlad. Leebemate hoolsusnõuetega liikmesriigis asuvatel ettevõtjatel ei tohi olla otsustavat konkurentsieelist rangemate nõuetega liikmesriigis asuvate ettevõtjate ees. Komitee märgib, et ettevõtjatel peavad olema võrdsed tingimused, õiguskindlus ja selged kohustused.“ |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vabatahtlike süsteemide tasakaalustamata ja killustatud kasutuselevõtt tekitab Euroopa tasandil kõlvatut konkurentsi, sest ei ole olemas ühtset korda, vaid hoomamatu hulk riiklikke õigusakte, mis on riigiti erinevad, ent teenivad sama üleilmset eesmärki. Väljaspool ELi on hoolsuskohustuse vallas vastu võetud väga vähe õigusakte, mis on mõne olulise kaubanduspartneri, nagu USA ja Hiina puhul kahetsusväärne. Kui rakendatakse kohustuslikku ELi algatust, peavad nende muude turgude ettevõtted samuti standardeid järgima, et jätkata tegevust meie siseturul, kuivõrd ELi seadusandlik algatus hõlmab kolmandate riikide ettevõtteid, kes pakuvad kaupu ja teenuseid Euroopa Liidus. Ausa konkurentsi huvides muudab see väga oluliseks ka ÜRO lepingu, et tagada võrdsed tingimused väljaspool ELi jurisdiktsiooni. Praegune ELi raamistik pakub võimalusi erinevateks tavadeks ja standarditeks, mis on inimõiguste ning keskkonna- ja sotsiaalsete standardite osas ebavõrdsed. ELi seadusandlik algatus peaks olema nii ambitsioonikas kui ka pragmaatiline ning valmis järgima rahvusvahelist standardit, milles lepitakse kokku ÜROs, (11) et tagada võrdsed tingimused rahvusvahelisel tasandil. Arvestades ELi rolli inimõiguste kaitsmisel, võivad paljude, eelkõige suurte Euroopa ettevõtete head tulemused inimõigustealase hoolsuskohustuse vallas muuta nad teerajajaks inimõiguste kaitsmisel üleilmsetes väärtusahelates. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Selleks et Euroopa ettevõtted saaksid seda rolli täita, tuleb siduvas ELi õigusaktis tagada järgmised kvaliteedistandardid:






  — | selged määratlused ja arusaadav keelekasutus; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

selged määratlused ja arusaadav keelekasutus;

| — | õiguskindluse ja rakendatavuse tagamine. |
| --- | --- |

—

õiguskindluse ja rakendatavuse tagamine.

| 3.7. | Tänu mõjule, mida Euroopa siseturg avaldab maailmakaubandusele, looks Euroopa seadusandlik algatus veelgi võrdsemad tingimused, nõudes inimõigustealase hoolsuskohustuse järgimist mitte üksnes Euroopa ettevõtetelt, vaid ka kolmandate riikide ettevõtetelt, kes pakuvad kaupu ja teenuseid siseturul. See nõue tagada võrdsed tingimused ELis asutatud ELi ettevõtete ning kolmandate riikide ettevõtete vahel, kes müüvad kaupu ja teenuseid ning investeerivad siseturule, peab olema kõigi uute ELi seadusandlike algatuste keskmes, sest vastasel juhul satuvad ELi ettevõtted ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Vaadates praktilisi näiteid eelnimetatud puidumääruses ja konfliktimineraalide määruses, näeme, et siseturul kehtivaid tingimusi on võimalik laiendada ka rahvusvaheliste tarnijate jaoks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Inimõigustealasest hoolsuskohustusest on saanud siseturu küsimus: olukorras, kus eri liikmesriigid kohaldavad ettevõtete käitumise suhtes erinevaid õiguslikke sanktsioone, ei ole killustunud ja osaliselt valdkondlik seadusandlik algatus ELi tasandil piisav. Hoolsuskohustusel võivad olla erinevad õiguslikud tagajärjed sõltuvalt konkreetsest riiklikust ja õiguslikust kontekstist. Käesoleva arvamuse kontekstis tähistab hoolsuskohustus kohustuste loetelu, mida ettevõte peab järgima, et vältida ja leevendada inimõigustele avalduvat (sealhulgas ILO põhikonventsioon) ja keskkonnamõju oma tegevuses ja üleilmses tarneahelas ning selle eest vastutust võtta. Lisaks tuleb kõigile asjaomastele ettevõtetele tagada võrdsed tingimused. Rahvusvahelisel tasandil, eriti mis puudutab siduvat ÜRO lepingut äritegevuse ja inimõiguste kohta, peab komitee kahetsusväärseks, et hoolsuskohustust käsitlevates õigusaktides puudub dünaamika, ning on seisukohal, et ELi investeerivate ja oma tooteid ja teenuseid müüvate kolmandate riikide ettevõtete kaasamine tulevase ELi seadusandliku algatuse kohaldamisalasse on hea lähtepunkt standardite tõstmiseks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee kinnitab, et komisjonil on aeg tegutseda ja esitada liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile kohustuslikku hoolsuskohustust käsitlev seadusandlik algatus, milles tunnistatakse kehtivatele standarditele põhinevat vastutust ning luuakse Euroopa ettevõtetele selge õigusraamistik. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Selline seadusandlik algatus peaks lähtuma terviklikust, ent ka õiguslikult jõulisest ja üheselt mõistetavast arusaamast ettevõtte sidusrühmade kohta (12). Sidusrühmade keskmes on aktsionärid, kes sageli kannavad rahalist kahju, kui ettevõtteid seostatakse inimõiguste rikkumistega ja nendega kaasneva mainekahjuga. Kuid lisaks aktsionäridele, on äritegevuse vastutustundlikus haldamises inimõigustealase hoolsuskohutuse alusel oma osa ka töötajatel, nende esindajatel ettevõtte ja sektori tasandil ning isikutel, keda mõjutab ettevõtte tasandi tegevus kas siis lähiümbruses elamise või nende mõjuga kokkupuutumise kaudu ja kes sageli koonduvad kodanikuühiskonna organisatsioonidesse. Kõigi nende sidusrühmade huve tuleks hoolsuskohustuse seadusandliku algatuse raames nõuetekohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sellest tulenevalt peab ohvritel, kelle õigusi on rikutud, ja nende esindajatel, nagu ametiühingud ja inimõiguste kaitsjad, olema juurdepääs tõhusatele õiguskaitsevahenditele kahjuliku mõju vastu, mida nad on kannatanud. Tõhusad õiguskaitsevahendid tähendavad, et neil peab olema võimalik saada kantud kahju eest täielikku hüvitist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Samuti tuleks märkida, et läbirääkimised ÜRO lepingu üle on toonud kaasa võimalikud sätted kriminaalvastutuse kohta kõige rängemate tegude puhul, nagu sõjakuriteod või ebaseaduslikud hukkamised. Seetõttu peab Euroopa hoolsuskohustuse seadusandlikku algatusse olema võimalik lisada sellised kriminaalõiguse küsimused. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Seega tuleks kohustusliku inimõigustealase hoolsuskohustuse kaalumisel arvesse võtta järgmisi aspekte:






  — | sidus hoolsuskohustuse raamistik, mis põhineb siseturul tegutsevate ettevõtete suhtes kohaldatavatel kehtivatel vahenditel; |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

sidus hoolsuskohustuse raamistik, mis põhineb siseturul tegutsevate ettevõtete suhtes kohaldatavatel kehtivatel vahenditel;

| — | vastutus, mille tulemuseks on tõhusad õiguskaitsevahendid väärkäitumise ohvritele, ja |
| --- | --- |

—

vastutus, mille tulemuseks on tõhusad õiguskaitsevahendid väärkäitumise ohvritele, ja

| — | konkreetne vastutusraamistik, sealhulgas – kui see on õigussüsteemist ja rikkumisest tulenevalt asjakohane – kriminaalvastutus. |
| --- | --- |

—

konkreetne vastutusraamistik, sealhulgas – kui see on õigussüsteemist ja rikkumisest tulenevalt asjakohane – kriminaalvastutus.

| 3.14. | Hoolsuskohustuse raamistiku ja tsiviilvastutuse (ja võimaliku kriminaalvastutuse) küsimuste vaheline seos on ilmne. Ranged hoolsuskohustuse menetlused ja teave võimaldavad ettevõtetel näidata, et nad ei ole vastutavad konkreetse inimõiguse rikkumise eest. Hoolsuskohustust järgivad ettevõtted peavad oma jõupingutustest kasu saama. Seda ei saa käsitada vastutuse üldise välistamisena. ÜRO käsitleb seda küsimust äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete 17. põhimõtte kommentaaris, märkides, et „nõuetekohase inimõigustealase hoolsuskohustuse järgimine peaks aitama ettevõtetel käsitleda nende vastu esitatavate õiguslike nõuete ohtu, näidates, et nad astusid kõikvõimalikke mõistlikke samme, et vältida väidetavale inimõiguste rikkumisele kaasaaitamist. Sellist hoolsuskohustust järgivad ettevõtted ei tohiks siiski eeldada, et see vabastab nad automaatselt ja täielikult vastutusest inimõiguste rikkumise põhjustamise või sellele kaasaaitamise eest“. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Seadusandlik algatus peab hõlmama hoolsuskohustust, kuid samuti tagama, et seda võetakse asjakohaselt ja järjekindlalt arvesse vastutusega seotud küsimustes ÜRO juhtpõhimõtetel põhinevas kohaldamisalas, mis hõlmab eelkõige üksusi, millega ettevõttel on väljakujunenud ärisuhete kaudu otsene seos läbi oma tegevuse, toodete või teenuste. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | See võib olla ka ideaalne lähenemisviis proportsionaalse vastutuse lisamisele, kuulutamata meelevaldselt välja künniseid VKEdele. Olemasolevad hoolsusraamistikud, nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted ja OECD suunised hargmaistele ettevõtetele, kehtivad kõigile ettevõtetele mõjuval põhjusel: inimõigused on universaalsed ja jagamatud; inimõiguste teadvustamine väärtusahelates võib suuresti varieeruda sõltuvalt ettevõtte suurusest, tuludest ja sektori iseärasustest; vastutuse piiramine teatud suurusega ettevõtete, tütarettevõtete ja tarnijate puhul võib tekitada probleeme, kuna üleilmseid väärtusahelaid kohandataks vastavuskünniste kohaselt. On tõsi, et neil ettevõtetel, keda COVID-19 kriis on juba tugevalt mõjutanud, on nõutava ülesande täitmiseks vähem vahendeid. Mõistliku hoolsuskohustusega tagatakse inimõiguste austamine ja otseselt mõjutatud inimestele hüvitise maksmine, kuid välditakse kõige tõsisemas majanduskriisis VKEdele ebaproportsionaalse logistilise, rahalise ja personalialase koormuse panemist. Selgitus selle kohta, milline on hoolsuskohustuse nõuete ja võimaliku vastutuse vastasmõju, võiks olla praktiline lähenemisviis Euroopa VKEde iseärasuste arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Seadusandlik algatus peaks valdkonnaüleselt hõlmama kõiki ELis asutatud või tegutsevaid ettevõtteid, nagu on märgitud ÜRO juhtpõhimõtetes, et vältida ebaausat konkurentsi ja ebavõrdseid tingimusi, ning avalikku sektorit. Algatuses tuleks nõuda, et ettevõtted järgiksid vastutustundliku äritegevuse kõrgeid standardeid, kuid samal ajal peaks see pakkuma välja asjakohased meetmed kooskõlas inimõiguste rikkumise vastava ohuga. Inimõiguste rikkumiste ning negatiivsete sotsiaalsete ja keskkonnamõjude tuvastamiseks, ennetamiseks ja leevendamiseks peavad ettevõtted kehtestama tõhusad hoolsuskohustuse mehhanismid, mis hõlmavad nende tegevust ja ärisuhteid, sealhulgas tarne- ja alltöövõtuahelaid, mis on selgelt seotud ärisuhtega täpselt määratletud ülemaailmsetes väärtusahelates. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Seadusandliku algatuse sisuline kohaldamisala peaks tagama inim- ja keskkonnaõiguste määratluse laia ulatuse, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õigused, ning tagama inimõiguste vallas asetleidvate uute suundumuste arvesse võtmise (nt mittediskrimineerimise põhimõte). See peaks tuginema sellistele vahenditele nagu rahvusvaheline inimõiguste koodeks ja ILO konventsioonid, samuti Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ning Euroopa sotsiaalharta. Ka ILO kolmepoolne deklaratsioon hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta hõlmab põhjalikku loetelu hargmaiste ettevõtete ja tööga seotud õigustest, ühtlasi on selles nimetatud tööohutust ja töötervishoidu puudutavad konventsioonid ja soovitused ning seda deklaratsiooni tuleks arvesse võtta. Seoses keskkonnaõigustega tuleb arvesse võtta Pariisi kokkulepet, pidades silmas, et selle rahvusvahelise lepingu on sõlminud valitsused, mitte ettevõtjad, mis tähendab, et esimesena mainitud peavad järgima oma kohustusi ja viimased aitama kaasa nende täitmisele. Lisaks peaks see tuginema ELi aluslepingutele ja ELi põhiõiguste hartale, samuti inimõigusi käsitlevatele riiklikele vahenditele. Igal juhul ei tohiks inimõiguste kaitse tase mingil juhul olla madalam kui see, mis on ette nähtud kehtivate õigusaktidega rahvusvahelisel, Euroopa või riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Hoolsuskohustused peaksid hõlmama tegelikku ja võimalikku mõju. Samuti peaksid need hõlmama sotsiaalset ja keskkonnamõju, muu hulgas kestliku arengu eesmärkide alusel, samuti korruptsioonivastast võitlust, äriühingu üldjuhtimist ja õiglast maksustamist. Keskkonnamõju tuleks pidada kestliku ärikäitumise seisukohast ülioluliseks. Vastavalt ÜRO juhtprogrammile, OECD suunistele ja ILO kolmepoolse deklaratsiooni määratlustele peaksid ettevõtted rakendama hoolsuskohustust, et tuvastada, ennetada, leevendada ja põhjendada seda, kuidas nad tegelevad oma tegeliku või võimaliku kahjuliku mõjuga. Nendele vahenditele tuginedes peaks kohustuslik hoolsuskohustus hõlmama – samal ajal ärisaladusega seotud õiguspäraseid huve kaitstes – tegeliku ja võimaliku kahjuliku mõju hindamist ja tuvastamist, tulemuste põhjal meetmete võtmist negatiivse mõju kaotamiseks ja ennetamiseks, rakendamise ja tulemuste jälgimist ning teavitamist sellest, kuidas mõju on käsitletud. Seadusandlik algatus tuleks koostada kooskõlas olemasolevate hoolsuskohustuse süsteemidega, nagu ÜRO juhtpõhimõtted, et lihtsustada selle rakendamist ja vältida kattuvust. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Seadusandlikus algatuses tuleb selgelt sätestada, milliseid üksikmeetmeid peavad ettevõtted kogu hoolsuskohustuse protsessi jooksul võtma, et hinnata inimõigustega seotud riske kooskõlas ELi muude siduvate õigusaktidega, näiteks muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi läbivaatamine, (13) mida võib olla vaja tulevikus vastavalt kohandada. See peaks sisaldama järgmisi meetmeid:






  — | selgelt määratletud riskianalüüs (ettevõtete tegevusega inimõigustele või keskkonnale kaasneva (võimaliku) kahjuliku mõju kindlakstegemine ja hindamine), sealhulgas varajase hoiatamise mehhanism; |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

selgelt määratletud riskianalüüs (ettevõtete tegevusega inimõigustele või keskkonnale kaasneva (võimaliku) kahjuliku mõju kindlakstegemine ja hindamine), sealhulgas varajase hoiatamise mehhanism;

| — | järelmeetmed (ettevõttesiseste kohustuste määratlemine, kahjuliku mõju lõpetamine ja ennetamine); |
| --- | --- |

—

järelmeetmed (ettevõttesiseste kohustuste määratlemine, kahjuliku mõju lõpetamine ja ennetamine);

| — | hargmaistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete alusel võetud meetmete tulemuslikkuse jälgimine; |
| --- | --- |

—

hargmaistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete alusel võetud meetmete tulemuslikkuse jälgimine;

| — | teabevahetus (aruandlus ettevõtete tegevuse (võimaliku) kahjuliku mõju käsitlemise kohta), võttes arvesse seaduslikku ärisaladust; |
| --- | --- |

—

teabevahetus (aruandlus ettevõtete tegevuse (võimaliku) kahjuliku mõju käsitlemise kohta), võttes arvesse seaduslikku ärisaladust;

| — | ettevõttes esindatud ametiühinguorganisatsioonide kaasamine vastavalt sotsiaaldialoogi suhtes kohaldatavale riiklikule raamistikule. |
| --- | --- |

—

ettevõttes esindatud ametiühinguorganisatsioonide kaasamine vastavalt sotsiaaldialoogi suhtes kohaldatavale riiklikule raamistikule.

| 3.21. | Liikmesriigid peaksid tagama, et üks või mitu riiklikku ametiasutust (nt tööinspektsioonid või töötervishoiu- ja tööohutusinspektsioonid) vastutavad ettevõtete kohustuste täitmise järelevalve eest. Ametiasutusel peaksid olema vajalikud vahendid ja asjatundlikkus järelevalve teostamiseks, muu hulgas ex officio kontrollide läbiviimiseks ning riskihindamisel, rikkumisest teatajatelt saadud teabel ja kaebustel põhinevate kontrollide tegemiseks. See peaks toimuma tihedas koostöös sotsiaalpartneritega, tagades nende aktiivse osalemise. Oma osa peaksid olema ka nõuetekohaselt varustatud OECD kontaktpunktidel. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Rahvusvahelistes vahendites tunnistatakse, et sisukad konsultatsioonid kodanikuühiskonna esindajate, ametiühingute, töötajate ja nende seaduslike esindajatega sotsiaaldialoogi vastavatel tasanditel (ettevõtte, valdkondlik, riiklik, Euroopa, rahvusvaheline tasand) peaksid mängima olulist rolli ettevõtete hoolsuskohustuse algatuste määratlemisel ja rakendamisel. Seepärast tuleks selline osalemine ette näha seadusandliku algatuse vastavates hoolsuskohustuse sätetes. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Olemasolevates süsteemides, millel kohustuslik seadusandlik algatus võiks põhineda, ei välista hoolsuskohustuse süsteemi rakendamine ja järgimine iseenesest vastutust, kuna kahju tuleneb inimõiguste rikkumisest, mitte hoolsuskohustuse täitmata jätmisest. Kui ennetamine ebaõnnestub, vajavad inimõiguste rikkumiste ohvrid endiselt vähemalt tõhusaid õiguskaitsevahendeid, millega tagatakse tekitatud kahju täielik hüvitamine. Hoolsuskohustuse süsteemi kaudu näidatakse kahju ennetamiseks tehtud jõupingutusi. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | ELis ja sellest väljaspool piiriüleselt tegutsevaid ettevõtteid tuleb juhtida majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt kestlikul viisil, väljavaadetega asukohtadele ning kaupade ja teenuste tootmisele Euroopas. Samuti tuleks seadusandlikus algatuses nõuda, et äriühingud võtaksid oma ärisuhetes ülemaailmsetes väärtusahelates arvesse vastutustundliku ja jätkusuutliku äritegevuse põhimõtteid ja kaalutlusi. Seadusandlikus algatuses tuleks keskenduda sellise raamistiku loomisele, mis hõlmab tõhusat ja siduvat dialoogi äriühingu peamiste sidusrühmadega, eelistatavalt nende järelevalve- ja nõuandekogude tasandil. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Võttes arvesse probleeme ja takistusi, millega ohvrid puutuvad sageli kokku õiguskaitsele juurdepääsul kolmandates riikides, kus Euroopa ettevõtted tegutsevad, tuleks tagada õiguskaitse kättesaadavus liikmesriigis, kus ettevõte on asutatud (või kus ta tegeleb äritegevusega). Seepärast peaks olema võimalik esitada nõudeid ettevõtete vastu, mis on asutatud või tegutsevad teatud liikmesriigi jurisdiktsioonis või millel on liikmesriigiga muu seos. See võimalus on juba ette nähtud 27. märtsil 2017 vastu võetud Prantsuse ettevõtete valvsuskohustust käsitleva seadusega, kuid pooleliolevad kohtuasjad näitavad, et riiklike kohtute pädevust ei ole veel välisriigis asuvat tütarettevõtet puudutavate kaebuste suhtes rakendatud. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tavaliselt piirdub Euroopa kohtute kohtualluvus Euroopa kostjatega. See tähendab, et Euroopa kohtusse võib esitada hagi Euroopas asuva ettevõtte vastu, kuid kahju tekkimise riigis asuvate tütarettevõtete vastu tavaliselt mitte. Tarneahela tarnijad ja vahendajad asuvad sellisest Euroopa ettevõttest veelgi kaugemal. Tuleb tagada, et ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritele ja nende esindajatele, sealhulgas ametiühingud ja inimõiguste kaitsjad, on inimõigusena tagatud juurdepääs õiglastele kohtumenetlustele, kohtutele ja ametiasutustele. Kui on ebaselge, kas potentsiaalselt vastutab emaettevõte või üks selle tütarettevõtetest või tarnijatest, peaks õiglase kohtumenetluse rakendamise pädevus olema ühes kohtu asukohas (ühel foorumil). Sellest tulenevalt tuleks muuta Brüsseli I määrust, et võimaldada inimõiguste rikkumise korral viia kohtumenetlus läbi Euroopas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Teine ÜRO tasandil arutatud küsimus on kohaldatav õigus. Rooma II määruse artikli 7 kohaselt on keskkonnakahjustuste korral võimalik valida erinevate õigusaktide vahel. Kas see kehtib ka inimõiguste kohta, et tagada samal tasemel õigused keskkonnakahju ja inimõiguste rikkumiste puhul? Seda küsimust arutavad praegu juristid ning komitee pooldab põhimõtteliselt sellist ühtlustamist, ennustamata kõiki õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Juhtudeks, kus ettevõtete tegevusega, k.a nende tarne- ja alltöövõtuahelates, rikutakse inimõigusi või sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid või sellega kaasneb kahjulik mõju, tuleb kasutusele võtta spetsiaalne vastutusraamistik, sealhulgas – asjakohasel juhul sõltuvalt õigussüsteemist ja rikkumisest – kriminaalvastutus. Kriminaalvastutus kõige rängemate rahvusvaheliste kuritegude eest on lisatud ÜRO lepingu eelnõusse. Arvamuses ÜRO lepingu kohta on komitee juba märkinud, et selline vastutus peaks laienema ka tõsise hooletuse juhtudele (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee on juba väljendanud oma seisukohti ka tõendamiskohustuse ja vastava tõendamise taseme küsimuses. Komitee arvamuses (15) sedastatakse järgmist: „See tähendaks vähemalt seda, et inimõiguste rikkumiste juhtudel peavad hagejad tõestama üksnes selget seost rikkumise toimepanija (näiteks tarnija või tütarettevõtja) ning ettevõtte (vastuvõttev või emaettevõtja) vahel, kellelt tuleb omakorda nõuda usutavat selgitust selle kohta, et rikkumine ei olnud tema kontrolli all.“ |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ettevõtteid ei tohiks kiskuda põhjendamatutesse kohtuvaidlustesse ega kohaldada nende suhtes absoluutset vastutust, kuna nad võivad viidata oma hoolsuskohustuse menetlustele, et näidata oma osalust ja meetmeid kahjuliku mõju leevendamiseks ja ennetamiseks. Kui ettevõte ei ole kahju põhjustanud, kahju tekkimisele kaasa aidanud ega saanud sellest teada, isegi kui ta järgis olulist hoolsuskohustust, ei saa talle vastutust omistada. Hoolsuskohustuse protsessis tuleks käsitleda sageli nimetatud osaniku vastutuse probleemi (corporate veil), mille puhul ohvritel ei ole sageli vahendeid ega võimalust näidata teatud vastutusahelat üleilmses väärtusahelas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Meetmed, millega hõlbustatakse ohvrite juurdepääsu õiguskaitsele, peaksid hõlmama asjakohaseid toetussüsteeme. Ajutised menetlused peaksid võimaldama peatada inimõigusi ning sotsiaal- ja keskkonnastandardeid rikkuvad tegevused. Komitee on juba märkinud tunnistajate tähtsust ja rikkumisest teatajate rolli, samuti vajadust toetada selles valdkonnas tegutsevaid valitsusväliseid organisatsioone niivõrd, kuivõrd neil on õigustatud huvi, võttes aluseks väljakujunenud õiguspõhimõtted meetmete võtmisel ja tõendite kogumisel. Prantsusmaal on mõned valitsusväliste organisatsioonide algatatud ametlikud hoiatused äriühingute vastu Prantsuse hoolsuskohustuse alusel toonud ilmsiks probleemid õiguskaitses (näiteks seoses kohaldatava õigusega). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kohustusliku hoolsuskohustuse raamistik tuleks luua kokkulepitud standardiga, mida jõustatakse proportsionaalsete, tõhusate ja hoiatavate karistustega, samas kui vastutus peaks põhinema selgelt määratletud inimõiguste kogumi rikkumisel. Nagu kõigi vastutuskordade puhul, tuleb ka süülise käitumise või ärahoidmata jätmise ja teatava kahju vahel välja tuua selge põhjuslik seos. Kaudsete, sidumata põhjuslike juhtumite korral seega riskiseos puudub. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Karistused peaksid hõlmama riigihangetest ja riiklikust rahastamisest kõrvalejätmist, samuti finantssanktsioone, mis on proportsionaalsed ettevõtete käibe ja hüvitamistegevusega. See peaks motiveerima ettevõtteid kohustusi täitma ja vältima oma tegevuse negatiivset mõju. See peaks soodustama ülespoole suunatud lähenemist inimõiguste, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õiguste käsitlemisel. Liikmesriigid peaksid võtma kasutusele positiivsed stiimulid, et edendada ettevõtete ambitsioonikat lähenemisviisi kestlikule majandustegevusele, sealhulgas tarne- ja alltöövõtuahelates. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Seadusandlik algatus peaks sisaldama kaitse taseme säilitamise klauslit, enamsoodustusklauslit ning ekspertide panusel põhinevat läbivaatamisklauslit, mille näiteks võiksid olla andmekaitsealased õigusaktid. ELi uue seadusandliku algatuse nõudeid tuleks kohaldada ka olemasolevate vabatahtlike hoolsuskohustuse vahendite suhtes, mida tuleks vajaduse korral kohandada. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Euroopa Komisjon peaks aktiivselt edendama oma hoolsuskohustuse poliitikat rahvusvahelisel tasandil, st ÜRO lepinguprotsessis, kõikides asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, et innustada teisi jurisdiktsioone järgima sama teed. |
| --- | --- |

4.12.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 17; ELT C 97, 24.3.2020, lk 9 ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Jätkusuutlikud tarneahelad ja inimväärne töö rahvusvahelises kaubanduses“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 197).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nagu on sedastatud rahvusvahelises inimõiguste koodeksis, 9 peamises inimõigustega seotud dokumendis ning Euroopa ja ELi kontekstis Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa sotsiaalhartas ja ELi põhiõiguste hartas.

2

(3)  Nagu on sedastatud tööõiguse põhireeglites ning iseäranis Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolses deklaratsioonis rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta.

3

(4)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 9.

4

(5)  Euroopa Parlamendi resolutsioon 2018/2763(RSP).

5

(6)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuring „Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level“ („Õiguskaitse kättesaadavuse parandamine äritegevuse ja inimõiguste valdkonnas ELi tasandil“), Viin 2017.

6

(7)  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/8ba0a8fd-4c83-11ea-b8b7-01aa75ed71a1.

7

(8)  Study on due diligence requirements through the supply chain („Uuring hoolsuskohustuse nõuete kohta tarneahelas“), Euroopa Komisjon, jaanuar 2020, lk 16.

8

(9)  Volinik Reyndersi kõne hoolsuskohustuse kohta vastutustundliku ärikäitumise (RBC) veebiseminaril, 30. aprill 2020.

9

(10)  Vt joonealune märkus 4.

10

(11)  ÜRO leping „Business and HR“ („Äritegevus ja inimõigused“).

11

(12)  https://s3.amazonaws.com/brt.org/BRT-StatementonthePurposeofaCorporationOctober2020.pdf.

12

(13)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

13

(14)  Vt joonealune märkus 4.

14

(15)  Vt joonealune märkus 4.

15

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/145 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/145

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava, Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava läbivaatamine“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel)

(2020/C 429/20)

| Raportöör: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Roman HAKEN |

Raportöör:

Petr ZAHRADNÍK

Kaasraportöör:

Roman HAKEN

| Konsulteerimistaotlus | 18.2.2020 – Saksamaa majandus- ja energeetikaministri Peter ALTMAIERI kiri |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

18.2.2020 – Saksamaa majandus- ja energeetikaministri Peter ALTMAIERI kiri

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab, et pärast kehtiva Leipzigi harta jõustumist ilmnenud uued asjaolud ja tegurid (vt punkt 2.2) integreeritaks täies ulatuses uude hartasse, nii et see oleks funktsionaalselt ühilduv ELi tulevase mitmeaastase finantsraamistikuga ja seotud Euroopa poolaasta protsessiga. Selle puhul tuleks võtta arvesse ka COVID-19 pandeemia tagajärgi ja mõju majandus-, sotsiaal-, keskkonna- ja territoriaalsele arengule liikmesriikides ja ELis tervikuna. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee juhib tähelepanu häirete ja ohtude (majanduse, tervishoiu, keskkonna, informaatika jne valdkonnas) arvu eeldatavale suurenemisele ja teeb ettepaneku, et uues Leipzigi hartas Euroopa kestlike linnade kohta tõstetakse selgelt esile vajadus võtta vastupanuvõimet süstemaatiliselt arvesse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab heameelt territoriaalset tegevuskava 2030 käsitleva teksti üle ja nõustub selle alussammastega, mis tuginevad õiglusele, murele keskkonna pärast ja vajadusele tuua territoriaalne mõõde kõikidesse asjaomastesse avaliku halduse valdkondadesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tervitab samuti talle territoriaalse tegevuskavaga 2030 antavat võimalust osaleda tegevuskava ellurakendamise protsessis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on teadlik märkimisväärsest kohaldamisulatusest integreeritud territoriaalse ja linnaarengu lähenemise kasutamisel ning sellise lähenemisviisi kasutamise eelistest, mis väljenduvad toetatavate projektide mõjude sünergias, kulude kokkuhoius ja funktsionaalsete seoste loomises nende sisu vahel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et seoses avalike ja eraõiguslike ressursside omavahelise sidumise võimalusega on mõeldav ka integreeritud lähenemisviis, eesmärgiga suurendada suutlikkust ja jagada riske nii territoriaalse kui ka linnaarenguga seotud projektide hüvanguks, kohaldades demokraatlikku kontrolli, läbipaistvat juhtimist ja vastutust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõustub täielikult eri liiki territooriumide tasakaaluga territoriaalse ja linnaarengu vahendite kasutamisel. Ta soovitab kasutada iga konkreetset tüüpi territooriumi puhul kõige asjakohasemaid toetusvahendeid, jälgides vastavust subsidiaarsuse põhimõttele, mis võimaldab kaotada puuduse, mahajäämuse ja eraldatuse ilmingud ohupiirkondades. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab ühelt poolt seda, kui tähtsad on linnastute ja suurlinnapiirkondade arendamise uued mudelid ja aspektid, mis peamiste teguritena parandavad avatuse kaudu ELi ülemaailmset konkurentsivõimet, ning teiselt poolt vajadust seista vastu üleilmastumise ülekanduvale mõjule. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee mõistab siiski, kui oluline on kaitsta ja toetada äärepoolseid ja kaugeid alasid, peamiselt maapiirkondi, et aidata neid kaasata nüüdisaegsesse ja kestlikku piirkondlikku arengusse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Arvestades sisemisi ja väliseid tegureid, ei ole võimalik käsitleda eraldiseisvana linnade ja piirkondade kestlikkust ja vastupanuvõimet. Komitee soovitab samuti tagada linnade tegevuskava maksimaalne kooskõlastamine territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikaga. Seda on võimalik tagada funktsionaalsete partnerlussuhetega linna- ja maapiirkondade vahel ning integreeritud projektide abil, mis on suunatud linnade ja nende funktsionaalsete territooriumide ning maapiirkonnas asuvate äärealade kohalike majandus-, sotsiaal- ja keskkonnakaitsesüsteemide kestlikkuse ja vastupanuvõime tõhustamisele. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama kogemuste jagamist, mille tulemusena esitataks metoodikasoovitused võtta linna- ja maapiirkondade arengukavade väljatöötamisel ja hindamisel arvesse ilmnevaid ohte ja vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib ühelt poolt, et on suurlinnapiirkonnad ja linnastud loonud tänu ressursside mobiliseerimisele ja majandustegevuse mitmekesistamisele soodsad tingimused, et muutuda kogu riikliku majanduskasvu keskusteks ja majanduskasvu sõlmpunktideks, võttes arvesse üleilmastunud majanduse avanemist. Teiselt poolt on komitee täiel määral teadlik vajadusest kogu riikliku majanduse tasakaalustatud arengu järele, mis hõlmab ka maapiirkondi ja äärepoolseimaid piirkondi. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee nõuab otsustavalt, et linna- ja piirkondliku arengu valdkonnas tagataks partnerluse põhimõtte rakendamise teel tasakaalustatum esindatus. Õiglase proportsiooni hea näide on esitatud programmis LEADER / kogukonna juhitud kohalik areng, mille kohaselt ei tohi partnerluse liikmete hulgas olla valitsussektori esindajaid rohkem kui 50 %. Komitee soovitab samas aktiivsemalt kaasata sihtrühmi (linnade ja maapiirkondade elanikud, kohalikud vabaühendused ja sotsiaalpartnerid) tõhusasse avaliku ja erasektori koostöösse. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee märgib, et tegelikkuses kohaldatakse integreeritud territoriaalset lähenemist maapiirkondades (LEADER / kogukonna juhitud kohalik areng) ning funktsionaalsete linnastute ja suurlinnaalade puhul. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Kuigi integreeritud territoriaalsete investeeringute puhul peaks juhtorganite ja nõukogude koosseisus olema tagatud (valdkonnaülene) partnerlus, on tegelikkuses eraõiguslike üksuste (olgu siis tegemist kohalike ettevõtjatega, vabaühenduste või kohalike algatusrühmade või samalaadsete ühingutega) positsioon märkimisväärselt nõrgem. Tulevikus tuleks see lünk täita, kuna see ei võimalda kogukonnal saada tasakaalustatud ülevaadet oma arenguvajadustest. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Taust

| 2.1. | Leipzigi harta on ELi liikmesriikide valitsustevaheline dokument, mis on suunatud ühiste põhimõtete ja strateegiate järgimisele kestliku linnaarengupoliitika valdkonnas. Seda silmas pidades tugineb harta kolmele sambale:






  — | kestliku linnaarengu põhimõtte integreerimine kõikidesse riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse arengupoliitilistesse meetmetesse; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

kestliku linnaarengu põhimõtte integreerimine kõikidesse riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse arengupoliitilistesse meetmetesse;

| — | integreeritud linnaarenduse instrumentide kasutamine (näiteks kogukonna juhitud kohalik areng linnaruumis) ja vastav avalik haldus ning mitmetasandilise valitsemise põhimõtet kohaldav juhtimissüsteem; |
| --- | --- |

—

integreeritud linnaarenduse instrumentide kasutamine (näiteks kogukonna juhitud kohalik areng linnaruumis) ja vastav avalik haldus ning mitmetasandilise valitsemise põhimõtet kohaldav juhtimissüsteem;

| — | tagatud tasakaal muud tüüpi territoriaalsete struktuuridega, järgides seejuures mitmekeskuselist linnastruktuuri. |
| --- | --- |

—

tagatud tasakaal muud tüüpi territoriaalsete struktuuridega, järgides seejuures mitmekeskuselist linnastruktuuri.

| 2.2. | Komitee kiidab heaks Leipzigi harta ulatuse ja sisu, kuid leiab, et seda on vaja kohandada uutele asjaoludele, mis on ilmnenud pärast selle vastuvõtmist 2007. aasta mais. Sellest ajast peale toimunud olulisemad muudatused on eeskätt järgmised:






  — | väga ulatuslik tehnoloogiline progress ning innovatsioonivõimaluste suurenemine seoses digiülemineku, aruka liikuvuse ja muude tarkade lahendustega, mis pakuvad arvukalt arenguvõimalusi (näiteks ressursside kasutamise optimeerimine jne), kuid hõlmavad ka strateegilisi ohte (mõju tööhõivele, IT-süsteemide haavatavus jne); |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

väga ulatuslik tehnoloogiline progress ning innovatsioonivõimaluste suurenemine seoses digiülemineku, aruka liikuvuse ja muude tarkade lahendustega, mis pakuvad arvukalt arenguvõimalusi (näiteks ressursside kasutamise optimeerimine jne), kuid hõlmavad ka strateegilisi ohte (mõju tööhõivele, IT-süsteemide haavatavus jne);

| — | majanduse 4.0 ja ühiskonna 4.0 mõju seoses majandustegevuse uue korraldusega ringmajanduse ja ühistarbimise kujul, mille puhul arengu käivitajad ja mõjud on koondunud eeskätt linnapiirkondadesse; |
| --- | --- |

—

majanduse 4.0 ja ühiskonna 4.0 mõju seoses majandustegevuse uue korraldusega ringmajanduse ja ühistarbimise kujul, mille puhul arengu käivitajad ja mõjud on koondunud eeskätt linnapiirkondadesse;

| — | sotsiaalse struktuuri muutumine rände, demograafiliste mõjude ja muutunud eluviisi toimel; |
| --- | --- |

—

sotsiaalse struktuuri muutumine rände, demograafiliste mõjude ja muutunud eluviisi toimel;

| — | Euroopa rohelise kokkuleppega hõlmatavate eesmärkide ja meetmetega kaasnevad võimalused ja lahendamist vajavad probleemid; |
| --- | --- |

—

Euroopa rohelise kokkuleppega hõlmatavate eesmärkide ja meetmetega kaasnevad võimalused ja lahendamist vajavad probleemid;

| — | linnaarengu rahastamise uued vormid ja mudelid, mis tuginevad nii era- kui ka avaliku sektori ressursside ja huvide jagamisele; |
| --- | --- |

—

linnaarengu rahastamise uued vormid ja mudelid, mis tuginevad nii era- kui ka avaliku sektori ressursside ja huvide jagamisele;

| — | uued tegurid, mis on seotud linnastute ja suurlinnapiirkondade avatusega välismaailmale, võttes arvesse nende rolli ülemaailmses konkurentsivõimes ja vastupanuvõime vajadust üleilmastumisega kaasnevate mõjude suhtes; |
| --- | --- |

—

uued tegurid, mis on seotud linnastute ja suurlinnapiirkondade avatusega välismaailmale, võttes arvesse nende rolli ülemaailmses konkurentsivõimes ja vastupanuvõime vajadust üleilmastumisega kaasnevate mõjude suhtes;

| — | pidev vajadus suurendada elanikkonna osalust linnade ja neid ümbritsevate maapiirkondade arenguprojektide kavandamises ja ellurakendamises. |
| --- | --- |

—

pidev vajadus suurendada elanikkonna osalust linnade ja neid ümbritsevate maapiirkondade arenguprojektide kavandamises ja ellurakendamises.

| 2.3. | Territoriaalne tegevuskava 2030 on Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustevaheline dokument, mis on välja töötatud koos partneritega teistest riikidest, liidu institutsioonide ja organisatsioonidega ning Euroopa sidusrühmadega. Selle eesmärk on saavutada, et jätkusuutliku tuleviku vajadus ei oleks seotud mitte üksnes Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkide hulka kuuluva territoriaalse ühtekuuluvusega, vaid ka kõikide territooriumide ja nende elanikega. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Seoses sellega kutsutakse territoriaalse tegevuskavaga 2030 üles tõhustama kõikide poliitikavaldkondade territoriaalset mõõdet kõigil valitsemistasanditel. Seda silmas pidades tugineb dokument kolmele sambale:






  — | selle esimene, peamine eesmärk on õiglane Euroopa, mis pakub tulevikuperspektiive igat liiki territooriumidele ja nende elanikele. Sellega seatakse esiplaanile territoriaalse mõõtme ja maakasutuse planeerimise oluline roll selliste poliitiliste prioriteetide integreerimisel ja vastastikusel sidumisel nagu majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, Euroopa sotsiaalõiguste sammas, kodanikelähedasem Euroopa, kaasavam, kestlikum ja integreeritum linna- ja territooriumide areng, õiglane üleminek, Euroopa territoriaalne integreerimine; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

selle esimene, peamine eesmärk on õiglane Euroopa, mis pakub tulevikuperspektiive igat liiki territooriumidele ja nende elanikele. Sellega seatakse esiplaanile territoriaalse mõõtme ja maakasutuse planeerimise oluline roll selliste poliitiliste prioriteetide integreerimisel ja vastastikusel sidumisel nagu majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, Euroopa sotsiaalõiguste sammas, kodanikelähedasem Euroopa, kaasavam, kestlikum ja integreeritum linna- ja territooriumide areng, õiglane üleminek, Euroopa territoriaalne integreerimine;

| — | teine eesmärk on keskkonnahoidlik Euroopa, mis kaitseb ühist keskkonda ja mõjutab ühiskondlikke muudatusi. Sellega seatakse esiplaanile territoriaalse mõõtme ja maakasutuse planeerimise oluline roll selliste poliitiliste prioriteetide saavutamisel nagu ÜRO kestliku arengu eesmärgid, Euroopa roheline kokkulepe, Pariisi kokkulepe ja Euroopa üleminek ringmajandusele; |
| --- | --- |

—

teine eesmärk on keskkonnahoidlik Euroopa, mis kaitseb ühist keskkonda ja mõjutab ühiskondlikke muudatusi. Sellega seatakse esiplaanile territoriaalse mõõtme ja maakasutuse planeerimise oluline roll selliste poliitiliste prioriteetide saavutamisel nagu ÜRO kestliku arengu eesmärgid, Euroopa roheline kokkulepe, Pariisi kokkulepe ja Euroopa üleminek ringmajandusele;

| — | kolmandaks tagab territoriaalne tegevuskava 2030 strateegilise lähenemisviisi maakasutamise planeerimisele ja kutsub üles tõhustama kõikide poliitikavaldkondade territoriaalset mõõdet kõigil valitsemistasanditel. Seda silmas pidades on see dokument seotud ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, kelle ülesanne on teavitada oma liikmeid selle dokumendi prioriteetidest ja julgustada neid tegema koostööd selle ellurakendamisel. Eeskätt tuleb rõhutada kodanikuühiskonna partnerite olulisust selleks, et tagada kestlik tulevik kõikide piirkondade jaoks, ning tõhustada kogukonna juhitaval kohalikul arengul põhinevat lähenemist ja kõiki muid instrumente, mis toetavad integreeritud territoriaalset arengut ja koostööd. Lisaks sellele on komitee liikmete ülesanne kaitsta territoriaalse tegevuskava prioriteete Euroopa tasandi poliitilistes aruteludes. |
| --- | --- |

—

kolmandaks tagab territoriaalne tegevuskava 2030 strateegilise lähenemisviisi maakasutamise planeerimisele ja kutsub üles tõhustama kõikide poliitikavaldkondade territoriaalset mõõdet kõigil valitsemistasanditel. Seda silmas pidades on see dokument seotud ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, kelle ülesanne on teavitada oma liikmeid selle dokumendi prioriteetidest ja julgustada neid tegema koostööd selle ellurakendamisel. Eeskätt tuleb rõhutada kodanikuühiskonna partnerite olulisust selleks, et tagada kestlik tulevik kõikide piirkondade jaoks, ning tõhustada kogukonna juhitaval kohalikul arengul põhinevat lähenemist ja kõiki muid instrumente, mis toetavad integreeritud territoriaalset arengut ja koostööd. Lisaks sellele on komitee liikmete ülesanne kaitsta territoriaalse tegevuskava prioriteete Euroopa tasandi poliitilistes aruteludes.

| 2.4. | Komitee nõustub territoriaalse tegevuskava 2030 sisuga ja selle olulisusega ning hindab kõrgelt alates 2011. aastast tehtud jõupingutusi selleks, et ajakohastada ja süvendada territoriaalse tegevuskava temaatikat. Komitee






  — | nõustub eeskätt territoriaalse tegevuskava üldeesmärgiga, mille kohaselt nähakse ette kestlik tulevik igat liiki territooriumide ja kõikide Euroopa elanike jaoks; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

nõustub eeskätt territoriaalse tegevuskava üldeesmärgiga, mille kohaselt nähakse ette kestlik tulevik igat liiki territooriumide ja kõikide Euroopa elanike jaoks;

| — | kiidab heaks territoriaalse tegevuskava 2030 prioriteedid ning hindab kõrgelt piirkondade ja nende elanike heaks tehtud pingutusi; |
| --- | --- |

—

kiidab heaks territoriaalse tegevuskava 2030 prioriteedid ning hindab kõrgelt piirkondade ja nende elanike heaks tehtud pingutusi;

| — | kiidab heaks rõhuasetuse selliste prioriteetide elluviimisele, nagu a) tasakaalustatud Euroopa, kus ei jäeta kõrvale mitte ühtegi piirkonda ega isikut; b) funktsionaalsed piirkonnad, mis ühendavad linna- ja maapiirkondi; c) töö ja eraelu integreerimine üle riigipiiride; d) tervislik keskkond ja inimväärikad elutingimused; e) ringmajandus ning f) kestlik digitaalne ja füüsiline ühenduvus; |
| --- | --- |

—

kiidab heaks rõhuasetuse selliste prioriteetide elluviimisele, nagu a) tasakaalustatud Euroopa, kus ei jäeta kõrvale mitte ühtegi piirkonda ega isikut; b) funktsionaalsed piirkonnad, mis ühendavad linna- ja maapiirkondi; c) töö ja eraelu integreerimine üle riigipiiride; d) tervislik keskkond ja inimväärikad elutingimused; e) ringmajandus ning f) kestlik digitaalne ja füüsiline ühenduvus;

| — | peab hädavajalikuks kaasata kodanikuühiskond territoriaalsete eesmärkide – nagu õiglane ja roheline Euroopa – seadmisse ning on nõus olema ühe olulise osalejana kaasatud sellesse protsessi; |
| --- | --- |

—

peab hädavajalikuks kaasata kodanikuühiskond territoriaalsete eesmärkide – nagu õiglane ja roheline Euroopa – seadmisse ning on nõus olema ühe olulise osalejana kaasatud sellesse protsessi;

| — | hindab kõrgelt seda, et kõigil komitee liikmetel on võimalus osaleda territoriaalse tegevuskava 2030 väljatöötamises ja ellurakendamises veebisaidi www.territorialagenda.eu vahendusel. |
| --- | --- |

—

hindab kõrgelt seda, et kõigil komitee liikmetel on võimalus osaleda territoriaalse tegevuskava 2030 väljatöötamises ja ellurakendamises veebisaidi www.territorialagenda.eu vahendusel.

| 2.5. | Komitee tervitab toetusprotsessi liidu uue linnade tegevuskava väljatöötamisele pärast Amsterdami lepingu allakirjutamist. Sellel tegevuskaval, millel on tihedad ja loogilised sidemed programmidega URBACT ja URBAN, on vaieldamatu tulevikupotentsiaal linnade arengu prioriteetide kindlaksmääramisel ning liidu piires ülevõtmiseks sobivate heade tavade näitlikustamisel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kuigi linnade tegevuskava kõik prioriteetsed teemad on kodanikuühiskonna organisatsioonidele olulised, ulatuvad need kaugemale kodanikuühiskonnaga seotud traditsioonilistest rollidest. Vabaühendused, sotsiaalsed ettevõtted ja ühistud arendavad üha enam oma suutlikkust või loovad uusi majanduslikke või korralduslikke mudeleid üldhuviteenuste pakkumiseks. On oluline, et riigiasutused oleksid võimelised vaatlema end linnapiirkonnas tegutsevate rühmade ja organisatsioonide seisukohast. Komitee märgib, et riiklike või piirkondlike võrgustike või suurte kogemustega kohalike organisatsioonide kaasamine teatud teemavaldkonna puhul on sama oluline kui Euroopa võrgustike kaasamine. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ELi linnade tegevuskava tõhusa rakendamise tagamiseks on igal juhul vajalik






  a) | võtta arvesse kaasatud partnerite põhivajadusi ja pöörata tähelepanu nende suutlikkuse suurendamisele (peamiselt horisontaalsete linnadevaheliste partnerluste puhul). Selleks soovitab komitee kasutada tehnilise abi jaoks ette nähtud Euroopa rahalisi vahendeid; |
| --- | --- | --- |

2.7.

a)

võtta arvesse kaasatud partnerite põhivajadusi ja pöörata tähelepanu nende suutlikkuse suurendamisele (peamiselt horisontaalsete linnadevaheliste partnerluste puhul). Selleks soovitab komitee kasutada tehnilise abi jaoks ette nähtud Euroopa rahalisi vahendeid;

| b) | koostada metoodilised soovitused partnerluse põhimõtete kohta linnade tasandil. Oluline on välja töötada metoodika linnade tegevuskava järelevalveks ja hindamiseks, mis hõlmab ka näitajaid saavutatud muutuste mõõtmiseks. Oluline on partnerite, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine hindamisse ja järelevalvesse. |
| --- | --- |

b)

koostada metoodilised soovitused partnerluse põhimõtete kohta linnade tasandil. Oluline on välja töötada metoodika linnade tegevuskava järelevalveks ja hindamiseks, mis hõlmab ka näitajaid saavutatud muutuste mõõtmiseks. Oluline on partnerite, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine hindamisse ja järelevalvesse.

| 2.8. | Komitee täheldab teatavat vasturääkivust ühelt poolt territoriaalse ja linnade tegevuskava ning teiselt poolt territoriaalse ühtekuuluvuse vahel. Ta võtab teadmiseks asjaolu, et territoriaalne ühtekuuluvus on alates 2009. aastast hõlmatud aluslepinguga (ELTL), seega ühise õigusega, samas kui linnade tegevuskava ja territoriaalne tegevuskava iseenesest ei ole aluslepinguga hõlmatud, nende elluviimine jääb liikmesriikide pädevusse ja neid hallatakse valitsustevahelise kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kuna tegemist on liidu piires elluviidava regionaalarengu olulise komponendiga, toetab komitee ka makropiirkondade arengu kaasavate strateegiate loomist ja ellurakendamist, mis hõlmavad samaaegselt ELi kuuluvaid riike ja piirkondi ning ELi mittekuuluvaid riike ja piirkondi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kuigi kronoloogilisest vaatepunktist lähtudes hõlmavad liidu territoriaalse tegevuskava ja linnade tegevuskava küsimused kaugemat tulevikku kui mitmeaastane finantsraamistik, tuleb pidada oluliseks nende kavade asjakohast kajastamist mitmeaastases finantsraamistikus ning piisavat toetamist selle kaudu. Võib eeldada, et praegune COVID-19 pandeemia mõjutab olulisel määral Euroopa Liidu tulevast mitmeaastast finantsraamistikku. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pandeemia tagajärgi arvestades tuleb pidada veelgi vajalikumaks hõlmata territoriaalsesse ja linnade tegevuskavasse mitte üksnes arengumõõde, vaid ka suutlikkus vastu seista raskesti prognoositavatele ohtudele, mis esinevad välisteguritest tingitud ebasümmeetriliste šokkidena ja mõjutavad märkimisväärselt arengutee kestlikkust. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Üldised märkused

3.1.   Kestlikkus ja vastupanuvõime

| 3.1.1. | Komitee rõhutab, et Euroopa seisab praegu silmitsi püsivate probleemidega, mis on seotud kliimamuutuste mõju, ressursside kasutamise ning vajadusega vähendada keskkonnariske elanikkonna tervise ja heaolu tagamiseks. Kuigi järjest suurem hulk omavalitsusi ja kohalikke kogukondi eksperimenteerib erinevate kestliku liikuvuse, ehituse, tootmise ja tarbimise viisidega, nõuab nende laiem praktiline kasutamine kogu ühiskonna, eeskätt ettevõtjate, vabaühenduste ja kodanike märkimisväärselt aktiivsemat osalemist kogu üleminekuprotsessis. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee leiab, et linnakogukonnad võivad – tänu oma suutlikkusele leida kohalikke integreeritud lahendusi – kasutada tõhusalt rahalisi vahendeid, mis on ette nähtud praeguse COVID-19 pandeemia tervishoiualaste ja majanduslike tagajärgedele ületamiseks, seejuures mitte üksnes tõhustades tervishoiu- ja sotsiaalset taristut ning taaskäivitades majandust, vaid ka selleks, et toetada üleminekut kestlikumatele ja vastupanuvõimelisematele majandusarengu mudelitele. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitee märgib, et Euroopa linnad on tavapäraselt pidanud enesemõistetavaks välispiirkondadest pärit kaupade ja teenuste tarnimist ning on eeldanud, et täielikult integreeritud majandussüsteemid suudavad vastu seista võimalikele häiretele. Samas võib praeguse COVID-19 pandeemia puhul selgelt märgata, et suur vastastikuse sõltuvuse tase tähendab doominoefekti. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee rõhutab sellega seoses vajadust luua mõlemale poolele kasulikud partnerlussuhted linna- ja maapiirkondade vahel, et suurendada kohalike majandus-, sotsiaal- ja keskkonnasüsteemide kestlikkust ja vastupanuvõimet. Sellised partnerlussuhted võivad tulevikus muutuda territoriaalse ühtekuuluvuse tugisammasteks. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Seetõttu soovitab komitee, et uues Leipzigi hartas kutsutaks linnu tungivalt üles






  a) | suurendama prognoosimissuutlikkust kliimamuutuste, neljanda tööstusrevolutsiooni tagajärgede ja ilmnevate terviseohtude mõjude ning muude Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku kohaste ohtude võimalikkuse ja nende muutva mõju suhtes; |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

a)

suurendama prognoosimissuutlikkust kliimamuutuste, neljanda tööstusrevolutsiooni tagajärgede ja ilmnevate terviseohtude mõjude ning muude Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku kohaste ohtude võimalikkuse ja nende muutva mõju suhtes;

| b) | aktiivselt arendama ja toetama partnerlussuhteid linna- ja maapiirkondade kogukondade (sh kohalikud kogukonnad ja kohalikud tegevusrühmad) vahel, et ennetada strateegilisi riske ja kasutada üleminekuga pakutavaid võimalusi tänu integreeritud projektidele ühist huvi pakkuvates valdkondades (tervishoid, toiduainete ja veega varustamine, transport, ringmajandus jne); |
| --- | --- |

b)

aktiivselt arendama ja toetama partnerlussuhteid linna- ja maapiirkondade kogukondade (sh kohalikud kogukonnad ja kohalikud tegevusrühmad) vahel, et ennetada strateegilisi riske ja kasutada üleminekuga pakutavaid võimalusi tänu integreeritud projektidele ühist huvi pakkuvates valdkondades (tervishoid, toiduainete ja veega varustamine, transport, ringmajandus jne);

| c) | hindama tulevaste arengukavade, -programmide ja -projektide mõju kohaliku keskkonna-, majandus- ja sotsiaalsüsteemi kestlikkusele ja vastupanuvõimele (sealhulgas nende mõju elanikkonna ohustatud rühmadele ja tööturule) ning optimeerima need mõjud vastavalt vahepeal saadud teadmistele; |
| --- | --- |

c)

hindama tulevaste arengukavade, -programmide ja -projektide mõju kohaliku keskkonna-, majandus- ja sotsiaalsüsteemi kestlikkusele ja vastupanuvõimele (sealhulgas nende mõju elanikkonna ohustatud rühmadele ja tööturule) ning optimeerima need mõjud vastavalt vahepeal saadud teadmistele;

| d) | jagama saadud teadmisi ja uuenduslikke lahendusi Euroopa võrgustike ja Euroopa territoriaalse koostöö programmide kaudu. |
| --- | --- |

d)

jagama saadud teadmisi ja uuenduslikke lahendusi Euroopa võrgustike ja Euroopa territoriaalse koostöö programmide kaudu.

| 3.1.6. | Samal ajal märgib komitee, et vastupanuvõime tugevdamise näol on tegemist suhteliselt uue valdkonnaga. Selleks soovitab komitee käivitada üleeuroopalise kogemuste vahetamise, mis hõlmab nii selle valdkonna uurijaid ja spetsialiste kui ka häid tavasid edendavaid algatusi. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Integreerimine

| 3.2.1. | Komitee rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika raames integreeritud projektide ellurakendamise potentsiaal Euroopa Liidu tasandil on äärmiselt suur. Liidu ressursside kasutamise integreeritud lähenemisviis peab keskenduma interdistsiplinaarsusele ja olema suunatud valdkonnaülestele teemadele (st tuleb üle saada laialtlevinud kapseldunud mõtlemisest ning kunstlikust sektoripõhisest nägemusest, mis tegelikult takistab tõeliselt integreeritud lahenduste rakendamist). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee on teadlik sellest, et integreeritud lähenemine eeldab täiesti uut seisukohta abi saavate projektide haldamise kohta. See lähenemine tugineb projektide loogilisele ja funktsionaalsele vastastikusele ühenduvusele ja vastastikusele sõltuvusele, mille raames abi ei pärine mitte üksnes liidu erinevatest programmidest, vaid avaldub ka erineval kujul (toetused, finantsvahendid). Ideaalis täiendavad neid allikaid ka eraõiguslikud allikad. Sellise lähenemise puhul on tähtis jälgida sisulist valdkondlikku sidusust ning äärmiselt oluline on hinnata tegelikke mõjusid. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee soovitab, et integreeritud territoriaalset lähenemist võetaks nõuetekohaselt arvesse kõikide partnerluslepingute puhul. Lisaks sellele peab see lähenemine olema omavahel täielikult ühendatud ja kooskõlas valdkondliku keskendumise põhimõttega, samas ei tohi lubada selle tõlgendamist valdkondliku keskendumise jääktulemusena. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee märgib samuti, et hüpoteetilise testi andmete kohaselt on tõhususe näitajad integreeritud lähenemise korral 40 % võrra kõrgemad võrreldes stsenaariumiga, mille puhul üksikud projektid on eraldatud. Makromajanduslikust seisukohast on need muutused erasektorisse tehtavate investeeringute toetamise korral pigem ebaolulised (võttes arvesse selliste investeeringute väga väikest mahtu võrreldes erainvesteeringute kogumahuga), seevastu avaliku sektori investeeringute puhul on nende mõju märkimisväärne, eeskätt tänu nende rakendamise ja kasutamise koordineerimisele. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Komitee märgib, et integreerimine ei peaks hõlmama üksnes projektide sisu ja teemasid. Erinevate integreeritud projektitüüpide puhul on asjakohased ka erinevad territooriumid ja territooriumide liigid, seetõttu tuleb väga oluliseks pidada subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist ning ühendada projektide teemad nõuetekohaselt olemasolevate vajadustega. Seejuures on sagedamini nimetatud territooriumide liigid järgmised: suurlinnapiirkond, (all)piirkond, ebasoodsas olukorras olev linnapiirkond ja linnastu. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Komitee märgib, et konkurentsivõime ja tipptaseme edendamisega seotud projektid, mille puhul kasutatakse ära arendustegevuse keskuste toimivust, on põhimõtteliselt kohandatud suurlinnapiirkondade ja linnastutega, samas kui projektid, mis on suunatud lähendamise prioriteetide toetamisele, on väga olulised (all)piirkondade ja ebasoodsas olukorras olevate linnapiirkondade jaoks. Integratsiooni eesmärk võib olla ka ressursside ühtlustamine, mis võib toimuda nii ühtekuuluvuspoliitika tegevuskava raames kui ka tegevuskavade vaheliselt, liidu fondide vahel ja mitmeaastase finantsraamistiku programmide raames. Komitee leiab, et eraõiguslike rahaliste vahendite mobiliseerimine olemasolevate avaliku sektori vahendite suurendamiseks ning seega täiendava suutlikkuse ja riskide jagamise tagamiseks on samuti üks võimalik integreeritud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Komitee on seisukohal, et integreeritud territoriaalse lähenemise peamised trumbid on mastaabiefekti arvel saadav kokkuhoid, kuna nende projektide ellurakendamise kulud on märkimisväärselt väiksemad, ning arengu positiivse mõju sünergia, mida võib käsitada kõige suurema eelisena. Peamised takistused on järgmised: umbusalduse püsimine, haldamise ja rakendamise keerukus ning eeskätt soovi puudumine delegeerida vastutust valitsemisstruktuuri alumistele astmetele. |
| --- | --- |

3.2.7.

3.3.   Tasakaal

| 3.3.1. | Mida enam teatud riigi suurlinnapiirkondade ja linnastute areng toimub teist liiki piirkondade arvelt, seda suurem on tulevikus struktuursete häirete oht, mida on võimalik lahendada vaid suurte rahasüstide abil. See seisukoht kehtib ka ELi eri liikmesriikide tasakaalustatud arengu puhul ning seetõttu on õigustatud liidu tugeva ühtekuuluvuspoliitika jätkamine tulevikus. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Peamised piirkondliku arenguabi vahendid peaksid seda põhimõtet samuti arvestama ning integreeritud territoriaalsete investeeringute ja kogukonna juhitud kohaliku linnaarenguga seotud projektide puhul peaks arvesse võtma seda laiemat konteksti, ilma milleta püsib suur oht sisemiste eikellegimaade tekkimiseks, mida territoriaalse arengu poliitikameetmetega piisavalt ei toetata ning mille tulevane areng on seetõttu oluliselt takistatud. Loogika kohaselt hõlmavad integreeritud territoriaalsed investeeringud valdavalt suuri projekte ja investeerimisprojekte, samas kui kogukonna juhitud kohaliku linnaarengu projektide finantsmaht on väiksem ning sageli ei ole need projektid seotud investeeringutega, pakkudes samas suurt lisaväärtust. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | See tekitab ühtlasi integreeritud territoriaalsete investeeringute ja kogukonna juhitud kohaliku linnaarengu vastastikuse täiendavuse subsidiaarsuspõhimõtte alusel. Integreeritud territoriaalsete investeeringute puhul ei tule hõlmata mitte üksnes asjaomast suurlinnapiirkonda või linnastut, vaid ka nendega seotud maapiirkondi või väiksemate linnade territooriume. Teiselt poolt on kogukonna juhitud kohalik areng ratsionaalselt kohaldatav vahend, mille eesmärk ei ole mitte üksnes toetada kohalikke algatusi maapiirkondades, vaid pakkuda ka lahendusi kogukondade probleemidele linnastutes ja suurlinnade linnaosades. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Kogukonna juhitud kohaliku linnaarengu põhitunnused (1):






  — | Kohalikud valdkonnaülesed partnerlused, mis on sarnased maapiirkondade kohalikele algatusrühmadele, eri sektorite osalemine (ettevõtjad, mittetulundussektor, omavalitsused ja/või eriasutused, nagu koolid, instituudid, juhtimisasutused, pangad); |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

—

Kohalikud valdkonnaülesed partnerlused, mis on sarnased maapiirkondade kohalikele algatusrühmadele, eri sektorite osalemine (ettevõtjad, mittetulundussektor, omavalitsused ja/või eriasutused, nagu koolid, instituudid, juhtimisasutused, pangad);

| — | ühine arengustrateegia (integreeritud territoriaalne, valdkonnaülene, ühele või mitmele valdkonnale keskenduv, linna erilistel vajadustel ja võimalustel põhinev, välja töötatud vastavalt kehtivale linnaarengu strateegiale ning rahastatud erinevate era- ja avaliku sektori vahendite abil); |
| --- | --- |

—

ühine arengustrateegia (integreeritud territoriaalne, valdkonnaülene, ühele või mitmele valdkonnale keskenduv, linna erilistel vajadustel ja võimalustel põhinev, välja töötatud vastavalt kehtivale linnaarengu strateegiale ning rahastatud erinevate era- ja avaliku sektori vahendite abil);

| — | suunatus alt üles, st algatused lähtuvad otseselt asjaomasest piirkonnast ning tagatud on partnerite ja avalikkuse kaasamine; |
| --- | --- |

—

suunatus alt üles, st algatused lähtuvad otseselt asjaomasest piirkonnast ning tagatud on partnerite ja avalikkuse kaasamine;

| — | koordineeritud tegevus (avaliku ja erasektori ressursside planeerimine ja kasutamine), võimalus mitmepoolseks integreerimiseks (territoriaalses, ajalises, materiaalses, vahendeid hõlmavas ja institutsioonilises plaanis); |
| --- | --- |

—

koordineeritud tegevus (avaliku ja erasektori ressursside planeerimine ja kasutamine), võimalus mitmepoolseks integreerimiseks (territoriaalses, ajalises, materiaalses, vahendeid hõlmavas ja institutsioonilises plaanis);

| — | koos partneritega ja detsentraliseeritult tehtavad otsused kohalike üksikprojektide rahastamiseks kohalike valdkonnaüleste partnerstruktuuride vahendusel; |
| --- | --- |

—

koos partneritega ja detsentraliseeritult tehtavad otsused kohalike üksikprojektide rahastamiseks kohalike valdkonnaüleste partnerstruktuuride vahendusel;

| — | lahendustes asetatakse rõhk innovatsioonile, st tegevusele ja meetmetele, mis asjaomasel territooriumil on uudsed ja stimuleerivad arengut (tegemist ei ole varem tavapärase tegevuse jätkamisega); |
| --- | --- |

—

lahendustes asetatakse rõhk innovatsioonile, st tegevusele ja meetmetele, mis asjaomasel territooriumil on uudsed ja stimuleerivad arengut (tegemist ei ole varem tavapärase tegevuse jätkamisega);

| — | koostöö võrgustike kaudu, eeskätt kohalike valdkonnaüleste partneritega liikmesriikide piires ja/või kohalike valdkonnaüleste partneritega Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

koostöö võrgustike kaudu, eeskätt kohalike valdkonnaüleste partneritega liikmesriikide piires ja/või kohalike valdkonnaüleste partneritega Euroopa Liidus.

| 3.3.5. | Komitee on teadlik sellest, et teatavad territooriumid ELis on käimasolevate struktuursete ja tehnoloogiliste muudatuste tõttu olukorras, kus nad ei ole suutelised, vähemalt lühiajalises perspektiivis, hakkama saama vaid oma vahenditega (näiteks suured söekaevanduspiirkonnad ja neist sõltuvad languses olevad rasketööstusettevõtted), ning et neil juhtudel on tegemist turuhäiretega. Piirkondliku arengu rahastamisvahendid peaksid aitama neil piirkondadel leida strateegiliselt elujõulise lähtepositsiooni, mille puhul on silmas peetud majandustegevuse funktsionaalset mitmekesistamist ja tagatud vajalikud rahalised vahendid selle arengu saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.3.5.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Institutsioonilised aspektid

| 4.1.1. | Komitee on teadlik sellest, et Euroopa Liidu institutsioonide alusstruktuuris on teatavad vasturääkivused ühelt poolt territoriaalse arengu ja linnaarengu programmide ning teiselt poolt territoriaalse ühtekuuluvuse vahel. Üldises plaanis võib linnaarengut käsitada laiema territoriaalse arengu tähenduses ja sellel on pädevuste puhul teatav autonoomia, kuivõrd see kuulub täielikult liikmesriikide pädevusalasse ja see allub seetõttu valitsustevahelisele juhtimisele. Seevastu territoriaalne ühtekuuluvus on alates 2009. aastast hõlmatud liidu õigusega. Seega on sisulises plaanis on nende kahe asjaolu puhul tegemist olulise kattuvusega. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Sellise vasturääkivuse näol, millele viidati näiteks ka 2019. aasta Bukaresti deklaratsioonis, ei ole iseenesest tegemist suure probleemiga, kuna linnaarengu programm on täiel määral kooskõlas ühtekuuluvuspoliitikaga. Seda probleemi aitab samuti lahendada mitmetasandiline valitsemissüsteem (vt allpool). Samas peaks uus Leipzigi harta võimaldama selle vasturääkivuse ületada ning tekitama võimalikult tiheda seose territoriaalse tegevuskava ja linnade tegevuskava vahel. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Olemus

| 4.2.1. | Komitee leiab, et uue Leipzigi harta peamine tugevus ja lisaväärtus seisneb uute tegurite ja asjaolude arvessevõtmises, mis on territoriaalse ja linnaarengu puhul määrava tähtsusega (vt punkt 2.2), vastupanuvõime põhimõtte hõlmamises kogu uues dokumendis, ning asjakohases reageerimises COVID-19 pandeemia mõjudele, mis võivad olla struktuursed ja pikaajalise toimega. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Peamiste põhiseisukohtadena on välja toodud asjakohase taristu olemasolu, mis aitab probleeme ennetada, pakkuda toetust ning võimaldada arengut, kasutades nüüdisaegseid tehnoloogilisi meetodeid ning tagades piirkondade tasakaalustatud arengu, kaotades sellega teatavad elatustaseme kvalitatiivsed erinevused suurlinnapiirkondade ja äärepoolseimate maapiirkondade vahel. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Finantsaspektid

| 4.3.1. | Selleks et tagada optimaalne piirkondlik ja linnaline areng, tuleb luua tugevad, reageerimisvõimelised ja tegelikele vajadustele vastata suutvad rahalised vahendid ELi tulevase mitmeaastase finantsraamistiku näol, mille üks põhiprioriteete peab olema tasakaalustatud, kuid samas dünaamiline, kestlik ja integreeritud territoriaalne areng. Samas tuleb isegi territoriaalse arengu kontekstis pidada otstarbekaks kasutada senisest rohkem praegusaja finantsvahendeid, mille puhul võetakse arvesse tulemusi ja tõhusust, st mõjusid, mis on mõõdetavad ja millest osade puhul on võetud aluseks tasuvus. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Seoses eraalgatuste kasutamisega ning pidades silmas vastutust nende territooriumide arengu eest, kus me töötame ja elame, ning avaliku sektori vahendite piiratust, tuleks nende suurendamiseks võimaldada eraõiguslike rahaliste vahendite mobiliseerimist, kohaldades ranget demokraatlikku kontrolli ja juhtimist. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Mitmetasandiline valitsemine

| 4.4.1. | Kaasaegse territoriaalse ja linnaarengu eelduseks ja vältimatuks vajaduseks on mitmetasandiline valitsemissüsteem, milles järgitakse rangelt subsidiaarsuse põhimõtet. Jääb vaid üle luua asjakohased institutsioonilised tingimused selle nõuetekohaseks toimimiseks. Selle all tuleb mõista eeskätt reaalseid pädevusi, haldus- ja menetlustingimusi ning piisavat finantsbaasi. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Ajakohaste avalike teenuste tagamise oluliseks põhimõtteks on vertikaalne ja horisontaalne partnerlus. Komitee soovitab uurida erinevaid avaliku ja erasektori koostöö mudeleid, mis juhinduvad demokraatliku vastutuse ja linnaprojektide juhtimise kontrolli parimatest tavadest, samuti erinevaid sotsiaalseid ettevõtteid ning partnerlusel põhinevaid Euroopa programme, nagu omaaegne algatus EQUAL (2), mis pakuvad veelgi näiteid sellise koostöö kohta. Avaliku halduse eri tasandid ja eelkõige linnad peaksid viima kokku ühiste projektide asjaomased partnerid ning kasutama rahastamisvahendeid tõhusalt. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Mitmetasandilist valitsemist on võimalik välja töötada ja tõhusalt ellu rakendada projektide puhul, mis on integreeritud linnastute ja nende funktsionaalsete territooriumide vahel maapiirkondades. Neis projektides võivad edukalt osaleda ka maapiirkondade olemasolevad kohalikud tegevusrühmad ning äsja loodud valdkonnaülesed partnerlused linnadest. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Samal ajal ei nõua nüüdisaegne territoriaalne ja linnaareng mitte üksnes kõigi avaliku sektori osade (riigi, piirkondade ja omavalitsuste esindajad) tegevuse kooskõlastamist, vaid ka sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna (eraisikud, kutseühingud ja ettevõtjate ühendused, ametiühingud, kohalikult tegutsev mittetulundussektor jne) aktiivset osalemist. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komitee soovitab hartas ühe teemavaldkonnana täpsemalt käsitleda linnakogukondade ja kodanike osalust. Linnad vajavad hästi toimivat mehhanismi kodanike ja kodanikurühmade positsiooni tugevdamiseks, et võimaldada neil olla tõelised ja kindlad partnerid aruteludes ja oma linna arenguprioriteetide rakendamisel ning linnade tegevuskava elluviimisel. Ainult enesekindel ja tugev suure sotsiaalse kapitaliga kogukond on võimeline toime tulema esilekerkivate probleemidega. Selleks peavad avaliku halduse üksused ette valmistama õppe- ja koolitusmoodulid, mille eesmärk on näidata, kuidas luua ja tõhustada oma piirkonna koostööpartnerlusi. Komitee on valmis tegema tööd selle idee väljaarendamise nimel. |
| --- | --- |

4.4.5.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Inglise keeles Community Led Local Development in Urban areas (CLLD-U). Sel viisil püüame paremini kirjeldada kohaliku maa- ja linnaarengu erinevaid ressursse ja tingimusi. Praegu kasutatakse kogukonna juhitud kohalikku arengut tavaliselt maapiirkondades ajakohastatud LEADERi programmi puhul, mitte niivõrd linnaarengus.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:c10237

2

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/153 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/153

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika roll majanduse uuenduslikul ja arukal ümberkujundamisel“

(ettevalmistav arvamus)

(2020/C 429/21)

| Raportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | 18.2.2020 – Saksamaa majandus- ja energeetikaministri Peter ALTMAIERI kiri |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 217/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

18.2.2020 – Saksamaa majandus- ja energeetikaministri Peter ALTMAIERI kiri

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

217/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Komisjoni üles tegelema ELi ühtekuuluvuspoliitika kui põhivahendiga koroonaviiruse pandeemiast tingitud tohutute katsumuste lahendamisel. On vaja kiirelt reageerida ning liikmesriikide abistamiseks ja toetamiseks rahaliste vahendite kasutusse võtmisel peab kinni pidama kehtivatest kriteeriumitest, ent ka julgelt tegutsema. Euroopa vajab praegu rohkem kui iial varem ühe väljakutsega toime tulemiseks erinevate meetodite kasutamist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Koroonaviiruse kriisi mõju tähendab, et Euroopa majanduse uuesti üles ehitamiseks on vaja tugevaid, selgeid meetmeid. Kriisi tagajärgi rahvatervisele ning majanduslikule, sotsiaalsele ja poliitilisele tegevusele on raske hinnata ja selle mõju on erinev liikmesriikide lõikes. Komitee nõustub, et Saksamaa eesistumise prioriteetide seadmisel tuleb keskenduda kõigile nendele uutele asjaoludele, ning kutsub terves Euroopa Liidus üles rakendama meetmeid tööhõive ja sotsiaalsete õiguste kaitsmiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee usub, et mistahes Euroopa taastumiskavas tuleb võtta arvesse kriisi tagajärgi, nimelt spetsiifiliste toodete ja teenuste osas Euroopa sõltuvust teistest majanduspiirkondadest. On selge, et Euroopa peab mõtlema enda kaubanduspoliitikale, toetama innovatsiooni ja pöörama enda kasuks enda aruka spetsialiseerumise strateegia, mis põhineb piirkondadel ja sektoripõhisel tööstuslikul lähenemisel. Ühtekuuluvuspoliitikal on olnud minevikus esmatähtis roll lahenduste väljatöötamise jaoks tööstusele õigete tingimuste, teadus- ja arendustegevuse ning infrastruktuuri loomisel. Komitee usub, et praeguste vajaduste rahuldamiseks on tarvis tööstusettevõtete Euroopasse tagasi kolimise toetamiseks veelgi tugevamat strateegiat. Tööstus tuleb uuesti käima panna ja selleks on just nüüd õige aeg. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates peab kõigi liikmesriikide jaoks endiselt prioriteediks jääma teenuste digiüleminek. Kriis on näidanud vajadust lihtsamate, kõikehõlmavamate teenuste järele, mis toetaksid kõiki eurooplasi, eelkõige neid, kes vajavad täiendavat tuge. Komitee arvates on selge, et liikmesriigid on digiülemineku küsimuses erinevatel seisukohtadel ja seisavad silmitsi erinevate väljakutsetega. Olemasolev taristu on ebapiisav ning nendesse valdkondadesse rohkem investeerimine peab olema üks prioriteetidest. Liikmesriike tuleks julgustada investeerima paremasse taristusse, et luua õiged tingimused uute ettevõtete ja uute teenuste jaoks. Selle võimaldamiseks peavad finantsinstrumendid olema loovad ja lihtsad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee nõustub, et täieliku lairibaühenduse süsteemid vajavad endiselt investeeringuid, et maapiirkondades saaksid areneda kaasaegsed põllumajandus- ja turismitegevused. Ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ei ole selle vajaduse rahuldamiseks kasutatud või vähemalt liikmesriigid ei ole olemasolevaid finantsprogrammide raames pakutavaid võimalusi ära kasutanud. „Uue põllumajanduse vormi“, „uute turismitegevuste“ ja uute „tööstusharude“ arenemise võimaldamiseks tuleks liikmesriikide valitsusi julgustada lairibaühenduse infrastruktuuri investeerima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on veendunud, et e-ettevõtlus on COVID-19 ühiskonnale ja majandusele avaldunud mõju tagajärjel tekkinud „uues normaalses olukorras“ äärmiselt tähtis. Nii ettevõtetele kui tarbijatele tuleb pakkuda erinevaid variante. See uus lähenemisviis võib tuua kasu ka VKEdele, seega tuleb struktuurifondide vahendeid jaotada nii, et ettevõtetel oleks võimalik avastada uusi tuge ja uusi võimalusi. Komitee nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon käituks nende väljakutsetega tegelemisel paindlikult, mis võib anda ettevõtetele võimaluse partnerlussuhete ja mutikate investeeringute abil „internetti kolida“ ja konkureerida siseturu kõrval ka globaalsel turul. Selleks, et ettevõtted ja tarbijad saaksid omavahel paremini suhelda, on kindlasti vaja kestlikumaid tarneahelavõrgustikke. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee usub, et VKEsid ja nende jätkusuutlikkust on vaja hädasti kaitsta. Seetõttu tuleb tavapäraseid olemasolevaid Euroopa Liidu vahendeid, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutada väga loomingulisel, ent lihtsal viisil. Kriisi mõju osas tööhõive määradele ei ole mingeid kahtlusi ja Euroopal on raske taastuda ilma korraliku inimeste koolitamise ja uuesti tööturule toomise strateegiata. Seetõttu peab rahaliste vahendite kasutamisega seotud otsustamisprotsess hõlmama ka asjaolu, et VKEd peavad nendest kavadest abi saamiseks endiselt seljatama palju bürokraatiat. Komitee kutsub üles siin nende koormuse vähendamiseks meetmeid rakendama, et VKEd saaksid abivahendite kasutamisel kaugemale minna. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | VKEde sel raskel perioodil aitamiseks on vältimatult vaja tagada neile soodsad pikaajaliste laenude tingimused ning kiiret reageerimist võimaldava, efektiivse finantsinstrumendi loomiseks tuleks kasutada Ühtekuuluvusfondi. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Komitee juhib samadest põhimõtetest lähtudes tähelepanu vajadusele edendada avaliku sektori investeeringuid ja mehhanisme pikaajaliste koolitusskeemide jaoks ja luua nende jaoks õiged tingimused, et inimesed saaksid nüüd oma oskused turu vajadustega kooskõlla viia ja ka tulevastele põlvkondadele uute oskuste andmiseks valmistumiseks. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.8. | Komitee nõustub ka rohelise kokkuleppe programmi toetamisega ja nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon selgitaks liimesriikidele näiteks seda, kuidas õiglase ülemineku fondi 40 miljardit eurot saab kasutada majanduses süsinikdioksiidi heitekoguste vähendamiseks. See on üks näide heast mõttest ja kontseptsioonist, mida tuleks liikmesriikide seas edendada, ent praegu ei ole veel kuigi selge, kuidas seda praktikas rakendada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tervitab programmi „REACT“, mille raames investeeritakse 55 miljardit eurot ühtekuuluvuspoliitika toetuseks, kuid kutsub Euroopa Komisjoni üles teavitama sellest kiiresti liikmesriike ja andma selgitusi tingimuste ja jaotuskriteeriumide kohta, pidades silmas asjaolu, et need vahendid tuleb eraldada 2022. aasta lõpuks. REACT-EU vahendid jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt nende suhtelisele jõukusele ja praeguse kriisi mõju ulatusele nende majandusele ja ühiskonnale, sealhulgas noorte tööhõivele. Tulemuste saavutamiseks on aga vaja täpsemat teavet. Praegu on vaja tagada programmi rakendamine, mitte konkreetsed rahastuse summad. Euroopa vajab paindlikku, kiiret ja lihtsat programmi, mis hõlmab lihtsamaid menetlusi, mis võivad ettevõtte suurusest, päritolust või sektorist sõltumata rahalistele vahenditele juurdepääsemise lihtsamaks muuta, kui tööhõive ja lisandväärtus on peamised probleemid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab tagada sidusrühmade reaalsete ja asjaomaste teadmiste kasutamiseks regionaalsete poliitikate sõnastamisel kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimise ja nende ulatusliku kaasamise võimalused, mis toetaks strateegia elluviimist. Praegu on õige aeg sotsiaalsete partnerite poliitika sõnastamisse ja rakendamisse kaasamiseks, et tagada tõeliselt tõhus partnerlusepõhine lähenemine. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Saksamaa Euroopa Liidu eesistumise ajal valitsevad Euroopas väga spetsiifilised asjaolud, mis esitavad Euroopa projektile suure väljakutse. Mitmed eesistumise ajale seatud eesmärgud võidakse koroonaviirusest tekkinud inimestele, ettevõtetele ja majandussektoritele mõju avaldava ja Euroopa pandeemiale vastupanemise võimet proovile paneva olukorra tõttu üle vaadata. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ehkki prioriteete võib alati muuta, võivad mõned tähtsamad valdkonna olukorrale vaatamata samaks jääda. Digiteerimine, eelarveriskid ja nuti- ja kasvumajandus on katsumused, mida on proovitud juba lahendada. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digiteerimine on tähelepanu keskmes koos andmepoliitika, tehisintellekti ja ühtse digitaalse turuga. Siseturu avatus peab jääma garanteerituks ning see eesmärk on mõistetav Euroopa taastumiskava puudutava debati kontekstis. Digitaalset siseturgu arendatakse edasi Euroopa konkurentsivõimelisuse suurendamiseks. EL on pühendunud koostalitlusele, standardiseerimisele ja avatud lähtekoodi tehnoloogiale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | On oht, et praeguses olukorras hakkavad suurenema majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused, sh piirkondlikud ning territoriaalsed erinevused liikmesriikides ja nende vahel. Nõudluse muutumine ja ettevõtlussektori suutlikkus taastuda mõjutavad liikmesriikide piirkondi ja territooriume sektorite spetsialiseerumise erinevuste tõttu eri viisidel. Karta on aga, et käibe ja VKEde pakutava tööhõive vähenemise tõttu kannatavad kõige rohkem need teenused, mis eeldavad otsest kontakti tarbijaga. |
| --- | --- |

2.4.

2.5.   Maapiirkondade tööstuse taaskäivitamine

| 2.5.1. | Suure eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriigid saavad endale lubada äriettevõtete ja kodumajapidamiste lahkemat ning pikaajalisemat toetamist. Samuti suudavad nad valitsemissektori suurema eelarvepuudujäägi ja võlatasemega paremini toime tulla olukorras, kus on pakiline vajadus tagada kvaliteetsed tervishoiuteenused ja pakkuda pikaajalist sotsiaalkindlustust neile, keda olukord on mõjutanud. Üldjoontes võib öelda, et suutlikkus investeerida majanduse taaskäivitamisse ning rahastada üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele ja digitehnoloogiale on liikmesriigiti erinev. Sellised erinevused võivad hakata moonutama ühtse turu võrdseid tingimusi ja suurendada erinevusi elatustasemes. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Jean-Claude Junckeri kuulsate sõnade kohaselt: „Selles liidus ei ole piisavalt Euroopat. Ja selles liidus ei ole piisavalt liitu“. Praeguses kriisis on taas selgeks saanud, et kui olukord muutub raskeks, seisab igaüks iseenda eest. Mõnede liikmesriikide kaitstud kaupadele kehtivad ajutised ekspordikeelud ja riigipiiride sulgemised, mille tunnistajaks oleme nüüd olnud, on väga riigipõhised reaktsioonid globaalsele kriisile. See on murettekitav. Ühtekuuluvuspoliitika peab need mõjud tasandama. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ühtekuuluvuspoliitika kui Euroopa tugevus oma ühtse turu toetamiseks

| 3.1. | Ühtne turg on Euroopa projekti südames. Tõhus ühtne turg peaks võimaldama ELi kodanikel saada osa laiemast teenuste ja toodete valikust ning parematest töövõimalustest. Ühtne turg peaks stimuleerima kaubandust ja konkurentsi, mis on äärmiselt oluline, et saavutada keskkonnahoidlikule majandusele ja digitehnoloogiale üleminek. Sobilik ja tasakaalustatud ühtekuuluvuspoliitika on ühtse turu moodustamiseks äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ühtekuuluvuspoliitika on vaatamata paljudele liikmesriikide vahelistele erinevustele oluline mehhanism tasakaalus arengu tagamisel, võimaluste loomisel ja standardite tõstmisel. Tähtis on meeles pidada, et ühtekuuluvuspoliitika põhineb Euroopa solidaarsusel ja selle mõjud avalduvad kõigis liikmesriikides olenemata sellest, kas nad on toetusesaajaid või „netorahastajaid“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Oluline on ka see, et erinevates liikmesriikides eri mõju avaldanud katsumustele reageerimisel tuleb rakendada spetsiifilisi meetmeid. Euroopa vajab nüüd rohkem kui iial varem ühe katsumusega toime tulemiseks erisuguste meetodite kasutamist. Liikmesriigid vajavad seega erineval määral tuge ning see on efektiivse ühtekuuluvuspoliitika peamine eelis: nutikas ja efektiivne tegevus eri mõjudega, näiteks seoses COVID-19 kriisiga avaldunud mõjudega tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee väidab, et hästi koordineeritud Euroopa tööstuspoliitika on nii COVID-19-st kui ka COVID-19-järgsest olukorrast tingitud praeguseid probleeme ning digiülemineku ja kestlikkuse aspekte silmas pidades äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Vaja on määratleda olulised tööstusharud ja sektorid ning neid tuleb toetada alates inimressurssidest kuni teadusuuringuteni. Selle tulemus on Euroopa tööstuspoliitika, mis kaitseb strateegilisi sektoreid turu eest ning tagab oluliste vahendite, näiteks respiraatorite, maskide ja muude pandeemiaolukorras vajalike toodete varustuskindluse. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Euroopa peab rahastama tegevusi, mis vastavad kahele kriteeriumile: strateegilise tootmise taastamine, et tagada Euroopa sõltumatus, seda eelkõige tervisekaitse ja tervisealase reageerimise vallas, mis loob kvaliteetseid töökohti, ning keskendumine kestlikele investeeringutele, mis on sotsiaalselt vastutustundlikud ja keskkonnasõbralikud. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd), nagu ka suurettevõtjatel ja sotsiaalsetel ettevõtetel, võib olla oluline roll Euroopa tootmissüsteemi ümberkorraldamisel. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | VKEd ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema vastupidamisele ja taastumisele suunatud tähelepanu keskmes. Ühtekuuluvusprogrammid tuleb palju lihtsamal, tõhusamal viisil ümber kujundada, et need tooksid VKEdest toetusesaajatele tõepoolest kasu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Turism ja kultuur on kaks võtmesektorit, mida pandeemia on rängalt mõjutanud. Euroopa fondid peaksid keskenduma turismi- ja kultuurisektori ettevõtete innovatsiooni, digitaalse transformatsiooni ja sektoritevahelise koostöö kaudu toetamiseks vahendite väljaselgitamisele. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Ühtekuuluvuspoliitika ja COVID-19-järgne olukord

| 4.1. | COVID-19 kriisi ebatavalised asjaolud panevad ühtekuuluvuspoliitika tõsiselt proovile. Lisaks peavad liikmesriikide taastumiskavad kajastama territoriaalse ühtekuuluvuse väärtusi, näiteks digiteerimist, kliimamuutuse vastu võitlemist ja sotsiaalset kaasamist. Euroopa ja kõigi ELi liikmesriikide süstemaatiline ning tugev taastumiskava sõltub riigi suurusest või teistest omadustest sõltumata oluliselt sellest poliitikast. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Üks taastumisstrateegia kõige tähtsamatest aspektidest on ühtekuuluvuspoliitika finantsraamistik. Pandeemia on rohkem kui iialgi varem ELi kodanike ja liikmesriikide vahelised ebavõrdsused esile toonid ja neid isegi süvendanud. Viirus ohustab kõiki võrdselt, ent ELi kodanike, ühiskondade ja liikmesriikide konkreetsed sellega toimetulemise viisid erinevad. Kriisist tekkinud nõrgal majanduslikul olukorral on teatud riikidele ja ühiskonna osadele dramaatilised mõjud ning Euroopa reaktsioonis kriisile tuleb sellega arvestada. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Koostöö on tulemuste saavutamiseks esmatähtis. Praegu ei ole õige aeg varasema tegevuse kritiseerimiseks. Selle asemel tuleb praegu vaadelda hetkeolukorda ja keskenduda tulevikule, pidades silmas kokkulepitud põhieesmärke, mis võivad jääda püsima ka nende kriitiliste asjaolude korral. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kahju, mida tekitas Euroopa projektile ja maailmale COVID-19 kriis, võimendab veelgi seda kahju, mida tekitas Ühendkuningriigi lahkumine EList. See võib tähendada, et pandeemia lõppemisel suurenevad erinevused ELi riikide majandusarengus, sotsiaalsetes tagatistes ja jõukuses. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kriisile puudub üks ühtne lahendus, ent piisav ja tasakaalustatud ühtekuuluvuspoliitika on olnud minevikus vastus, mis võimaldab arvestada erinevustega ja luua kõigi liikmesriikide vaheline solidaarsus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Euroopa taastumine peab põhinema solidaarsuse põhimõttel, ent siiski on vaja ka minevikus tehtud vead parandada. Liiga suure riigivõlaga liikmesriikidel tuleb aidata kestlikku taastumist kiirendada, ent selles toetuses peavad tugevad poliitikad olema ühendatud tasakaalustatud tegevusega, mis põhineb riigipõhistel soovitustel selleks Euroopa poolaastaks. Praegu tuleb julgelt tegutseda, mitte riiklikul tasandil poliitilistele dividendidele mõelda. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Roheline kokkulepe on endiselt oluline ja komitee leiab, et selle põhieesmärgid on selle globaalse katsumuse paljudes aspektides Euroopa juhtpositsiooni saavutamiseks fundamentaalse tähtsusega. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee toetab ja kiidab selles kontekstis Euroopa Komisjoni ettepanekuid ELi taasterahastu „NextGenerationEU“, sealhulgas REACH-EU ja ELi 2021.–2027. aasta kogueelarve kohta. Kuna REACT-EU viib uue ühtekuuluvuspoliitika kriisiohje- ja parandusmeetmeid edasi ja laiendab neid, soovitab EMSK tungivalt kõrvaldada nii riiklike kui ka ELi ametiasutuste teelt kõik võimalikud haldustõkked ja -koormuse, et töö saaks keskenduda epideemiaga seotud probleemide lahendamisele. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee on seepärast kindel, et REACT-EU kasutab investeeringud ja ettepoole toodud rahalist toetust taastumise äärmiselt tähtsatel esimestel aastatel ära lisavahendite reaalmajanduses ärakasutamise teel. Töökohtade säilitamine, töökohtade loomine – eriti noortele – ja investeerimistoetus VKEdele on ülitähtsad sektorid, mis vajad REACT-EU raames makstavate lisavahendite kaudu toetamist. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | COVID-19-järgsetes investeerimisprioriteetides tuleb arvestada pandeemia ebaproportsionaalset mõju teatud elanikkonnaosadele, nimelt vanematele inimestele, puuetega inimestele, sisserännanutele ja põgenikele ning roma kogukonnale. Nende kogukondade stabiliseerimise toetamine ja tagamine, et neid ei jäeta tekkinud kriisist taastumisel tagaplaanile, nagu juhtus pärast Euroopa viimast majanduskriisi, on ülimalt oluline. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Euroopa poolaasta ja riigipõhised soovitused

| 5.1. | Sel Euroopa poolaastal tuleb endiselt silmitsi seista paljude katsumustega, mille ületamine on muutunud praeguse kriisi tõttu veelgi tähtsamaks. Lahendamist vajavate väljakutsete seas on puudulik osalemine kavandatavates reformides ja riigipõhiste soovituste lohakam rakendamine. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Organiseeritud kodanikuühiskonna Euroopa poolaastasse kaasamine on seega äärmiselt tähtis, kuna huvirühmade reformides kaasosalemine hõlbustab nende rakendamist ja aitab saavutada positiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Euroopa poolaasta protsessi tähtsus taasterahastu „NextGenerationEU“ raamistikus sätestatud sekkumiste jälgimisel ja hindamisel üha suureneb selles kontekstis ning sellega seoses leiab komitee, et majandus- ja sotsiaalpartneritel ning kodanikuühiskonna organisatsioonidel peaks olema selles protsessis oluline roll. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kodanikuühiskonna partnerid, kohalikud partnerid ja Euroopa Parlament peavad kõik osalema kõigi majanduse elavdamise vahendite kulutamist puudutavate otsuste tegemisel ning raha Euroopa avalikkuse huvides kasutamise järelkontrollis. Kohustuslik osalemine on äärmiselt tähtis tagamaks, et vahendid jõuaksid projektideni, mis taastavad Euroopa majanduse ja aitavad sellel elavneda. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Tõhusad ühtekuuluvuspoliitika vahendid

| 6.1. | Ühtekuuluvuspoliitika on ELi kaasaegne, tõhus ja paindlik investeerimispoliitika. Ühelt poolt pakub see mitmeaastase programmitöö kaudu lahenduse pikaajalistele katsumustele. Teisalt võib see olla äärmiselt paindlik seesugustes kriisiohje olukordades, nagu praegune COVID-19 tekitatud situatsioon, milles poliitika elluviimise süsteemis tehtavad kiired muudatused tähendavad, et 8 miljardi euro suurune toetus (esialgu) suunatakse liikmesriikidele. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Ühtekuuluvuspoliitikal on liikmesriikide majandusele oluline mõju. Prognooside kohaselt on ELi 13 liikmesriigi SKP tänu perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika sekkumisele rakendusperioodi lõpus umbes 3 % kõrgem. Mõju ELi vähem arenenud piirkondadele on samuti märkimisväärne. Näiteks on mõnede Ungari vähemarenenud piirkondade SKP programmiperioodi lõpuks hinnanguliselt üle 8 % suurem, kui see oleks ilma ühtekuuluvuspoliitikata. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | ELi rahalistel vahenditel oli juba pärast majandus- ja finantskriisi stabiliseeriv roll, mille abil tagati paljudes poliitikavaldkondades suuremad riiklikud investeeringud, alates suurtes infrastruktuuriprojektidest ning lõpetades VKEde rahastamise ja töötajate koolitamise ning töötuse vähendamisega. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Perioodil 2021–2027 jätkatakse ühtekuuluvuspoliitikaga kõigi liikmesriikide kõigi regioonide toetamist, rahastades väga erisuguseid investeerinuid, mis aitavad ELi piirkondadel tõhusalt toime tulla kahekordse tehnoloogiliste muutuste ja kliimaeesmärkidega seotud üleminekuga, muu hulgas selliste uhiuute algatuste kaudu nagu õiglase ülemineku fond. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Tulevase ühtekuuluvuspoliitika ettepanek põhineb kolmel tähtsamal põhimõttel: |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Poliitika kõigile regioonidele: kolm neljandikku ühtekuuluvuspoliitika investeeringutest keskenduvad kõige vähem arenenud piirkondadele, ent vahendeid jääb ka tööstusliku üleminekuga tegelevatele piirkondadele ja ELi piirialadele. Lisaks on suurendatud piiriülest koostööd ja uue Euroopa kodanikulähedasemaks muutmise prioriteediga on tugevdatud suurlinnade, suurlinna-alade ja kohalike algatuste rolli. Vaatamata ELi eelarve üldisele vähendamisele tuleb ressursid jätkuvalt eelkõige suunata kõige vaesematele liikmesriikidele ja regioonidele. See fookus tuleb komisjoni ettepanekus veel selgemalt esile kui praegusel perioodil ja kõige vaesemaid liikmesriike toetatakse endiselt palju rohkem kui arenenumaid. Toetus läheb tõepoolest sinna, kus seda kõige rohkem vajatakse – 62 % töökohtadele ja kasvueesmärgile mõeldud ressurssidest on ette nähtud vähem arenenud piirkondadele (perioodil 2014–2020 oli see osakaal 52 %). Eelarvepiirangutele vaatamata on olnud võimalik tagada 2018. aasta hindades mõõdetuna suuremad tegelikud toetusesummad vähem arenenud (+ 8 %) ja üleminekuregioonidele (+17 %). See on ühtekuuluvuspoliitika tuum: solidaarsuspõhimõtte praktikas rakendamine. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Kaasaegsem poliitika: kolm neljandikku investeeringutest on ette nähtud regioonide ettevalmistamiseks kahekordseks üleminekuks digitaalsele kaasaegsele majandusele ja kliimaneutraalsele ringmajandusele – peamistele katsumustele, millega meie ühiskond järgmisel kümnendil silmitsi seisab. See vajalik fookus ilmneb mitmetest investeeringute kvaliteedi parandamise ja mõju suurendamise meetmetest: näiteks konkreetsele investeeringule kohandatud „soodustavate tingimuste“ kohandamine, mille läbi tagatakse edu saavutamise eelduste olemasolu. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Lihtsam ja dünaamilisem poliitika: esitatud on 80 haldussüsteemi lihtsustust, mis muudavad sujuvamaks kõike puudutavad reeglid programmide ülesehitamisest auditeerimis- ja väljamaksmisprotseduurideni, millega tagatakse seitsmele ühtse juhtimise raames ning ühe reeglistiku järgi kasutatavale ELi fondile selged ja lihtsad eeskirjad. See üks reeglistik teeb nii programmihaldurite kui ka toetusesaajate elu lihtsamaks, soodustab sünergiate teket nende seitsme fondi vahel ning ka fondide ja teiste ELi eelarvevahendite vahel, mille seas on näiteks ühine põllumajanduspoliitika, innovatsiooniprogramm „Euroopa horisont“, ELi õppurite liikumise toetamise vahend (Erasmus+) ning keskkonna- ja kliimaalase tegevuse programm „LIFE“. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.3. | See kõik võimaldab koos haldusliku võimekuse rajamise jätkamisega uusi programme kiiremini ja paremini käivitada. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Kokkuvõtlikult on uus ühtekuuluvuspoliitika sihipärasem ja loob rohkem ELi lisandväärtust, seega ei ole küsimus ainult suuruses, vaid ka tulemustes. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Samas peavad kohaliku tasandi asutused ELi rahastatud projektide rakendamises rohkem osalema. See tähendab riikliku kaasfinantseerimise kriisieelsele tasemele naasmist. Kaasfinantseerimise osakaalu vähenemist võib käsitleda riiklikes eelarvetes pingeid tekitava asjaoluna, ent seda tuleks näha ka võimalusena paremate projektide rakendamiseks ning suurema omandi- ja vastutustunde tekkimiseks. Sama käib juba mainitud tugevamalt ja temaatiliselt olulistele Euroopa prioriteetidele ning seesugustele katsumustele nagu nutika ja rohelise Euroopa rajamine vastavate poliitikaeesmärkidele keskendumise kohta. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Üks tähtis tingimus ülaltoodu kehtivuse tagamiseks on see, et Euroopa peab lahendama vähese ühtekuuluvuspoliitikaga seotud efektiivse teavitamise probleemi, mis selle projekti raames rahastatud projekte sageli ümbritseb. Kuigi Euroopa Komisjon on jõustatud mitmesuguseid teabevahetusalaseid suuniseid, on komitee arvates selge, et need ei ole kaugeltki piisavad. Sageli ei teata üldse või teatakse vähe konkreetse projekti elluviimisest ja/või asjaolust, et seda rahastas tegelikult EL. Seetõttu ühtekuuluvuspoliitikat ka ei hinnata või tehakse seda vähe. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles sihikindlalt jätkama praeguste avalikustamiskohustuste läbivaatamist ja täiendama neid oluliselt, võttes arvesse täielikult digitaalsesse tegevuskavasse lisatud nüüdisaegseid digitaalse teabevahetuse kanaleid. Parimate tavade projekte tuleks rohkem kasutada praktilise eeskujuna, et innustada fondide suuremat ja tõhusamat kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama välja strateegilise teabevahetuskava koostöös kõigi asjaomaste partneritega, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike osalejate ja avalikkusega. Praegu on tähtsam kui iial varem, et liikmesriigid ja toetusesaajad tagaksid tõhusa häid tavasid puudutava teabe edastamise ja selle teabe kergesti kättesaadavuse. |
| --- | --- |

6.8.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/159

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“

(ettevalmistav arvamus Euroopa Parlamendi / nõukogu taotlusel)

(2020/C 429/22)

| Raportöörid: | Stefano MALLIA ja Oliver RÖPKE |
| --- | --- |

Raportöörid:

Stefano MALLIA ja Oliver RÖPKE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 30.1.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 304 esimene lõik |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 209/0/8 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 30.1.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 304 esimene lõik

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

209/0/8

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | COVID-19 pandeemia on Euroopat rängalt tabanud. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid seisavad silmitsi ajaloolise ulatusega majanduslangusega, millel on tõsised tagajärjed inimestele ja ettevõtetele. Tööhõive ja sissetuleku säilitamiseks ning majandustegevuse, konkurentsivõime ning hästitoimiva sotsiaalse ja majandusliku mudeli kiireks ja jätkusuutlikuks taaskäivitamiseks on lühikeses ja keskpikas perspektiivis vaja kooskõlastatud ja otsustavat poliitikat. Kvaliteetsed töökohad ja õiglane palk, sealhulgas inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas, peavad olema lahenduse osa. Arvesse tuleb võtta ka majanduslikke tegureid, sealhulgas ettevõtete tootlikkust ja jätkusuutlikkust. Tõhus kodanikuühiskonna dialoog on eduka tulemuse tagamise ja kodanike usalduse säilitamise pant. Tugev ja tõhus sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on olulised ka majanduslike ja tööturu probleemide lahendamiseks ning taastumise tagamiseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ettevalmistavat arvamust taotles Euroopa Parlament, pidades silmas komisjoni peatset algatust õiglase miinimumpalga kohta. Komitee töötajate rühm ja Euroopa mitmekesisuse rühm toetavad seisukohta, et kõigile ELi töötajatele peaks olema tagatud õiglane miinimumpalk, mis võimaldab inimväärset elatustaset, olenemata nende töökohast. See on põhiõigus. Tööandjate rühm on seisukohal, et miinimumpalga kehtestamine kuulub riigi pädevusse, võttes arvesse konkreetse riikliku süsteemi eripära. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Liikmesriikide seadusjärgse miinimumpalga tase on jätkuvalt väga erinev, kajastades majandusliku ja sotsiaalse arengu erinevat taset, ning mõnes liikmesriigis jääb palgatase suhtelise vaesuse piiri palgamäärast märgatavalt allapoole. Komitee on juba varem teatanud oma veendumusest, et liikmesriikides on vaja teha suuremaid jõupingutusi töötasude lähenemiseks ja miinimumpalga kehtestamiseks, rõhutades samal ajal, et riiklike sotsiaalpartnerite pädevust ja autonoomiat palgakujunduse protsessis tuleb täielikult austada kooskõlas riiklike tavadega (1). Jõupingutusi tuleks teha ka kollektiivläbirääkimiste tugevdamiseks, sest see aitaks samuti kaasa õiglasema töötasu saavutamisele üldiselt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Palk, sealhulgas miinimumpalk, on Euroopa Liidu sotsiaalse turumajanduse mudeli tähtis aspekt. Inimväärse miinimumpalga tagamine kõigis liikmesriikides aitaks saavutada mitmeid ELi eesmärke, sealhulgas palkade ülespoole suunatud lähenemine, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse parandamine, soolise palgalõhe kaotamine, elu- ja töötingimuste üldine parandamine ning võrdsete tingimuste tagamine ühtsel turul. Palk kajastab tasu tehtud töö eest ja on üks teguritest, mis tagab ettevõtjate ja töötajate vastastikuse kasu. Palk on seotud riigi, piirkonna või valdkonna majandusliku olukorraga. Muutused võivad mõjutada tööhõivet, konkurentsivõimet ja makromajanduslikku nõudlust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Miinimumpalk peaks olema õiglases suhtes eri riikide sissetulekute jaotusega ja selle tase peaks olema ka reaalhindades piisav inimväärse elatustaseme võimaldamiseks, säilitades samal ajal kvaliteetseid töökohti pakkuvate ettevõtete jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on jätkuvalt mures selle pärast, et vaesus üldiselt ja palgavaesus on paljudes liikmesriikides endiselt suur probleem. Probleemide lahendamiseks on vaja ELi ja liikmesriikide tasandil terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab toetust tõhusatele aktiivse kaasamise kavadele, mida toetavad olulised ja võimalusi pakkuvad sotsiaalteenused. Samuti on vaja hästi toimivaid tööturge, riiklikke tööturuasutusi ja aktiivset tööturupoliitikat. Komitee on välja pakkunud ka järkjärgulise liikumise liikmesriikide töötuskindlustuse valdkonna ühiste miinimumstandardite poole (2). Komitee on varem nõudnud Euroopa siduva raamistiku kehtestamist inimväärse miinimumsissetuleku tagamiseks Euroopas (3). Töötajate rühm ja Euroopa mitmekesisuse rühm toetasid arvamust, kuid tööandjate rühm ei jaganud seda visiooni Euroopa tasandil miinimumsissetulekut tagava siduva instrumendi loomiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Euroopa Komisjon on teatanud kavatsusest esitada ettepanek õigusakti kohta, mille eesmärk on tagada igale liidus töötavale inimesele õiglane miinimumpalk. Töötajate rühma ja Euroopa mitmekesisuse rühma jaoks on see komisjoni algatus Euroopa sotsiaalõiguste samba 6. põhimõtte rakendamise oluline aspekt. Komisjon on selgitanud, et eesmärk ei ole kehtestada ühtne Euroopa miinimumpalk, ühtlustada otse miinimumpalga taset kogu ELis ega kehtestada seadusjärgset miinimumpalka riikides, kus kollektiivläbirääkimistega kaetus on suur ja palgakujundus toimub eranditult nende kaudu. Samuti on ta rõhutanud, et austab täielikult iga riigi pädevust, traditsioone ja eripära ning sotsiaalpartnerite lepinguvabadust ja autonoomiat ning et ühegi meetmega ei kahjustata hästi toimivaid kollektiivläbirääkimiste süsteeme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Euroopa sotsiaalpartneritele suunatud teise etapi konsultatsioonidokumendis, milles käsitletakse võimalikke meetmeid õiglase miinimumpalgaga seotud probleemide lahendamiseks, on komisjon märkinud, et tema arvates on ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkti b alusel võimalik võtta ELi tasandil seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikega 5 kehtestatud piirides. Selles viidatakse, et kaalumisel olevad ELi õigusaktid on direktiiv ja soovitus. Komitees ollakse siiski eriarvamusel selles, kas artikli 153 kohaselt võetav mis tahes meede, eriti direktiiv, saab üldse õiguspärane olla. Komitee märgib samuti, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 155 alusel on Euroopa sotsiaalpartneritel võimalik pidada läbirääkimisi ja sõlmida kokkuleppeid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Seepärast tunnistab komitee, et ELi võimalikud meetmed selles valdkonnas võivad põhjustada probleeme. Üks peamisi mureküsimusi on see, et ELil puudub pädevus võtta töötasu, sealhulgas palgatasemeid, käsitlevaid meetmeid ning et selline tegevus võib kahjustada sotsiaalpartnerite autonoomiat ja õõnestada kollektiivläbirääkimiste süsteeme, eelkõige liikmesriikides, kus miinimumpalk on kehtestatud kollektiivlepingutega. Lisaks valitsevad isegi komitees endas eriarvamused ELi meetmete lisaväärtuse suhtes. Kuigi enamik komitee liikmeid leiab, et selline tegevus võiks anda lisaväärtust, ei ole teised sellega nõus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Töötajate rühm ja Euroopa mitmekesisuse rühm on seisukohal, et on vaja võtta meetmeid, kuna ELis on töötajaid, eelkõige haavatavaid töötajaid, kes ei ole hõlmatud seadusjärgse miinimumpalgaga ja/või on olukorras, kus miinimumpalga tase ei ole inimväärse elatustaseme tagamiseks piisav. Seetõttu oleks hea leppida kokku ELi ühises künnises, määrates sellega ära, milles inimväärne elatustase seisneb. Tööandjate rühm on seisukohal, et künniste teemat ei tohi lahendada ELi meetmetega, kuna ELil puudub pädevus palgatasemete valdkonnas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee ei alahinda teemaga seotud küsimuste keerukust. On oluline, et kõik ELi meetmed põhineksid liikmesriikide olukorra ja tundlike teemade täpsel analüüsil ja mõistmisel ning neis võetaks täielikult arvesse sotsiaalpartnerite rolli ja autonoomiat ning erinevaid töösuhete mudeleid. Sama hädavajalik on, et iga ELi algatus kaitseks nende liikmesriikide mudeleid, kus sotsiaalpartnerid ei pea seadusjärgset miinimumpalka vajalikuks. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Riiklikul tasandil langetatud valiku kohaselt sobivad sotsiaalpartnerid, kelle autonoomiat ja kelle valitud tasandit tuleb täielikult austada, kõige paremini palka kindlaks määrama. Seadusjärgse miinimumpalga kujundamise süsteemide puhul on õigeaegne ja asjakohane konsulteerimine sotsiaalpartneritega tähtis selleks, et tagada tööandjate ja töötajate vajaduste arvessevõtmine. Komitee avaldab kahetsust, et mõnes liikmesriigis sotsiaalpartnereid ei kaasata ega konsulteerita nendega piisavalt seadusjärgse palga kujundamise süsteemide või palkade kohandamise mehhanismidesse üle. Komitee kiidab komisjoni tõdemuse eest, et ELi meetmete abil saab edendada kollektiivläbirääkimiste rolli piisava miinimumpalga ja sellega kaetuse toetuseks. Kollektiivläbirääkimisi toetavad meetmed võiks lisada miinimumpalka käsitlevatesse ELi meetmetesse, austades samas erinevaid riiklikke töösuhete süsteeme. See on kooskõlas komitee varasemate soovitustega, milles kutsuti üles tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja sotsiaaldialoogi ning toetama sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist. Kollektiivläbirääkimiste toetamiseks kogu ELis võiks lisavahendina kasutada ka riigihankelepinguid. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Taust ja kontekst

| 2.1. | Euroopa Parlament taotles käesoleva ettevalmistava arvamuse koostamist, kuna komisjon kavatseb esitada seadusandliku algatuse õiglase miinimumpalga kohta. 2020. aasta juulis tööd alustanud eesistujariik Saksamaa on samuti märkinud, et miinimumpalk on tema prioriteetide hulgas. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt võimaluse üle anda edasine panus arutellu selle üle, milliseid meetmeid võiks võtta Euroopa tasandil, pidades silmas liikmesriikide erinevat olukorda ning pädevuste jaotust ELi ja riikliku tasandi vahel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 pandeemia on terve põlvkonna suurim tervisealane, sotsiaalne ja majanduslik hädaolukord. Lisaks kiireloomulistele meetmetele on lühikeses ja keskpikas perspektiivis vaja laiaulatuslikke, koordineeritud ja otsustavaid poliitikameetmeid, et vältida pikaajalist negatiivset mõju ühiskonnale, majandusele ja töömaailmale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EL ja liikmesriigid on silmitsi ajaloolise ulatusega majanduslangusega. Euroopa Komisjoni kevadise majandusprognoosi kohaselt võib kogu ELi SKP 2020. aastal väheneda 7,5 % ja 2021. aastal suureneda ligikaudu 6 %, kuid liikmesriikide vahel on suured erinevused (4). Ettevõtjad, eelkõige VKEd ja mikroettevõtjad, seisavad silmitsi enneolematute majanduslike tagajärgede ja keeruliste otsustega, mis puudutavad nende püsimajäämist, sealhulgas töötajate töö säilitamist või vallandamist. Liikumispiirangud tabasid rängalt paljusid majandussektoreid ning paljud ettevõtted kardavad peatset pankrotti, näiteks teenuste-, hotelli-, restorani- ja toitlustus- ning kultuurisektoris. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rängalt on kannatada saanud avalikud teenused, eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemid, mis on tugeva surve all aidata abivajajaid. Ilma jõuliste riiklike meetmete ja toetuseta võib COVID-19 põhjustada ka töötuse, vaeghõive ja vaesuse suurenemist. Üle veerandi Eurofoundi COVID-19 uuringule vastajatest teatab, et nad on kaotanud töö kas ajutiselt (23 %) või alaliselt (5 %) (5). Komisjoni prognoosi (6) kohaselt võib ELi töötuse määr suureneda 2020. aastal 6,7 %-lt 9 %-le, langedes seejärel 2021. aastal ligikaudu 8 %-le, mis on jällegi liikmesriigiti erinev. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 kriis on toonud teravalt esile ka füüsilisest isikust ettevõtjate, ebatüüpilises töösuhtes ja ebakindlas olukorras olevate töötajate erilise haavatavuse, sest nemad jäetakse liiga sageli välja sotsiaalkaitse turvavõrgustikest, mis leevendaksid nende sissetuleku või töö kaotust. Ühiskonda antud panuse eest on avalikult kiidetud oluliste teenuste osutajaid, kes sageli ise paljuga riskisid. Nende töö näiteks tervishoiu- ja sotsiaalteenuste, jaemüügi ning kulleri- ja koristusteenuste valdkonnas on olnud tähtis kogu ühiskonnale, kuid sageli on neid alahinnatud. Neid tuleb paremini tunnustada. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Naised, võõrtöötajad ja etniliste vähemuste esindajad, kes on mõnes olulises sektoris ebaproportsionaalselt esindatud, vajavad suuremat tähelepanu, et tagada neile kõik töötajate õigused, samuti parem kaitse sotsiaalsetelt turvavõrgustikelt. Alla 25aastased noored on iseäranis rängalt kannatanud töökoha kaotuse (sealhulgas õpipoisiõppe süsteemide raames) ning hariduse ja koolituse katkemise tõttu. Tööturule sisenemisel ootavad neid nüüd veelgi suuremad takistused, sarnaselt muude haavatavate rühmadega, nagu puuetega inimesed ja teised diskrimineerimist kogevad inimesed, kes olid tööturule sisenemisel juba niigi ebasoodsas olukorras. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa ei saa lubada veel ühe aastakümne kaotamist. Lühiajalises perspektiivis tuleb keskenduda ettevõtete ja töökohtade kaitsmisele. Tuleb õppida sellest, kuidas reageeriti 2008. aasta majandus- ja finantskriisile, millel olid märkimisväärsed ja pikaajalised tagajärjed ELile ja kodanikele. Tuleb võtta meetmeid tööhõive ja sissetuleku kaitseks ning majandustegevuse turvaliseks ja kiireks taaskäivitamiseks, et tagada kestlik majanduskasv, stabiilsem taastumine, konkurentsivõime ning õiglasem, tootlikum ja hästitoimiv sotsiaalne ja majanduslik mudel. Kodanikuühiskonna dialoog ja kõigi sidusrühmade tõhus kaasamine on esmatähtsad, et tagada tulemuslik reageerimine COVID-19-le ja säilitada kodanike usaldus. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lahendus peab hõlmama kvaliteetsete töökohtade loomist ja õiglast töötasu, sealhulgas miinimumpalka, mis võimaldab igale töötajale inimväärse elatustaseme ja võtab arvesse majanduslikke tegureid, sealhulgas tootlikkust. Nendes püüdlustes on tähtis osa kollektiivläbirääkimistel ja sotsiaaldialoogil, mida tuleb kõigil tasanditel tugevdada ja/või toetada kooskõlas riiklike töösuhete süsteemidega. |
| --- | --- |

2.8.

Euroopa sotsiaalõiguste sammas ja uuendatud kohustus tagada ELis õiglane palk ja kollektiivläbirääkimised

| 2.9. | Göteborgis 2017. aasta novembris toimunud tippkohtumisel väljakuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambaga kinnitasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon taas oma pühendumust teha tööd õiglasema ja võrdsema Euroopa nimel. Sammas peaks andma suuna ülespoole suunatud lähenemiseks paremate töö- ja elutingimuste poole liidus ning juhtima tööturgude ja sotsiaalpoliitika reforme. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee on järjekindlalt rõhutanud, et samba põhimõtete elluviimiseks on vaja konkreetseid meetmeid. Lisaks konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele kooskõlas samba 6. põhimõttega peaks kindel keskendumine lähenemisele edendama piisavat miinimumpalka, mis võimaldab töötajatele ja nende peredele inimväärse elatustaseme, võttes arvesse riiklikke majandus- ja sotsiaaltingimusi. Palk tuleb kehtestada läbipaistval ja prognoositaval viisil vastavalt riiklikele tavadele ja austades sotsiaalpartnerite sõltumatust (7). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Üldised märkused

3.1.   Üldised kaalutlused

| 3.1.1. | President Ursula von der Leyen selgitas poliitilistes suunistes järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) (8) oma kavatsust esitada ettepanek „õigusakti kohta, mille eesmärk on tagada igale liidus töötavale inimesele õiglane miinimumpalk“. Euroopa Komisjon alustas 14. jaanuaril 2020. aastal ELi toimimise lepingu artikli 154 kohase sotsiaalpartneritega konsulteerimise esimese etapiga seoses võimalike meetmetega õiglaste miinimumpalkadega seotud probleemide lahendamiseks. 3. juunil avaldatud dokumendis konsultatsiooni teise etapi kohta toob Euroopa Komisjon esile vajaduse ELi meetmete järele ja selgitab oma eesmärki jätkata tööd võimaliku õigusaktiga, st direktiivi või soovitusega. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee on juba varem teatanud oma veendumusest, et liikmesriikides on vaja teha suuremaid jõupingutusi töötasude lähenemiseks ja miinimumpalga kehtestamiseks, rõhutades samal ajal, et riiklike sotsiaalpartnerite pädevust ja autonoomiat palgakujunduse protsessis tuleb täielikult austada kooskõlas riiklike tavadega (9). Eesmärk peaks olema, et miinimumpalk tagab kõigis ELi liikmesriikides kõigile töötajatele inimväärse elatustaseme, võttes samal ajal arvesse majanduslikke tegureid. See aitaks täita ELi eesmärki edendada oma kodanike elu- ja töötingimusi ning viia ellu komisjoni nägemust liidust, mis seab kõrgemad sihid. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitee on väljendanud muret ka tõhusa sotsiaaldialoogiga kaetuse puudumise pärast mõnes liikmesriigis ning on seepärast teatanud, et kõigil asjakohastel tasanditel on vaja toetada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi kooskõlas riiklike töösuhete süsteemidega. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Laiem taust

| 3.2.1. | Laiemad olulised kaalutlused, mis mõjutavad ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ning võitlust vaesuse vastu, on seotud näiteks tööturgude toimimise tulemuslikkusega, riiklike tööturuasutuste toimimise ja aktiivse tööturupoliitikaga, samuti toimiva maksustamise, sotsiaalkindlustuse (sealhulgas töötushüvitised), heaolu-, haridus- ja koolitussüsteemide ning ühtse turuga. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Palk on seotud riigi, piirkonna või valdkonna majandusliku olukorraga. Muutused võivad mõjutada tööhõivet, konkurentsivõimet ja makromajanduslikku nõudlust. Tootlikkus on oluline tööturu toimimise ja tööväljavaadete puhul, eriti madala kvalifikatsiooniga töötajate ja tööturule sisenejate väljavaadete ning miinimumpalgaga töötajate karjäärivõimaluste seisukohast. Tootlikkuse arengust ja kasvust peaksid kasu saama kõik töötajad, sealhulgas madalaima palgaga töötajad. Ajal mil töötajate töölevõtmisega seotud üldkulud suurenevad, on ELi majanduse konkurentsivõime tagamiseks väga tähtis suurendada tootlikkust. Maksud ja mittepalgalised tööjõukulud, sealhulgas tööandjate ja töötajate sotsiaalkindlustusmaksed, võivad mõnikord põhjustada suuri erinevusi bruto- ja netopalga vahel ning mõjutada ka töötajatele kätte jäävat palka ja tööandja kulusid. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Miinimumpalgal on ülekanduv mõju kogu palgastruktuurile. Teised olulised tegurid, millega tuleb arvestada, on miinimumpalka saavate töötajate osakaal, palgasuundumused, hinnatase ja ostujõud ning miinimumpalga tase võrreldes riigi üldise palgajaotusega. Miinimumpalk peaks olema õiglases suhtes eri riikide sissetulekute jaotusega ja selle tase peaks olema piisav ka reaalhindades, et võimaldada inimväärne elatustase, säilitades samal ajal kvaliteetseid töökohti pakkuvate ettevõtete jätkusuutlikkuse. Alates 2010. aastast on ostujõu standardites väljendatud riiklik miinimumbrutopalk ELis ühtlustunud ülespoole, kuna eriti Kesk- ja Ida- Euroopa riikide miinimumpalk läheneb ELi keskmisele (10). Erinevused on siiski endiselt väga suured ja lähenemine on viimastel aastatel aeglustunud (11). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Inimväärse miinimumpalga vajalikkus Euroopas

| 3.3.1. | Õigus headele ja õiglastele töötingimustele ning tasule on põhiõigused, mis on sätestatud inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes ja Euroopa õigusaktides. Palk, sealhulgas miinimumpalk, on Euroopa Liidu sotsiaalse turumajanduse mudeli tähtis aspekt. See kajastab tasu tehtud töö eest ja on üks teguritest, mis tagab ettevõtjate ja töötajate vastastikuse kasu hästitoimivatel tööturgudel, olles sageli kollektiivläbirääkimiste tähtis element. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Miinimumpalgal on muidki funktsioone, näiteks kaitsta töötajaid ebaproportsionaalselt madala palga ja palgavaesuse eest (12). Kuigi kvaliteetsed töökohad on jätkuvalt parim tee vaesusest välja rabelemiseks, ei ole töökoht praegu automaatne tagatis vaesuse vastu, eriti nende puhul, kes ei tööta täistööajaga. ELis teenib iga kümnes töötaja riikliku seadusjärgse miinimumpalga lähedast või sellest madalamat palka (13). Iga kümnes 18aastane või vanem töötaja oli 2018. aastal vaesuseohus ning kaheksas liikmesriigis teenisid töötajad reaalselt vähem kui 2008. aasta kriisi alguses. Lisaks on viimase kümne aasta jooksul suhtelises vaesuses olevate töötajate osakaal suurenenud enamikus liikmesriikides, ehkki mõnes on see jäänud samaks või kahanenud, mis osutab asjaolule, et kehtivast miinimumpalgast ei piisa, et tuua töötajad vaesusest välja üksnes tööhõive abil (14). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Valitseb üksmeel, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad tegema rohkem vaesuse, sealhulgas palgavaesuse probleemi lahendamiseks. Konsultatsioonidokumentides õiglase miinimumpalga kohta tunnistab komisjon, et inimväärsel miinimumpalgal võib olla oluline roll palgavaeste vaesuse vähendamisel. Komitee arvates on inimväärne miinimumpalk ning inimesekeskne, integreeritud ja aktiivne kaasamispoliitika kõige tõhusam viis palgavaesuse vähendamiseks. Niiviisi edendatakse juurdepääsu piisavale miinimumsissetulekule, tööhõiveteenustele ja kvaliteetsetele töökohtadele, samuti komisjoni 2008. aasta soovituse kohastele esmastele, võimalusi pakkuvatele sotsiaalteenustele. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Palgavaesusel on mitu põhjust ja Eurofound (15) on järeldanud, et kuigi piisav miinimumpalk on palgavaeste sotsiaalkaitse mudeli keskne tugisammas, on miinimumpalga ja palgavaesuse vaheline seos keeruline. Leibkonna koosseis on tähtis tegur, mida tuleb arvesse võtta. Kuigi mõnes riigis võib miinimumpalgast piisata üksi elava täiskasvanu kaitsmiseks vaesusriski eest, ei piisa sellest sageli mitme inimese ülalpidamiseks, kui leibkonnas teisi sissetuleku teenijaid ei ole. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Suured elamiskulud võivad samuti olla kaalukas tegur, mis tõukab leibkondi vaesusesse, ja asjakohasel juhul tuleks neid riiklikul tasandil arvesse võtta, et teha kindlaks miinimumpalga piisavus. Leibkonna koosseisust sõltuvalt võivad palgavaesuse leevendamisel või ennetamisel olla tähtsal kohal ka tööga seotud hüvitised, sotsiaaltoetused, sotsiaalsiirded ja peretoetused. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Paljud valitsused on samuti otsustanud vähendada tulu- ja sotsiaalmaksu, et suurendada seadusjärgset miinimumpalka teenivate ja teiste madalapalgaliste töötajate netosissetulekut. Sellel võib aga olla laiem poliitiline mõju; sealhulgas võib see nõrgestada riiklikke tervishoiu- ja hoolekandesüsteeme ning avalikke teenuseid tervikuna. Lisaks nendele otsemeetmetele uuritakse Eurofoundi aruandes kaudsete meetmete kohaldamist palgavaesusega võitlemiseks, (16) kuid nende mõju ei ole olnud kerge hinnata ja vaja on täpsemat hindamist. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Vaesusevastase võitluse küsimuses on komitee varem üldisemalt nõudnud Euroopa siduva raamistiku kehtestamist sellise inimväärse miinimumsissetuleku tagamiseks, mis võimaldaks miinimumsissetuleku süsteeme liikmesriikides üldiselt laiendada, toetada ja inimväärseks (piisavaks) kujundada ning oleks Euroopa esimene oluline vastus vaesuse tõsisele ja püsivale probleemile Euroopas (17). Töötajate rühm ja Euroopa mitmekesisuse rühm toetasid arvamust, kuid tööandjate rühm ei jaganud seda visiooni Euroopa tasandil miinimumsissetulekut tagava siduva instrumendi loomiseks, eelistades selle asemel avatud koordinatsiooni meetodit (18). Komitee on välja pakkunud ka järkjärgulise liikumise liikmesriikide töötuskindlustuse valdkonna ühiste miinimumstandardite poole, et tagada töö kaotanutele piisav turvavõrk ja kaitse vaesuse eest (19). See toimiks ka automaatse stabilisaatorina ja soodustaks ülespoole suunatud lähenemist ELis. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Vaja on terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab muu hulgas ka tõhusa miinimumsissetuleku kavasid, asjakohaseid sotsiaalkindlustusreforme ja rohkem investeeringuid avalikesse teenustesse. Selleks et inimesi vaesusest välja aidata, on väga oluline ja vajalik jätkata arutelu selle üle, kuidas täita ELi tasandi suhtelise vaesuse piiri (ELi tasandi suhtelise vaesuse näitajat (20)), samuti on tähtsad riiklikud näidiseelarved, milles on võetud arvesse vajalike kaupade ja teenuste kulusid (sisaldab erinevat metoodikat). Näitaja peaks arvesse võtma sotsiaalset ümberjaotamist, maksustamist ning elatustaset ELi igas liikmesriigis (21) ning aitama seada suhtelise vaesuse piir vaesuse mitmemõõtmelise reaalsuse konteksti. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Peaaegu kõigis liikmesriikides on naised miinimumpalga saajate hulgas üleesindatud (22). On tõendeid sellegi kohta, et inimväärsel miinimumpalgal võib olla positiivne mõju ka soolisele palgalõhele palgajaotuse alumises osas, kui sellega kaasnevad ühtlasi poliitilised meetmed struktuurse soolise ebavõrdsuse vähendamiseks tööturul ja ühiskonnas. Samamoodi võiksid inimväärsest miinimumpalgast märkimisväärset kasu saada ka teised ebasoodsas olukorras olevad isikud, nagu võõrtöötajad, puuetega inimesed ja etnilised vähemused. Parandamaks puuetega töötajate tööhõivet võiksid pädevad ametiasutused pakkuda palgatoetust või maksusoodustusi tööandjatele, et katta puuetega inimeste töölevõtmisega kaasnevaid lisakulusid. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Komitee rõhutab Euroopa inimväärse palga puhul lõpetuseks ka seda, et hästitoimivad kollektiivläbirääkimiste süsteemid, eriti valdkondlikud kollektiivläbirääkimised, on ülitähtsad, et tagada kogu palgajaotuses õiglane ja piisav palk, sealhulgas seadusjärgne miinimumpalk (kui see on olemas). Tõhusad kollektiivläbirääkimiste süsteemid on vajalikud ka selleks, et edendada palkade ülespoole suunatud lähenemist riigi sees ja riikide vahel ning tagada sotsiaalsete ja majanduslike tegurite tasakaalustatud arvesse võtmine. |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   ELi tasandi meetmete vajalikkus ja teostatavus

| 3.4.1. | Sotsiaalpartneritega konsulteerimise esimeses etapis tõi komisjon esile mitu viisi, kuidas ELi tegevus võiks lisaväärtust pakkuda: panus õiglase miinimumpalga tagamisse, abi liikmesriikidele töötingimuste ülespoole suunatud lähenemise saavutamisse, võrdsete võimaluste tagamine ühtsel turul ja madalapalgaliste ostujõu suurendamine. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Sotsiaalpartneritega konsulteerimise teises etapis selgitab Euroopa Komisjon ELi meetmete eesmärke ja võimaliku algatuse poliitilisi eesmärke (23). Komisjoni väitel oleks sellise algatuse üldine eesmärk tagada kõigile ELi töötajatele õiglane miinimumpalk, mis võimaldab inimväärset elatustaset, olenemata nende töökohast, et miinimumpalk on kehtestatud piisaval tasemel, tagades samal ajal juurdepääsu tööhõivele ning võttes arvesse mõju töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele. Enamik komitee liikmetest toetab komisjoni seatud eesmärke ja leiab, et neid tuleb käsitleda õiglase miinimumpalga kohta käivate ELi meetmete abil. Vähemus leiab siiski, et mõne nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi meetmed ei sobi. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komisjon on rõhutanud, et ta eesmärk ei ole kehtestada ühtne Euroopa miinimumpalk ega ühtlustada otse miinimumpalga taset kogu ELis, ning toonitanud, et ta austab täielikult iga riigi pädevust, traditsioone ja eripära ning sotsiaalpartnerite lepinguvabadust. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Kuigi enamikus liikmesriikides on seadusjärgne või riiklik miinimumpalk, on seadusjärgse/riikliku miinimumpalga taseme vahel suuri lahknevusi, mis kajastavad majandus- ja sotsiaalarengu erinevust. Liikmesriikide seadusjärgne miinimumpalk jäi 2020. aasta jaanuari seisuga vahemikku 312–2 142 eurot kuus. Igakuine miinimumpalk on ELi idaosas tavaliselt alla 600 euro ja ELi loodeosas üle 1 500 euro (24). Teise etapi konsultatsioonidokumendis märgib komisjon, et enamikus liikmesriikides on miinimumpalga piisavus paranenud (25). Ent erinevused püsivad ja arvukates liikmesriikides on seadusjärgne miinimumpalk 50 % täiskohaga töötaja netomediaanpalgast või isegi vähem (26) ja märgatavalt väiksem suhtelise vaesuse piiri palgamäärast, mis on 60 % mediaanpalgast, mistõttu sellest üksi ei piisa töötajate väljatoomiseks vaesusest. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Miinimumpalk peaks tagama inimväärse elatustaseme. Töötajate rühm ja Euroopa mitmekesisuse rühm on seisukohal, et mitmes liikmesriigis ei ole miinimumpalga tase ikka veel piisav ning et seadusjärgse netomiinimumpalga võrdlusnäitaja tuleb seada vaesuspiirist (mis ELi kontekstis on 60 % riigi ekvivalentsest mediaansissetulekust pärast sotsiaalseid siirdeid) märkimisväärselt kõrgemale ning see peab olema tööturu üldise palgatasemega võrreldes õiglane. Selline sihttase tagaks piisava toetuste taseme ja hoiaks ära, et töötajale surutakse peale ebakindlat töösuhet, mille kahjulikud tingimused on seotud miinimumsissetuleku tagamise kavadega. Madalapalgalise segmendi suurendamine vaesusekindla miinimumpalga poole liikumisel laiendaks ka valitsuste maksubaasi, aidates rahastada asjakohaseid sotsiaalkaitsesüsteeme. Ent tööandjate rühm on seisukohal, et seda teemat ei tohi lahendada ELi meetmetega, kuna ELil puudub pädevus palga, ammugi mitte palgataseme valdkonnas kooskõlas Euroopa Kohtu otsustega. Viimase vaate esindajate sõnul võiks avatud koordinatsiooni meetodi või Euroopa poolaasta protsessi kaudu äärmisel juhul ehk arutada ja arvamusi vahetada selle üle, kuidas tagada piisav toetuste tase ja piisava sissetuleku kavad ning kuidas saaks see lisaks tööhõivele toetada piisavate sotsiaalkaitsesüsteemide rahastamist. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Komitee tõdeb, et mitmel pool on väljendatud muret ELi võimalike meetmete pärast selles valdkonnas. Eelkõige ELi pädevuse küsimuses lahknevad arvamused märkimisväärselt. Kuna tasustamine arvatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 5 kohaselt ELi seadusandlikust pädevusest välja, väidavad mõned, et ELi tasandil ei ole võimalik meetmeid võtta. Samas väidavad aga teised, sh komisjon, et ELi tasandi meetmed on võimalikud ja artikli 153 lõige 5 seda ei takistaks. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Peale selle kardetakse iseäranis liikmesriikides, kus miinimumpalk määratakse kindlaks üksnes või valdavalt kollektiivläbirääkimiste teel, et selline tegevus kahjustaks sotsiaalpartnerite autonoomiat. Seetõttu on hädavajalik, et iga ELi algatus kaitseks nende liikmesriikide mudeleid, kus sotsiaalpartnerid ei pea seadusjärgset miinimumpalka vajalikuks. Samamoodi tuleks kollektiivläbirääkimisi, eriti valdkondlikke läbirääkimisi edendavate meetmete puhul austada täielikult erinevaid riiklikke töösuhete süsteeme ja mitte suruda läbi ühetaolist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Muret teeb ka see, et Euroopa seadusjärgse miinimumpalga poliitika võib negatiivselt mõjutada tööhõivet, eriti noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, ning süvendada eeskirjade eiramist, nii et paljud madalapalgalised töötajad võivad valida mitteametliku töö (27). Seda saab aga vältida miinimumpalga taseme asjakohase määratlemise abil, st miinimumpalk täiendab töötaja tasu ilma tööhõivet kahjustamata, sõltub riigipõhistest teguritest, sealhulgas tööandjate käitumuslikust reaktsioonist, konkurentsitasemest toote- ja tööturgudel ning koostoimest muude poliitikameetmetega, eriti maksude ja toetuste vallas (28). Tegelikult leidub liikmesriikides konkreetseid näiteid selle kohta, et miinimumpalga sisseviimine ei ole töökohtade loomist pärssinud ja et isegi miinimumpalga märkimisväärne tõus on avaldanud positiivset makromajanduslikku mõju, sealhulgas suurendanud töökohtade arvu (29). |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | Komitee mõistab täielikult selle aruteluga seotud küsimuste keerukust ja tunnistab, et miinimumpalk ei ole imerohi kõigi probleemide lahendamiseks. ELi ühine lähenemisviis koos selgete poliitiliste eesmärkidega, mis tuleb liikmesriikidel eri vahendite abil saavutada, ja sotsiaalpartnerite kaasamise tagamine osana hästitoimivast kollektiivläbirääkimiste süsteemist, võiks siiski tagada töötajate õiguse õiglasele töötasule ja ühinemisvabadusele ning tööandjate vajadused tootlikkuse ja konkurentsivõime valdkonnas. Kombineerituna laiemate meetmetega võiks see aidata kaasa ka ülespoole suunatud lähenemisele ja sotsiaalsele arengule kogu ELis, vähendades liikmesriikide sissetuleku- ja palgaerinevusi ning palgavaesust ja tagades ühtsel turul võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Kõik Euroopa algatused õiglase miinimumpalga valdkonnas, mis hõlmavad palgakujunduse üle peetavate hästitoimivate kollektiivläbirääkimiste edendamist ja toetamist, tuleb kujundada liikmesriikide olukorra täpsele analüüsile ja mõistmisele tuginedes, võttes täielikult arvesse sotsiaalpartnerite rolli ja autonoomiat ning erinevaid töösuhete mudeleid. |
| --- | --- |

3.4.10.

4.   Seadusjärgset miinimumpalka käsitlev Euroopa seadusandlik algatus, sealhulgas sotsiaalpartnerite kaasamise toetamine ja edendamine

4.1.   Miinimumpalga mõiste

| 4.1.1. | Palka mõjutavad mitmed tegurid, näiteks sektor ja tööstus ja nende seisund ülemaailmses konkurentsis, elukallidus, turu pakkumine ja nõudlus, tootlikkus, palgajaotus, kollektiivne palgatase, üksikisiku pädevus ja tulemuslikkus ning arvesse tuleb võtta sedagi, kuidas palga suurust kindlaks määratakse ja hinnatakse. Palgaga hüvitatakse tehtud töö kooskõlas kohaldatavate seaduste, kollektiivlepingute ja tavadega. Olenevalt liikmesriikides, piirkondades või mitmesugustes kollektiivlepingutes kasutatavast määratlusest võib üldine palk hõlmata mitmesuguseid elemente. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ILO määratleb miinimumpalga järgmiselt: „töötasu alammäär, mida tööandja peab teataval ajavahemikul tehtud töö eest palgatöötajale maksma ja mida ei saa kollektiivlepingu ega individuaalse lepinguga vähendada“ (30). ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsiooni nr 131 (31) kohaselt tähendab õiglase miinimumpalga määramine tasakaalu leidmist töötajate ja nende perede vajaduste, sealhulgas riigi üldise palgataseme ja elukalliduse, ning majanduslike tegurite, sealhulgas tootlikkuse ja tööhõive vahel. Samuti nähakse ette, et miinimumpalga määramisel tuleb konsulteerida sotsiaalpartneritega. Kõigis kümnes ELi liikmesriigis, (32) kes on konventsiooni ratifitseerinud, kehtib seadusjärgse miinimumpalga süsteem. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Seadusjärgse miinimumpalga tulemuslikkus sõltub paljudest teguritest, mis riiklikust olukorrast sõltuvalt avalduvad erineval määral, näiteks töötajate hõlmatus; kas miinimumpalk on kehtestatud ja kohandatud piisaval tasemel, mis katab töötajate ja nende perede vajadused, võttes samal ajal arvesse majanduslikke tegureid, näiteks tootlikkust; kas tööandjad järgivad miinimumpalga eeskirju (33). See sõltub veel ka sellest, kas sotsiaalpartnerite kaasamist toetatakse ja kas on olemas kollektiivläbirääkimiste süsteem, mis täiendab seadusjärgse miinimumpalga kehtestamist. ELi meetmed peaksid muu hulgas toetama vajalikke parandusi neis valdkondades. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Liikmesriikides, kus miinimumpalga kehtestamise eest vastutavad sotsiaalpartnerid, ulatub selliste kokkulepetega ametlikult hõlmamata töötajate osakaal 2 %-st Austrias ligikaudu 10 %-ni Rootsis, Soomes ja Itaalias ning umbes 20 %-ni Taanis. Rootsi ja Taani puhul tuleks meeles pidada, et enamik töötajaid, kes ei ole ametlikult miinimumpalgaga kaetud, on kas kõrgepalgalised ja kõrgelt kvalifitseeritud töötajad, kes teenivad tunduvalt üle ühiselt kokkulepitud miinimumpalga, või üliõpilastest töötajad või muud tööturule sisenevad noored. Kuigi tööandjatel selline kohustus puudub, kohaldavad nad tegelikult sageli sektoripõhist miinimumpalka ka töötajatele, kes ei ole ametlikult miinimumpalgaga kaetud. Itaalias aga ei ole sellega hõlmatud need, kes on kas mitteametlikud töötajad või iseseisvad töötajad, kes teevad igal konkreetsel juhul määratud tingimuste alusel juhutöid, eelkõige noored töötajad. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Euroopa Komisjon, nõukogu ja Euroopa sotsiaalpartnerid on kõik rõhutanud sotsiaaldialoogi edendamise ja sotsiaalpartnerite autonoomia austamise tähtsust ning kutsunud liikmesriike üles toetama riikliku sotsiaaldialoogi parandamist ja toimimist (34). Võimalik miinimumpalga algatus ei tohi nõrgestada üheski liikmesriigis kollektiivläbirääkimiste süsteeme, näiteks vähendades sotsiaalpartnerite kontrolli palkade üle. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Riiklikud palgakujundussüsteemid / Euroopa Liidu institutsioonid

| 4.2.1. | Miinimumpalga kujundamise süsteemid ning sotsiaalpartnerite roll ja suutlikkus erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt riiklike tavade, majanduslike ja sotsiaalsete tegurite ning riikliku poliitika- ja põhiseadusraamistiku erinevuste tõttu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Mõnes liikmesriigis on otsustatud seadusjärgse miinimumpalga kasuks, mille puhul peavad palgad vastama vähemalt seadusega kindlaksmääratud miinimumtasemele. Neis riikides võib sotsiaalpartnerite abil olla kehtestatud (kõrgem) sektoripõhine ja sektoriülene miinimumpalk. Teistes riikides ei ole seadusjärgset miinimumpalka ning kollektiivlepingute kohaselt määravad sotsiaalpartnerid ainuisikuliselt või peamise otsustajana riikliku, valdkondliku ja/või ettevõtte tasandi palga. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Seadusjärgse miinimumpalgaga liikmesriikides laieneb selle kate tavaliselt enamikule töötajatest; siiski on teatavatel juhtudel lubatud erandid konkreetsetes kategooriates, mis tähendab, et need töötajad teenivad seadusjärgsest miinimumpalgast vähem. Lisaks kohaldatakse 11 liikmesriigis teatavatele töötajarühmadele erimäärasid (35). Selliseid määrasid kohaldatakse peamiselt noortele või vähemkogenud töötajatele ja/või õpipoistele, kuid neid võidakse kohaldada muu hulgas ka lihttöölistele ja puuetega inimestele. Mõnes riigis on sätestanud ka kõrgem palgatase sõltuvalt töötaja oskustest (36). Nagu komisjon märkis, võivad katvuse puudujäägid mõjutada negatiivselt kõnealuseid töötajaid ja majandust tervikuna. Nende erandite ja ka töötajate laiema hõlmatuse mõju tuleb hinnata, et mõista erinevaid riiklikke lähenemisviise ning nii väljajätmiste võimalikke põhjuseid kui ka mõju. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Seadusjärgse miinimumpalgata riikides kohaldatakse miinimumpalka ainult nendele töötajatele, kes on hõlmatud kollektiivlepingutega. Kuigi enamikus neis riikides kasutatakse kollektiivläbirääkimisi väga ulatuslikult (üle 80 %), jäävad mõnel juhul osa töötajatest hõlmamata (37). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Seadusjärgse miinimumpalga õigluse hindamisel on väga tähtis element piisavus ning see, kas miinimumpalk tagaks töötajatele ja nende peredele inimväärse elatustaseme. Arvesse tuleks võtta ka selle taset võrreldes üldise palgajaotusega riigis. Komitee töötajate rühm ja Euroopa mitmekesisuse rühm on seisukohal, et ELi ühised kriteeriumid inimväärset elatustaset tagava alammäära kohta oleksid teretulnud. Sellise määra kehtestamiseks on palju võimalusi, näiteks kasutada võrdlusostukorvi, mille sisu pakub rohkem kui pelka toimetulekut, ja/või määrata selline määr protsendina täistööaja mediaanpalgast või täistööaja keskmisest brutopalgast. Vaja on lisaarutelu selle üle, millised need määrad võiksid olla ja kuidas neid järk-järgult saavutada. Tööandjate rühm on seisukohal, et määrade teemat ei tohi lahendada ELi meetmetega, kuna ELil puudub pädevus palgatasemete valdkonnas kooskõlas Euroopa Kohtu otsustega (38). Tähtis on tagada, et seadusjärgse miinimumpalga läbivaatamisel hinnatakse selle piisavust ja läbivaatamise korrapärasust ning et oleks olemas selge, sotsiaalpartnereid täielikult kaasav menetlus. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalõiguste komitee kohaselt ei piirdu inimväärse elatustaseme mõiste pelgalt materiaalsete põhivajadustega, nagu toit, rõivad ja eluase, vaid hõlmab kultuuri-, haridus- ja ühiskondlikus tegevuses osalemiseks vajalikke ressursse. Komitee hiljutistes järeldustes (39) leiti, et miinimumpalga tase eri liikmesriikides ei taga töötajatele ega nende peredele inimväärse elatustaseme. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Mitu liikmesriiki lubavad praegu tööandjatel seadusjärgsest miinimumpalgast mahaarvamisi teha (nt vahendite purunemise või soetamise eest) või lisada palgaarvestusse lisamakseid (nt ületunnid, preemiad). Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee ning ÜRO ja ILO järelevalveasutused on otsustanud, et mõnes liikmesriigis jäetakse töötajad ilma õigusest saada õiglast töötasu. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Sotsiaalpartnerite roll seadusjärgse miinimumpalga kujundamise süsteemides

| 4.3.1. | Sotsiaalpartnerite kaasamine seadusjärgse miinimumpalga kujundamise süsteemidesse erineb suuresti. Mõnes riigis on valitsus kahjuks teinud ühepoolseid otsuseid miinimumpalga kohta, ilma sotsiaalpartnereid asjakohaselt kaasamata või nendega konsulteerimata. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Sotsiaalpartneritega õigeaegset ja asjakohast konsulteerimist võimaldavad mehhanismid aitavad tagada erinevate majandus- ja tööturuolukordade arvesse võtmise. Samuti võivad need aidata kaasa kokkulepete sõlmimisele asjaomaste riigiasutuste ja sotsiaalpartnerite vahel ning tööandjate ja töötajate vajadustega arvestavad tasakaalustatud tulemused. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Läbipaistvate, selgete ja stabiilsete kriteeriumide olemasolu seadusjärgse miinimumpalga kohandamisel, eesmärgiga tagada selle piisavus ja võttes samal ajal arvesse majanduslikke tegureid, aitab parandada arusaamist ja prognoositavust tööandjate, töötajate ja nende esindajate jaoks. Kahjuks mõnes liikmesriigis need kriteeriumid puuduvad. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Sotsiaalpartnerid tuleks kaasata seadusjärgset miinimumpalka käsitlevatesse konsultatsioonidesse tööandjate ja töötajate vajadusi arvestavalt ja asjakohasel viisil, sealhulgas selleks, et teha kindlaks piisavat taset määratlevad asjakohased kriteeriumid ja hinnata võimalike kohanduste vajadust. Lisaks võib ELi ja liikmesriikide toetus riiklike sotsiaalpartnerite pädevuse suurendamiseks aidata neil osaleda kollektiivläbirääkimistel, vajaduse korral ka palkade kindlaksmääramisel, ning seadusjärgse miinimumpalga üle peetavates aruteludes. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Kollektiivläbirääkimiste roll miinimumpalga kujundamisel

| 4.4.1. | Sotsiaalpartneritega läbi räägitud palgad põhinevad nendevahelisel tasakaalustatud kokkuleppel, mis on tähtis mõlema poole õiglase palga tagamiseks. Kuuest riigist, kus miinimumpalk on kindlaks määratud valdkondlike kollektiivläbirääkimistega, kuulub viis riikide hulka, kus kollektiivläbirääkimiste osa on suurim. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komitee peab tervitatavaks, et ühegi komisjoni algatuse eesmärk ei ole kehtestada seadusjärgset miinimumpalka riikides, kus kollektiivläbirääkimistega kaetus on suur ja palgakujundus toimub eranditult nende kaudu (40). See arusaam kajastab tõsiasja, et riiklikul tasandil langetatud valiku kohaselt sobivad palgapoliitikat ja -mehhanisme kõige paremini kujundama ja rakendama sotsiaalpartnerid, kelle autonoomiat ja kelle valitud tasandit tuleb täielikult austada. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Kollektiivläbirääkimised on palgataseme kindlaksmääramisel ülitähtsad ka paljudes seadusjärgse miinimumpalgaga riikides ja seal läbiräägitud kokkulepetes on määrad sageli valitsuse kehtestatust paremad. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Vajadus toetada ja edendada liikmesriikides kollektiivläbirääkimisi

| 4.5.1. | Seadusjärgse miinimumpalga mõju ja suurus sõltub sellest, kuidas see suhestub muu poliitika ja tööturuasutustega. Selline suhe esineb näiteks miinimumpalga ja kollektiivläbirääkimiste vahel. Kollektiivläbirääkimiste suhteline tugevus eri riikides on üks peamisi tegureid, mis määrab doominoefekti olemasolu ja ulatuse (41). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Hästitoimivad kollektiivläbirääkimiste süsteemid toetavad kõigi töötajate suuremat tööhõivet ja väiksemat tööpuudust. Läbirääkijatevaheline kooskõlastamine aitab sotsiaalpartneritel võtta arvesse majandustsükli olukorda ja palgakokkulepete makromajanduslikku mõju konkurentsivõimele (42). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Ühinemisvabaduse õigus, organiseerumisõigus ja kollektiivläbirääkimiste õigus on põhiõigused, mis on sätestatud inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes ja Euroopa õigusaktides. Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud ILO konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta ning ILO konventsiooni nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste kohta. Kollektiivläbirääkimistega kaetuse tase ja ulatus on liikmesriigiti väga erinev, moodustades Leedus vaid 7 % ja ulatudes 98 %-ni Austrias. Alates 2000. aastast on kollektiivläbirääkimistega kaetus langenud 22 liikmesriigis ja hinnanguliselt hõlmavad kollektiivlepingud nüüd vähemalt 3,3 miljonit töötajat vähem. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | OECD aruande kohaselt ollakse kollektiivläbirääkimistel jätkuvalt silmitsi vanade probleemidega (nt vähenev kollektiivläbirääkimistega kaetus ja väiksem ametiühingutesse kuulumise määr), kuid on ka uusi, näiteks on üha arvukamalt ebatüüpilises töösuhtes töötajaid (st ajutiselt osaajaga ja füüsilisest isikust ettevõtjad), kellel ei pruugi olla ligipääsu kollektiivläbirääkimistele (43). Kollektiivläbirääkimistega kaetus on majandus- ja sotsiaalkriisi algusest saati langenud peaaegu kõigis liikmesriikides (44), põhjustades paljude riikide palgaläbirääkimiste süsteemides muudatusi ja hoogustades teistes detsentraliseerimise poole liikumist veelgi. See oli tingitud riikide erinevast olukorrast ja mõnel juhul ELi meetmetest, mis seati majanduse päästmisel tingimuseks. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Komitee on sageli tõstnud esile uute ja paindlike töövormide tekitatud probleeme, näiteks võivad paljud töötajad jääda väljapoole kollektiivläbirääkimiste struktuuri ja ametiühingute esindatust. Samuti on komitee rõhutanud vajadust tugevdada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste rolli, pakkudes muu hulgas ELi toetust suutlikkuse suurendamise, toetava ja soodustava riikliku raamistiku, tööandjate ja töötajate organiseerumise tugevdamise ning hästitoimivate kollektiivläbirääkimiste süsteemide tagamise jaoks (45). |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Samuti tuleb austada ja edendada ühinemisvabadust ja organiseerumisõigust. On tähtis, et nii riiklikul kui ka ELi tasandil toimuks arutelu selle üle, kuidas tagada, et töötajatel oleks juurdepääs ametiühingutele ning nad saaksid kasutada oma organiseerumis- ja kollektiivse tegutsemise õigust. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Komitee kiidab komisjoni tõdemuse eest, et ELi meetmete abil saab edendada kollektiivläbirääkimiste rolli piisava miinimumpalga ja sellega kaetuse toetuseks. Kollektiivläbirääkimisi toetavad meetmed võiks lisada miinimumpalka käsitlevatesse ELi meetmetesse, austades samas erinevaid riiklikke töösuhete süsteeme. See on kooskõlas komitee varasemate soovitustega, milles kutsuti üles tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja sotsiaaldialoogi. |
| --- | --- |

4.5.7.

5.   Sidusrühmade panus: virtuaalsed riikide külastused ja avalik arutelu

5.1.   Külastuste ülevaade/taust

| 5.1.1. | Arvamuse ettevalmistamisel oli komitee jaoks oluline teada saada asjaomaste sidusrühmade seisukohad riiklikul ja Euroopa tasandil. Selle saavutamiseks oli kavandatud mitu riikide külastust ning avalik arutelu ELi tasandi osalejatega. Riikide külastusteks valiti välja viis liikmesriiki (Saksamaa, Poola, Rumeenia, Hispaania ja Rootsi), võttes aluseks miinimumpalka kehtestavate asutuste kriteeriumid ELi liikmesriikides, mis Euroopa Komisjon tegi kindlaks sotsiaalpartneritega konsulteerimise esimeses etapis. Arutelud olid kavas valitsuse, riiklike palgakujundusasutuste, riiklike sotsiaalpartnerite ja vaesuse vastu võitlevate organisatsioonide esindajatega. COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu ei saanud külastusi korraldada ja need asendati poolstruktureeritud küsimustikuga ning sellejärgsete videokonverentsidega asjaomaste sidusrühmade osalusel. |
| --- | --- |

5.1.1.

5.2.   Videokonverentside kokkuvõte

| 5.2.1. | Suurimat muret ja vastuseisu miinimumpalka käsitlevale ELi seadusandlikule algatusele väljendasid Rootsi esindajad, kelle hulgas valitses üldine üksmeel, et ELil ei ole pädevust palgaküsimustes meetmeid võtta. Rootsi sotsiaalpartnerite ühine hirm on see, et ELi algatus kahjustaks muu hulgas riiklikke palgaläbirääkimiste traditsioone ja rikuks sotsiaalpartnerite autonoomiat. Selle asemel tegid nad ettepaneku sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi edendavate mittesiduvate algatuste kohta, rõhutades samas, et riiklikud süsteemid on aastakümnete pikkuse arengu tulemus ja neid ei saa ühest riigist teise üle kanda. Rootsis on kollektiivläbirääkimistega kaetus 90 % ja alla 1 % töötajatest teenivad vähem kui 60 % mediaanpalgast (46). Rootsi valitsuse esindaja toetas sotsiaalpartnerite seisukohti ja märkis, et ELil on oluline roll tööhõive suurendamisele ja sotsiaalse arengu parandamisele kaasaaitamises. Sotsiaalsete probleemide käsitlemine on oluline liidu ühtekuuluvuse ja siseturu jaoks. Kuid nad ei leia, et õiguslikult siduv algatus, sealhulgas direktiiv, oleks õige samm, ning märkisid, et ELi algatusega ei tohi kaasneda nõue, et liikmesriigid kehtestaksid üldiselt kohaldatavad kollektiivlepingud või seadusjärgse miinimumpalga. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Ülejäänud nelja riigi ametiühingud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid pooldasid ELi tasandi meetmeid ja mõned mainisid isegi, et see võiks toimuda raamdirektiivi vormis. Sellist algatust toetavad argumendid hõlmavad järgmist: võimalus koordineerida rahvusvahelist palgapoliitikat, võidelda sotsiaalse dumpingu vastu, edendada palkade ühtlustamist, vähendada palgavaesust, pakkuda kaitset kollektiivlepingutega hõlmamata töötajatele, vältida haavatavate töötajate rühmade, näiteks rändajate ärakasutamist, aidata kaasa soolise palgalõhe vähendamisele. Mõned esindajad osutasid ka võimalusele kehtestada ELi ühised kriteeriumid piisava miinimumpalga miinimumkünniste kohta, näiteks kasutades võrdlusostukorvi ja põhiteenuseid, mida igaüks vajab. Mitu esindajat märkisid ka, et miinimumpalka käsitleva ELi algatusega peaksid kaasnema muudki meetmed, eelkõige direktiiv piisava miinimumsissetuleku kohta ning algatus sotsiaaldialoogi rolli ja ametiühingute esindatuse tugevdamise kohta. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kolme riigi (47) tööandjate organisatsioonid väljendasid muret või vastuseisu siduvatele meetmetele. Mõni märkis sõnaselgelt, et ELi toimimise lepingu artikli 153 kohaselt ei ole ELil pädevust palkade valdkonnas ning et arutelu peaks keskenduma sellele, kuidas tõhustada Euroopa poolaasta protsessi. Tööandjate organisatsioonid olid seadusandliku algatuse vastu, kuna see sekkuks riiklikesse palgakujundussüsteemidesse ning mõjutaks negatiivselt liikmesriikide konkurentsivõimet ja tööhõivet, aga ka töötute integreerimist tööturule. Samuti juhtisid nad tähelepanu asjaolule, et arutelusid miinimumpalga üle ei saa vaadelda eraldi laiematest tööturgu mõjutavatest küsimustest, sealhulgas sotsiaalkindlustussüsteemidest. Mõnes riigis väljendasid tööandjate esindajad muret seoses seadusjärgse miinimumpalga tõusu põhinemisega valitsuse poliitilistel otsustel miinimumpalka tõsta, ilma et võetaks arvesse majanduslikke tegureid. Ühes riigis mainiti ka seda, et riigipõhistes soovitustes juhiti tähelepanu asjaolule, et miinimumpalga tõus mõjutab negatiivselt konkurentsivõimet. Ühes riigis nimetati võimaliku vahendina mittesiduvat soovitust ning märgiti, et kollektiivläbirääkimiste tugevdamine on riigi tasandi küsimus ja selleks on vaja ELi toetust, eelkõige seoses sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamisega. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Valitsuse esindajad ei väljendanud sama sirgjoonelist seisukohta kui sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. Kuigi mõni pidas tervitatavaks raamalgatuse edendamist seda täpsemalt määratlemata (Saksamaa), toetasid teised raamdirektiivi (Hispaania). Järgmiste sammudega seoses kinnitasid Saksamaa esindajad, et eesistujariik Saksamaa soovib toetada käimasolevat protsessi 2020. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Avalik arutelu

| 5.3.1. | 25. juunil toimus veebipõhine avalik arutelu, millel osalesid Euroopa Komisjoni tööhõive ja sotsiaalsõiguste volinik Nicolas Schmit, Euroopa Parlamendi raportöör ebavõrdsuse vähendamise kohta, keskendudes eelkõige palgavaesusele, ning EPP ja S&D fraktsiooni tööhõive ja sotsiaalküsimuste koordinaatorid, Euroopa Ametiühingute Keskliit ja BusinessEurope ning sotsiaalplatvorm. Komisjon kordas oma kavatsust esitada õigusakt õiglase miinimumpalga kohta Euroopas. Selles peetakse silmas sotsiaalpartnerite autonoomiat, riiklikke kollektiivläbirääkimiste süsteeme ja mittesekkumist hästi toimivatesse kollektiivläbirääkimiste süsteemidesse. Samuti tunnistas ta, et õiglase miinimumpalga teema on keeruline ja vastuoluline. Kolm parlamendiliiget olid poliitilisel üksmeelel, et EL peab võtma meetmeid selle nimel, et tagada Euroopa töötajatele inimväärne elatustase ja võidelda palgavaesuse vastu. Euroopa sotsiaalpartnerid osalesid komisjoni konsultatsiooniprotsessi teises etapis, kuid on ilmne, et nende seisukohad ELi meetmete vajalikkuse, teostatavuse ja õigusliku aluse kohta on erinevad. Sotsiaalplatvorm rõhutas, kui oluline on nii piisav miinimumsissetulek kui ka miinimumpalk ning et miinimumpalk peab olema miinimumsissetulekust suurem. |
| --- | --- |

5.3.1.

6.   Võimalus võtta ELi meetmeid

6.1.   Liidu õigustik

| 6.1.1. | Komitee märgib, et on palju ELi ja rahvusvahelisi vahendeid, mis sätestavad ja toetavad sellise õiglase tasu mõistet, mis tagab töötajatele ja nende perekondadele inimväärse elatustaseme (48). Komitee märgib, et ELi seadusandlik algatus õiglase miinimumpalga kohta on kavas esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu sotsiaalpoliitika jaotise alusel. See peaks olema seotud lepingu artiklis 3 sedastatud liidu eesmärkidega: edendada kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Komitee tõdeb samuti, et ELi miinimumpalga algatuse õiguslik olukord on väga keeruline. ELi toimimise lepingu artikli 151 ja artikli 153 lõike 1 punkti b alusel võib EL võtta vastu õigusakte töötingimuste kohta. Lepingu kohaselt ei kohaldata artikli 153 sätteid tasustamise suhtes. Teisalt on ELi kohtupraktikas ja kehtivates direktiivides töötasu küsimust käsitletud väga olulise töötingimusena. Selles küsimuses on tugevalt erinevaid arvamusi ja komitee möönab, et komisjon peab tegutsema tasakaalustatult ja ettevaatusega. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | ELi toimimise lepingu artikli 155 alusel on Euroopa sotsiaalpartneritel pädevus sõlmida ka kokkuleppeid sotsiaalpoliitika jaotise alusel. |
| --- | --- |

6.1.3.

6.2.   Võimalik ELi algatus õiglase miinimumpalga kohta: direktiiv või nõukogu soovitus

| 6.2.1. | Miinimumpalga puhul lasub vastutus Euroopa sotsiaalõiguste samba kohustuste täitmise eest eelkõige igal liikmesriigil. Komisjon on teinud kindlaks vajaduse ELi meetmete võtmiseks õiglase miinimumpalga küsimuses ja ka võimalused selle elluviimiseks. Kuigi enamik komitee liikmeid leiab, et selline tegevus võiks anda lisaväärtust, ei ole teised sellega nõus. Kõigi ELi tasandil võetavate meetmete puhul tuleb täielikult võtta arvesse sotsiaalpartnerite autonoomiat ja pädevuste jaotust ELi ja riikliku tasandi vahel. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Sotsiaalpartneritega konsulteerimise teise etapi dokumendis märgib komisjon, et kaalumisel olevad ELi õigusaktid on direktiiv ja nõukogu soovitus. Komitees ollakse eriarvamusel selles, kas artikli 153 kohaselt võetav mis tahes meede, eriti direktiiv, saab üldse õiguspärane olla, sest ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikes 5 sätestatakse, et selle artikli sätteid ei kohaldata tasustamise suhtes. Pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist ja, juhul kui sotsiaalpartnerite vahel ei peeta läbirääkimisi, siis mis tahes vahendi komisjon ka valib õiglase miinimumpalga algatuse aluseks, peaks selle eesmärk olema tagada, et seadusjärgne miinimumpalk (kui see on olemas) on riigi palgajaotuse kohaselt õiglane ja tagab töötajatele õiguse saada õiglast tasu, pakkudes seega töötajatele ja nende perekondadele vähemalt inimväärse elatustaseme. Arvesse tuleks võtta ka olulisi majanduslikke aspekte, näiteks tootlikkust. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Komisjoni arvates on võimalikud nii seadusandlikud kui ka muud kui seadusandlikud vahendid ning ta leiab, et direktiiv töötingimuste valdkonnas jätaks liikmesriikide otsustada, kuidas rakendada täidetavaid miinimumnõudeid ja menetluslikke kohustusi. Komisjon märgib samuti, et ettepaneku esitamisel nõukogu soovituse kohta saaks selle rakendamist jälgida Euroopa poolaastasse integreeritud sihtotstarbelise võrdlusanalüüsi raamistiku abil. Selle raames saaks muu hulgas arutada ja jälgida tõhusa seadusjärgse palgakujundussüsteemi mehhanisme, sotsiaalpartnerite kaasamist ja piisavust. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   Riigihangete kasutamine

| 6.3.1. | Riigihanked on vahend, mille kaudu ELi ja liikmesriikide avaliku sektori asutused saavad edendada inimväärset palka, õiglaseid töötingimusi ja kollektiivläbirääkimisi, püüdes samal ajal saavutada majanduslikke, kvaliteetsete teenuste osutamise ja avaliku huvi eesmärke. See on võimalik ILO konventsiooni nr 94 (tööõigusklauslid riigihankelepingutes) kohaselt, kasutades paremini ära kehtivate ELi riigihankealaste õigusaktide sotsiaalseid kriteeriume. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Veel üks tõhus viis kollektiivläbirääkimiste toetamiseks kogu ELis oleks lisada ELi riigihanke-eeskirjadesse kollektiivläbirääkimiste klauslid, millega nõutakse, et kõigi riigihankelepingute sõlmimise tingimus on õigus pidada kollektiivläbirääkimisi ja sõlmida kollektiivlepinguid. |
| --- | --- |

6.3.2.

6.4.   Parem andmete kogumine

| 6.4.1. | EL saaks liikmesriike abistada mitmes valdkonnas, kogudes andmeid ja aidates sotsiaalpartneritega konsulteerides töötada välja näitajaid ja jõustamisvahendeid, mis on seotud seadusjärgse miinimumpalga arengusuundumustega. |
| --- | --- |

6.4.1.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10.

1

(2)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 32.

2

(3)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 1.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/spring-2020-economic-forecast-deep-and-uneven-recession-uncertain-recovery_en.

4

(5)  Eurofound (2020), Elamine, töötamine ja COVID-19: esimesed järeldused – aprill 2020, Dublin.

5

(6)  Vt joonealune märkus 5.

6

(7)  Euroopa sotsiaalõiguste samba 6. põhimõte.

7

(8)  Liit, mis seab kõrgemad sihid. Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024).

8

(9)  Vt joonealune märkus 1.

9

(10)  Eurofound „Minimum wages in 2019: Annual review“ (Miinimumpalgad 2019. aastal – aastaülevaade).

10

(11)  B. Galgóczi ja J. Drahokoupil, Galgóczi, „Condemned to be left behind? Can Central and Eastern Europe emerge from its low-wage model?“ (Mõistetud sabas sörkima. Kas Kesk- ja Ida-Euroopa väljub madalapalgalisest mudelist?), ETUI, 2017.

11

(12)  Miinimumpalka saavad töötajad võivad leibkonna koosseisust tingituna vajada vastuvõetava elatustaseme saavutamiseks toetust muudest sotsiaalkindlustussüsteemidest, tööga seotud hüvitisi ja/või maksukrediiti või maksusoodustusi.

12

(13)  Eurofound (2019) „Minimum wage in 2019 – Annual review“ (Miinimumpalgad 2019. aastal – aastaülevaade).

13

(14)  „Statutory Minimum Wages in the EU: Institutional Settings and Macroeconomic Implications“, IZA poliitikadokument nr 124, veebruar 2017 (Seadusjärgne miinimumpalk ELis: institutsioonilised tingimused ja makromajanduslik mõju).

14

(15)  Eurofound (2017), „In work poverty in the EU“ (Palgavaesus ELis).

15

(16)  Kindlaks tehti viis kaudsete meetmete kategooriat, mis võivad aidata vähendada palgavaesust: taskukohane lapsehoiuteenus; paindlik tööaja korraldus; edutamise toetamise või inimeste oskuste täiendamise meetmed; madalapalgaliste elatustaset parandada aitavad meetmed; kaasavat töökeskkonda luua aitavad meetmed, et parandada sisserändajate, puuetega inimeste või muude ebasoodsas olukorras olevate töötajarühmade võimalusi (vt lk 41).

16

(17)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 1 (See arvamus ei pälvinud tööandjate rühma toetust, vt komitee arvamusele lisatud vastuarvamus).

17

(18)  Vt komitee arvamusele lisatud vastuarvamust (ELT C 190, 5.6.2019, lk 1).

18

(19)  Vt joonealune märkus 2.

19

(20)  Moodustab 60 % riigi ekvivalentsest mediaansissetulekust pärast sotsiaalseid siirdeid.

20

(21)  See on kooskõlas komitee 2019. aasta arvamusega „Euroopa raamdirektiiv piisava miinimumsissetuleku tagamiseks“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 1), vt joonealune märkus 13.

21

(22)  Eurofound (2019), „Minimum wages in 2019: Annual review“ (Miinimumpalgad 2019. aastal – aastaülevaade).

22

(23)  ELi toimimise lepingu artikli 154 kohane sotsiaalpartneritega konsulteerimise teine etapp seoses võimalike meetmetega õiglaste miinimumpalkadega seotud probleemide lahendamiseks.

23

(24)  „Disparities in minimum wages across Europe“ (Miinimumpalga erinevused Euroopas), Eurostat 3.2.2020 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200203-2.

24

(25)  Sotsiaalpartneritega konsulteerimise teise etapi kohta koostatud dokument.

25

(26)  Sotsiaalpartneritega konsulteerimise esimeses etapis saadud teave (lk 2), mis viitab Eurostati töötasu struktuuri uuringule ja EU-SILC uuringule (allmärkused 6 ja 7).

26

(27)  Eurofound (2019) „Upward convergence in employment and socioeconomic factors“ (Majanduslike ja sotsiaal-majanduslike tegurite ülespoole ühtlustumine).

27

(28)  „Good Jobs for All in a Changing World of Work, The OECD Jobs Strategy“ (Head töökohad kõigile muutuval tööturul, OECD tööhõivestrateegia).

28

(29)  Dube, „The impact of minimum wages – review of the international evidence“ (Miinimumpalga mõju: ülevaade rahvusvahelistest tõenditest), 2019, London: HM Treasury: https://www.gov.uk/government/publications/impacts-of-minimum-wages-review-of-the-international-evidence; A.oGodøy, M.oReich, „Minimum Wage Effects in Low-Wage Areas“ (Miinimumpalga mõju madalapalgalistes piirkondades), IRLE töödokument 106-19, juuni 2019.

29

o

o

(30)  ILO konventsioonide ja soovituste kohaldamise eksperdikomisjon (2014), „General Survey on Minimum Wage Systems“ (Miinimumpalgasüsteemide ülduuring), punkt 68.

30

(31)  Minimum Wage Fixing Convention (Miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon), 1970 (nr 131) https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C131.

31

(32)  Bulgaaria, Hispaania, Leedu, Läti, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia ja Sloveenia.

32

(33)  ILO Minimum Wage Policy Guide (ILO miinimumpalgapoliitika suunised).

33

(34)  Vt nõukogu järeldused „Tugeva sotsiaaldialoogi uus algus“ http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10449-2016-INIT/et/pdf, nõukogu eesistujariigi, komisjoni ja sotsiaalpartnerite neljapoolne avaldus https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2562.

34

(35)  Belgia, Hispaania, Iirimaa, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia ja Ungari.

35

(36)  Vt joonealune märkus 22.

36

(37)  Vt joonealune märkus 22.

37

(38)  Euroopa Kohtu kohtuasi C-268/06 Impact.

38

(39)  https://www.coe.int/en/web/european-social-charter/-/protection-of-workers-rights-in-europe-shortcomings-found-but-also-positive-developments-in-certain-areas.

39

(40)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/fs_20_51.

40

(41)  Grimshaw, D., Bosch, G. ja Rubery, J. (2013), „Minimum wages and collective bargaining: what types of pay bargaining can foster positive pay equity outcomes?“ (Miinimumpalk ja kollektiivläbirääkimised: mis liiki palgaläbirääkimised võivad positiivselt soodustada palga võrdsust?) British Journal of Industrial Relations, D OI 10.1111 / bji r.12021.

41

(42)  OECD: Negotiating our way up: Collective bargaining in a changing world of work.

42

(43)  Vt joonealune märkus 42.

43

(44)  Eurofound: „Developments in collectively agreed pay 2000–2017“ (Kollektiivselt kokkulepitava tasuga seotud suundumused 2000.–2017. aastal) – 1. lisa https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18049en.pdf.

44

(45)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 54, ELT C 434, 15.12.2017, lk 30, ELT C 13, 15.1.2016, lk 161, ELT C 125, 21.4.2017, p 10.

45

(46)  Vaesuse vastu võitleva kodanikuühiskonna organisatsiooni EAPN SE kirjaliku panuse kohaselt oli oluline, et EL töötaks miinimumpalga reguleeriva süsteemi loomise nimel igas liikmesriigis, kuid sama oluline oli austada neid riike, kellel on miinimumpalga reguleerimiseks kollektiivläbirääkimiste süsteem.

46

(47)  Hispaania tööandjate organisatsioon CEOE ei saanud riigi videokõnes osaleda, kuid väljendas samu seisukohti kirjalikult.

47

(48)  Ühenduse 1989. aasta harta töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta http://aei.pitt.edu/4629/1/4629.pdf; inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 23 lõige 3 https://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/est.pdf; majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikkel 7, https://www.ohchr.org/en/professionalinterest/pages/cescr.aspx; Euroopa Nõukogu 1961. aasta Euroopa sotsiaalharta artikli 4 lõige 1; ÜRO kestliku arengu eesmärgid, eriti eesmärgid nr 1, 8 ja 10; ILO 1949. aasta konventsioon töötasu kaitse kohta (nr 95); Euroopa sotsiaalharta artikli 4 lõige 5; ILO 1992. aasta konventsioon töötajate nõuete kaitse kohta (tööandja maksejõetus) (nr 173); Euroopa sotsiaalharta (muudetud 1996. aastal) artikkel 25 https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007cf93.

48

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/173

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Õiglane töö platvormimajanduses“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Saksamaa taotlusel)

(2020/C 429/23)

| Raportöör: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportöör:

Carlos Manuel TRINDADE

| Nõukogu eesistujariigi Saksamaa taotlus | kiri 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| | |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 182/23/8 |

Nõukogu eesistujariigi Saksamaa taotlus

kiri 18.2.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

182/23/8

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et eesistujariigi Saksamaa taotlusel koostatud käesoleva arvamuse eesmärk on terviklikku lähenemisviisi järgides kirjeldada üldist raamistikku, millega tagada platvormimajanduses inimväärne töö. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee soovitab võtta platvormitööd käsitlevate küsimustega tegelemisel ja nende lahendamisel eelkõige arvesse kestliku arengu eesmärke, digitaalset tegevuskava ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib, et vaatamata kasvuvõimalustele on platvormimajanduse osatähtsus veel väike. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ta märgib, et platvormidel on „majandusele üldiselt positiivne mõju“, (1) sest need aitavad kaasa nii töökohtade loomisele ja uuendustele, paindlikkusele ja töötajate autonoomsusele kui ka töötajate (sageli täiendava) sissetuleku tagamisele ning võimaldavad haavatavatele inimestele juurdepääsu töökohtadele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee märgib, et on olemas ohud, mida ei tohi alahinnata: i) töötajate puhul põhiõiguste (sh organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse) eiramine, ebakindlus, madal töötasu, töö kasvav intensiivsus, töö äärmuslik killustumine maailma mastaabis ning asjaolu, et töötajad ei ole hõlmatud sotsiaalkindlustussüsteemidega; ii) ühiskonna jaoks risk, mis suurendab sotsiaalsete standardite alandamisest tulenevat konkurentsi, millel on kahjulikud tagajärjed nii tööandjatele, kes kannatavad talumatu konkurentsisurve all, kui ka liikmesriikidele, kes jäävad ilma maksutulust ja sotsiaalkindlustusmaksetest. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on teadlik, et platvormidega seotud mõisted tekitavad vaidlusi, eelkõige seoses sellega, et platvorme peetakse „tööandjateks“, mitte aga „pakkumise ja nõudluse vahendajateks“, ning seoses „palgatöötajate“ ja „füüsilisest isikust ettevõtjatega“, sest asjaomastel vaidlustel on tagajärjed nende õigustele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid teeksid tööd asjaomaste mõistete selgitamiseks, arvestades tööalaste õigusaktide kohaldamise ja suure hulga tööalase kaitse õigustega seotud tagajärgi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab ELil ja liikmesriikidel liikuda mõistete ühtlustamise suunas, et saavutada platvormimajanduses inimväärne töö. Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma mõõdupuuks järgmised punktid: i) majanduslik sõltuvus ja tööalane alluvussuhe, kuna töötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, tuleb põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes; iii) platvormide puhul kasutatavaid algoritme tuleks kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid suulisi või kirjalikke juhiseid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee soovitab, arvestades liikmesriikide suveräänsust sotsiaalküsimustes, töötada välja suunised, mis aitaksid selgitada tööhõivestaatust platvormidel. Komitee on seisukohal, et platvormimajanduses tuleks võtta meetmeid tagamaks, et kõigil töötajatel oleks juurdepääs reale õigustele ja kaitsele, sõltumata nende tööhõivestaatusest või lepingu liigist. Sellega kindlustatakse, et teatavad ettevõtjad ei saa oma kohustuste ja vastutuse eiramise tõttu konkurentsieelist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab selgitada kõigi nende osaliste vastutust, kes on seotud küsimustega nagu tervishoid ja ohutus, andmekaitse, kindlustus ja õiguslik vastutus, et hinnata, kohandada ja ühtlustada kehtivaid eeskirju. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et sotsiaaldialoogil ja kollektiivläbirääkimistel peab olema oluline roll kõigil tasanditel ning sotsiaalpartnerite autonoomiat tuleb täielikult austada, et tagada platvormimajanduses kvaliteetne töö. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee soovitab koostada platvormide, töötajate ja tarbijate kaasamisel tegevusjuhendid, milles ühendatakse töötasu, töötingimuste ja teenuse kvaliteedi alased parimad tavad ja suunised. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kutsub komisjoni üles arvesse võtma deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi, mis käsitlevad maksustamist platvormimajanduses. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ta viitaks ka oma varasemale soovitusele, et Euroopa Komisjon, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) peaksid kõikidel asjakohastel tasanditel tegema koostööd sotsiaalpartnerite ja laiemalt kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et töötada inimväärsete töötingimuste ja vajaliku kaitse kohta välja asjakohased sätted (2). Sellega seoses loodab komitee, et selle ühistöö tulemusel võib sündida ILO konventsioon platvormide kohta. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee arvates tuleks võtta meetmeid tagamaks, et platvormid annaksid teavet, mis võimaldaks läbipaistvust ja prognoositavust kõigi asjaosaliste jaoks. Selleks tuleks platvormid igas liikmesriigis registreerida ja luua ELis andmebaas platvormimajanduse arengu jälgimiseks. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee avaldab toetust tööle, mida komisjon on teinud platvormimajandust käsitlevas uuringus. Samas on järjekindla ja süstemaatilise teabe vahel riikides ja ELis suur lõhe. Komitee nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ühendaksid oma jõud statistikal põhineva teabe täiustamiseks. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Taust

| 2.1. | Käesoleva arvamuse eesmärk on vastata küsimustele, mille Saksamaa tööministeerium tõstatas seoses platvormitööga, tehes kindlaks peamised probleemid ja võimalused ning arutledes platvormitöötajate olukorra, töötajate töötingimusi parandavate poliitikavahendite ja parimate reguleerimistavade üle. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Praegune areng, mille puhul kerkivad esile digiplatvormid, hõlmab hiljutisi uuendusi: elutähtis uuendus internet, suuremahulised andmebaasid (suurandmed), mille abil saab töödelda hiiglasuuri andmekogumeid, ning mobiilseadmed, mis võimaldavad tarbijatel, töötajatel ja teenuseosutajatel mobiilsele internetile ükskõik millal ja ükskõik kus juurde pääseda (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Platvormitööd käsitlevate küsimustega tegelemisel ja nende lahendamisel tuleb lähtuda eelkõige kestliku arengu eesmärkidest, digitaalsest tegevuskavast ja Euroopa sotsiaalõiguste sambast. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee sooviks viidata ka mitmele varasemale arvamusele, (4) milles käsitletakse majanduse digitaalset üleminekut ja uute töövormide esilekerkimist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Platvormide keerukus, ühtlustatud terminoloogia ja statistiliste andmete puudumine teevad nende ulatuse ja kasvu prognoosimise keeruliseks. OECD andmetel (5) ilmneb enamikust uuringutest, et platvormitööga on kogu tööjõust seotud 0,5–3 %. 16 Euroopa riigist koosnevas rühmas teeb vaid 1,4 % elanikkonnast vanuses 16–74 eluaastat põhitööna platvormitööd (alates 0,6 % st Soomes kuni 2,7 % ni Madalmaades) (6). Umbes 11 % täiskasvanutest on mingil perioodil teinud platvormitööd (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Platvormitöö tulevase kasvu suhtes valitseb ebakindlus, (8) kuna selle kasv sõltub tehnoloogia arengust, uutest ärimudelitest, andmekaitsest ja tarbijapoliitikast. Mõne autori hinnangul kasvasid platvormitehingud ja -tulu perioodil 2013–2015 peaaegu kolm korda (9). Komitee arvates tuleks luua platvormide register, eelkõige majanduslike, tööalaste ja sotsiaalsete aspektide osas, mis võimaldaks olukorda paremini mõista. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Platvormitöö eristuv tunnusjoon on see, et hõlmatud on platvormi, töötaja ja kasutaja vaheline suhe. Vahendamisel kasutatakse suuresti tehnoloogiat ja algoritme, see on sageli läbipaistmatu ja mõjutab töötingimusi (seoses vahendamise mõjuga tööjaotusele ja -korraldusele) ning töötajate hindamist. See nn vahenduse must kast on platvormitöö eristuv tunnusjoon (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Eurofoundi andmetel (11) on platvormitöö tööhõive vorm, mille puhul kasutatakse veebiplatvormi, mis aitab organisatsioonidel või üksikisikutel juurde pääseda teistele organisatsioonidele või üksikisikutele, et lahendada probleeme või pakkuda teenuseid, mille eest saadakse tasu. Platvormitöö põhijooned on järgmised:






  — | tasustatav töö on korraldatud veebiplatvormi kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

tasustatav töö on korraldatud veebiplatvormi kaudu;

| — | kolm seotud osapoolt: veebiplatvorm, klient ja töötaja; |
| --- | --- |

—

kolm seotud osapoolt: veebiplatvorm, klient ja töötaja;

| — | eesmärk on täita konkreetseid ülesandeid või lahendada konkreetseid probleeme; |
| --- | --- |

—

eesmärk on täita konkreetseid ülesandeid või lahendada konkreetseid probleeme;

| — | töö on allhangitud või tellitud lepingulisel alusel; |
| --- | --- |

—

töö on allhangitud või tellitud lepingulisel alusel;

| — | töö jaotatakse ülesanneteks; |
| --- | --- |

—

töö jaotatakse ülesanneteks;

| — | teenuseid osutatakse nõudmisel. |
| --- | --- |

—

teenuseid osutatakse nõudmisel.

| 2.9. | Töötajate staatus on üks platvormitöö põhiaspekte. Üldjuhul on platvormid pakkumise ja nõudluse vahendajad, mitte tööandjad, sest tööalane alluvussuhe puudub. Selles olukorras peetakse töötajaid palgaliste töötajate asemel pigem füüsilisest isikust ettevõtjateks, mistõttu saab vältida tööhõivealaste (sh tervishoiu- ja ohutusalaste) ning sotsiaalkaitset ja maksustamist reguleerivate õigusaktide kohaldamist. Kuigi komitee leiab, et on olemas tõelised füüsilisest ettevõtjast isikud, tuleks tema arvates ELil ja liikmesriikidel selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes. See tagaks nende töötajate huvide kaitse, kelle peamine sissetulek pärineb platvormidelt. Komitee on siiski seisukohal, et tõelistel füüsilisest isikust ettevõtjatel peaks olema lubatud seda staatust säilitada, kui nad seda ilmselgelt soovivad. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee märgib, et olemas on palju mitmesuguseid ja erinevaid platvorme. Eri liiki platvormide rühmitamise kriteeriumid on töö liik (kõrged või madalad nõudmised oskustele), ruum või füüsiline asukoht, kus teenust pakutakse (veebis või veebiväliselt) ja kes teeb valikumenetluses otsuse (platvorm, töötaja või klient). Mõnel juhul võetakse arvesse ka lisakriteeriume, näiteks erinevusi tööjaotuses ja töötajate autonoomias (12). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ILO (13) leiab, et platvormidega kaasnevad spetsiifilised regulatiivsed probleemid, ning toob esile mitu probleemset valdkonda, sealhulgas vähetasustatud töö (suur osa sellest jääb alla miinimumpalga), sotsiaalkindlustuskaitse puudumine (mõjutab 91 % platvormi Amazon Mechanical Turk töötajatest), töö vastuvõtmisest keeldumine (kümnest üheksa töötaja puhul on töö vastuvõtmisest keeldutud), töö eest vahendustasu maksmine vastupidiselt mitmele ILO töötasu kaitset käsitlevale konventsioonile, ametiühingutesse mittekuulumine ja kollektiivläbirääkimiste puudumine. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Platvormitööd iseloomustab sooline ja vanuseline mõõde. Tarkvaraarendus- ja transporditeenuseid pakuvad peamiselt mehed, naised on ülekaalus tõlkimise ja kohapealsete teenuste pakkumisel. Noored on platvormidel suhteliselt üleesindatud, eriti juhtudel, kui üle 50 % nende sissetulekust saadakse platvormidelt või kui nad töötavad platvormides kauem kui 20 tundi nädalas; mõnel juhul hakkavad platvormides osalema eakad inimesed. Komitee leiab, et olukorra paremaks mõistmiseks ja sobivate avalike poliitikameetmete määratlemiseks on vaja täiendavaid uuringuid. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Platvormimajandusega kaasnevad probleemid, võimalused ja riskid

| 3.1. | Platvormidel on „majandusele üldiselt positiivne mõju“, (14) sest need aitavad kaasa nii töökohtade loomisele ja uuendustele, paindlikkusele ja töötajate autonoomsusele kui ka töötajate (sageli täiendava) sissetuleku tagamisele, vähendavad tööturule pääsemise tõkkeid ning võimaldavad haavatavatele inimestele juurdepääsu töökohtadele (15). Komisjon märgib, et „jagamismajandus loob uusi tööhõivevõimalusi, tekitab tulusid, mis jäävad väljapoole traditsioonilisi lineaarseid töösuhteid, ning võimaldab inimestel korraldada oma tööd paindlikult. See annab inimestele võimaluse olla majanduslikult aktiivne seal, kus traditsioonilisemad tööhõivevormid pole sobilikud või kättesaadavad“ (16). Vaatamata kõnealustele uutele võimalustele leiab komitee siiski, et platvormimajanduse makromajandusliku mõju kohta on veel vaja täiendavaid uuringuid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ent samas on töötajate puhul – välja arvatud kõrgelt kvalifitseeritud töötajate puhul – olemas ohud, mida ei tohi alahinnata, nagu põhiõiguste (sh organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse) eiramine, ebakindlus, madal töötasu, mida süvendab ülekvalifitseeritus, töö kasvav intensiivsus, töö äärmuslik killustumine maailma mastaabis ning asjaolu, et töötajad ei ole hõlmatud sotsiaalkindlustussüsteemidega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti uuringust (17) nähtub, et platvormitööga kaasnevad suuremad riskid, nii füüsilised kui ka sotsiaalsed, eelkõige töökoha ebakindlus ja kokkupuude mitmesuguste riskidega (liiklusõnnetused, keemilised ohud jne) ning samuti veebipõhise tegevusega kaasnevad ohud (küberkiusamine, kehahoiaku häired, nägemisväsimus ja stress, mida põhjustavad eri tegurid). Komitee soovitab selgitada kõigi nende osaliste vastutust, kes on seotud küsimustega nagu tervishoid ja ohutus, andmekaitse, kindlustus ja õiguslik vastutus, et hinnata, kohandada ja ühtlustada kehtivaid eeskirju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ka ühiskond on ohus. Nagu komitee on varasemalt märkinud, juhib komisjon tähelepanu sellele, et see suurendab „sotsiaalsete standardite alandamisest tulenevat konkurentsi, millel on kahjulikud tagajärjed nii tööandjatele, kes kannatavad talumatu konkurentsisurve all, kui ka liikmesriikidele, kes jäävad ilma maksutulust ja sotsiaalkindlustusmaksetest“ (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tarbijad on ohus ka seoses neile osutatavate teenuste kvaliteediga, sest õnnetuse või teenusega seotud probleemide korral on neil raske kindlaks teha, kes vastutab. Komitee leiab, et töötajate parem õiguskaitse tähendab tarbijate jaoks kvaliteedi paranemist. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee peab hiljutist arutelu platvormitöötajate probleemide üle oluliseks ja uuenduslikuks, (19) eelkõige tänu analüüsimudeli väljatöötamisele, mis hõlmab kolme põhimõõdet: töö, tööhõive ja sotsiaalsed suhted. Platvormide peamised probleemid on järgmised. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | „Töö“ mõõtme puhul: suunamine, järelevalve, hindamine (algoritmi abil), autonoomia tööjaotuse puhul ja füüsiline keskkond, eelkõige platvormide puhul, mis hõlmavad „madala kvalifikatsiooniga, kohapealset või kliendikeskset tööd“. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | „Tööhõive“ mõõtme puhul: staatus – arvatavasti kõige suurem probleem – tööandja ja lepingu kindlakstegemine, seda eriti lihttööd pakkuvate ja vähese autonoomiaga platvormide puhul. Muud probleemid – kuigi need on ühised kõigi mittestandardsete töövormide puhul – on sotsiaalne kaitse, töötervishoid ja tööohutus, sissetulek ja tööaeg. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | „Sotsiaalsete suhete“ mõõtme puhul: esindatus, kuigi see on ühine teiste mittestandardse töö vormidega. Paindlikkus ja killustatus teevad mittestandardset tööd tegevate isikute tuvastamise, tegevuse korraldamise ja esindamise väga keeruliseks. Lisaks on platvormitöö olemuselt eraldatud, geograafiliselt hajutatud, enamjaolt anonüümne ning töötajate (kes üksteisega konkureerivad ja osalevad teistel platvormidel) suure voolavusega. Reeglina ei võta platvormid tööandja rolli ega kuulu tööandjate liitudesse, jättes oma töötajad, ametiühingud ja poliitilise võimu kandjad ilma läbirääkimispartnerita. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4 | Kahjuliku mõjuga sotsiaalne käitumine ja diskrimineerimine on lihttööd pakkuvate platvormide puhul samuti tõsised probleemid, sest töötajad on üldiselt noored ja kuuluvad ebasoodsas olukorras olevate vähemuste hulka. Algoritmide kasutamine ja olukorrad, kus kliendid mõjutavad tööjaotust ja töö tegemist, süvendavad kahjuliku mõjuga käitumist ja diskrimineerimist veelgi. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5. | Andmekaitse kui üha kasvava tähtsusega küsimus on seoses andmete omandiõiguse ja kasutamisega platvormitöötajate ja tarbijate jaoks peamine ja spetsiifiline probleem. |
| --- | --- |

3.6.5.

4.   Töötajate staatus platvormimajanduses

| 4.1. | Komitee on seisukohal, et platvormimajanduse süsteemi nõuetekohase ja sujuva toimimise hõlbustamiseks tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil teha jõupingutusi, et selgitada ja reguleerida platvormitöötajate staatust ning tagada, et platvormid annavad teavet, mis tagab läbipaistvuse, prognoositavuse ja õiglase kohtlemise kõigi sidusrühmade jaoks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pidades meeles liikmesriikide suveräänsust sotsiaalküsimustes, aga ka vajadust järgida käimasoleva ühtlustamise põhimõtet, soovitab komitee koostada suunised tööhõivestaatuse määratlemiseks platvormidel, et tagada töötajatele juurdepääs õigustele ja kaitsele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopa uuringust (20) selgub, et kui töötajatelt küsitakse nende töösuhte kohta, vastab neist 68,1 %, et nad on palgatöötajad, ja 7,6 %, et nad on füüsilisest isikust ettevõtjad. Seega peab enamik küsitletutest end palgatöötajaks, olenemata sellest, kuidas platvorm neid klassifitseerib. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komisjon käsitleb staatuse küsimust (21) ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid teatises lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee koostas arvamuse, milles väitis, et riiklikke pädevusi austades tuleb kehtestada töötajate jaoks õigusraamistik, milles määratakse täpselt kindlaks vastavad töösuhtestaatused: inimväärne töötasu ja õigus osaleda kollektiivläbirääkimistes, kaitse omavoli eest, õigus end võrgust lahti ühendada, et hoida digitaalse töö aeg mõistlikes piirides jne (22). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Töötaja mõiste määratlemisel on Euroopa kohtupraktikas keskendutud alluvuse olemasolule, teenuse majanduslikule ja tõelisele olemusele ning tasu olemasolule (23). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee rõhutab Euroopa Liidu Kohtu kahe otsuse olulisust. Ühes tehakse oluline erand Euroopa konkurentsiõiguse kohaldamisel (C-67/96, Albany), kehtestades, et kui konkurentsi põhimõte läheb vastuollu sotsiaalpoliitikaga, ei kuulu töötajate kollektiivlepingud konkurentsiõiguse kohaldamisalasse. Teises kohtuotsuses (C-413/13, FNV Kunsten Informatie) toetas kohus Euroopa konkurentsiõiguse kokkusobivust kollektiivlepingutega, võttes vastu otsuse, et vabakutselised isikud olid „näiliselt iseseisvad füüsilisest isikust ettevõtjad“. Sellel on oluline tähtsus just platvormitöö puhul, võimaldades näiliselt füüsilisest isikust ettevõtjatest platvormitöötajate kohtlemist töötajatena (24). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mõnes liikmesriigis, näiteks Itaalias ja Prantsusmaal, on juba olemas kohtupraktika, milles järgitakse Euroopa Liidu Kohtu suuniseid (25). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Paljud platvormitöötajad ei ole seotud sotsiaalkindlustusskeemidega või neil ei ole nõuetekohaseid töötervishoiu ja tööohutuse tingimusi, kuigi kõiki neid õigusi loetakse põhiõigusteks ja need on sätestatud siseriiklikes õigusaktides, aluslepingutes, Euroopa õigusaktides ja ILO rahvusvahelistes standardites (26). Praegune pandeemiakriis näitab selgelt sotsiaalkindlustussüsteemide tähtsust demokraatlikes ühiskondades, kuna need süsteemid on toetanud suure osa elanikkonna sissetulekut, ning samal ajal on nende süsteemidega hõlmamata isikute haavatavus sotsiaal- ja tervisekaitse seisukohast suurenenud. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Poliitikameetmed digiplatvormide töötingimuste parandamiseks

| 5.1. | Komitee võtab teadmiseks hiljutise arutelu liikmesriikide vahendite mitmekesisuse üle, mille abil asjaomaste platvormidega seotud probleemidele vastu astuda (27). Üks vahendite rühm on oma olemuselt administratiivsem ja „karmim“ (õigusaktid, kohtuasutused ja tööinspektsioonid), teine on „leebem“ (kollektiivlepingud, (28) platvormide võetavad meetmed ja töötajate võetavad meetmed). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Õigusaktide kirjeldamisel märgitakse, et need on ainulaadsed ja vähem suunatud töötingimuste parandamisele või sotsiaalsele kaitsele kui konkurentsiküsimuste lahendamisele, kuigi sotsiaalset kaitset on paljudes riikides laiendatud füüsilisest isikust ettevõtjatele. Kohtuasutuste puhul valitseb ebakindlus selles, kuidas lahendada staatusega seotud vaidlusi. Kuigi riigid on püüdnud tõhustada inspektsioonide tööd, on paljude (veebipõhiste) platvormide puhul täheldatud teavitamisega seotud raskusi. Komitee arvates tuleks platvorme käsitlevates õigusaktides keskenduda majandus-, töö- ja sotsiaalvaldkonna reguleerimise kõige olulisematele probleemidele. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Kollektiivläbirääkimised on väga piiratud (konkurentsialased õigusaktid muudavad nn füüsilisest isikust ettevõtjate ja platvormide vahelised kollektiivläbirääkimised keeruliseks) ning kollektiivläbirääkimisi peetakse mõnes riigis (transpordi ja turustamise sektorid). Platvormimeetmed keskenduvad oma tegevust puudutava kriitika haldamisele, tööandjate liitudega ühinemisele, eneseregulatsioonile ja tegevusjuhenditele allakirjutamisele, tegevuse lakkamisele. Töötajate võetavad meetmed on erinevad, hõlmates meeleavaldusi ja streike, ning need ei ole esinenud mitte ainult kohapealsete oskusi nõudvate platvormide puhul, vaid ka muud liiki platvormide puhul, nagu juhtus ametiühingu IG Metalli 2016. aastal käivitatud projektiga, mis koos Rootsi ja Austria ametiühingutega andis alust Frankfurdi deklaratsiooni (Fair Crowd Work (Õiglane rahvatöö), 2016) vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Komitee peab oluliseks edendada platvormimajanduses tegevusjuhendeid, mis on koostatud koostöös platvormide, töötajate ja tarbijatega. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Komitee märgib, et asjaomased laiaulatuslikud meetmed, mis on kasutusele võetud platvormidel inimväärsete töötingimuste kehtestamiseks ja neist kinnipidamiseks, ei ole seni sobiva lahenduse tagamisel edu saavutanud. Enamik algatusi on toimunud riigi tasandil: tähelepanu on juhitud muudatustele, mis on tehtud kas konkreetsete õigusaktide vastuvõtmisel või tööalaste õigusaktide raames, võttes mõnel juhul kasutusele alltöö (palgaline töötaja) ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste (29). Komitee peab seda lahendust mitterahuldavaks. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tööinspektsioonide ja töövaidluskomisjonide poole pöördumise sagedus on liikmesriigiti erinev. Töövaidluskomisjoni poole pöördumisega on kaasnenud ebaühtlased otsused, kus mõnel juhul on leitud, et töösuhte puhul on tegemist alluvussuhtega, samas kui teiste puhul on leitud, et platvormitöötajad on füüsilisest isikust ettevõtjad. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EL ja liikmesriigid peavad võtma mõõdupuuks majandusliku sõltuvuse ja alluvuse mõiste. Platvormitöötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, ja kes töötavad alluvussuhtes, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad. Samuti tuleks platvormide puhul kasutatavaid algoritme kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid suulisi või kirjalikke juhiseid. Komitee on juba esitanud sellise käsitusviisi toetamiseks arvamuse (30). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tööinspektsioone tuleks tugevdada, et pöörata erilist tähelepanu platvormitöötajatele, et neil ei puuduks enam vajalik kaitse ning et peatada platvormidele omane ebaõiglane konkurentsitava teiste ettevõtetega võrreldes (31). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee on seisukohal, et töötajatele tuleb tagada sotsiaalkindlustus ning nõuetekohased töötervishoiu- ja tööohutustingimused. ELi institutsioonid väidavad, et kõigil töötajatel peab olema juurdepääs sotsiaalkindlustusele, sõltumata nende lepingute olemusest. Mitmes riigis on füüsilisest isikust ettevõtjatele kehtestatud konkreetsed kavad, milles on kajastatud eritingimused, mille alusel nad töötavad. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Töö tuleviku ülemaailmse komisjoni aruandes (32) tehakse ettepanek luua platvormide rahvusvaheline juhtimissüsteem (33). Seoses sellega on komitee varasemalt soovitanud, et Euroopa Komisjon, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) peaksid kõikidel asjakohastel tasanditel tegema koostööd sotsiaalpartnerite ja laiemalt kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et töötada inimväärsete töötingimuste ja vajaliku kaitse kohta välja asjakohased sätted (34). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Maksustamise osas leiab komitee, et kõik digimajanduses tegutsejad peaksid maksma makse. Siinkohal toetab komitee deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi, (35) mille kohaselt EL peab vastu võtma siduva õigusakti, mille alusel kohustatakse platvorme esitama kõigi tehingute andmed nende riikide maksuametitele, kus nad tegutsevad, esitama asjaomastele maksuametitele vajaliku teabe, et tagada kooskõla maksualaste õigusaktidega, teavitama töötajaid nende maksusoodustustest ja kohustustest ning kaitsma töötajaid selle eest, et neid klassifitseeritakse vääralt füüsilisest isikust ettevõtjateks. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Platvormitöö reguleerimise parimad tavad

| 6.1. | Komitee leiab kooskõlas rahvusvaheliste uuringutega, (36) et komisjon ja liikmesriigid peavad tagama tööturu reguleerimise, sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste ning oskuste alased piisavad poliitikameetmed. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Seoses tööturu reguleerimisega tuleb võtta meetmeid tagamaks, et kõigil töötajatel oleks kooskõlas riiklike süsteemide ja tavadega juurdepääs reale õigustele ja kaitsele, sõltumata nende tööhõivestaatusest või lepingu liigist. Sellega kindlustatakse, et teatavad ettevõtjad ei saa oma kohustuste ja vastutuse eiramise tõttu konkurentsieelist. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Füüsilisest isikust ettevõtjate ja palgatöö vaheline hall ala peab olema võimalikult väike ning asjaomaseid määratlusi tuleb standardiseerida ja selgitada võimalikult suurel määral ning vähendada töötajate ja tööandjate seas ebaselgust. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | Tegeleda tuleb näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise probleemiga, tugevdades kontrollide suutlikkust, vähendades ettevõtete soovi kasutada näiliste töösuhete klassifitseerimist ja määrates vale klassifitseerimise eest olulisi trahve. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | Rahvusvahelisel tasandil peaksid komisjon, OECD ja ILO käivitama ühised tööprotsessid, mis tooks tõenäoliselt kaasa platvorme käsitleva ILO konventsiooni vastuvõtmise. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.2. | Platvormide ja töötajate vahelise võimutasakaalu puudumisega tuleb tegeleda sotsiaaldialoogi ja kollektiivlepingute kaudu. Tegeleda tuleb ebaõiglaste turutavadega, et muuta töötasud, teave, õigused, kohustused ja vastutusvaldkonnad läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.2.1. | Hoogustada tuleb ELi ja liikmesriikide tasandi sotsiaaldialoogi ning liikmesriikide siseseid kollektiivläbirääkimisi, mis aitavad vajadusel koos õigusaktidega tagada paremad töötingimused. |
| --- | --- |

6.1.2.1.

| 6.1.2.2. | Töötajate ja tööandjate organisatsioonide roll on väga oluline, et tagada huvide esindatus Euroopa sotsiaalmudeli raames. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

| 6.1.3. | Koostöös platvormide, töötajate ja tarbijatega tuleb koostada tegevusjuhendid, milles ühendatakse töötasu, töötingimuste ja teenuse kvaliteedi alased parimad tavad ja suunised. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Liikmesriigid peavad pakkuma koolitus- ja karjäärivõimalusi neile töötajatele, kellel esineb koolitusega seotud probleeme, sest tavaliselt kuuluvad need töötajad ebasoodsamas olukorras olevatesse rühmadesse (olgu tegemist rändajate või muude põhjustega). |
| --- | --- |

6.1.4.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 54.

1

(2)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.9.

2

(3)  C. Degryse, „Digitalisation of the economy and its impact on labour markets“ (Majanduse digiüleminek ja selle mõju tööjõuturgudele), töödokument 2016.02, lk 7.

3

(4)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 54; ELT C 283, 10.8.2018, lk 39; ELT C 81, 2.3.2018, lk 145; ELT C 125, 21.4.2017, lk 10; ELT C 237, 6.7.2018, lk 1; ELT C 75, 10.3.2017, lk 33.

4

(5)  OECD, „Employment outlook 2019“ (Tööhõive ülevaade 2019), lk 55.

5

(6)  Z. Kilhoffer jt, „Study to gather evidence on the working conditions of platform workers“, detsember 2019, lk 45.

6

(7)  Sama, lk 47.

7

(8)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 48.

8

op. cit.

(9)  2015. aasta arvnäitajad 28,1 miljardit eurot ja 3,6 miljardit eurot, nagu märgib Z. Kilhoffer, op. cit., lk 48.

9

op. cit.

(10)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 15.

10

op. cit.

(11)  Eurofound 2018, „Employment and working conditions of selected types of platform work“ (Tööhõive ja töötingimused teatud liiki platvormitöö puhul), lk 9.

11

(12)  Samas, lk 15.

12

(13)  ILO, „Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms“ (Poliitiline reageerimine uutele töövormidele: digitaalsete tööplatvormide rahvusvaheline juhtimine), aprill 2019.

13

(14)  Vt joonealune märkus 1.

14

(15)  Vt joonealune märkus 1.

15

(16)  Komisjoni teatis „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“, COM(2016) 356 final.

16

(17)  Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet, „Protecting Workers in the Online Platform Economy. An overview of regulatory and policy developments in the EU“ (Töötajate kaitse veebiplatvormipõhises majanduses: ülevaade regulatiivsetest ja poliitilistest arengusuundadest Euroopa Liidus), 2017.

17

(18)  ELT C 283, 10.8.2018, lk 39, punkt 3.4.

18

(19)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 48–98.

19

op. cit.

(20)  COLLEEM (COLLaborative Economy and Employment). Vt Euroopa Komisjon, „Platform workers in Europe“ (Platvormitöötajad Euroopas), 2018, lk 4.

20

(21)  Euroopa Komisjon, „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“, 2016, lk 11–13.

21

(22)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 33, punkt 4.4.2.

22

(23)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 227.

23

op. cit.

(24)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 85.

24

op. cit.

(25)  Ülemkohtu otsus nr 1663/2020 (Itaalia) ja 28. novembri 2018. aasta otsus nr 17-20.079 (Prantsusmaa).

25

(26)  Sh 1952. aasta konventsioonis nr 102 koos selle hilisemate muudatustega.

26

(27)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 125–176.

27

op. cit.

(28)  Kuigi autorid liigitavad kollektiivläbirääkimised „leebete“ vahendite hulka kuuluvaks, on tõsiasi, et paljudes liikmesriikides on kollektiivläbirääkimistel õigusjõud ja need on „karm“ vahend.

28

(29)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 107.

29

op. cit.

(30)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 34, punkt 1.4 ja ELT C 283, 10.8.2018, lk 39, punkt 5.1.2.

30

(31)  Z. Kilhoffer, op. cit., lk 227.

31

op. cit.

(32)  ILO, op. cit.

32

op. cit

(33)  ILO töö tuleviku ülemaailmne komisjon, „Work for a brighter future“ (Töö ilusama tuleviku nimel), 2019.

33

(34)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.9.

34

(35)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 43.

35

(36)  OECD, „Employment Outlook 2019“ (Tööhõive ülevaade 2019), lk 32–36.

36

---

I LISA

DIGIPLATVORMID: TAVA

Selle lühiuuringu abil soovitakse kindlaks teha digiplatvormidega seotud hea tava ning peamise allikana on kasutatud Euroopa Ametiühingute Instituudi (ETUI) järgmist väljaannet: Isabelle Daugareilh jt, „The platform economy and social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), ETUI, 2019 (1).

| | RIIK | TAVA |
| --- | --- | --- |
| 1 | Saksamaa | 2017. aastal asutasid ametiühing IG Metall, ühendus Deutscher Crowdsourcing Verband ja kaheksa digiplatvormi rahvalt tellitava töö tegevusjuhendi rakendamiseks ombudsmani büroo (2). |
| 2 | Austria | (2019. aastal) kiideti heaks kollektiivleping, mis hõlmas toidujagamisettevõtet ja töötajaid (kullereid) ning mis hakkas kehtima alates 2020. aasta jaanuarist. Tööhõivestaatus ei ole selge (3). |
| 3 | Belgia | On olemas komisjon (Commission administrative de règlement de la relation de travail), kes teeb töösuhete klassifitseerimise kohta otsuseid (4). |
| 4 | Taani | 2018. aasta juulis sõlmiti puhastusteenuseid pakkuva digiplatvormi Hilfr ja ametiühingu vahel kollektiivleping. Töötajad alustavad füüsilisest isikust ettevõtjana, kuid 100 töötunni täitumisel sõlmitakse nendega tööleping (5). |
| 5 | Hispaania | Digiplatvormi Deliveroo töötajad asutasid (2017. aastal) veebisaidil Ridersxderechos oma huvide kaitseks platvormi. Ametiühing UGT käivitas 2017. aastal portaali Turespuestasindical (6). |
| 6 | Hispaania | 2018. aastal sõlmiti tööandjate keskliitude (Fomento del Trabajo, PIMEC ja Fepime) ja ametiühingute (CC. OO. ja UGT) vahel ajavahemikuks 2018–2020 Kataloonia kutsealadevaheline leping. See leping sisaldab platvormitööd käsitlevat jaotist (7). |
| 7 | Prantsusmaa | Toidujagamisplatvormi töötajad on moodustanud ametiühinguid (nt Bordeaux) (8). |
| 8 | Itaalia | 2019. aastal võeti Lazio maakonnas vastu konkreetne õigusakt, millega reguleeritakse digiplatvormide kaudu töötamist. Õigusaktis määratletakse digitöötajad ja kehtestatakse kohaldatavad õigused (9). |
| 9 | Itaalia | Riiklik kollektiivleping logistikasektoris 2018. aastal: võetakse kasutusele „vedaja“ kategooria, mida kirjeldatakse tööandja alluvuses tehtava tööna. Sama kehtib ka toidu kullerteenust pakkuva digiplatvormiga Laconsegna sõlmitud kollektiivlepingu puhul. Ametiühingud kinnitavad asjaomased lepingud (10). |
| 10 | Itaalia | 2018. aastal allkirjastati Bologna linnavalitsuse (?) ja kahe platvormi (Sgnam ja MyMenu) vahel digiplatvormi töötajate põhiõiguste harta (Bologna harta). Selles ei reguleerita töötajate tööhõivestaatust (11). |
| 11 | Portugal | Tööseadustikus sätestatakse kriteeriumid, mille alusel saab eeldada töölepingu olemasolu. Digitaalse transpordi platvorme käsitlevas õiguses (nn Uberi õiguses) viidatakse kullerite ja platvormi vahelise õigusliku seose puhul sõnaselgelt tööseadustikule (12). |
| 12 | Šveits | Rattakullereid hõlmav kollektiivleping, mis sõlmiti 2019. aastal ametiühingu ja tööandjate liidu vahel (13). |
| 13 | Euroopa sotsiaalpartnerid | Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatu raamkokkulepe digiülemineku kohta – juuni 2020 (14). |

RIIK

TAVA

1

Saksamaa

2017. aastal asutasid ametiühing IG Metall, ühendus Deutscher Crowdsourcing Verband ja kaheksa digiplatvormi rahvalt tellitava töö tegevusjuhendi rakendamiseks ombudsmani büroo (2).

2

Austria

(2019. aastal) kiideti heaks kollektiivleping, mis hõlmas toidujagamisettevõtet ja töötajaid (kullereid) ning mis hakkas kehtima alates 2020. aasta jaanuarist. Tööhõivestaatus ei ole selge (3).

3

Belgia

On olemas komisjon (Commission administrative de règlement de la relation de travail), kes teeb töösuhete klassifitseerimise kohta otsuseid (4).

4

Taani

2018. aasta juulis sõlmiti puhastusteenuseid pakkuva digiplatvormi Hilfr ja ametiühingu vahel kollektiivleping. Töötajad alustavad füüsilisest isikust ettevõtjana, kuid 100 töötunni täitumisel sõlmitakse nendega tööleping (5).

5

Hispaania

Digiplatvormi Deliveroo töötajad asutasid (2017. aastal) veebisaidil Ridersxderechos oma huvide kaitseks platvormi. Ametiühing UGT käivitas 2017. aastal portaali Turespuestasindical (6).

6

Hispaania

2018. aastal sõlmiti tööandjate keskliitude (Fomento del Trabajo, PIMEC ja Fepime) ja ametiühingute (CC. OO. ja UGT) vahel ajavahemikuks 2018–2020 Kataloonia kutsealadevaheline leping. See leping sisaldab platvormitööd käsitlevat jaotist (7).

7

Prantsusmaa

Toidujagamisplatvormi töötajad on moodustanud ametiühinguid (nt Bordeaux) (8).

8

Itaalia

2019. aastal võeti Lazio maakonnas vastu konkreetne õigusakt, millega reguleeritakse digiplatvormide kaudu töötamist. Õigusaktis määratletakse digitöötajad ja kehtestatakse kohaldatavad õigused (9).

9

Itaalia

Riiklik kollektiivleping logistikasektoris 2018. aastal: võetakse kasutusele „vedaja“ kategooria, mida kirjeldatakse tööandja alluvuses tehtava tööna. Sama kehtib ka toidu kullerteenust pakkuva digiplatvormiga Laconsegna sõlmitud kollektiivlepingu puhul. Ametiühingud kinnitavad asjaomased lepingud (10).

10

Itaalia

2018. aastal allkirjastati Bologna linnavalitsuse (?) ja kahe platvormi (Sgnam ja MyMenu) vahel digiplatvormi töötajate põhiõiguste harta (Bologna harta). Selles ei reguleerita töötajate tööhõivestaatust (11).

11

Portugal

Tööseadustikus sätestatakse kriteeriumid, mille alusel saab eeldada töölepingu olemasolu. Digitaalse transpordi platvorme käsitlevas õiguses (nn Uberi õiguses) viidatakse kullerite ja platvormi vahelise õigusliku seose puhul sõnaselgelt tööseadustikule (12).

12

Šveits

Rattakullereid hõlmav kollektiivleping, mis sõlmiti 2019. aastal ametiühingu ja tööandjate liidu vahel (13).

13

Euroopa sotsiaalpartnerid

Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatu raamkokkulepe digiülemineku kohta – juuni 2020 (14).

---

(1)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, toimetanud Isabelle Daugareilh, Christophe Degryse ja Philippe Pochet, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis).

(2)  ILO, „Policy responses to new forms of work. International governance of digital labour platforms“ (Poliitiline reageerimine uutele töövormidele: digitaalsete tööplatvormide rahvusvaheline juhtimine), aprill 2019, lk 6–7.

(3)  Eurofound, vt platvormimajanduse algatused: https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy/initiatives.

(4)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“, lk 46; vt portaal https://commissionrelationstravail.belgium.be/fr/.

(5)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 42; vt ka https://www.equaltimes.org/in-denmark-a-historic-collective?lang=en#.XsjN8DpKhPa.

(6)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 102 ja 103; vt https://twitter.com/ridersxderechos ja https://www.ugt.es/turespuestasindicales.

(7)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 104–105.

(8)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 57.

(9)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 68. See ei tundu reguleerivat töötajate staatust (palgatöötaja/ füüsilisest isikust ettevõtja).

(10)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 71–72.

(11)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 72.

(12)  Portugal: 10. augusti 2018. aasta seadus nr 45/2028.

(13)  ETUI, 2019, töödokument 2019.10, „The platform economy and Social law: Key issues in comparative perspective“ (Platvormimajandus ja sotsiaalõigus: põhiküsimused võrdlevas perspektiivis), lk 111–112.

(14)  Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatu raamkokkulepe digiülemineku kohta.

---

II LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 2.9

Muuta järgmiselt:

| 2.9 | Töötajate staatus on üks platvormitöö põhiaspekte. Üldjuhul on platvormid pakkumise ja nõudluse vahendajad, mitte tööandjad, sest tööalane alluvussuhe puudub. Selles olukorras peetakse töötajaid palgaliste töötajate asemel pigem füüsilisest isikust ettevõtjateks, mistõttu saab vältida tööhõivealaste (sh tervishoiu- ja ohutusalaste) ning sotsiaalkaitset ja maksustamist reguleerivate õigusaktide kohaldamist. Kuigi komitee leiab, et on olemas tõelised füüsilisest ettevõtjast isikud, tuleks tema arvates ELil ja liikmesriikidel selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes, pidades silmas põhimõttelisi erinevusi, mis eristavad töötajat füüsilisest isikust ettevõtjast (töö iseloom, alluvussuhte olemasolu ja tasu). See tagaks nende töötajate huvide kaitse, kelle peamine sissetulek pärineb platvormidelt. Komitee on siiski seisukohal, et tõelistel füüsilisest isikust ettevõtjatel peaks olema lubatud seda staatust säilitada, kui nad seda ilmselgelt soovivad. |
| --- | --- |

2.9

Töötajate staatus on üks platvormitöö põhiaspekte. Üldjuhul on platvormid pakkumise ja nõudluse vahendajad, mitte tööandjad, sest tööalane alluvussuhe puudub. Selles olukorras peetakse töötajaid palgaliste töötajate asemel pigem füüsilisest isikust ettevõtjateks, mistõttu saab vältida tööhõivealaste (sh tervishoiu- ja ohutusalaste) ning sotsiaalkaitset ja maksustamist reguleerivate õigusaktide kohaldamist. Kuigi komitee leiab, et on olemas tõelised füüsilisest ettevõtjast isikud, tuleks tema arvates ELil ja liikmesriikidel selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes, pidades silmas põhimõttelisi erinevusi, mis eristavad töötajat füüsilisest isikust ettevõtjast (töö iseloom, alluvussuhte olemasolu ja tasu). See tagaks nende töötajate huvide kaitse, kelle peamine sissetulek pärineb platvormidelt. Komitee on siiski seisukohal, et tõelistel füüsilisest isikust ettevõtjatel peaks olema lubatud seda staatust säilitada, kui nad seda ilmselgelt soovivad.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni sõnul on töötaja staatus vastuoluline küsimus ja poliitilisest seisukohast üks kõige asjakohasemaid, kui platvormi kaudu kaubeldav peamine kaup on tööjõud. Komisjon käsitleb staatuse küsimust ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid komisjoni teatises „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. Nende kriteeriumide tõttu ei ole vaja töötaja staatust Euroopa tasandil täiendavalt reguleerida. Liikmesriikide tasandil on tehtud mitmeid eri algatusi, mõnel juhul on kasutusele võetud alluvussuhtega töö ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste.

Töötaja staatuse suhtes on samuti oluline märkida, et Euroopa sotsiaalpartnerite hiljutises sõltumatus raamkokkuleppes digiülemineku kohta on sätestatud, et see hõlmab kõiki avaliku ja erasektori töötajaid ja tööandjaid, sealhulgas tegevusi, mille puhul kasutatakse veebiplatvorme, kus on olemas töösuhe vastavalt liikmesriigi määratlusele.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 65 |
| --- | --- |
| Vastu: | 99 |
| Erapooletuid: | 13 |

Poolt:

65

Vastu:

99

Erapooletuid:

13

Punkt 5.4

Muuta järgmiselt:

| 5.4 | Töötaja staatuse üldkriteeriumite (alluvussuhe, töö iseloom ja tasu) kohaldamisel peaksid EL ja liikmesriigid peavad võtma üheks peamiseks mõõdupuuks majandusliku sõltuvuse ja alluvuse mõiste, et tagada õiglased töötingimused platvormitöötajatele
  . Platvormitöötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, ja kes töötavad alluvussuhtes, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad. Samuti võib
  tuleks platvormide puhul kasutatavaid algoritme kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid siduvaid suulisi või kirjalikke juhiseid. Komitee on juba esitanud sellise käsitusviisi toetamiseks arvamuse. |
| --- | --- |

5.4

Töötaja staatuse üldkriteeriumite (alluvussuhe, töö iseloom ja tasu) kohaldamisel peaksid EL ja liikmesriigid peavad võtma üheks peamiseks mõõdupuuks majandusliku sõltuvuse ja alluvuse mõiste, et tagada õiglased töötingimused platvormitöötajatele
  . Platvormitöötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, ja kes töötavad alluvussuhtes, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad. Samuti võib
  tuleks platvormide puhul kasutatavaid algoritme kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid siduvaid suulisi või kirjalikke juhiseid. Komitee on juba esitanud sellise käsitusviisi toetamiseks arvamuse.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni sõnul on töötaja staatus vastuoluline küsimus ja poliitilisest seisukohast üks kõige asjakohasemaid, kui platvormi kaudu kaubeldav peamine kaup on tööjõud. Komisjon käsitleb staatuse küsimust ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid komisjoni teatises „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. Nende kriteeriumide tõttu ei ole vaja töötaja staatust Euroopa tasandil täiendavalt reguleerida. Liikmesriikide tasandil on tehtud mitmeid eri algatusi, mõnel juhul on kasutusele võetud alluvussuhtega töö ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste.

Töötaja staatuse suhtes on samuti oluline märkida, et Euroopa sotsiaalpartnerite hiljutises sõltumatus raamkokkuleppes digiülemineku kohta on sätestatud, et see hõlmab kõiki avaliku ja erasektori töötajaid ja tööandjaid, sealhulgas tegevusi, mille puhul kasutatakse veebiplatvorme, kus on olemas töösuhe vastavalt liikmesriigi määratlusele.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 64 |
| --- | --- |
| Vastu: | 98 |
| Erapooletuid: | 14 |

Poolt:

64

Vastu:

98

Erapooletuid:

14

Punkt 5.8

Muuta järgmiselt:

| 5.8 | Komitee kutsub üles võtma riikide maksusüsteemides arvesse jagamismajandust ja digiplatvorme, järgides selles sektoris õiglasele maksustamissüsteemile iseloomulikke põhimõtteid, st ühtsust, prognoositavust ja neutraalsust, tagades samal ajal avaliku huvi selle vastu, et kõik asjaomased osalised täidaksid maksukohustusi
   (1)
  . Maksustamise osas leiab komitee, et kõik digimajanduses tegutsejad peaksid maksma makse. Siinkohal toetab komitee deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi,
   (2)

  mille kohaselt EL peab vastu võtma siduva õigusakti, mille alusel kohustatakse platvorme esitama kõigi tehingute andmed nende riikide maksuametitele, kus nad tegutsevad, esitama asjaomastele maksuametitele vajaliku teabe, et tagada kooskõla maksualaste õigusaktidega, teavitama töötajaid nende maksusoodustustest ja kohustustest ning kaitsma töötajaid selle eest, et neid klassifitseeritakse vääralt füüsilisest isikust ettevõtjateks. |
| --- | --- |

5.8

Komitee kutsub üles võtma riikide maksusüsteemides arvesse jagamismajandust ja digiplatvorme, järgides selles sektoris õiglasele maksustamissüsteemile iseloomulikke põhimõtteid, st ühtsust, prognoositavust ja neutraalsust, tagades samal ajal avaliku huvi selle vastu, et kõik asjaomased osalised täidaksid maksukohustusi
   (1)
  . Maksustamise osas leiab komitee, et kõik digimajanduses tegutsejad peaksid maksma makse. Siinkohal toetab komitee deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi,
   (2)

  mille kohaselt EL peab vastu võtma siduva õigusakti, mille alusel kohustatakse platvorme esitama kõigi tehingute andmed nende riikide maksuametitele, kus nad tegutsevad, esitama asjaomastele maksuametitele vajaliku teabe, et tagada kooskõla maksualaste õigusaktidega, teavitama töötajaid nende maksusoodustustest ja kohustustest ning kaitsma töötajaid selle eest, et neid klassifitseeritakse vääralt füüsilisest isikust ettevõtjateks.

Motivatsioon

Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse jagamismajanduse maksustamise kohta (arvamus ECO/500: „Jagamismajanduse maksustamine – aruandlusnõuded“) ning oleks asjakohasem viidata sellele kokkulepitud tekstile.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 64 |
| --- | --- |
| Vastu: | 97 |
| Erapooletuid: | 14 |

Poolt:

64

Vastu:

97

Erapooletuid:

14

Punkt 1.8

Muuta järgmiselt:

| 1.8 | Komitee soovitab ELil ja liikmesriikidel liikuda mõistete ühtlustamise suunas, et saavutada platvormimajanduses inimväärne töö. Selleks ja õiglaste töötingimuste tagamiseks eelkõige töötajatele, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, peaksid komisjon ja liikmesriigid töötaja staatuse üldkriteeriumite (alluvussuhe, töö iseloom ja tasu) kohaldamisel võtma mõõdupuuks järgmised punktid: i) majanduslik sõltuvus ja tööalane alluvussuhe, kuna töötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, tuleb
  tuleks põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes, pidades silmas põhimõttelisi erinevusi, mis eristavad töötajat füüsilisest isikust ettevõtjast (töö iseloom, alluvussuhte olemasolu ja tasu); iii) platvormide puhul kasutatavaid algoritme tuleks
  võib kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid siduvaid suulisi või kirjalikke juhiseid. |
| --- | --- |

1.8

Komitee soovitab ELil ja liikmesriikidel liikuda mõistete ühtlustamise suunas, et saavutada platvormimajanduses inimväärne töö. Selleks ja õiglaste töötingimuste tagamiseks eelkõige töötajatele, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, peaksid komisjon ja liikmesriigid töötaja staatuse üldkriteeriumite (alluvussuhe, töö iseloom ja tasu) kohaldamisel võtma mõõdupuuks järgmised punktid: i) majanduslik sõltuvus ja tööalane alluvussuhe, kuna töötajad, kelle elatis sõltub peamiselt sellest tasust, mida nad asjaomase töö tegemise eest saavad, on palgatöötajad, mitte aga füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) selle põhimõtte kohaldamist, mille alusel loetakse töötajat vastupidist tõendavate tõendite puudumisel palgatöötajaks, tuleb
  tuleks põhjalikult uurida kõigis selle mõõtmetes, pidades silmas põhimõttelisi erinevusi, mis eristavad töötajat füüsilisest isikust ettevõtjast (töö iseloom, alluvussuhte olemasolu ja tasu); iii) platvormide puhul kasutatavaid algoritme tuleks
  võib kaaluda samal viisil nagu traditsioonilise töö puhul antavaid siduvaid suulisi või kirjalikke juhiseid.

Motivatsioon

Euroopa Komisjoni sõnul on töötaja staatus vastuoluline küsimus ja poliitilisest seisukohast üks kõige asjakohasemaid, kui platvormi kaudu kaubeldav peamine kaup on tööjõud. Komisjon käsitleb staatuse küsimust ja leiab, et töötajat saab füüsilisest isikust ettevõtjast eristada kolme kriteeriumi alusel, milleks on alluvusseose olemasolu, töö iseloom ja tasu olemasolu. Need kriteeriumid on määratletud töötaja mõiste kohaldamiseks ELis, kuid komisjoni teatises „Euroopa jagamismajanduse tegevuskava“ lisatakse, et liikmesriikide kohtud tavatsevad samu kriteeriume rakendada ka oma riiklikes pädevusvaldkondades. Nende kriteeriumide tõttu ei ole vaja töötaja staatust Euroopa tasandil täiendavalt reguleerida. Liikmesriikide tasandil on tehtud mitmeid eri algatusi, mõnel juhul on kasutusele võetud alluvussuhtega töö ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vahepealse kategooria mõiste.

Töötaja staatuse suhtes on samuti oluline märkida, et Euroopa sotsiaalpartnerite hiljutises sõltumatus raamkokkuleppes digiülemineku kohta on sätestatud, et see hõlmab kõiki avaliku ja erasektori töötajaid ja tööandjaid, sealhulgas tegevusi, mille puhul kasutatakse veebiplatvorme, kus on olemas töösuhe vastavalt liikmesriigi määratlusele.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 63 |
| --- | --- |
| Vastu: | 99 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

63

Vastu:

99

Erapooletuid:

15

Punkt 1.13

Muuta järgmiselt:

| 1.13 | Komitee kutsub üles võtma riikide maksusüsteemides arvesse jagamismajandust ja digiplatvorme, järgides selles sektoris õiglasele maksustamissüsteemile iseloomulikke põhimõtteid, st ühtsust, prognoositavust ja neutraalsust, tagades samal ajal avaliku huvi selle vastu, et kõik asjaomased osalised täidaksid maksukohustusi
   (3)
  . Komitee kutsub komisjoni üles arvesse võtma deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi, mis käsitlevad maksustamist platvormimajanduses. |
| --- | --- |

1.13

Komitee kutsub üles võtma riikide maksusüsteemides arvesse jagamismajandust ja digiplatvorme, järgides selles sektoris õiglasele maksustamissüsteemile iseloomulikke põhimõtteid, st ühtsust, prognoositavust ja neutraalsust, tagades samal ajal avaliku huvi selle vastu, et kõik asjaomased osalised täidaksid maksukohustusi
   (3)
  . Komitee kutsub komisjoni üles arvesse võtma deklareerimata tööga tegelemise alast koostööd edendava Euroopa platvormi soovitusi, mis käsitlevad maksustamist platvormimajanduses.

Motivatsioon

Komitee võttis hiljuti vastu arvamuse jagamismajanduse maksustamise kohta (arvamus ECO/500: „Jagamismajanduse maksustamine – aruandlusnõuded“) ning oleks asjakohasem viidata sellele kokkulepitud tekstile.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 62 |
| --- | --- |
| Vastu: | 99 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

62

Vastu:

99

Erapooletuid:

15

---

(1)  Vt arvamus ECO/500: „Jagamismajanduse maksustamine – aruandlusnõuded“, vastu võetud 2020. aasta juulis (ELT C 364, 28.10.2020, lk 62).

(2)  ELT C 458, 19.12.2014, lk 43.

(3)  Vt joonealune märkus 1.

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/187 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/187

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digiüleminek ja kestlikkus – praegune olukord ja vajadus meetmete järele kodanikuühiskonna seisukohast“

(ettevalmistav arvamus)

(2020/C 429/24)

| Raportöör: | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | István KOMORÓCZKI (HU-I) |

Raportöör:

Peter SCHMIDT (DE-II)

Kaasraportöör:

István KOMORÓCZKI (HU-I)

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariik Saksamaa, 7.4.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.8.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 17.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/2/3 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariik Saksamaa, 7.4.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.8.2020

Vastuvõtmine täiskogus

17.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/2/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles töötama välja poliitika, mis sisaldaks põhjalikumalt meie ühiskondlikke väärtushinnanguid hõlmavat digimajandust, tagades seeläbi võimalikult kaasava digitaalse heaolumajanduse, mis võib olla kasulik nii töötajatele, tarbijatele, VKEdele, suurettevõtetele kui ka vabaühendustele, eriti maapiirkondades. Sellise poliitika seas on:






  — | fiskaalpoliitika väljatöötamine, tagamaks, et digiettevõtted maksavad õiglase osa maksudest; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

fiskaalpoliitika väljatöötamine, tagamaks, et digiettevõtted maksavad õiglase osa maksudest;

| — | isikuandmete kaitse üldmäärusele tuginedes selge töökohal, sotsiaalmeedias ja e-kaubanduses kehtiva andmekaitseseaduse väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

isikuandmete kaitse üldmäärusele tuginedes selge töökohal, sotsiaalmeedias ja e-kaubanduses kehtiva andmekaitseseaduse väljatöötamine;

| — | kehtivate konkurentsi- ja monopoliseaduste muutmine, et reguleerida digiplatvormide turge; |
| --- | --- |

—

kehtivate konkurentsi- ja monopoliseaduste muutmine, et reguleerida digiplatvormide turge;

| — | avatud lähtekoodiga tarkvara ja rakenduste toetamine; |
| --- | --- |

—

avatud lähtekoodiga tarkvara ja rakenduste toetamine;

| — | „avaliku sektori raha – avalikud andmed“ seisukohast lähtumine nii, et avaliku sektori vahenditest rahastatud uuringute andmed on avalikult kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

„avaliku sektori raha – avalikud andmed“ seisukohast lähtumine nii, et avaliku sektori vahenditest rahastatud uuringute andmed on avalikult kättesaadavad;

| — | strateegilise andmete haldamise ELi poliitika väljatöötamine, mis hõlmab uusi, nn riiklikke andmefonde käsitlevaid õigusakte. |
| --- | --- |

—

strateegilise andmete haldamise ELi poliitika väljatöötamine, mis hõlmab uusi, nn riiklikke andmefonde käsitlevaid õigusakte.

| 1.2. | Komitee kutsub riigi- ja kohalikke omavalitsusi üles toetama koostööl põhinevaid jagamisplatvorme. Komitee kutsub ka üles looma läbipaistvaid, õiglasi ja keskkonnahoidlikke info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) tootmisahelaid ning põhjalikke energiastandardeid, ja laiendama ELi ökodisaini direktiivi ning palub Euroopa Komisjonil:






  — | võtta vastu õigusaktid, mille eesmärk on muuta internetis ostude sooritamine kestlikumaks, ja töötada välja vastutustundlik pakendamise, tarne ja pakkide tagastamise poliitika; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

võtta vastu õigusaktid, mille eesmärk on muuta internetis ostude sooritamine kestlikumaks, ja töötada välja vastutustundlik pakendamise, tarne ja pakkide tagastamise poliitika;

| — | kaitsta väikseid turuosalisi monopoolsete platvormide eest; |
| --- | --- |

—

kaitsta väikseid turuosalisi monopoolsete platvormide eest;

| — | töötada välja kõikehõlmav kestlike tarkvaratoodete ja digitaalse tootepassi kriteeriumite ja mõõdikute komplekt; |
| --- | --- |

—

töötada välja kõikehõlmav kestlike tarkvaratoodete ja digitaalse tootepassi kriteeriumite ja mõõdikute komplekt;

| — | tõhustada isikuandmete kaitse üldmäärust andmete piisavuse ja andmete kokkuviimise vallas; |
| --- | --- |

—

tõhustada isikuandmete kaitse üldmäärust andmete piisavuse ja andmete kokkuviimise vallas;

| — | kehtestada reklaamivabade ruumide loomiseks internetis reklaamile piirangud. |
| --- | --- |

—

kehtestada reklaamivabade ruumide loomiseks internetis reklaamile piirangud.

| 1.3. | COVID-19 pandeemiaga kaasnes transpordi, tootmise ja tarbimise ootamatu ja oluline vähenemine, IKT laialdasem kasutus leevendas energiamahukate töömeetodite ja elustiilide mõju. Komitee kutsub üles rakendama sobilikke poliitilisi meetmeid, mis aitaksid pärast pandeemiat need positiivsed aspektid konsolideerida. See tekitab loomulikult laiemaid küsimusi „pilve“ ja seda töös hoidvate andmekeskuste energiatõhususe kohta. Näiteks:






  — | luua ELi andmekeskuste nimistu (mis hõlmab energiatõhusust, elutsüklit, ehitusmaterjale jms) ja võimalikult väikse energiatarbimise (top runner) skeem, millega tagatakse, et kõige energiasäästlikumate andmekeskuste praktika saab tavaks; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

luua ELi andmekeskuste nimistu (mis hõlmab energiatõhusust, elutsüklit, ehitusmaterjale jms) ja võimalikult väikse energiatarbimise (top runner) skeem, millega tagatakse, et kõige energiasäästlikumate andmekeskuste praktika saab tavaks;

| — | nõuda uutelt andmekeskustelt, et need kasutaksid täielikult taastuvenergiat; |
| --- | --- |

—

nõuda uutelt andmekeskustelt, et need kasutaksid täielikult taastuvenergiat;

| — | kasutada tehisintellekti kliimaülemineku ja energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

kasutada tehisintellekti kliimaülemineku ja energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks;

| — | soovitada meetmeid kestlike tehisintellektilahenduste jaoks. |
| --- | --- |

—

soovitada meetmeid kestlike tehisintellektilahenduste jaoks.

| 1.4. | Komitee tunnustab arukate linnade kestliku arendamise keskset tähtsust, sealhulgas uudseid lähenemisviise integreeritud liikuvusele, energiale ja turismile. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Taust ja alused

| 2.1. | Käesolevat arvamust taotles nõukogu eesistujariik Saksamaa ja selle eesmärk on uurida kahte üleilmset megatrendi – digiüleminekut ja kestlikkust – Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohast. Komitee kiidab selle rohe- ja digipöörde kooskõlla viimise heaks, kuna see on Euroopa tulevase jõukuse ja vastupanuvõime tagamisel keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EL on võtnud kohustuse täielikult järgida ÜRO 2030. aasta tegevuskava (1) ja selle 17 kestliku arengu eesmärki ja tegutseb rahvusvaheliste kliimakokkulepete, näiteks Pariisi kokkuleppe (2) kontekstis. Nende nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab EL välja töötama ja lõpule viima kestliku arengu üldstrateegia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee kiidab heaks Euroopa rohelise – ja sotsiaalse – kokkuleppe (3) ja õiglase ülemineku fondi, sest need tagavad kliimaneutraalsele majandusele üleminemiseks vajalikud ulatuslikud investeeringud. Komitee leiab, et Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm (4) on uue ringmajanduse tegevuskava (5) eesmärkide täitmise võti, ja ootab huviga selle koostöö jätkumist. Komitee rõhutab, et EL peab tagama, et digiüleminek aitab Euroopa rohelise kokkuleppe ellu viia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee kiidab heaks ELi taaste- ja ülesehituspaketi „Next Generation EU“, (6) mille eesmärk on toetada neid, kes on COVID-19 kriisi tõttu kõige rohkem kannatanud. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 pandeemia on võimalus mõelda selle üle, kuidas saame majanduse ümber kujundada ja seda uuendada, nii et see oleks keskkonna seisukohast ja sotsiaalselt kestlikum. Kriis ei tohi ELi tähelepanu keskkonnahoidlikkuse ja kestlikkuse eesmärkide saavutamiselt kõrvale juhtida. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on varasemalt kutsunud üles kujundama kestlikku ja kaasavat heaolumajandust, (7) mis oleks kasulik nii inimestele kui ka Maale ja mille saavutamiseks on vaja digiülemineku õiget elluviimist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee arvab, et süstemaatiline ELi lähenemisviis säästvale tarbimisele (8) on üks olulistest alustaladest komitee säästva heaolumajanduse strateegilises visioonis, kus kedagi ei jäeta kõrvale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee on avaldanud poolehoidu Euroopa sotsiaalsetel väärtushinnangutel ja eetikastandarditel põhinevale Euroopa digiülemineku teele, (9) tagamaks, et kasutame majanduse jaoks ära digivõimalused, kaitses samal ajal meie eraelu puutumatuse ja enesemääramise õigust ning pidades lugu Maa piiridest. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisjoni hiljuti avaldatud valges raamatus tehisintellekti kohta (10) pakutakse välja strateegia ELis tehisintellekti kasutuselevõtu tagamiseks ja toetatakse komisjoni püüdlusi teha EList tehisintellektialases teadus- ja arendustöös rahvusvaheline liider ja seega parandada Euroopa üleilmset konkurentsivõimet (11). Samal ajal pooldaks komitee tehisintellekti strateegia paremat integreerimist praegustesse ELi kestliku arengu strateegiatesse. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee kutsub kõiki sidusrühmi võtma arvesse digiülemineku mõjusid eri sektoritele ja kestliku arengu eesmärkidele, pidades silmas põhitaristut, mõjuvõimu suurendamist ja ümberkujundamist. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Sotsiaalselt, keskkondlikult ning majanduslikult mõistlik digiüleminek

| 3.1. | COVID-19ga seotud pausi ajal järele mõeldes saab selgeks, et kestlik digipööre peab olema kooskõlas inimteguritega ja ka mittedigitaalsete lahenduste säilitamisega. Seejuures tuleb hoolikalt hinnata kaasnevaid riske ja pöörata erilist rõhku vastupanuvõimele. Eelkõige on tähtis tegeleda nii maailma riikide vaheliste kui ka siseste digilõhedega, keskendudes eriti liikmesriikidele ja pidades silmas laienemist. Liikmesriikidesisese digilõhe kõrvaldamiseks on vaja avaliku ja erasektori investeeringuid. Pandeemia on esile toonud nii digitaalse suhtlusega kaasnevad võimalused kui ka selle puudused, eriti maapiirkondades elavate inimeste jaoks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Arvamuses keskendutakse kestliku arengu eesmärgile nr 8 (inimväärne töö), eesmärgile nr 12 (tarbimine ja tootmine) ja eesmärgile nr 13 (kliimameetmed) (12) ja see on seega tihedalt seotud keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkusega. Nende küsimuste kooskõlla viimine on meie kõigi jaoks toimiva digiülemineku võti. Teised konkreetsed valdkonnad, millele keskendutakse, on digiõpe (eesmärk nr 4), arukad linnad (eesmärk nr 11) ja e-tervis (eesmärk nr 3), ning komitee soovitab neid valdkondi oma tulevases töös kodanikuühiskonna kontekstis põhjalikumalt analüüsida. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandeemia on muutnud paljud meie igapäevased tegevused ulatuslikuks digirakenduste väliuuringuks: valitsused sulgesid ajutiselt koolid, paludes õpilastel ja õpetajatel interneti teel töötada, ja tööandjad pidid kaugtöö võimaldamise meetodid kiiresti ümber kujundama. Piirangute tasahaaval kaotamisel peame mõtlema, mil määral digiüleminek on soovitav ja sobilik ning kuidas saame selles protsessis kestliku arengu eesmärkide kohaselt säilitada põlvkondadesisese ja -vahelise võrdsuse.
  Komitee kutsub kõiki sidusrühmi mõtlema selle ootamatu n-ö digitaalse sammu mõjudele järgmise kolme digiülemineku mõõtme kontekstis: põhitaristu, mõjuvõimu suurendamine ja ümberkujundamine. Selle iseloomustamiseks toome näite haridus- ja töökeskkonnast, ent soovitame seda teistes valdkondades heuristilise väärtusena, et vaadelda neid mõõtmeid koos nende asjaomaste kasutegurite ja riskidega. |
| --- | --- |

3.3.

Komitee kutsub kõiki sidusrühmi mõtlema selle ootamatu n-ö digitaalse sammu mõjudele järgmise kolme digiülemineku mõõtme kontekstis: põhitaristu, mõjuvõimu suurendamine ja ümberkujundamine. Selle iseloomustamiseks toome näite haridus- ja töökeskkonnast, ent soovitame seda teistes valdkondades heuristilise väärtusena, et vaadelda neid mõõtmeid koos nende asjaomaste kasutegurite ja riskidega.

3.3.1.   Põhiline digitaristu

Ehkki võtame iseenesestmõistetavalt asjaolu, et internet annab paljudele meist Euroopas peaaegu universaalse juurdepääsu teadmistele, peame jätkama tööd veebiteenuste kvaliteedi, ohutuse, usaldusväärsuse, kaasavuse ja juurdepääsetavuse suurendamiseks. Liikudes ajastusse, milles domineerib üha enam tehisintellekt, on äärmiselt tähtis analüüsida selle ootamatu olukorra teaduslikke, sotsiaalseid ja pedagoogilisi kogemusi ja tulemusi, pidades silmas UNESCO hiljutist tehisintellektiteemalist aruannet (13). Oleme juba teadlikud suurest sotsiaalsest ebavõrdsusest selles kontekstis, sealhulgas elektrooniliste seadmete, koolituse ja ühendatuse puudumisest.

Võimalike negatiivsete tegurite seas on ettevaatusprintsiibi kohaselt arvuti taga veedetava aja pikenemine, üldine kokkupuude seadmetega, rüht, kiirgus, 5G tervisemõjudega seotud probleemid, valeuudised, võrgupettus, küberkiusamine ja jälgimisprobleemid, mis kõik nõuavad põhjalikku edasist uurimist.

3.3.2.   Digiüleminek kui mõjuvõimu suurendamise vahend

Positiivsest küljest tuletas digiüleminek meile kõigile meelde selle potentsiaali suurendada mõjuvõimu meie igapäevaelus. Näiteks on teave vabalt kättesaadav ning see võimaldab sõltumatut elukestvat õppimist ja paindlikku tööd. Mitmekesine ja rikkalik keskkond hõlmab audiot, videot, tekste, animatsioone, virtuaalseid koolituskeskkondi, reaalajas vestlemise võimalusi, liitreaalsust ja virtuaalreaalsust mitmesugustes valdkondades, mis on kujundatud meie ajakava ja vajaduste kohaselt sõltumata sellest, kas oleme õpilased, töötajad või soovime lihtsalt uusi teadmisi või oskusi omandada.

Internet toimib ka kodanikuühiskonna liikumiste katalüsaatorina ja on olnud eriti võimas poliitilistes või keskkonnaalastes meeleavaldustes osalemisel, mille näited on liikumine „Fridays for Future“ („Reeded tuleviku nimel“) või mida on suurepäraselt näidanud viimastel aastatel Hongkongis toimunud meeleavaldused.

Samas võtame arvesse seda, et kõrgtehnoloogiline digiüleminek ei too tingimata kaasa suuremat kestlikkust – näiteks vähem tehnoloogiliste lähenemisviisidega põlisrahvaste kogukonnad või eakate rühmad kipuvad kasutama jätkusuutlikumaid mittedigitaalseid lahendusi.

3.3.3.   Digiüleminek kui ümberkujundamise vahend

Sellest „ülemaailmsest laborikatsest“ saadud õppetunnid pakuvad suurepärase võimaluse teha järeldusi selle kohta, kuidas see mõjutab tulevasi arengusuundumusi, näiteks kohandatud kaugõppe ja haridusasutuses kohapeal õppimise ideaalne kombinatsioon. Maailma parimad haridusasutused pakuvad juba näiteks Courseraga tehtava koostöö kaudu laialt avatud e-õpet, pakkudes igaühele veidi nende unistuste ülikooli hüvedest.

Selle keskkonna- ja sotsiaalsed mõjud on rabavad. Palju vähem tehakse ärireise, mis on vähendanud õhusaastet ja üldist keskkonnasaastet, mürataset ja stressi ning on tõenäoline, et mõned nendest uutest suundumustest jäävad püsima ka pärast majanduse taastumist. Paljudel on olnud võimalik veeta rohkem aega kodus/perega ja kasutada kohalikke tarnijaid, näiteks talupoode, ent ilmselgelt on kriis mõnele tekitanud ka suuri raskusi.

Taristuga seoses on see ideaalne võimalus tõstatada ja analüüsida kogukonna investeeringute ja kulutõhususe küsimusi.

3.4.   Kestliku arengu eesmärk nr 8 „Inimväärne töö ja heaolumajandus“

Digiüleminekul on heaoluühiskonna jaoks suur potentsiaal. See kasu aga jaguneb ebaühtlaselt ja valitseb aina suurem oht, et kapital ja varad kogunevad teatavate üksikute inimeste kätte. Enamik digiplatvormidest ja tarkvaraettevõtetest asub Ameerika Ühendriikides ja Aasias (14). Euroopa VKEd sõltuvad nende teenustest ja kaotavad näiteks programmi „Amazoni kaudu saatmine“ tõttu osa oma müügitulust litsentsitasude kujul. Selle turu oligopoliks muutumise suundumuse vastu võitlemiseks peame Euroopas rajama kaasava heaolumajanduse. Komitee toetab fiskaalpoliitika väljatöötamist, et tagada, et digitaalsed ettevõtted maksavad ausalt makse (15).

3.4.1.   Digiüleminek ja selle mõjud tööhõivele

Töökeskkonna digiüleminek pakub palju võimalusi töö soovitud viisil ratsionaliseerimiseks, (16) näiteks koostöörobotite kasutamise abil, (17) ent selles peituvad ka teatavad riskid, kui me ei integreeri seda kindlalt Euroopa sotsiaalsetesse väärtustesse ja eetikastandarditesse, kasutades inimjuhitavuse põhimõtet. Selles kontekstis peituvad konkreetsed probleemid on järgmised.

| — | Uutes ärisegmentides toimuv nihe töökohtade arvu ja tulude suhtarvus, sest digitaalsed ettevõtted suudavad väiksema arvu töökohtade abil rohkem müüa. Enamikus teadusuuringutest eeldatakse, et digiülemineku netomõjud tööturule toovad kaasa töötuse suurenemise (18) (19) (20) (21) (22) (23). |
| --- | --- |

—

Uutes ärisegmentides toimuv nihe töökohtade arvu ja tulude suhtarvus, sest digitaalsed ettevõtted suudavad väiksema arvu töökohtade abil rohkem müüa. Enamikus teadusuuringutest eeldatakse, et digiülemineku netomõjud tööturule toovad kaasa töötuse suurenemise (18) (19) (20) (21) (22) (23).

| — | Töökohtade ohtu sattumine, mis tähendab, et tõenäoliselt on vähem neid inimesi, kellel on neid rahuldavad ja tasuvad töökohad. Aina enam inimesi leiab end töötamas juhutöömajanduse ebastabiilsetes tingimustes, mida iseloomustavad osalise tööajaga töötamine, lühiajalised töölepingud ja nulltunnilepingud (24) (25) (26) (27) (28). |
| --- | --- |

—

Töökohtade ohtu sattumine, mis tähendab, et tõenäoliselt on vähem neid inimesi, kellel on neid rahuldavad ja tasuvad töökohad. Aina enam inimesi leiab end töötamas juhutöömajanduse ebastabiilsetes tingimustes, mida iseloomustavad osalise tööajaga töötamine, lühiajalised töölepingud ja nulltunnilepingud (24) (25) (26) (27) (28).

| — | Sissetulekute polariseerumine, kuna palkadele eraldatud sisemajanduse kogutoodangu (SKT) osakaal väheneb, samal ajal kui investeeringutest saadavate sissetulekute (29) osakaal suureneb (30) (31) (32). Seesugune sissetulekute polariseerumine võib vähendada ostujõudu (33) (34) (35). |
| --- | --- |

—

Sissetulekute polariseerumine, kuna palkadele eraldatud sisemajanduse kogutoodangu (SKT) osakaal väheneb, samal ajal kui investeeringutest saadavate sissetulekute (29) osakaal suureneb (30) (31) (32). Seesugune sissetulekute polariseerumine võib vähendada ostujõudu (33) (34) (35).

| — | Suundumus tööjõu allhanke ja tööjõu kontrollimehhanismide poole. Tajutav autonoomsuse suurenemine ei tohi kahjustada töötajate huve (nt ohutu töökoht, stabiilsed töötingimused, õigus võrgust lahkuda ja andmekaitse töökohal). Komitee kutsub seetõttu üles ELi isikuandmete kaitse üldmäärust rangelt rakendama ja soovitab välja töötada konkreetne töökohal isikuandmete kaitsele kohalduv seadus. |
| --- | --- |

—

Suundumus tööjõu allhanke ja tööjõu kontrollimehhanismide poole. Tajutav autonoomsuse suurenemine ei tohi kahjustada töötajate huve (nt ohutu töökoht, stabiilsed töötingimused, õigus võrgust lahkuda ja andmekaitse töökohal). Komitee kutsub seetõttu üles ELi isikuandmete kaitse üldmäärust rangelt rakendama ja soovitab välja töötada konkreetne töökohal isikuandmete kaitsele kohalduv seadus.

| — | Sihipärane tehisintellekti kasutamine tööturu toimimise tõhustamiseks, nt vajalike oskuste või tööaegade või -tingimuste mõjude prognoosimise teel, et saavutada heaolumajandus. (See võib hõlmata põhisissetuleku kasutuselevõttu, täisaja töötundide vähendamist või madalapalgaliste töötajate toetamist.) |
| --- | --- |

—

Sihipärane tehisintellekti kasutamine tööturu toimimise tõhustamiseks, nt vajalike oskuste või tööaegade või -tingimuste mõjude prognoosimise teel, et saavutada heaolumajandus. (See võib hõlmata põhisissetuleku kasutuselevõttu, täisaja töötundide vähendamist või madalapalgaliste töötajate toetamist.)

3.4.2.   Võimu saavutamine andmete kogumise teel

Digihiidude esiletõus koos turu monopoolseks ja oligopoolseks muutumisega on moonutanud konkurentsi. Lisaks mõjutavad teabe ja teadmiste kontsentreerumine poliitilist suveräänsust ja enesemääramist, kuna suured internetiliikluse osad (nt isikuandmed ja turuga seotud andmed, uudised ja avalikud arutelud) on paari ülemaailmse (ELi-välise) IT-ettevõtte kätes. Komitee kutsub komisjoni üles praegusi konkurentsi- ja monopoliseadusi parandama, et nendega reguleeritaks digiplatvormide turge (36). Komitee märgib samuti, kui oluline on kaitsta kodanike õigusi isikuandmete kaitse üldmääruse kontekstis ning et jälgimiskapitalismi ekspluateerivat aspekti tuleb avalikult arutada.

Lisaks käituvad sellised platvormid nagu Amazon aina rohkem turuosalistena omaenda turgudel, kontrollides samal ajal majanduslikku taristut (st ostuplatvormi, jaotuskanaleid ja reklaame), milles tuhanded konkureerivad müüjad oma tooteid pakuvad. Amazon kasutab neid kolmandatest isikutest müüjatelt saadud andmeid oma toodete pakkumiseks, mis paneb ettevõtte konkurendid ebasoodsasse olukorda (37). ELi konkurentsiseaduse ülevaatamine sarnaselt India välismaiste otseinvesteeringute määrusega (38) võib aidata seesugust kuritahtlikku tegevust tuvastada ja sanktsioone rakendada.

Uute digiplatvormide turgude neutraalsuse tagamine (39) on kõigi turuosaliste õiglase tegevuse tagamiseks äärmiselt oluline. Komitee soovitab luua määrused digimajanduses tegutsevate loomulike monopolide kohta, tagamaks, et neid juhivad kodanikuühiskond või riiklikud ametiasutused (40). See hõlmab konkureerivate platvormide koostalitlusvõimet, et tagada digiturgude konkurents, näiteks töötades välja õigusaktid kohustuslike varem määratletud teabevahetuse liideste kohta.

3.4.3.   Andmehaldus: strateegilisem ELi andmehalduspoliitika

Komitee kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles toetama avatud lähtekoodiga tarkvara ja rakendusi, et soodustada avatud juurdepääsu ja õiglast kasu jagamist võimaldavate ärimudelite ja rakenduste väljatöötamist.

Komitee toetab lisaks ka „avaliku sektori raha – avalikud andmed“ lähenemisviisi, mille kohaselt on andmete kättesaadavuse tagamiseks vaja riiklikult rahastatavaid teadus- ja arendustöö projekte, näiteks Creative Commonsi litsentside või üldsusele kättesaadavate autoriõiguste litsentside alusel.

Komitee soovitab lisaks välja töötada ELi strateegilise andmete haldamise poliitika, et leida tasakaal selle vahel, et muuta andmed võimalikuks avatuks ja et tagada samal ajal, et suured interneti- ja andmeettevõtted ei suru avaliku sektori ettevõtjaid ja VKEsid nende põhitegevusalast välja. Varem tulid avatud andmed kasuks ainult suurtele internetiettevõtetele. Komitee kutsub üles looma riiklikke andmefonde, mis toimiksid andmeid genereerivate ja/või andmeid kasutada kavatsevate üksuste vahendajatena. Võib luua eraldi andmefondid liikuvusega seotud andmetele, linnaga seotud andmetele jne. Selleks et anda valitsus- ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele mandaat selliste andmefondide haldamiseks, sealhulgas toodetele ja teenustele juurdepääsu andmise ja neist saadava kasu üle otsustamiseks, on vaja uusi õigusakte. Avalike teenuste osutamise seisukohast lähtudes olulised andmed peaksid olema tasakaalus ettevõtlike uuenduste, avaliku võimu, üldkasutatavate õiguste ja kodanike heaoluga. Tulevikku vaadates on äärmiselt tähtis edasi arendada plokiahela tehnoloogiaid ja tagada algoritmide läbipaistvus.

3.5.   Kestliku arengu eesmärk nr 12 „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“

Digirakendustel on suur säästva tarbimise (41) edendamise potentsiaal ja seega kustub komitee riikide valitsusi ja kohalikke omavalitsusi üles toetama koostööl põhinevaid jagamisplatvorme ja kestlikke tooteid pakkuvaid e-kaubanduse platvorme (42). Uus nutikas ja kestlik säästliku toidu märgistamise süsteem, mille komitee hiljuti välja pakkus, annaks toodete kohta kõikehõlmavat teavet, (43) et toetada säästlike valikute tegemist tarbijate seas ja suunata neid tervislikumalt toituma (44).

Komitee soovitab, et selleks, et muuta internetis ostude sooritamine säästlikumaks, tuleks ELi õigusaktides edendada häid tavasid: vähendada tagastatavate pakkide hulka (nt piirata tasuta tagastust), (45) piirata tagastatud pakkide hävitamist, ühendada tarneid ja suurendada kaubaautode kasutamist.

Videote voogesitus moodustab 60 % kogu andmeliiklusest. Kasutuse vabatahtlik piiramine COVID-19 ajal on näidanud, et väikese eraldusvõimega alternatiivid on laialdaselt vastuvõetavad ja säästlikumad ning seega tuleks nende kasutamist julgustada.

3.5.1.   Kestlik IKT

IKT riistvara tootmises tuleb rakendada ringmajanduse standardeid. Probleemide seas on haruldaste muldmetallide ja teiste materjalide kaevandamine ja seadmete tootmine, mis hõlmab sageli halbu töö- ja keskkonnatingimusi (nt Hiinas ja teistes maailma lõunapoolsetes riikides).

Komitee kutsub üles looma läbipaistvamaid IKT tootmisahelaid. Vajame ELi ökodisaini direktiivi laiendamist, (46) nii et see sisaldaks kõikehõlmavaid tootmisstandardeid, muuhulgas i) kestlikke materjale (ümbertöödeldud ja korduskasutatavad vahendid); ii) riistvara projekteerimist (maksimaalne kasutusaeg – seadmed peavad olema moodulipõhised ja parandatavad); iii) tarkvarauuendusi, mis kestaksid toote füüsilise eluea lõpuni; iv) pikemaid garantiiaegu; v) funktsionaalsete toodete korduskasutamist ja materjalide laialdasemat ümbertöötlemist; vi) põhjalikke energiastandardeid, sh dünaamilist võimalikult väikse energiatarbimise kasutamise eeskirja, mille raames kõige energiatõhusama toote kasutamisest saab miinimumstandard; vii) tarkvara ja rakenduste väljatöötamisele kehtivaid kestlikkuse standardeid, mis motiveeriksid arendajaid kavandama tarkvara nii, et andmeliiklus ja rakendamisel riistvara kasutamine oleksid võimalikult minimaalsed. Komitee kiidab heaks Karlskrona kestliku disaini manifesti ja kutsub komisjoni üles töötama välja kõikehõlmavad kestlike tarkvaratoodete kriteeriumid (47) (48).

3.5.2.   Läbipaistvad tooteahelad

Digiüleminek peab suurendama tooteahelate läbipaistvust ja vastutustundlikkust. Komitee kiidab heaks Euroopa rohelises tegevuskavas esitatud ettepaneku, mida Saksamaa valitsus kordas oma hiljutises „Keskkonda toetavas digipoliitika kavas“, luua digitaalne tootepass, mis hõlmaks teavet tootmises kasutatud materjalide ja standardite kohta, et teha kindlaks Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse strateegia, (49) sh tööstandardite alusel need vajakajäämised, mis esinevad kestlikus tootmises.

3.5.3.   Koostööplatvormide tugevdamine

Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles toetama koostööpõhiste internetiplatvormide arendamist, tegutsedes neutraalsete vahendajatena, et saadavat kasu tootjate ja teenusepakkujate vahel paremini jaotada ning kaasata kodanikke ja tarbijaid valitsemisse, otsuste tegemisse ja kasude jagamisse.

Näiteks koostöös hallatav föderatsioon CoopCycle pakub üheksas Euroopa linnas tegutsevatele jalgrataste tarne kooperatiividele platvormitarkvara. Rendiplatvorm Fairbnb hõlmab sidusrühmadena linnu ja piirkondi. Annetades 50 % tuludest kohalikele kogukonnaprojektidele, aitab see platvorm luua Euroopa turismist uue ettekujutuse, mis on kasulik nii reisijatele kui ka võõrustajatele.

Komitee kutsub üles pakkuma poliitilist tuge, mis aitaks seesugustel platvormidel laieneda üle terve Euroopa. Kehtestada tuleb hanke-eeskirjad, millega tagataks, et kohalikud asutused saavad neile eelisõiguse anda.

3.5.4.   Internetis reklaamimine ja tarbimine

Komiteele teeb muret kasvav e-kaubanduse platvormide trend, mis soodustavad mittesäästvaid tarbimise vorme. Internetis tehtud ostuotsuste jälgimine ja isikustatud reklaamid soodustavad mittesäästvat massitarbimist. Komitee arvates ei lahenda isikuandmete kaitse üldmäärus andmete kolmandate isikute eesmärkidel kasutamise küsimust piisavalt ja kutsub Euroopa Komisjoni üles seda õigusakti andmete piisavuse (andmete minimeerimine) ja andmete kokkuviimise vallas tõhustama.

Komitee nõuab ka internetis reklaamimise piiramist. Paljudes liikmesriikides on reklaam avalikus ruumis, näiteks koolides, keelatud. Komitee toetaks reklaamivabu ruume internetis, eriti otsingumootorites ja sotsiaalmeedias. Komitee märgib, et umbes pool maailma internetireklaamist saadavatest tuludest (üle 300 miljardi USA dollari aastas (50)) läheb kahele Ameerika Ühendriikide ettevõttele: Google’ile ja Facebookile.

Komitee kiidab heaks sellised algatused nagu tehisintellektil põhinev keskkonnasäästliku tarbimise assistent (Green Consumption Assistant), mida on praegu välja töötamas Einstein Centre Digital Future ja Ecosia.org, mille eesmärk on edendada otsingumootoreid, et aidata tarbijatel osta kestlikemaid tooteid ja teenuseid.

3.6.   Kestliku arengu eesmärk nr 13 „Kliimameetmed“

3.6.1.   Digiüleminek keskkonna kaitsmiseks ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks

Komitee kiidab heaks keskkonnakaitset ning transpordi, energiasüsteemide, hoonete, põllumajanduse ja teiste sektorite kestlikumaks muutumist toetavad digilahendused. Näiteks ühes Šveitsi uuringus leiti, et IKT sektor saaks aastas kulutada kuni 6,99 miljonit CO2-ekvivalenttonni (CO2e) vähem ja et selle süsinikujalajälg võiks olla 2,69 miljonit tonni CO2e aastas (51). Teistes uuringutes on tuvastatud veelgi suuremaid kokkuhoiu võimalusi (52). Ent komitee märgib, et majanduse ja ühiskonna üldine digipööre ei ole seni aidanud kaasa energianõudluse ja CO2-heite vähendamisele (53). Et kasutada IKT sektori potentsiaali aidata kaasa kliimameetmetele ja keskkonnakaitsele, on seega vaja toetavaid poliitikameetmeid, näiteks tagasipõrke- ja induktsiooniefekti leevendamiseks.

3.6.2.   Serverifarmide energiatarve

„Pilv“ koosneb füüsilistest andmekeskustest, mille rajamiseks kulub palju vahendeid ja töös hoidmiseks suur hulk energiat. Komitee kutsub komisjoni üles tegema ELi liikmesriikidega koostööd ELi andmekeskuste nimistu koostamiseks, mis hõlmaks energiatõhusust, elutsüklit ja kasutatud ehitusmaterjale. Komitee kiidaks ka heaks komisjoni õigusakti, mille eesmärk on integreerida andmekeskused linna eluasemerajoonidesse või äritsoonidesse, võimaldades heitsoojust kõige paremini ära kasutada.

Komitee soovitab luua võimalikult väikse energiatarbimise skeemi, mis muudaks kõige energiatõhusamate andmekeskuste praktika normiks. Komitee kiidaks heaks liikmesriikide ühise kokkuleppe anda luba kasutada uute andmekeskuste ehitamisel täielikult taastuvenergiat.

Komitee soovitab riiklikes kliimakaitse algatustes ja energiasüsteemi ümberkujundamise toetamisel kasutada tehisintellekti.

| — | Komisjon peaks pakkuma meetmeid, kuidas liikmesriigid saavad edendada kestlikumaid tehisintellektilahendusi, nagu soovitati tehisintellekti käsitlevas valges raamatus. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks pakkuma meetmeid, kuidas liikmesriigid saavad edendada kestlikumaid tehisintellektilahendusi, nagu soovitati tehisintellekti käsitlevas valges raamatus.

| — | Tehisintellekti juhitud autonoomsed sõidukid võivad liikluse optimeerimise ja keskkonnahoidliku autojuhtimise algoritmide või täielikult elektritoitel sõitvate autonoomsete sõidukite parkide ja sõidujagamise teenuste abil vähendada linnatranspordist tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguseid. |
| --- | --- |

—

Tehisintellekti juhitud autonoomsed sõidukid võivad liikluse optimeerimise ja keskkonnahoidliku autojuhtimise algoritmide või täielikult elektritoitel sõitvate autonoomsete sõidukite parkide ja sõidujagamise teenuste abil vähendada linnatranspordist tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguseid.

| — | Tehisintellekt võib suurendada taastuvenergia nõudluse ja pakkumise prognoositavust jaotusvõrkudes ja tõhustada energia salvestamist, tõhusust ja koormuse reguleerimist. |
| --- | --- |

—

Tehisintellekt võib suurendada taastuvenergia nõudluse ja pakkumise prognoositavust jaotusvõrkudes ja tõhustada energia salvestamist, tõhusust ja koormuse reguleerimist.

3.7.   Arukad linnad ja teised näited

Komitee kiidab heaks aruka linna tehnoloogiate pilvepõhised rakendused, mis haldavad andmeid reaalajas, et võimaldada paremini otsuseid teha, näiteks sujuvama prügiveo, liiklusummikute vähendamise, parema õhukvaliteedi tagamise ja tõhusama energiajaotuse (mille süsteemid põhinevad täiel määral taastuvenergial, võrguhaldusel ning elektri kõikuval pakkumisel ja nõudlusel) vallas.

| 3.7.1. | Tähtis valdkond on liikuvus, sealhulgas liikuvusteenuste mõiste, mis tingib avaliku ruumi, andmete ja taristu parema kasutamise, et vähendada ühis- ja eratranspordi integreerimise kaudu süsinikdioksiidi heitkoguseid. Mitmeliigilise transpordi võrgustik, mis hõlmab rattaringlust, ühisautode kasutamist, ühistransporti, taksosid ja teisi transpordiliike, võib muuta ühis- ja jagatud transpordi palju atraktiivsemaks ja vähendada autode kasutamist. Kolm head näidet liikmesriikidest on järgmised:






  — | Amsterdam jagab huvitatud isikutega liiklusandmeid, et töötada välja ühistranspordiga integreeritud kaardirakendusi; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

Amsterdam jagab huvitatud isikutega liiklusandmeid, et töötada välja ühistranspordiga integreeritud kaardirakendusi;

| — | Barcelona kuulus metrooliin nr 9 on 47,8 km pikk ja seda mööda saab juhita rongidega lennujaama ja rongijaamadesse; |
| --- | --- |

—

Barcelona kuulus metrooliin nr 9 on 47,8 km pikk ja seda mööda saab juhita rongidega lennujaama ja rongijaamadesse;

| — | Kopenhaageni uudset nutijalgrataste süsteemi kasutatakse õhukvaliteedi ja liiklusummikute jälgimiseks ja haldamiseks. |
| --- | --- |

—

Kopenhaageni uudset nutijalgrataste süsteemi kasutatakse õhukvaliteedi ja liiklusummikute jälgimiseks ja haldamiseks.

| 3.7.2. | Komitee kiidab heaks Barcelona aruka ja kestliku poliitika ning ELi aruka linna projektid, nagu:






  — | Projekti REMOURBAN (54) raames katsetatakse mitmesuguseid linnu uuendavaid tehnilisi uuendusi ja ärimudeleid. Projektis osalevad Valladolid (Hispaania) ja võimalik et ka Serain (Belgia) ja Miskolc (Ungari). |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

—

Projekti REMOURBAN (54) raames katsetatakse mitmesuguseid linnu uuendavaid tehnilisi uuendusi ja ärimudeleid. Projektis osalevad Valladolid (Hispaania) ja võimalik et ka Serain (Belgia) ja Miskolc (Ungari).

| — | Turismilinnad, nagu Valencia (Hispaania), Dresden (Saksamaa) ja Antalya (Türgi), on ELi arukate linnade projekti MAtchUP (55) suunanäitajad. |
| --- | --- |

—

Turismilinnad, nagu Valencia (Hispaania), Dresden (Saksamaa) ja Antalya (Türgi), on ELi arukate linnade projekti MAtchUP (55) suunanäitajad.

| 3.7.3. | Kestlik turism on COVID-19 puhangut taastumise võti. Selleteemalisi hiljutisi komitee arvamusi (56) tuleb edasi arendada. Eelkõige peaksime innustama saastevabade transpordiliikide, näiteks jalgrataste ja ühise transpordi kasutuselevõttu, töötama välja aina vähem kütust kasutavaid õhusõidukite mootoreid ja edendama ökomärgise sertifitseerimissüsteemi kasutamise abil majutusasutuste renoveerimist. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Komitee kiidab heaks kestlikud lähenemisviisid põllumajanduse digiüleminekul ja viitab komitee arvamusele Euroopa Komisjoni strateegia „Talust toidulauani“ kohta (57). Komisjoni eesmärk on tagada, et ka väiksed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted saavad digilahendustest vajaliku agroökoloogilise ülemineku jaoks kasu, kui nad seda soovivad ja kui need lahendused on rahaliselt jätkusuutlikud ja jäävad põllumajandustootjate endi kontrolli alla. On hulgaliselt uudseid tehnoloogilisi rakendusi, millest paljud on selgelt kasulikud, kui ühiskond liigub kestlikuma toidutootmise poole (nt droonid põllukultuuride ja loomade jälgimiseks, külvi-, rohimis-, viljakoristus- ja lüpsirobotid ning nn vertikaalsete aedade väljavaade linnades, kus kasutatakse vett palju vähem ja kus kohalik pakkumine on madalam). Kutsume selles kontekstis üles kasutama kaasomandit, ühiste andmebaaside skeeme (58) ja teisi uudseid mudeleid.
  Põllumajanduses kaasnevad digipöörde haldamisega keerulised probleemid. Siinkohal rõhutame, kui olulised on sellised algatused nagu FAIRshare, (59) mis edendab põllumajandustegevuse optimeerimiseks digivahendite kasutamist. Selles kontekstis on eriti oluline oskuste ja usalduse suurendamine, tegeledes sama ajal maapiirkondade digilõhe kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

3.7.4.

Põllumajanduses kaasnevad digipöörde haldamisega keerulised probleemid. Siinkohal rõhutame, kui olulised on sellised algatused nagu FAIRshare, (59) mis edendab põllumajandustegevuse optimeerimiseks digivahendite kasutamist. Selles kontekstis on eriti oluline oskuste ja usalduse suurendamine, tegeledes sama ajal maapiirkondade digilõhe kõrvaldamisega.

| 3.7.5. | E-tervishoid on teadlike, tõendipõhiste otsuste tegemisel, raviprotsesside läbipaistvuse tagamisel, vigade esinemise vähendamisel, diagnoosimise täpsuse ja kulutõhususe suurendamisel ning ooteaegade ja raiskamise vähendamisel keskse tähtsusega. Pandeemiast tingitud suhtlemisdistantsi ja karantiini nõue on teadlikkust võimaliku e-tervishoiusüsteemi loomisest oluliselt suurendanud. |
| --- | --- |

3.7.5.

Brüssel, 17. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

1

(2)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

2

(3)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2019/ET/COM-2019-640-F1-ET-MAIN-PART-1.PDF.

3

(4)  Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm, https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

4

(5)  Ringmajanduse tegevuskava, https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf.

6

(7)  Komitee arvamus „Meile vajalik jätkusuutlik majandus“ (ELT C 106, 31.3.2020, lk 1).

7

(8)  Komitee arvamus „Kestlik tootmine ja tarbimine“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 51).

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Komitee arvamus „Euroopa digituleviku kujundamine“ (ELT C 364, 28.10.2020, lk 101).

9

(10)  Valge raamat „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_et.pdf.

10

(11)  Selles kontekstis tuleb konkurentsivõimelisust määratledes lähtuda peale kvantiteedi ka kvaliteedist, et tasakaalustada majanduslik jõukus, keskkonnaaspektid ja sotsiaalne kaasamine.

11

(12)  Need on maailma kestliku arengu ärinõukogu iga-aastase ettevõtete keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisküsimuste teemalise aruandluse ja avalikustamise seitsmenda ülevaate (2019) alusel kõige sagedamini nimetatud kestliku arengu eesmärgid.

12

(13)  UNESCO „Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective“ („Tehisintellekti ja kõrgetasemelise IKT suunamine teadmusühiskonnale: õigused, avatus, juurdepääs ja mitut sidusrühma hõlmav vaatenurk“).

13

(14)  Näiteks Ameerika Ühendriikide Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon ja Microsoft ning Hiina Alibaba ja Tencent.

14

(15)  Näiteks Prantsusmaal kehtestatud digiteenuste maks, ent seda peeti ELi-väliseid ettevõtteid diskrimineerivaks.

15

(16)  Robotiseerimisest, automatiseerimisest, tehisintellektist, tööjõu tulemuslikkuse parandamisest ja sektori muutumisest tingitud ratsionaliseerumine.

16

(17)  Koostöörobot on koostööd tegev robot, mis võib inimeste kõrval tööd teha, võttes üle korduvad, soovimatud või ohtlikud tööülesanded ja luues uusi, tasuvamaid ülesandeid.

17

(18)  Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places, 2019.

18

(19)  Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation?, 2013. Autorid ei esita konkreetseid väiteid selle kohta, kui kiiresti see protsess võib toimuda, rääkides selle asemel üsna umbmääraselt ühest kuni kahest kümnendist.

19

(20)  Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, OECD Social, Employment and Migration, 2016.

20

(21)  Rahvusvaheline Robootika Föderatsioon, „The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs“ (Robotite mõju tootlikkusele, tööhõivele ja töökohtadele), 2017.

21

(22)  Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine?, 2016.

22

(23)  Maailma Majandusfoorum: 2018. aasta aruanne „The Future of Jobs“ („Töökohtade tulevik“).

23

(24)  Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class, 2018.

24

(25)  For a typology of Crowdwork Platforms see: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms, 2019.

25

(26)  Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands, 2016.

26

et al.

(27)  Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers, 2015.

27

(28)  Bartmann, The Return of the Servant, 2016.

28

(29)  Sealhulgas aktsionäride vara ja dividendid digiplatvormidelt, tehisintellekti, robotiseerimise jt seesuguste valdkondade juhtettevõtetelt.

29

(30)  Stockhammer, Determinants of the Wage Share, 2017.

30

(31)  Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism, 2017.

31

(32)  Lange/Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability, 2020.

32

(33)  Cf. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism., 2017.

33

(34)  Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum, 2013.

34

(35)  Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures, 2014.

35

(36)  Nt otsingumootorid või asjade internet, e-kaubandus ja sotsiaalmeediaplatvormid.

36

(37)  Feiner, „Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products“, 2019.

37

(38)  India välismaiste otseinvesteeringute määruse lõike 5.2.15.2.4. punkt v: „Üksusel, millel on osalus e-kaubanduse turuüksuses, [...] ei lubata selle turuüksuse hallataval platvormil oma tooteid müüa“.

38

(39)  Eriti avalike hüvede valdkonnas (tervishoid, liikuvus, linn) tegutsejate korral.

39

(40)  Nt avalik otsingumootor, GAIA X pilveserver või kodanikuühiskonna hallatavad sotsiaalmeediaplatvormid.

40

(41)  Näiteks tarbijatevaheline ostude (ja kogemuste) kohta teabe vahetamine, kasutatud toodete vahetus, toodete ise valmistamise ja tarbimise digitaalsed vormid, kohaliku tasandi digiplatvormid kohalike ettevõtete toetamiseks ja sobivatel juhtudel lühikesed tarneahelad.

41

(42)  Nt Belgia mahe- ja hooajalisi toiduained pakkuv platvorm „La ruche qui dit oui“.

42

(43)  Näiteks teave konkreetse toote tootmise, keskkonnamõjude, koostise, kasutamise, parandatavuse ja kasutatavuse kohta.

43

(44)  Komitee arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).

44

(45)  NB! Keskmiselt tagastatakse üks kaheksast internetis ostetud pakist, https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

45

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).

46

(47)  C. Becker et al (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto, in IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering, lk 467–476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

47

et al

(48)  Vt ka Kern et al (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency, Future Generation Computer Systems, Bd. 86, s. 199–210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

48

et al

(49)  „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas“, COM(2011) 0681.

49

(50)  Emarketer.com.

50

(51)  Hilty & Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland.

51

(52)  Nt GESI/Accenture (2015): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges.

52

st

(53)  Lange & Santarius (2020) Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability; Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand?

53

(54)  http://www.remourban.eu/.

54

(55)  https://www.matchup-project.eu/.

55

(56)  Komitee arvamused „Rahvusvaheline kaubandus ja turism – kestliku arengu ülemaailmne kava“ (ELT C 14, 15.1.2020, lk 40), „Turism ja transport aastal 2020 ja pärast seda“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 219).

56

Euroopa Liidu Teataja

(57)  Komitee arvamus „Talust toidulauani: jätkusuutlik toidustrateegia“, 2020 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 268).

57

Euroopa Liidu Teataja

(58)  Näiteks põllumeestele mõeldud sõltumatu andmeplatvorm JoinData (join-data.nl).

58

(59)  https://www.h2020fairshare.eu/

59

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/197 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/197

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kestlikud tarneahelad ja inimväärne töö rahvusvahelises kaubanduses“

(ettevalmistav arvamus)

(2020/C 429/25)

| Raportöör: | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Raportöör:

Tanja BUZEK (DE-II)

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu eesistujariik Saksamaa, 18.2.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 1 |
| | ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 24.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/2/3 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu eesistujariik Saksamaa, 18.2.2020

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 1

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

24.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/2/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Ülemaailmsetel tarneahelatel on keskne tähtsus kogu maailma majandustegevuses ja ülemaailmses kaubandustegevuses, kus ettevõtjad tegutsevad üha enam piiriüleselt. Nende peamine tõukejõud on hargmaised ettevõtted ning selle olulised osad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). Need on keerukad, mitmekesised ja killustatud ning nendega käib kaasas hulk võimalusi ja riske. Majanduskasvu, töökohtade loomist ja ettevõtlust ohustavad ka tõendid negatiivsest mõjust töötingimustele ja kestlikkusele mõningates tarneahelates (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | COVID-19 on näidanud, kui muret tekitavalt haprad on tugevalt killustunud ja hajutamata tarneahelad ning millised riskid nendega kaasnevad. See paljastas töötajate haavatavuse, tuues esile inimõiguste rikkumised ning äritegevuse kahjulikud sotsiaalsed ning tervisele ja ohutusele avalduvad mõjud tänapäeva tarneahelates kogu maailmas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | COVID-19 pandeemia õpetab meile, et ülemaailmsed tarneahelad peavad muutuma vastupanuvõimelisemaks, mitmekesisemaks ja vastutustundlikumaks. Kaubandusel peab olema kestliku majanduse elavdamise edendamisel keskne osa, võimaldades ettevõtetel oma häiritud väärtusahelaid taastada ja ümber korraldada. Siiski tuleb tugevamate vahenditega saavutada sotsiaalselt vastutustundliku ja keskkonnateadliku äri, kaubanduse ja investeeringute tegevuskava. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub ELi üles koguma rohkem andmeid haavatavate tarneahelate kohta, eelkõige majandustegevuse häirete ohu ja inimõiguste rikkumiste tuvastamise kohta. Samuti rõhutab komitee kiireloomulist vajadust hinnata ülemaailmsel tasandil, kuidas rahvusvaheliste tööstandardite abil käsitletakse puudujääke inimväärse töö valdkonnas ülemaailmsetes tarneahelates, ning kõrvaldada tuvastatud juhtimisalased puudujäägid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Teine õppetund käsitleb poliitikat ja tõelisi investeeringuid kestlikkusse. Kaugeleulatuvad meetmed peavad tagama, et ülemaailmsed tarneahelad aitaksid kaasa õiglasemale majandus- ja sotsiaalmudelile, mis põhineb kestlikkusel ja inimväärsel tööl. Meetmed peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa põhimõtetega, eriti Pariisi kokkuleppes, kestliku arengu eesmärkides, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonides, Euroopa rohelises kokkuleppes ja Euroopa sotsiaalõiguste sambas esitatud põhimõtetega. Need peavad moodustama COVID-19 kriisile ülemaailmsel, Euroopa ja riiklikul tasandil reageerimise põhielemendid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ÜRO tegevuskavas 2030 tunnistatakse, et kaubandus on nii kaasava majanduskasvu ja vaesuse vähendamise liikumapanev jõud kui ka panus kestliku arengu edendamisse. Kuid arvestades COVID-19 kriisist tingitud piiranguid ülemaailmsele kaubandusele ja investeeringutele ülemaailmsetesse tarneahelatesse ning juba enne kriisi aeglustunud vaesuse vähendamise tempot, on hädasti vaja intensiivistada reforme, suurendada investeeringuid, edendada kaubandust ja ülemaailmseid tarneahelaid ning integreerida arenguriigid veelgi enam avatud maailmamajandusse, seda kõike jätkusuutliku majanduskasvu nimel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Inimõigused, kestlikkus ja ettevõtja sotsiaalne vastutus on muutunud äriringkondade jaoks üha olulisemaks. Paljud ettevõtted rakendavad aktiivselt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ja muid asjakohaseid valitsuse toetatavaid vahendeid, eriti Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid hargmaistele ettevõtetele ja ILO hargmaiste ettevõtete deklaratsiooni. Need vabatahtlikud meetmed on aidanud muuta käitumist äritegevuses ja inimõiguste järgimises, kuid olukorda on vaja parandada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | On väga oluline, et EL ja liikmesriigid tegutseksid riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil järjepidevalt, koordineerides algatusi ja kõrvaldades tuvastatud puudusi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama kokkuleppel Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja Euroopa tegevuskava, milles käsitletakse inimõigusi, inimväärset tööd ja kestlikkust ülemaailmsetes tarneahelates, tuginedes sotsiaaldialoogile ja paljusid sidusrühmi hõlmavale käsitlusviisile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ülemaailmsete tarneahelate tegeliku olukorraga tõhusal viisil tegelemiseks peab see olema kaugeleulatuv, põhjalik ja valdkonnaülene. Selle peamised eesmärgid peaksid olema vastutustundliku ettevõtluse edendamine, inimõiguste ning ELi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide järgimise tagamine äritegevuses ja nende tarneahelates, ettevõtete ja VKEde toetamine vastutustundliku ettevõtluse käsitluse kasutuselevõtmisel ning ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamine. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nii poliitiliste kui ka seadusandlike algatuste üldraamistikuna peaks see kajastama selle valdkonna erinevate poolte, eriti Euroopa institutsioonide, liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtete, sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade olulisi, erinevaid ja üksteist täiendavaid ülesandeid. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Selle eesmärke tuleks rakendada riiklike tegevuskavade kaudu, milles tuleks seada kohustus saavutada äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete minimaalsed rakendusstandardid. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Mitmepoolse edu saavutamine saab mõnikord alguse ühepoolsest edasipüüdlikust tegutsemisest. Komitee leiab, et ELil on ainulaadne võimalus võtta hoolsuskohustuse valdkonnas juhtiv osa, eriti arvestades Euroopa äriühingute ülemaailmset juhtpositsiooni. Komitee kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tagama tõhusamaid ja siduvaid rahvusvahelisi vahendeid ning kinnitab veel kord oma toetust ÜRO siduvale lepingule äritegevuse ja inimõiguste kohta (2) ning nõuab ILO konventsiooni inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee avaldab komisjonile tunnustust selle eest, et ta järgis komitee üleskutset seada ELi hoolsuskohustust käsitlevad õigusaktid (4) tegevuskavas esiplaanile. Euroopa ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamiseks peaks inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust käsitlev õiguslikult siduv valdkonnaülene seadusandlik algatus hõlmama kõiki ELis asutatud või tegutsevaid ettevõtteid ja avalikku sektorit ning reageerima VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Äärmiselt oluline on nõuda, et ettevõtted kehtestaksid ennetavalt tõhusad hoolsuskohustuse mehhanismid, kuid tagaksid ka tõhusad õiguskaitsevahendid ja õiguskaitse kättesaadavuse ning näeksid ette tõhusa jõustamise, sealhulgas avaliku järelevalve, kontrolli ja sanktsioonide kaudu. Selle eripära, sealhulgas äriühingute vastutuse kohta koostatakse komitee sihtotstarbeline arvamus (5). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Töötajad ja ametiühingud peavad olema osa sellest lahendusest. Hoolsuskohustus peaks sõnaselgelt hõlmama ametiühingute ja töötajate õigusi, eriti õigust kollektiivläbirääkimistele ja kollektiivsele tegutsemisele, õiglastele töötingimustele ja tasustamisele, teavitamisele ja ärakuulamisele ning tervisele ja ohutusele töökohal. Need peamised inimõigused on inimväärse töö oluline osa. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Euroopa valdkondadevaheline ja valdkondlik sotsiaaldialoog ja riiklik sotsiaaldialoog peaksid olema abiks selle rakendamisel, hõlmates ühiseid algatusi ja projekte, suuniseid, suutlikkuse suurendamist, kokkuleppeid, toetust ettevõtetele hoolsuskohustuste täitmisel ja ametiühingutele juhtkonnaga arutelude ja läbirääkimiste pidamisel. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Oma tervikliku ja järjepideva käsitlusviisi saavutamiseks peaks tegevuskava hõlmama ka muu kui finantsteabe avalikustamise direktiivi põhjalikku läbivaatamist, et hõlmata kõiki ettevõtteid, vastates VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele, ning konkreetseid võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajaid ja eesmärke. ELi tasandi seadusandlikud meetmed, milles käsitletakse juhatuse kohustust tegutseda kõigi sidusrühmade huvides ja tagada, et ettevõtte tegevused aitaksid kaasa sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Uue taasterahastu „NextGenerationEU“ ja muude liidu rahaliste vahendite raames soovitab komitee konkreetseid tingimusi ning stiimulite sidumist inimõiguste austamise, inimväärse töö ja kestlikkuse eesmärkide järgimisega ettevõtete tegevuses ja tarneahelates. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Liikmesriigid peaksid tagama sotsiaalklausli täieliku rakendamise ja jõustamise riigihankedirektiivides. Euroopa Komisjoni uued ettepanekud peaksid tagama, et riigihankemenetlused toetaksid ja edendaksid inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust äritegevuses ja tarneahelates, sealhulgas inimväärset tööd. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Tegevuskava peaks hõlmama ka muid kui seadusandlikke meetmeid, sealhulgas algatusi tarbijate, investorite ja teiste sidusrühmade teadlikkuse suurendamiseks ning stiimuleid vastutustundlikele ettevõtjatele, kes teevad enam kui juriidilistes kohustustes on ette nähtud, ja VKEdele antavat eritoetust hoolsuskohustuse põhimõtete kehtestamiseks. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Tegevuskava eesmärkide kaubanduselemendid peaksid kajastuma uues ELi kaubandusstrateegia ülevaates. Kaubandus- ja rahvusvahelised investeerimislepingud võivad tagada, et nii investorid kui ka valitsused rakendavad standardeid ühtlasemat, ja seda hoogustada. Välisinvestoritelt tuleks nõuda, et nad järgiksid hoolsuskohustust, enne kui nad saavad rahvusvahelisest investeerimislepingust kasu. Vabakaubanduslepingud peavad edendama parimaid tavasid selle kohta, kuidas hõlmata keskkonna- ja sotsiaalseid kriteeriume riigihangetesse, ega tohi mingil juhul piirata nende kohaldamist. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Uuel kaubandusvaldkonna juhtival järelevalveametnikul peavad olema tugevamad vahendid kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste jõustamiseks. Uuendatud eksperdirühm peaks suutma algatada riikidevahelise lepinguvaidluste lahendamise mehhanismi, mis võib hõlmata rahalisi karistusi või sanktsioone ning õiguskaitsevahendeid kannatanud poolele (6). Kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide jõustamist peaksid täiendama sõltumatu töösekretariaat ja kollektiivkaebuste mehhanism (7). Sisenõuanderühma soovituste mõju kaubanduse ja kestliku arengu sätete rikkumiste uurimisele tuleb märkimisväärselt suurendada. Töövaidluste lahendamise uutes käsitlustes tuleks kaaluda õiguskaitsevahendeid nõuetele mittevastavate ettevõtete vastu ja lisaks kaaluda ELi dumpinguvastastest meetmetest eeskuju võtnud süsteemi, mis hõlmaks sotsiaalset dumpingut. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Mõjujõud ILO ratifitseerimiste tagamiseks on endiselt suurim kokkuleppe sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste ajal ja enne nende lõppemist; seepärast peaks see realiseeruma allkirjastatud lepingus. Inimõiguste põhipunkte tuleks laiendada, et need hõlmaksid ILO põhi- ja ajakohaseid konventsioone, mille on ratifitseerinud kõik ELi liikmesriigid, ning ILO tuleks kaasata oma konventsioonide rakendamise järelevalvesse vabakaubanduslepingutes (8). Komitee soovitab siduda tariifide vähendamise kaubanduse ja kestliku arengu sätete tõhusa rakendamisega. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Taustteave

| 2.1. | ELi nõukogu eesistujariik Saksamaa palus komiteel pakkuda selles ettevalmistavas arvamuses välja algatusi kestlikkuse parandamiseks ning inimõiguste austamise ja inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates. Eesistujariik esitas üksikasjaliku küsimuste loetelu järgmisel kujul:






  — | kuidas koostada ja rakendada Euroopa tegevuskava, et saavutada kõikehõlmav ja kaugeleulatuv strateegia inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates, eriti uurides sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna osa ja toetamist; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

kuidas koostada ja rakendada Euroopa tegevuskava, et saavutada kõikehõlmav ja kaugeleulatuv strateegia inimväärse töö tagamiseks ülemaailmsetes tarneahelates, eriti uurides sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna osa ja toetamist;

| — | millised peaksid olema Euroopa hoolsuskohustuse määruse põhijooned ja kuidas suurendada juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele inimõiguste rikkumise puhul ülemaailmsetes tarneahelates; |
| --- | --- |

—

millised peaksid olema Euroopa hoolsuskohustuse määruse põhijooned ja kuidas suurendada juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele inimõiguste rikkumise puhul ülemaailmsetes tarneahelates;

| — | kuidas luua Euroopa ettevõtetele võrdsed võimalused, võttes arvesse nende probleeme ja eeliseid, ning kuidas aidata suurendada ülemaailmsete tarneahelate vastupanuvõimet sellistele kriisidele nagu COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

—

kuidas luua Euroopa ettevõtetele võrdsed võimalused, võttes arvesse nende probleeme ja eeliseid, ning kuidas aidata suurendada ülemaailmsete tarneahelate vastupanuvõimet sellistele kriisidele nagu COVID-19 pandeemia;

| — | kuidas aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide ning äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete üldisele rakendamisele, sealhulgas miinimumstandardite kaudu liikmesriikide riiklikes tegevuskavades; |
| --- | --- |

—

kuidas aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide ning äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete üldisele rakendamisele, sealhulgas miinimumstandardite kaudu liikmesriikide riiklikes tegevuskavades;

| — | kuidas kaubanduspoliitikas tugevdada inimväärse töö edendamist kestlikes tarneahelates, uurides eelkõige vabakaubanduslepingute kestliku arengu peatükkide paremat jõustamist. |
| --- | --- |

—

kuidas kaubanduspoliitikas tugevdada inimväärse töö edendamist kestlikes tarneahelates, uurides eelkõige vabakaubanduslepingute kestliku arengu peatükkide paremat jõustamist.

| 2.2. | Komitee on juba esitanud mitu asjakohast kaastööd. 2016. aastal kutsus ta Euroopa Komisjoni üles võtma vastu terviklikku ja ambitsioonikat strateegiat, et edendada kogu oma sisepoliitika (juurdepääs ELi riigihangetele, märgistamine jne) ja välispoliitikaga (kaubandus-, arengu-, Euroopa naabruspoliitika jne) inimväärset tööd ülemaailmsetes tarneahelates. Selles soovitati „hõlmata nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke meetmeid, parimaid tavasid, rahalisi stiimuleid, juurdepääsu koolitusele, sotsiaaldialoogi jaoks suutlikkuse suurendamist ning ametiühinguid“ (9). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2018. aastal kutsus komitee Euroopa Komisjoni üles olema „oma käsitlusviisis edasipüüdlikum, eelkõige seoses kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohustuste tõhusa jõustatavuse tugevdamisega“ (10) ja rõhutas enne kaubanduslepingu sõlmimist ILO põhikonventsioonide ratifitseerimise kiireloomulisust. Tööhõivealaste sätete tugevdamisega seoses soovitas komitee kaaluda eelkõige sõltumatu töösekretariaadi ja kollektiivkaebuste mehhanismi loomist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019. aastal kutsus komitee Euroopa institutsioone üles toetama ÜRO siduva lepingu väljatöötamist ja osalema läbirääkimistes, leppides kokku siduva lepingu vajalikus sisus (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa Parlamendi õiguskomisjon on hiljuti palunud komitee arvamust äriühingute hoolsuskohustuse ja äriühingute vastutuse kohta (12). Mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis kutsuti üles võtma vastu siduvad hoolsuskohustust käsitlevaid õigusaktid ja muud algatused, et tagada äritegevuses ja ülemaailmsetes tarneahelates inimõiguste järgimine. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi nõukogu on rõhutanud inimõiguste rikkumiste ohvritele tõhusa õiguskaitse kättesaadavuse olulisust hoolsuskohustuse rakendamisel, tunnistades, et „äriühingute poolne inimõiguste austamine on hädavajalik säästva arengu jaoks ja säästva arengu eesmärkide saavutamiseks“ (13). Ta jõudis järeldusele, et vastutustundlik ettevõtlus võib lõpuks luua konkurentsieelise (14). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pärast õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi (DG JUST) uuringu tutvustust võttis Euroopa Komisjoni volinik Didier Reynders 2020. aasta aprillis kohustuse esitada õiguslikult siduv valdkondadeülene õiguslik algatus inimõigustealase hoolsuskohustuse ja vastutustundliku ettevõtluse kohta, mis hõlmab ettevõtete tarneahelaid, sealhulgas vastutust ja sanktsioone, ning põhineb inimõiguste, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õiguste terviklikul määratlusel (15). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Ülemaailmsed tarneahelad: status quo ja COVID-19 kriisi mõju

| 3.1. | Ülemaailmsetes tarneahelates toimuval tegevusel on keskne osa kogu maailma majandustegevuses ja ülemaailmses kaubanduses. Hargmaised ettevõtjad ja nende tarneahelad annavad tööd sadadele miljonitele töötajatele ja need võrgustikud moodustavad 80 % ülemaailmsest kaubandusest (16). ILO 2013. aasta andmete kohaselt oli ülemaailmsete tarneahelatega seotud 453 miljonit ehk enam kui viiendik töökohtadest, eelmise kümnendi jooksul on see kasvanud 53 % (17). Digitehnoloogial, keskkonnaalasel ja sotsiaalsel juhtimisel ning kestlikkuse suundumustel on nn üleminekukümnendil mitmetahuline mõju rahvusvahelisele tootmisele (18). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | „Rahvusvaheline kaubandus on kaasava majanduskasvu ja vaesuse vähendamise mootor ning aitab edendada kestlikku arengut.“ (19) Arvestades COVIDi kriisist tingitud piiranguid ülemaailmsele kaubandusele ja investeeringutele ülemaailmsetesse tarneahelatesse ning juba enne kriisi vaesuse vähendamise tempo aeglustumist, on hädasti vaja hoogustada reforme, suurendada investeeringuid ning edendada kestlikku kaubandust ja ülemaailmseid tarneahelaid. Rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused on esitanud veel tugevamaid tõendeid selle kohta, et kaubandusel on olnud väga suur roll vaesuse vähendamisel. Arengupangad on rõhutanud kaubanduse keskset rolli ja seda, et arenguriikide edasine integreerimine avatud maailmamajandusse on äärmiselt oluline, et saavutada eesmärk kaotada äärmine vaesus 2030. aastaks. Näiteks maapiirkondade turgude areng ja nende õiglane integreerimine ülemaailmsetesse turgudesse võib muutuda maapiirkondade vaeste jaoks üha olulisemaks sissetulekuallikaks. On veel tõendeid, mis näitavad inimväärsete ja tootlike töökohtade, jätkusuutlike ettevõtete ja majanduse ümberkujundamise tähtsust vaesuse vähendamisel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ülemaailmsed tarneahelad on keerukad, mitmekesised ja killustatud – mõnel hargmaisel ettevõttel on üle 100 000 otsese tarnija. Nad toovad kaasa võimalusi ja riske. Nad on aidanud kaasa majanduskasvule, töökohtade loomisele ja ettevõtlusele ning võivad aidata kaasa arengumaade jaoks soodsale üleminekule mitteametlikult majanduselt ametlikule majandusele (20). Arvestades, et järjest suurem osa kaubandusest ja investeeringutest kogu maailmas leiab aset ülemaailmse väärtusahela kaudu ning et juhtivate ettevõtjate poolsetel allhangetel ja ülemaailmse tootmise piiriülesel koordineerimisel on märkimisväärne sotsiaalne mõju (21). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tarneahelate pikkus ja tarnijatega hoitava suhete kestus on mitmetahulised ärivalikud, mis põhinevad kõige huvitavamatel ärisuhetel, tarbijaturgude lähedusel, logistikal, oskustel jne. Samas on süsteemne allhankimine konkurentsi ja majanduslike ajendite kõrvalsaadus ärimudelis, kus ülemaailmsed tarneahelad korraldatakse liiga sageli kõige odavama hinna järgi. Lisaks ei tähenda ettevõtete taotlus suurendada tööjõukulude tõhusust tingimata kasu majandusele, töötajatele, sidusrühmadele ja laiemale ühiskonnale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Äritegevuse ja inimõiguste praegune raamistik koosneb enamasti mittesiduvatest vahenditest. Inimõiguste, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õiguste rikkumised jätkuvad ettevõtete tegevuses, hõlmates hargmaiseid ettevõtteid, nende tarne- ja allhankeahelaid. Lisaks on nende negatiivset mõju raske kindlaks teha. Allhankeahelate konkreetsed vastutusraamistikud on juba liidu õiguses olemas ja need on kehtestatud näiteks riigihankeid, töötajate lähetamist ja rännet käsitlevates õigusaktides. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | COVID-19 on näidanud, kui muret tekitavalt haprad on tugevalt killustunud ja hajutamata tarneahelad ning millised riskid nendega kaasnevad. Laiaulatuslikud häired näitasid vajadust tugevdada ülemaailmsete tarneahelate usaldusväärsust ja vastupanuvõimet, eriti peamistes piirkondades ja sektorites, nii ELi siseturul kui ka kolmandate riikide valitsuste puhul. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee soovitab koguda või töödelda rohkem andmeid haavatavate tarneahelate kohta, seda nii seoses majandustegevuse häirete kui ka inimõiguste rikkumiste avastamisega. Iga-aastast vabakaubanduslepingu rakendamisaruannet võiks kasutada regulaarse teabe platvormina. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ÜRO peasekretär António Guterres nimetas COVID-19 pandeemiat rahvatervise hädaolukorraks, millest on saanud majanduslik ja sotsiaalne kriis ning humanitaarkriis, mis on omakorda kiiresti muutumas inimõiguste kriisiks (22). „Kodanikuühiskond on paljastanud paljude valitsuste suutmatuse kaitsta oma kodanikke ja paljude ettevõtete suutmatuse järgida äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete kohaselt inimõigusi. Töötajaid sunnitakse regulaarselt töötama ilma piisava varustuseta, mis kaitseks neid haiguse leviku eest, neile keeldutakse andmast tasulist haiguspuhkust, kui nad haigestuvad või peavad eneseisolatsioonis olema, ning neid vallandatakse ilma hoiatuseta või hüvitiseta.“ (23) Muu hulgas on esile toodud sunniviisiline töö ettevõtetes, mis tegutsevad Euroopas ja USAs ostetavate kinnaste ja muude isikukaitsevahendite tootmisega seotud tarneahelates (24). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühm on olulises avalduses tunnistanud vajadust kasutada COVID-19 vastases võitluses kestlikku inimkeskset käsitlust. See ei tohi viia madalamate standarditeni ning valitsused ja ettevõtjad ei tohiks seda kasutada ettekäändena rahvusvahelistest inimõigustealastest kohustustest kõrvalehoidmiseks. Äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamisel tõeliste edusammude tegemine valmistab meid paremini ette järgmiseks kriisiks, eelkõige siis, kui suuname oma ühise tähelepanu kliimakriisile ja muudele ebaõiglusest ja kasvavast ebavõrdsusest tulenevatele inimõiguste probleemidele (25). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee on nõudnud, et kaubavoogude taaselustamine põhineks sotsiaalsete ja tööstandardite rangel järgimisel ning nende tõhusal jõustamisel. Tarne- ja tootmisprotsesside katkemine on näidanud, kui oluline on töötervishoiu ja tööohutuse meetmete kehtestamine ja tõhus jõustamine ning töötajate ohutuse ja tervise tagamine, et nad saaksid varustada maailma kaupade ja teenustega. Ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi käsitlevate ILO põhikonventsioonide ratifitseerimine, rakendamine ja jõustamine koos kõigi ILO peamiste ja ajakohaste konventsioonidega on keskne tee ohutute ja inimväärsete töötingimuste tagamiseks (26). |
| --- | --- |

3.10.

4.   Lähtepunkt: peamised olemasolevad rahvusvahelised dokumendid ja määratlused

| 4.1. | Riikidevahelisi tarneahelaid käsitleb mitu rahvusvahelist dokumenti. Nendes määratletakse vastutustundlik ettevõtlus, hoolsuskohustuse mehhanismid ja ettevõtete kohustused seoses nende tarneahelatega, samuti riikide ülesanded, kohustused ja lubadused inimõiguste järgimise tagamiseks, sealhulgas tõhus ennetamine, kontroll, õiguskaitsevahendid ja sanktsioonid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 17 kestliku arengu eesmärki on ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 keskmes. Ülemaailmsete tarneahelate korraldusel ja erasektoril on nende eesmärkide ja sihtide, sealhulgas kestliku majanduskasvu ja tootliku tööhõive (eesmärk nr 8), kaasava ja kestliku tööstuse ülesehitamise (eesmärk 9), ebavõrdsuse vähendamise (eesmärk nr 10), kestliku tootmise ja tarbimise tagamise (eesmärk nr 12) ning kestliku arengu partnerluste tugevdamise (eesmärk nr 17) juures väga oluline osa. Kestliku arengu eesmärkides nr 9 ja 12 keskendutakse konkreetselt tarneahelatele ning kestliku arengu eesmärgis nr 17 käsitletakse ettevõtete käitumist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ÜRO 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes rõhutatakse riikide kohustust tagada oma territooriumil ja/või jurisdiktsioonis kaitse inimõiguste rikkumiste eest ning sätestada selgelt nõue, et kõik nende territooriumil ja/või jurisdiktsioonis asuvad äriettevõtted peavad järgima kogu oma tegevuses inimõigusi. Ettevõtete kohustus järgida inimõigusi tähendab seda, et nad peavad kogu oma tegevuses vältima inimõiguste jaoks kahjulike mõjude põhjustamist või neile kaasa aitamist ning peavad püüdma ära hoida või leevendada inimõiguste jaoks kahjulikke mõjusid, mis on ärisuhete kaudu otse seotud nende tegevuse, toodete või teenustega, isegi kui nad ei ole neile mõjudele kaasa aidanud. Äriettevõtetel peavad olema kehtestatud meetmed ja menetlused, sh inimõigustealane hoolsuskohustus, et määrata kindlaks mõju inimõigustele, seda ennetada, leevendada ja anda selle käsitlemise kohta aru, samuti peavad nad aktiivselt osalema parandusmeetmete võtmisel seoses kahjuliku mõjuga inimõigustele, mida nad põhjustavad või millele nad kaasa aitavad. Vastavalt äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete märkustele kahjuliku mõju kohta, mida äriettevõte ei ole põhjustanud ega millele kaasa aidanud, kuid mis on ärisuhte kaudu otse seotud tema tegevuse, toodete või teenustega, ei nõua inimõiguste järgimise kohustus, et ettevõte ise näeks ette heastamise, kuigi ta võib selles osaleda (27). Lisaks sätestatakse juhtpõhimõtetes, et sellist hoolsuskohustust järgivad ettevõtted ei tohiks eeldada, et see vabastab nad automaatselt ja täielikult vastutusest inimõiguste rikkumise põhjustamise või sellele kaasaaitamise eest (28). Juhtpõhimõtetes rõhutatakse riigihangete osa inimõiguste austamise edendamises ning viimase abinõuna vastutustundliku loobumise võimalust kui olulist osa tarneahela juhtimisest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mitu ILO dokumenti ja algatust käsitlevad tarneahelaid ja inimväärset tööd, sealhulgas liikmesriikide ja ettevõtete vastutust. ILO inimväärse töö kontseptsioon hõlmab nelja strateegilist eesmärki:






  — | töökohtade loomise edendamine, oskuste arendamise ja kestlike elatusvahendite edendamine; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

töökohtade loomise edendamine, oskuste arendamise ja kestlike elatusvahendite edendamine;

| — | töökohal järgitavate õiguste tagamine eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele ja vaestele töötajatele; |
| --- | --- |

—

töökohal järgitavate õiguste tagamine eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele ja vaestele töötajatele;

| — | meestele ja naistele ette nähtud sotsiaalkaitse laiendamine, et tagada saamata jäänud või vähenenud sissetuleku puhul asjakohane hüvitis ning juurdepääs nõuetekohastele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

—

meestele ja naistele ette nähtud sotsiaalkaitse laiendamine, et tagada saamata jäänud või vähenenud sissetuleku puhul asjakohane hüvitis ning juurdepääs nõuetekohastele tervishoiuteenustele;

| — | sotsiaaldialoogi edendamine tugevate ja sõltumatute töötajate ja tööandjate organisatsioonide kaasamise kaudu. |
| --- | --- |

—

sotsiaaldialoogi edendamine tugevate ja sõltumatute töötajate ja tööandjate organisatsioonide kaasamise kaudu.

| 4.5. | ILO 2016. aasta resolutsioonis inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates käsitletakse valitsuste osa ettevõtetelt nende tarneahelates hoolsuskohustuse rakendamise nõudmises, inimõiguste austamise tagamises ja vastutustundliku ettevõtluse edendamises, sealhulgas riigihankepoliitika abil. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lähtudes äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetest ja selle hoolsuskohustust, täpsustatakse kolmepoolses deklaratsioonis hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, et selles protsessis tuleks arvestada ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste keskset osa, samuti töösuhteid ja sotsiaaldialoogi kui pidevat protsessi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | OECD suunistes hargmaistele ettevõtetele antakse OECD liikmesriikidele kohustuslikke üksikasjalikke suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta ning soovitatakse riskipõhist hoolsuskohustust ja nõutakse, et riigid asutaksid riiklikud kontaktpunktid eesmärgiga edendada suunistest kinnipidamist, sealhulgas teadlikkuse parandamist ja kaebuste vastuvõtmist suuniste rikkumise korral. Komitee on juba varem kutsunud liikmesriike üles tagama, et riiklikud kontaktpunktid oleksid „sõltumatud ja et nende struktuuri kaasataks sotsiaalpartnereid riiklike kontaktpunktide liikmetena või riiklike kontaktpunktide järelevalvekomiteed. Kontaktpunktid peaksid olema piisava koolitusega personaliga varustatud ja rahastatud (29). Tarneahelate puhul peaksid ettevõtted püüdma ennetada või leevendada kahjulikku mõju, millele nad ise ei ole kaasa aidanud, kuid mis on ärisuhte kaudu siiski otse seotud nende tegevuse, toodete või teenustega. Eesmärk ei ole lükata vastutust kahjulikku mõju avaldavalt üksuselt ettevõttele, kellega sellel on ärisuhe (30). Kui ettevõtja tuvastab oma tarneahelas kahjuliku mõju tekitamise riski, peab ta võtma vajalikud meetmed selle mõju lõpetamiseks või ennetamiseks. Kui ettevõte tuvastab kahjulikule mõjule kaasaaitamise riski, peaks ta võtma vajalikud meetmed oma panuse lõpetamiseks või takistamiseks ning kasutama oma võimalusi, et leevendada säilinud mõju nii palju kui võimalik (31). Igal juhul ei piira see ELi või riikide kehtestatud mis tahes vastutust äriühingute ees seoses inimõiguste rikkumiste ja muu kahjuliku mõjuga nende tegevuses ning tarne- ja alltöövõtuahelates, sealhulgas hoolsuskohustuse rikkumise puhul. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Võrdsete võimaluste tagamine Euroopa ettevõtetele

| 5.1. | Paljud ettevõtted osalevad üksikutes algatustes, mistõttu on nad oma äritegevuses muutnud käitumist inimõiguste järgimise parandamiseks. Valdkondlike algatuste hulka kuuluvad algatused amfori, Together for Sustainability, Chemie3 ja Bettercoal. Euroopa ettevõtetel on väljaspool Euroopat hea maine seoses nende võetud kohustustega ja kohapeal antud panusega kestlikku arengusse. Need vabatahtlikud meetmed ei ole siiski vajalikku käitumise muutust täiel määral kaasa toonud (32). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Õigusküsimuste peadirektoraadi hiljutises uuringus (33) on esitatud praeguse olukorra tõhus ja põhjalik analüüs, kus vaid pisut üle kolmandiku vastanud ettevõtjatest osutas inimõiguste ja keskkonnamõjuga seotud hoolsuskohustuse rakendamisele ning enamik sellest on mõeldud ainult esmatasandi tarnijatele. Selles rõhutatakse vajadust valdkonnaüleste õiguslikult siduvate Euroopa õigusaktide järele, milles käsitletaks inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust. Praegune kriis on veelgi suurendanud toetust meetmete võtmisele. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Arvestades nende olulisi kogemusi tõhusa ja kaugeleulatuva hoolsuskohustuse poliitika rakendamisel, sageli ametiühingutega sõlmitud kokkulepete alusel, tuleks Euroopa äriühingutele tõepoolest kasuks võrdsete võimaluste tagamine ja aus konkurents, mis põhineks ühistel miinimumstandarditel, mida kohaldataks ka kolmandates riikides asutatud ja ELis tegutsevate äriühingute suhtes. N-ö ELi kaubamärgi ärikoostöö hea maine põhineb ka selle kõrgetasemelisel regulatiivsel keskkonnal. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tarneahelate juhtimise ning inimõiguste järgimise ja inimväärse töö seisukohast on olemas erinevaid asjakohaseid ELi õigusakte, eeskätt muu kui finantsteabe avalikustamist käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL (34) seoses avalikku huvi pakkuvate suurettevõtjate aruandlusega nende tegevuse mõju ja riskide ja nende vähendamisega seotud põhimõtete, sealhulgas hoolsuskohustuse protsessi kohta, kui see on asjakohane. Konkreetsete sektorite mõistes kehtestati puidumäärusega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 995/2010 (35)) ja konfliktipiirkonnast pärit mineraalide määrusega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/821 (36)) ettevõtete tarneahelatele hoolsuskohustuse nõuded. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Hiljuti on hoolsuskohustus kehtestatud ka mitmes riiklikus õigusaktis, näiteks Prantsuse ettevõtjate hoolsuskohustust käsitlevas seaduses (37). See loob kaugeleulatuva riikliku õigusraamistiku, mille kohaselt peavad suurettevõtted määratlema, avaldama ja rakendama hoolsuskava inimõiguste rikkumiste ja negatiivse keskkonnamõju tuvastamiseks ja ennetamiseks oma tegevuses, nende otseselt või kaudselt kontrollitavate ettevõtete tegevuses ning selliste alltöövõtjate ja tarnijate tegevuses, kellega neil on väljakujunenud ärisuhe. See hõlmab vastutusraamistikku, mille alusel peavad ettevõtted aru andma, kui nende hoolsuskohustuse rikkumine põhjustab kahju või rikub inimõigusi. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Praegune killustatud õigusraamistik mõjutab negatiivselt ettevõtteid, kes peavad selle tõttu järgima erinevaid reeglistikke. Neid takistavad ebaaus konkurents, õiguskindlusetus ja halduskulud, mida tuleks vältida. Järjest enam ettevõtjaid ja investoreid nõuavad seetõttu kohustuslikke hoolsuskohustust käsitlevaid õigusakte vahendeid (38). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Lisaks ei soodusta praegune olukord vastutustundlikke ettevõtteid, kuna puuduvad ühised miinimumnõuded, võrreldavad protsessid, riigiasutuste piisavad stiimulid, kehtivate eeskirjade tõhus jõustamine ning investorite, sidusrühmade ja tarbijate teadlikkus. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Euroopa tegevuskava inimõiguste ja inimväärse töö kohta ülemaailmsetes tarneahelates

6.1.   Tõhusa õigusraamistiku loomine

| 6.1.1. | Inimväärne töö, inimõiguste austamine ja kestlikkus ülemaailmsetes väärtus- ja tarneahelates on ülemaailmsete, Euroopa ja riiklike asutuste poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal ning nende olulisus äriringkondades on üha suurem. Kuid nende eesmärkide saavutamiseks ning ülemaailmsete ja ELi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide, ettevõtjate ausa konkurentsi edendamiseks ja Euroopa majandustegevuse toetamiseks on vaja kiiresti tõhusamat ja järjepidevamat õigusraamistikku. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Tuginedes paljude Euroopa ettevõtete juba elluviidud algatustele ja kinnitades nende ülemaailmset juhtpositsiooni selles valdkonnas, on väga oluline töötada välja põhjalik, kõikehõlmav ja valdkonnaülene strateegia, mis ühendab algatused tõhusalt ja kõrvaldab tuvastatud puudused. Vabatahtlikud ja siduvad meetmed ei välista, vaid peavad üksteist täiendama (39). |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Euroopa tegevuskava tuleks välja töötada ettevõtete tegevuse ning tarneahelate inimõigusi, inimväärset tööd ja kestlikkust käsitlevate seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste üldraamistikuna. See peaks kajastama selle valdkonna erinevate poolte, eriti Euroopa institutsioonide, liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtete, sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade olulisi, erinevaid ja üksteist täiendavaid ülesandeid. Selle edu tagamiseks peavad kõik pooled olema täielikult kaasatud tegevuskava eesmärkide saavutamisse. Tegevuskavatuleks välja töötada sotsiaaldialoogi ja mitme sidusrühmaga käsitlusviisi alusel. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Peamised eesmärgid peaksid olema vastutustundliku ettevõtluse edendamine, inimõiguste ning ELi sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide järgimise tagamine äritegevuses ja tarneahelates, ettevõtete ja VKEde toetamine vastutustundliku ettevõtluse käsitluse kasutuselevõtmisel ning ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamine. Ennetav käsitlus, mis sisaldab kohustuslikku hoolsuskohustust, peaks tooma kaasa vähem inimõiguste rikkumisi. Kuna kõik ettevõtted peavad järgima samu põhireegleid, võimaldaks see ka tarbijatele võrreldavaid protsesse. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Laialdane määratlus peaks hõlmama inimõigusi, sealhulgas töötajate ja ametiühingute õigusi, ning tuginema mitmetele rahvusvahelistele õigusdokumentidele (40), eriti ILO konventsioonidele. Õigused hõlmavad muu hulgas ühinemisvabadust ning õigust kollektiivläbirääkimistele ja kollektiivsele tegutsemisele, teabe-, konsulteerimis- ja osalemisõigusi, inimväärseid töötingimusi, töötervishoidu ja tööohutust, õiglast palka ja sotsiaalkindlustust. Lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise töö vastases võitluses peavad komisjoni põhimõttele lapstööjõu kasutamise suhtes rakenduva täisleppimatuse kohta järgnema tõhusad ja kaugeleulatuvad meetmed. Tegevuskava peaks lisaks hõlmama laiemat vastutustundlikku ettevõtlust, eriti sotsiaalset ja keskkonnamõju, äriühingu üldjuhtimist, korruptsioonivastast võitlust, õiglast maksupoliitikat ja maksustamise läbipaistvust. Kestlike tarneahelate poole konkreetsete sammude astumiseks on oluline võtta konkreetseid meetmeid kohalikul tasandil, kus ettevõtted peavad väljaspool ELi tegutsedes hindama kohalikke õigusakte ja kokkuleppeid. Tunnistades tööjõudu käsitlevate eeskirjade jõustamise olulisust, eriti kontrollide kaudu, peavad riikliku ja kohaliku tasandi valitsused oma kohuseid täielikult täitma (41). |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Koordineerimine ELi ja riikliku tasandi vahel on väga oluline. Koostöös riiklike sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga välja töötatavad riiklikud tegevuskavad peaksid olema äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamiseks tihedalt seotud riiklike tegevuskavadega ning neis tuleks tunnistada osa, mis on OECD suunistel ja riiklikel kontaktpunktidel, mis peaksid olema sõltumatud ja mille struktuuri kaasatakse sotsiaalpartnereid, kes on riiklike kontaktpunktide liikmed, või riiklike kontaktpunktide järelevalvekomiteed. Kontaktpunktid peaksid olema piisava koolitusega personaliga varustatud ja rahastatud (42). Euroopa tegevuskava võiks sisaldada ka miinimumstandardeid eri valdkondades, et tagada asjakohaste rahvusvaheliste õigusdokumentide täielik ja tõhus rakendamine riiklikul tasandil. Komisjoni tasandil on vaja järjepidevust ja kooskõlastamist eri poliitikavaldkondade ja vastutavate peadirektoraatide, eriti õigusküsimuste, finantsküsimuste, kaubanduse või tööhõive peadirektoraadi ning Euroopa välisteenistuse vahel. |
| --- | --- |

6.1.6.

6.2.   Siduvate Euroopa hoolsuskohustust käsitlevate õigusaktide väljatöötamine

| 6.2.1. | Komitee kiidab heaks selle, et komisjon järgib komitee soovitust (43) esitada ettepanek selles valdkonnas ELi õigusaktide vastuvõtmiseks, ning nõuab, et Euroopa tegevuskavas oleks esikohal siduv sektoriülene seadusandlik algatus inimõigustega seotud hoolsuskohustuse ja vastutustundliku ettevõtluse kohta, mis võtaks arvesse õigusküsimuste peadirektoraadi tellitud uuringu järeldusi ja oleks kooskõlas ELi volinik Reyndersi võetud kohustusega. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Ebaausa konkurentsi ja ebavõrdsete võimaluste ärahoidmiseks peaks see hõlmama kõiki ELis asutatud või tegutsevaid ettevõtteid ja nende tegevust, sealhulgas nende tarne- ja allhankeahelaid täies ulatuses, samuti avalikku sektorit ning vastama VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele. See on kooskõlas äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete käsitlusega, mis hõlmab kõiki ettevõtteid, olenemata nende suurusest, sektorist, tegevuskontekstist, omandiõigusest ja struktuurist (44). Ettevõtted peaksid järgima kõrgeid vastutustundliku ettevõtluse standardeid, mis hõlmavad inimõigusi, keskkonna- ja sotsiaalset mõju, äriühingu üldjuhtimist, korruptsioonivastast võitlust ja õiglast maksustamist. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Asjaomastes ÜRO, ILO ja OECD dokumentides kindlaksmääratud hoolsuskohustuse protsessi põhietappide põhjal tuleks nõuda, et ettevõtted uuriksid ja hindaksid tegelikku ja võimalikku kahjulikku mõju, tegutseksid järelduste põhjal (lõpetaksid kahjulikku mõju põhjustavad toimingud), töötaksid välja võimalike riskide ja negatiivse mõju ärahoidmiseks hoolsuskohustuse kava ja rakendaksid seda, looksid varajase hoiatamise mehhanismi, kontrolliksid ja jälgiksid tõhusalt ja läbipaistvalt hoolsuskohustuse kavade rakendamist ning annaksid rakendamise kohta aru. Hoolsuskohustuse protsess, mille kaudu nad oma kohustusi täidavad, peaks olema proportsionaalne võimaliku mõju raskuse ja nende tegevuskontekstiga. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Õiguslik vahend peaks põhinema ennetaval käsitlusel, kuid tagama samal ajal ohvritele ja nende esindajatele, sealhulgas ametiühingutele ja inimõiguste kaitsjatele, tõhusad õiguskaitsevahendid ning õiguskaitse kättesaadavuse. Ettevõtte kohustuste avalik seire ja õiguslikud tagajärjed juhul, kui neid ei täideta, on keskse tähtsusega. Selle eripära, sealhulgas äriühingute vastutuse kohta koostatakse komitee sihtotstarbeline arvamus (45). Ükski selle valdkonna ELi algatus ei tohiks siiski seada ohtu ega piirata solidaarse vastutuse mehhanisme ega muid vastutusraamistikke rahvusvahelisel, Euroopa või riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

6.2.4.

6.3.   Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna keskne osa

| 6.3.1. | Sotsiaaldialoogil peaks olema hoolsuskohustuses ja vastutustundlikus ettevõtluses keskne osa, tagades ettevõtete tegevuses ning tarne- ja allhankeahelates inimõiguste järgimise. Kõik tegevuskavad ja seadusandlikud algatused peaksid põhinema selle väärtusel ja kollektiivläbirääkimistel ning tagama, et järgitakse töötajate õigust olla teavitatud ja ära kuulatud. Neid elemente kahjuks õigusküsimuste peadirektoraadi uuringus ei käsitleta. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Ettevõtted ja ametiühingud võivad asjaomasel tasandil pidada läbirääkimisi kokkulepete üle, et määratleda direktiivis sisalduvate kohustuste konkreetne kohaldamine. See rõhutab mitme olemasoleva hoolsuskohustuse protsessi käsitleva kokkuleppe head tava ja positiivset panust. Lisaks tuleks töötajate esindajaid hoolsuskohustuse kava määratlemiseks ja selle rakendamiseks teavitada ja nendega selles küsimuses konsulteerida. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Euroopa valdkondadeülene ja valdkondlik sotsiaaldialoog peaks aitama nendes valdkondades olukorra paranemist saavutada, hõlmates ühiseid algatusi ja projekte, suuniseid, suutlikkuse parandamist ja kokkuleppeid. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Varasemad kogemused on näidanud, kuidas sotsiaaldialoogil põhinevad algatused võivad ülemaailmsetes tarneahelates inimväärse töö tagamisel viia oluliste edusammudeni. 2013. aasta mais allkirjastati Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepe õiguslikult siduva kokkuleppena enam kui kahesaja peamiselt Euroopa rõivabrändi ja jaemüüja ning kahe ülemaailmse ametiühingu, nimelt IndustriALLi ja UNI Global Unioni ning mitme kohaliku ametiühingu ja tunnistajatest poolte vahel. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Tegevuskava peaks hõlmama ka meetmeid, millega parandada tarbijate ja investorite teadlikkust ettevõtete sotsiaalse ja keskkonnamõju tähtsusest, edendama vahendeid, mis võimaldaksid võrrelda ettevõtete tulemusi ja määrata paremini kindlaks neid, kes edendavad tõhusaid vastutustundliku ettevõtluse strateegiaid. Kõik algatused peaksid põhinema sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamisel, kes võivad olla teabe levitajad ja aidata parandada teadlikkust positiivsetest ja negatiivsetest käitumisviisidest. |
| --- | --- |

6.3.5.

6.4.   Euroopa tegevuskava täiendamise meetmed

| 6.4.1. | Muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi läbivaatamine. Toetada põhjalikku läbivaatamist, et kaasata kõik isikulises kohaldamisalas olevad ettevõtted ning et vastata paremini ka VKEde konkreetsetele vajadustele ja piirangutele. Sisuline kohaldamisala tuleks paremini määratleda, et muu kui finantsaruandlus oleks terviklik, võrreldav ja tõhus. Arvestades, et aruandlus on hoolsuskohustuse mehhanismide oluline element, peaks see olema kooskõlas vastava õigusliku algatusega ning sisaldama konkreetseid võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajaid ja eesmärke (nt Pariisi kokkuleppele ja kestliku arengu eesmärkidele tuginedes), mis on vajalik ka selleks, et aruandlus põhineks äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetel ja muudel asjakohastel rahvusvahelistel õigusdokumentidel. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Juhatuse ülesanded, kestlik äriühingu üldjuhtimine ja äriühinguõigus. Toetada ELi tasandil seadusandlikke meetmeid, milles käsitlevatakse juhatuse liikmete kohustust tegutseda kõigi ettevõtete sidusrühmade huvides ja selleks, et ettevõtete tegevused aitaksid kaasa sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele. Lisaks sellele määratleda teisi seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid kestlikuma, tulevikku suunatud ja pikaajalise suunitlusega äriühingu üldjuhtimise ja äriühinguõiguse edendamiseks. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Rahastamine riiklikest vahenditest ja riiklik toetus. Esitada ettepanekuid luua ettevõtete tegevuses ja tarneahelates konkreetsed tingimused inimõiguste austamise, inimväärse töö ja kestlikkuse eesmärkide vallas ja kehtestada positiivsed stiimulid, et saada juurdepääs rahastamisele ja toetusele riiklikest ja ELi vahenditest, eriti COVID-19ga seotud ELi ja riiklike majanduse taastekavade kontekstis. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Riigihanked. Tagada, et liikmesriigid rakendavad ja jõustavad täielikult riigihankedirektiivides esitatud sotsiaalklauslit, ning esitada ettepanekud riigihankemenetluste kohta, et tulemuslikult toetada ja edendada inimõigustealast hoolsuskohustust ja vastutustundlikku ettevõtlust oma tegevustes ja tarneahelates, sealhulgas inimväärset tööd. Seda saaks muu hulgas saavutada riigihankeid käsitlevate direktiivide läbivaatamise, avaliku sektori hankijate suutlikkuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise kaudu, sealhulgas nende edendamise abil vabakaubanduslepingute kaudu. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Stiimulid. Teha ettepanekuid luua algatusi, et toetada ettevõtteid, mis teevad enam kui vastutustundliku ettevõtluse ning positiivse keskkonna- ja sotsiaalse mõjuga seotud juriidilistes kohustustes ette nähtud. Need võivad hõlmata näiteks konkreetsete poliitikameetmete ja -vahendite väljatöötamise toetamist, kestlike ettevõtete võrgustike edendamist ning sotsiaalpartnerite algatuste suutlikkuse parandamist. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.4.6. | Koostoime rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute kavaga. Välisinvestoritelt tuleks nõuda, et nad järgiksid hoolsuskohustust, enne kui nad saavad rahvusvahelise investeerimislepinguga hõlmatusest kasu. Samuti peaksid vabakaubanduslepingu pooled tagama, et nende territooriumil asuvad ettevõtted täidavad hoolsuskohustuse nõudeid. Kanada täiustas näiteks oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, keskendudes Kanada ettevõtjate käitumisele välismaal, ja lõi mitme sidusrühmaga nõuandekogu. 2019. aasta aprillis määrati esimene Kanada vastutustundliku ettevõtluse ombudsman, kellel on volitus vaadata läbi väidetavad inimõiguste rikkumised, mis tulenevad Kanada ettevõtjate tegevusest välismaal kaevandus-, nafta-, gaasi- ja rõivatööstuses, ja neist avalikult teatada ning teha soovitusi ettevõtjate kaubandusmeetmete kohta (46). |
| --- | --- |

6.4.6.

| 6.4.7. | Tegevuskavas tuleks pöörata tähelepanu suuremale hulgale elementidele, nimelt maksustamise läbipaistvusele, mis hõlmab aruandlust riikide kaupa, õiglasele maksukäitumisele ja kestlikule rahandusele ning investorite kohustustele. Konfliktipiirkonnast pärit mineraale käsitlevat määrust ja puidumäärust võiks hinnata, pidades silmas vajadust neid läbi vaadata või tugevdada. |
| --- | --- |

6.4.7.

7.   Inimväärse töö saavutamine kaubanduses ja tõhus jõustamine

| 7.1. | Kaubandus on oluline valdkonnaülene element Euroopa tegevuskava eesmärkide rakendamisel, sidudes selle kolmandate riikide ja mitmepoolse vaatenurgaga. ELi uus kaubandusstrateegia ülevaade peab seda kiiremas korras kajastama. ELil on suurim kaubandusvõrk maailmas, andes kahepoolsetele kaubanduslepingutele eriti olulise mõjujõu, mida tuleb tõhusalt kasutada enne lepingute sõlmimist ning kogu nende rakendamise ja jõustamise ajal. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ELi ja Vietnami läbirääkimised näitasid, milliseid edusamme võib EL töötingimuste parandamisel partnerriigiga suheldes saavutada. Kuid aastaid pärast vabakaubanduslepingute sõlmimist näeme mõnes partnerriigis endiselt kaubanduse ja kestliku arengu kohustuste täitmisel edusammude puudumist, eriti aastaid kestnud ELi ja Korea vahelises tööõiguste vaidluses põhiliste ja ajakohaste ILO konventsioonide ratifitseerimata jätmise üle. See näitab, et suurim võimalik mõjujõud ILO põhikonventsioonide ratifitseerimise tagamiseks on siiski läbirääkimiste ajal ja enne nende lõppemist, mistõttu peaks see realiseeruma allkirjastatud lepingus. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kaubandus ei ole kliimapoliitika soodustaja, aga võib saada selle peamiseks võimaldajaks. Pariisi kokkuleppe järgimise muutmine kõigi tulevaste laiaulatuslike kaubanduslepingute oluliseks osaks, st lepingute peatamine rikkumise korral, on positiivne samm, mida tuleks laiendada ka kõigi ELi liikmesriikide ratifitseeritud ILO põhi- ja ajakohastele konventsioonidele. Rahvusvaheliselt tunnustatud organina peaks ILO olema kaasatud ILO konventsioonide rakendamise järelevalvesse vabakaubanduslepingutes (47). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Komitee on varem soovitanud nii seda, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kõigis tulevastes volitustes oleks konkreetne klausel kestliku arengu eesmärkide edendamiseks, kui ka seda, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) reformiga kehtestataks eeskirjad, mis tagavad, et riigid järgivad ja rakendavad kestliku arengu eesmärke. EL ja liikmesriigid peaksid seejuures kasutama oma mõjuvõimu ja argumentatsiooni WTO erinevates komiteedes, eelkõige sellistes uutes valdkondades nagu kaubandus ja inimväärne töö. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Kaubanduse ja kestliku arengu peatükid moodustavad üha olulisema osa kõigis uue põlvkonna ELi vabakaubanduslepingutes, kuid tõhus jõustamine ja täidetavus peavad nüüd saama nende kohustuste täitmise põhiosaks, muu hulgas selleks, et tagada ELi ettevõtjatele võrdsed võimalused välismaal. Sisenõuanderühma soovituste mõju kaubanduse ja kestliku arengu sätete rikkumiste uurimisele tuleb märkimisväärselt suurendada. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Lisaks julgustab komitee Euroopa Komisjoni uurima töövaidluste lahendamisel uusi käsitlusi, mis võimaldaks ajutisel rahvusvahelisel WTO vaekogul kasutada nõuetele mittevastava asutuse suhtes õiguskaitsevahendeid. Kiiret protsessi kasutatakse juba ELi dumpinguvastaste meetmete jaoks ja seda võiks laiendada ka sotsiaalsele dumpingule. Kooskõlas Prantsusmaa ja Madalmaade mitteametliku dokumendiga (48) soovitab komitee üldiselt, et kaubanduse ja kestliku arengu sätete tõhus rakendamine oleks seotud tariifide järkjärgulise alandamisega. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Komitee nõuab praeguse kaubanduse ja kestliku arengu ekspertidest koosneva vaekogu ümberkujundamist, et kaubandusjuristid, aga ka töö-, kliima- või inimõiguste eksperdid saaksid selle raames uurida kaubanduse ja kestliku arengu peatükke puudutavaid kaebusi. Kui selline vaekogu avastab rikkumise, peaks käivituma riikidevaheline lepinguvaidluste lahendamise mehhanism, mis võib hõlmata rahalisi karistusi või sanktsioone ning õiguskaitsevahendeid kannatanud poolele (49). Sellega seoses oli komitee soovitanud ka sõltumatut töösekretariaati ja kollektiivkaebuste mehhanismi (50). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Uus kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik peab näitama teed kohustuste täitmise tagamisel, „eriti [---] mis on seotud kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidega ning sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidega, mis tekivad seoses kaubandus- ja investeerimislepingute teiste peatükkidega“, ning peab alustama õigeaegseid, tõhusalt algatatud uurimisi, mida toetavad piisavad ressursid. Seejuures peab tunnustatud sidusrühmadel olema selge roll nii kaebuste esitamises kui ka kõigil järgnevatel avalikel kuulamistes. (51) |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Ettevõtted täidavad olulisi ülesandeid, tagades vastavuse töö- ja sotsiaalsetele õigustele, toetades ja rakendades seadusi, mis kaitsevad töötajate õigusi, ning rakendades ametiühingutega kooskõlastatud inimväärseid standardeid nii nende otseses tegevuses kui ka oma tarneahelates. Komitee kutsus Euroopa Komisjoni üles töötama välja ettevõtja sotsiaalse vastutuse klauslid, milles on võetud kindlad kohustused ja mis on kooskõlas ÜRO ja OECD dokumentidega (52). See tagaks, et kaubanduslepingud toetavad head ärikäitumist ning hoiaks ära sotsiaalse dumpingu ja sotsiaalsete standardite allalöömise. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Kaubandus- ja rahvusvahelised investeerimislepingutel on nende standardite nii investorite kui ka valitsuste poolse ühtlase rakendamise juures olulise mõjuvõimuga osa. Hiljutises OECD aruandes (53) loetletakse hulk olemasolevaid või tekkivaid algatusi riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Suur hulk erinevaid reguleerimisviise tekitab probleeme, kuna mõned käsitlused on horisontaalsed, teised aga teemapõhised. Neil on ettevõtetele erinevate lävede ja kohaldamisalade tõttu erinev mõju. Isegi OECD riikides on erinevad aruandlusstandardid. Võrdsete tingimuste vajadus on selge: kõigi kohaldatavate standardite ülespoole suunatud ühtlustamine tagaks kõigile õiguskindluse ja ausa konkurentsi. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Puuduste kõrvaldamine valitsemises: ELi ülemaailmse juhtimise tähtsus

| 8.1. | Euroopa hoolsuskohustuse standard on tarneahelates inimõiguste ja inimväärse töö järgimise ja täitmise tagamiseks asendamatu osa. See aitaks kaasa äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete, ILO kolmepoolse deklaratsiooni ja OECD suuniste rakendamisele. See täiendaks ka riiklikku algatust, mille eesmärk on saavutada kestliku arengu eesmärgid, eriti lapstööjõu kasutamise ja sunniviisilise töö likvideerimise osas. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | See aitaks veelgi kaasa usaldusväärsemate, kestlikumate ja hästi juhitud tarneahelate loomisele, suurendades seeläbi kriisi ajal vastupanuvõimet ja juhtimise tõhusust. See oleks eriti oluline näiteks töötervishoiu ja tööohutuse osas. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Ülemaailmse poliitika sidususe saavutamiseks vajavad Euroopa meetmed rahvusvahelise normatiivse raamistiku täiendavat parandamist. Mitmepoolse edu saavutamine saab mõnikord alguse ühepoolsest edasipüüdlikust tegutsemisest. Komitee leiab, et ELil on ainulaadne võimalus võtta hoolsuskohustuse vallas juhtiv osa, eriti arvestades Euroopa äriühingute ülemaailmset juhtpositsiooni. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Komitee kutsub ELi ja selle liikmesriike üles saavutama tõelisi edusamme tõhusamate ja siduvate vahendite loomiseks rahvusvahelisel tasandil, millega kaasneksid uuendatud algatused olemasolevate vahendite ja raamistike tõhusa rakendamise edendamiseks. Need peavad sisaldama toetust ÜRO äritegevust ja inimõigusi käsitlevale siduvale lepingule (54) ning kutsuma üles kehtestama ILO konventsiooni inimväärse töö kohta tarneahelates (55) kooskõlas 2016. aasta Rahvusvahelise Töökonverentsi aruteluga ning need peaksid põhinema ILO põhi- ja ajakohastatud konventsioonidel ning ILO tööalaste põhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonil. Komitee arvates on vaja kiiresti teha ülemaailmne uuring, et analüüsida, kuidas rahvusvahelistes tööstandardites käsitletakse puudujääke inimväärse töö valdkonnas, ja kõrvaldada kõik tuvastatud puudused. |
| --- | --- |

8.4.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ILO, Decent Work in Global Supply Chains (Inimväärne töö ülemaailmsetes tarneahelates), IV aruanne, 2016.

1

Decent Work in Global Supply Chains

(2)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 9.

2

(3)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 17.

3

(4)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 38.

4

(5)  Komitee arvamus Kohustuslik hoolsuskohustus (ettevalmistav arvamus nõukogu/Euroopa Parlamendi taotlusel) (INT/911, september 2020), (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 136).

5

Kohustuslik hoolsuskohustus

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Vt joonealune märkus 3.

6

(7)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 27.

7

(8)  Komitee arvamus Vabakaubanduslepingute rakendamine 1. jaanuar 2018–31. detsember 2018 (REX/525, juuli 2020), (ELT C 364, 28.10.2020, lk 160).

8

Vabakaubanduslepingute rakendamine 1. jaanuar 2018–31. detsember 2018

(9)  Vt joonealune märkus 3.

9

(10)  Vt joonealune märkus 7.

10

(11)  Vt joonealune märkus 2.

11

(12)  Vt joonealune märkus 5.

12

(13)  Nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldused (10254/16) äritegevuse ja inimõiguste kohta.

13

(14)  Nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldused (8833/16) ELi ja vastutustundlike ülemaailmsete väärtusahelate kohta.

14

(15)  Volinik Reyndersi kõne Euroopa Parlamendi vastutustundliku ettevõtluse töörühma 29. aprillil 2020 korraldatud veebinaril hoolsuskohustuse kohta.

15

Volinik Reyndersi kõne

(16)  ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, „World Investment Report“ (Maailma investeerimisaruanne), 2013.

16

(17)  ILO 2015. aasta aruanne World Employment and Social Outlook (Maailma tööhõive ja sotsiaalse väljavaate aruanne).

17

World Employment and Social Outlook

(18)  ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, „World Investment Report“ (Maailma investeerimisaruanne), 2020.

18

(19)  Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, punkt 68.

19

(20)  Vt joonealune märkus 1.

20

(21)  Vt joonealune märkus 3.

21

(22)  António Guterres, COVID-19 and Human Rights: We are all in this together (COVID-19 ja inimõigused: see puudutab meid kõiki ühiselt), aprill 2020.

22

COVID-19 and Human Rights: We are all in this together

(23)  What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? (Millised on võimalused panna äriühinguid COVID-19-ga seotud inimõiguste rikkumiste eest vastutama?), Business & Human Rights Resource Centre, 16. juuni 2020.

23

What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?

(24)  „Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns“ (Malaisia meditsiiniliste kinnaste tootjate tellimuste arv on COVID-19 tõttu tõusuteel, kuigi on sunniviisilise tööga seotud muresid), Business & Human Rights Resource Centre.

24

(25)  ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühma avaldus, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights (Inimõiguste austamise tagamine äritegevuses COVID-19 kriisi ajal ja pärast seda: ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete asjakohasus).

25

Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

(26)  Vt joonealune märkus 8.

26

(27)  ÜRO juhtpõhimõtte 22 kommentaar.

27

(28)  ÜRO juhtpõhimõtte 17 kommentaar.

28

(29)  Vt joonealune märkus 7.

29

(30)  OECD suunised, II osa, punkt A.12.

30

(31)  OECD suunised, II osa, kommentaarid 18 ja 19.

31

(32)  Vt joonealune märkus 15.

32

(33)  Study on due diligence requirements through the supply chain (Uuring hoolsuskohustuse nõuete kohta tarneahelas), 2020.

33

Study on due diligence requirements through the supply chain

(34)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

34

(35)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

35

(36)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

36

(37)  Prantsuse 27. märtsi 2017. aasta seadus 2017-399 emaettevõtjate ja alltöövõtjate hoolsuskohustuse kohta.

37

(38)  1,3 triljonit USA dollarit haldavate investorite üleskutse ja avalike äriaruannete ja kinnituste loetelu, Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

38

(39)  Vt joonealune märkus 4.

39

(40)  Sealhulgas rahvusvaheline inimõiguste koodeks, Euroopa inimõiguste konventsioon ja Euroopa sotsiaalharta. Lisaks peaks see tuginema ELi aluslepingutele ja ELi põhiõiguste hartale, samuti inimõigusi käsitlevatele riiklikele vahenditele ja õigusaktidele.

40

(41)  Vt joonealune märkus 7.

41

(42)  Vt joonealune märkus 7.

42

(43)  Vt joonealune märkus 4.

43

(44)  ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, punkt 14.

44

(45)  Vt joonealune märkus 5.

45

(46)  Vt joonealune märkus 4.

46

(47)  Vt joonealune märkus 8.

47

(48)  „Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development“ (Madalmaade ja Prantsusmaa mitteametlik dokument kaubanduse, sotsiaalmajandusliku mõju ja kestliku arengu kohta), mai 2020.

48

(49)  Komitee arvamus Pakiline ülesanne pärast COVID-19 kriisi: uue mitmepoolse maatriksi kavandamine (omaalgatuslik arvamus) (REX/529, juuli 2020), (ELT C 364, 28.10.2020, lk 53).

49

Pakiline ülesanne pärast COVID-19 kriisi: uue mitmepoolse maatriksi kavandamine (omaalgatuslik arvamus)

(50)  Vt joonealune märkus 7.

50

(51)  Vt joonealune märkus 7.

51

(52)  Vt joonealune märkus 7.

52

(53)  OECD aruanne, 2020.

53

(54)  Vt joonealune märkus 2.

54

(55)  Vt joonealune märkus 3.

55

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 554. istungjärk, 16.9.2020–18.9.2020

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/210 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/210

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks““

[COM(2020) 103 final]

(2020/C 429/26)

| Raportöör: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Panagiotis GKOFAS |

Raportöör:

Milena ANGELOVA

Kaasraportöör:

Panagiotis GKOFAS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 22.4.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 22.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 22.4.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

22.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab pikisilmi oodatud ja vajaliku väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) strateegia heaks. Komitee tunnustab strateegia kõikehõlmavat ja süstemaatilist käsitlusviisi ning kiidab asjaolu, et selles antakse ülevaade olemasolevatest kasulikeks osutunud tööriistadest, vahenditest ja meetmetest, parandatakse neid veelgi ja seatakse nad ühisesse hästi koordineeritud raamistikku. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles strateegiat rakendama, võttes vastu sidusa, integreeritud ja valdkondadevahelise käsitlusviisi, millega pööratakse VKEdele suurt tähelepanu kõigis olulistes poliitilistes otsustes, nagu roheline kokkulepe, tööstusstrateegia, ELi eelarve kujundamine ja Euroopa majanduse taastekavale hoo andmine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on pühendunud sellele, et aidata VKEde jaoks strateegiat kiiresti ellu viia, ning toetab mitmetasandilise valitsemise rakendamist. ELi tasandil peab peadirektoraadiülene VKEde rakkerühm tagama järgmist:






  — | põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ rakendatakse kõigis VKEsid mõjutavates poliitikavaldkondades, eeskätt Euroopa majanduse taastekava, programmi „Invest EU“, maksevõime toetamise rahastamisvahendi ning Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava puhul; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ rakendatakse kõigis VKEsid mõjutavates poliitikavaldkondades, eeskätt Euroopa majanduse taastekava, programmi „Invest EU“, maksevõime toetamise rahastamisvahendi ning Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava puhul;

| — | Euroopa poolaasta programmi ja loodud VKEde tulemustabeli raames tuleb järgmise põlvkonna VKEde strateegiat ja väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act“ nõuetekohaselt ellu viia ja hinnata; |
| --- | --- |

—

Euroopa poolaasta programmi ja loodud VKEde tulemustabeli raames tuleb järgmise põlvkonna VKEde strateegiat ja väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act“ nõuetekohaselt ellu viia ja hinnata;

| — | liikmesriigid kohustuvad kindlalt rakendama VKEde strateegiat, sest paljud ELi poliitikavaldkonnad on ebaõnnestunud negatiivsete reaktsioonide, tegevusetuse või kõrvalehoidumise tõttu, sealhulgas ülereguleerimise tõttu riiklikul tasandil; siinkohal tuleb pöörata eritähelepanu naiste positsioonile selles ettevõtluskeskkonnas; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid kohustuvad kindlalt rakendama VKEde strateegiat, sest paljud ELi poliitikavaldkonnad on ebaõnnestunud negatiivsete reaktsioonide, tegevusetuse või kõrvalehoidumise tõttu, sealhulgas ülereguleerimise tõttu riiklikul tasandil; siinkohal tuleb pöörata eritähelepanu naiste positsioonile selles ettevõtluskeskkonnas;

| — | VKEsid ja sotsiaalpartnereid esindavatel organisatsioonidel on keskne ja suurem roll ning nad saavad anda konstruktiivse panuse, mis komisjoni praeguses ettepanekus puudub; |
| --- | --- |

—

VKEsid ja sotsiaalpartnereid esindavatel organisatsioonidel on keskne ja suurem roll ning nad saavad anda konstruktiivse panuse, mis komisjoni praeguses ettepanekus puudub;

| — | ökosüsteemide kui rahastamise prioriteetsete valdkondade kontseptsioon võetakse kasutusele alles pärast põhjalikke konsultatsioone VKEsid esindavate organisatsioonidega ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et see kajastaks õigesti VKEde tegelikku olukorda, kuna see tundub liiga julge samm. |
| --- | --- |

—

ökosüsteemide kui rahastamise prioriteetsete valdkondade kontseptsioon võetakse kasutusele alles pärast põhjalikke konsultatsioone VKEsid esindavate organisatsioonidega ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et see kajastaks õigesti VKEde tegelikku olukorda, kuna see tundub liiga julge samm.

| 1.3. | Võttes arvesse asjaolu, et ettepanek avaldati enne COVID-19 pandeemia puhkemist, palub komitee komisjonil koostada järgmise põlvkonna VKEde strateegia, milles tuleks teha ülevaade VKEde toetusmeetmetest Euroopa majanduse taastekavas, mis aitaks VKEdel leevendada liikumispiirangu, suhtlemisdistantsi hoidmise ja terviseturbe meetmete negatiivset mõju nende äritegevusele ja kiiresti taastuda. Komitee kiidab heaks ELi eelarvega seotud taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi loomise, kuid sooviks näha tõelist tagatist, et vahend jõuab selleks kohandatud toetusmeetmeid pakkudes kõigi abivajavate VKEdeni. See nõuab põhjalikumat poliitika läbivaatamist ning täpsemaid ja konkreetsemaid ettepanekuid, kuidas edendada digiüleminekut, innovatsiooni ja kestlikkust VKEdes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Järgmise põlvkonna VKEde strateegia vajab tugevat rakendusraamistikku ja poliitika sidusust. Komitee soovitab, et komisjoni, nõukogu, Euroopa Parlamendi, nõuandvate organite ja ELi ametite vahel lepitaks kokku mitmeaastane rakenduskava, milles oleksid konkreetsed vahe-eesmärkide näitajad ning lühiajaliste, keskmiste ja pikaajaliste eesmärkide saavutamise ajakava. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub üles andma VKEde organisatsioonidele suuremat vastutust VKEde strateegia rakendamisel, sealhulgas tagades ELi programmi VKEde organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamiseks ja ühismeetmete toetamiseks, et viimased toimiksid ühtse teabe- ja tehnilise abi kontaktpunktina, kaasates neid tihedalt VKEde saadikute määramisse ja nende töövarjuks olemisse ning võttes saadikute tõhususe mõõtmiseks kasutusele järelevalvesüsteemi. Selleks, et Euroopa ettevõtlusvõrgustik täidaks VKEde nõustamisel suuremat osa, nagu komisjon kavandanud on, eriti kestlikkusele ülemineku osas, tuleb seda põhjalikult reformida, kuna enamikus liikmesriikides ei jõua Euroopa ettevõtlusvõrgustik VKEdeni ja kindlasti mitte käsitööettevõtjateni. Komitee leiab, et eraldi selleks määratud ELi sõltumatu vaatlusrühm peab korrapäraselt jälgima, hindama ja kontrollima strateegia rakendamise edenemist ja tõhusust, et vajaduse korral kiiresti parandusmeetmeid välja töötada ja nende kohta ettepanekuid teha. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Üldised märkused ja tulevikku suunatud käsitlusviis

| 2.1. | Komitee palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda tõsiselt VKEde konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse edendamiseks ning nende mitmel teguril põhineva tootlikkuse parandamiseks, samuti tavapärase äritegevuse toetamiseks võetavate meetmete ulatuse laiendamist ja tõhusa rakendamise tagamist. Tunnistades innovatsiooni ja digiülemineku olulisust, juhib komitee siiski tähelepanu asjaolule, et valdav enamik ELi VKEsid vajab oma tehnoloogia ajakohastamiseks, personaliküsimustega tegelemiseks ja ettevõtte tulemuslikkuse parandamiseks tuge. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse rakendada meetmeid, mis on suunatud kõigi VKEde alarühmade (nt väärtust loovad ettevõtjad, mikroettevõtjad, väikesed ettevõtjad, avaliku sektori ettevõtted, pereettevõtted ja traditsioonilised ettevõtjad, samuti äärealadel tegutsevad ettevõtjad, füüsilisest isikust ettevõtjad, käsitööettevõtjad ja samuti sotsiaalsed VKEd) konkreetsetele vajadustele, kuna kokkusobivus nende konkreetsete vajadustega on peamine edutegur. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kõiki Euroopa taastefondi VKEdele keskenduvaid komponente, näiteks uut maksevõime toetamise rahastamisvahendit, tuleb süstemaatiliselt jälgida, et tagada nende võime pakkuda VKEdele vajalikku tuge. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee kutsub komisjoni üles koostama realistliku mitmeaastase rakenduskava, milles oleks selgelt välja toodud sobivad ressursid ja meetmed, konsultatsioonid ja ühismeetmed sotsiaalpartneritega, sõltumatu eduaruanne, järelevalve ja mõjuhindamise mehhanismid. Digiülemineku õnnestumiseks on hädavajalik, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmid „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ oleksid paremini VKEdele suunatud ja tagaksid õiglasema geograafilise ulatuse. Komitee rõhutab, kui oluline on suunata VKEde rahastamis- ja toetusmeetmed tõhusalt mikroettevõtjatele, sealhulgas traditsioonilistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

2.4.

3.   1. sammas

| 3.1. | Komitee kiidab heaks, et tunnustati vajadust kohandada toetusmeetmeid VKEdele ning aidata neil jõudsalt kasvada kliimaneutraalsel, ressursitõhusal, digitaalselt asjatundlikul ja paindlikul viisil. Kestlikkuse nõustajad ja digivabatahtlikud võivad aidata VKEdel muutuda digitaalsuutlikuks, ajakohastada oma tehnoloogiat, valmistuda edukaks üleminekuks kestlikkusele ning leida ressursitõhusaid ja kliimaneutraalseid lahendusi. ELi, riiklikud ja piirkondlikud VKEde organisatsioonid peavad lihtsustama ja suurendama nende ülesandeid ja vastutust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee hindab sotsiaalpartnerite erilist rolli ja loodab, et partnerluspõhimõtet tugevdatakse veelgi ja liikmesriigid rakendavad seda tõhusamalt. ELi, riiklikel ja kohalikel VKEde organisatsioonidel on tähtis osa selles, et aidata VKEdel olla VKEde poliitika toetusmeetmest rohkem teadlikud ja neid mõista, eriti sellistel suuremat osa esindavatel VKEdel, kes on traditsioonilised ja/või mikroettevõtjad ja/või tegutsevad äärealadel ja maapiirkondades ning peavad jõudma järele digipöörde kiirele tempole. Komitee on valmis toetama seda, et need organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid osaleksid võrgustikus, kus sotsiaaldialoogi raamistikus kogutakse ja vahetatakse toetusmeetmete ja konkreetse sotsiaalse lepituse parimaid tavasid ja ideid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee kiidab heaks selliste mehhanismide laia valiku, mis hõlbustavad VKEde üleminekut kestlikkusele/ringlusele ning nende vastavust õigusaktidele. Komitee rõhutab, kui oluline on kiiresti rakendada ringmajanduse tegevuskava ning kehtestada süsinikuhinnale julge alampiir ja süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism. Komitee rõhutab õiglase ülemineku mehhanismi võimet toetada digimajanduse esilekerkimist ja soovitab vajaduse korral võtta sotsiaalseid ja toetusmeetmeid, et kriis ja vähese CO2 heitega ringmajandusele üleminek ei kahjustaks kõige nõrgemaid, sealhulgas on vaja toetada erasektorit, eriti VKEsid, kui tekib negatiivne mõju. Julgustamaks VKEsid muutuma keskkonnasäästlikumaks, tuleb rohepöörde edendamiseks stimuleerida nende radikaalsete ja murranguliste uuenduste potentsiaali. Sobiva mitterahalise ja seadusandliku toe abil saavad VKEd uuenduslikke ja kestlikke tavasid suurematest ettevõtjatest kiiremini ära kasutada. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tõhus intellektuaalomandiõiguse poliitika on uuenduslike ettevõtjate, eriti VKEde ja idufirmade edu võti. Intellektuaalomandiõigused, sealhulgas patendid, kaubamärgid, autoriõigused ja muud teadmistepõhised varad, peavad muutuma paljude VKEde äristrateegiate lahutamatuks osaks. Ettevõtjad vajavad kindlat ja usaldusväärset intellektuaalomandiõiguste raamistikku, mis sobib digitaalajastusse. Kiiresti tuleks toimima panna ELi ühtne patendisüsteem, et tagada õiguskindlus ja võimaldada VKEdel oma leiutisi mõistliku hinnaga ja väiksema halduskoormusega arendada ja kaitsta. VKEde oskusteabe edasiseks arendamiseks ja kaitseks on oluline komisjoni, liikmesriikide ja Euroopa Patendiameti koostöö põhine käsitlusviis, mis aitab laiendada patenditaotlusteenuseid, sealhulgas rahalist tuge, parandada VKEde juurdepääsu õigusemõistmisele patendiõiguse rikkumise korral (eriti ennetava kindlustusskeemi kaudu) ning kujundada ümber Euroopa Patendiameti kaebuste menetlus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ettevõtlus on VKEde liikumapanev jõud. Komitee palub komisjonil keskenduda rohkem ettevõtlusalgatuse, ettevõtliku mõtteviisi ja riskimise teabepõhise meetodi edendamisele, täiustamisele ja viljelemisele, samuti finantsraskustesse sattunud ettevõtjatest positiivsema kuvandi loomisele. Kuigi see on väga tähtis, ei piisa ainult keskendumisest ettevõtlusalaste teadmiste ja oskuste andmisele kõigil õppeastmetel, vaid keskenduda tuleks ühiskonnas ettevõtjate osa väärtustamise suurendamisele, sealhulgas heade näidete tutvustamise ja eeskujude näitamise kaudu. Edendada tuleks ettevõtjate täiendusõpet ja koolitamist. Strateegia võiks sätestada meetmed ELi-sisese ja kolmandate riikide tööjõu liikuvuse edasiseks suurendamiseks ning uurida lisaks ELi lihtsustatud viisarežiimile ka muid vahendeid. Komisjon peab koos liikmesriikidega pakkuma VKEdele uuendustegevuseks vajalikku taristut, st laboreid, IKT rajatisi, büroohooneid ning juriidilist ja intellektuaalomandiga seotud tuge, mille piisav tase aitaks märkimisväärselt alandada ettevõtluse alustamise künnist ja avada turu osalise tööajaga ettevõtjatele. Samuti võiks komisjon motiveerida valitsusasutusi pakkuma keskkonda, kus VKEd saaksid oma prototüüpe katsetada, hõlbustades seeläbi investorite tehnilise riski vähendamise teel uuenduslike VKEde rahastamist. Samuti on keskse tähtsusega tõhus oskuste prognoosimine, mõjutades sel eesmärgil koolide õppekavasid. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Inimressursid on konkurentsivõime peamine määrav tegur, seda eriti VKEde jaoks, kellel on kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamiseks, motiveerimiseks ja hoidmiseks tavaliselt vähem organisatoorseid, juhtimis- ja finantsvahendeid. Seetõttu rõhutab komitee, kui oluline on muu hulgas rahaliste vahendite abil aidata VKEdel värvata kogenud ja kvalifitseeritud töötajaid, ning loodab, et see on tulevase oskuste pakti VKEdele pühendatud komponendi oluline osa. Komitee toetab valitsuste, tööandjate, piirkondade ja üksikisikute jagatud vastutust tööjõu täiendus- ja ümberõppe ees. Kutseharidus ja -õpe peab koos kolmanda taseme hariduse edendamisega saama esimese järgu võimaluseks, et toetada tööturustaatuste vahelist liikumist. On oluline, et õppekavad oleksid orienteeritud õpitulemustele, kuna see aitab soodustada õigeaegseid ja tõhusaid üleminekuid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ülioluline on VKEde digitaalse suutlikkuse parandamine. See peab algama kõige vähem ettevalmistatud VKEde rühmadest, nt mikroettevõtjad ja väga traditsioonilised ettevõtjad, kellel on digitehnoloogia vallas vähe või üldse mitte kogemusi. Neile peavad olema suunatud nii VKEdest ettevõtjatele kui ka nende töötajatele mõeldud digitaalsed lühikursused ning nende vajadusi tuleb digitaalse innovatsiooni keskuste kujundamisel veel enam käsitleda, et võimaldada neil oma kutseoskusi täiendada ja täiustada ning saada tehnoloogia vilunud kasutajaks. Digitaalse innovatsiooni keskused peaksid olema nõuetekohaselt varustatud, et aidata VKEdel riskihindamisi teha, ning peaksid andmeid tõhusalt kaitsma. Komitee toetab väljakuulutatud Euroopa andmestrateegiat, mille eesmärk on muuta andmed laiemalt kättesaadavaks ja võimaldada andmevooge ettevõtjate ja valitsuste vahel. Tagada tuleb andmete vaba liikumine. Ettevõtjatevahelist andmete jagamist tuleks julgustada, et parandada väärtusahelate koostööd ja pakkuda võimalusi ELi majandusliku jõu suurendamiseks, parandades andmete (valitsuse või väärtusahela kaudu) jagamist ja ülekantavust käsitleva teabe kättesaadavust ja juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ELi lairibavõrku, mis on digiülemineku oluline eeltingimus, tuleb põhjalikult laiendada, et ettevõtjad saaksid rohkem digitehnoloogiale üle minna, ilma et ükski neist maha jääks. Kuna ELis on areng selles vallas endiselt liiga piiratud, eriti maapiirkondades, kus asub palju VKEsid, peaksid kõik muud kogu ELi hõlmavad algatused seda juba algusest peale arvesse võtma ja seda arvestades tegutsema. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee kutsub üles võtma sihtotstarbelisi toetusmeetmeid, mis keskenduksid selliste sektorite nagu tervishoiu, hariduse, avaliku halduse, toidu ja põllumajanduse, tootmise ja transpordi digiüleminekule ja paremale ühendatusele. Digiüleminek peaks põhinema avatusel (st sõltumatusel), lihtsusel, intelligentsusel, automatiseerimisel, usaldusel ja turvalisusel, samal ajal kui püüame luua uusi ärimudeleid, menetlusi, tarkvara ja süsteeme. See on ELi kliimavaldkonna ja majanduse taastamise tegevuse keskmes. EL peaks kiirendama investeeringuid energiatõhususse, transporti, vähese CO2 heitega hoonetesse ja tööstusprotsessidesse, kus digiüleminekul on oluline osa. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee soovitab kiirendada asukohast sõltumatute suure võimsusega ja turvaliste võrkude kasutuselevõttu, ergutades erainvesteeringuid ning suurendades maapiirkondade ja hõredalt asustatud piirkondade rahastamist. Kui tavapärane tegevus taastub, tuleks kiirendada ka kavandatud spektrijaotusi, mis võisid COVID-19 kriisi tõttu viibida. Sel ajal peaksid valitsused prioriteediks seadma ka uued litsentsivabad ja litsentsitavad spektrijaotused, et muuta traadita ühendatus kindlamaks. |
| --- | --- |

3.10.

4.   2. sammas

| 4.1. | Komitee kiidab heaks erilise tähelepanu, mida pööratakse VKEdele ning ühekordsuse ja vaikimisi digitaalsuse põhimõtete rangele kohaldamisele. Komitee kutsub komisjoni üles rakendama uut strateegiat ka VKEsid toetava põhimõtte alusel ja hoiatab, et mis tahes viivitus VKEdele suunatud toetusmeetmete rakendamises oleks väga riskantne. VKEd kogevad praegu suuremaid katsumusi kui kunagi varem: COVID-19 pandeemia negatiivne mõju, tihe konkurents, kvalifitseeritud tööjõu nappus, uued töö- ja tarbimisvormid, üha keerukam ja raskem teabevoog, piiratud ressursid innovatsiooni jaoks, ettevõtjate rolli pidev vähendamine, muutlikud finantsturud, raskused rahastuse saamisel, suur sõltuvus väliskeskkonnast ja piiratud läbirääkimispositsioon. Seoses VKEde ülereguleerimise mõju hindamisega kordab komitee oma seisukohta, et regulatiivse koormuse vähendamise eesmärgid peaksid põhinema põhjalikul VKE-testil, usaldusväärsetel mõjuhinnangutel ja põhjalikul hindamisel, sealhulgas kodanikuühiskonna ja sidusrühmadega peetaval dialoogil. Ent liikmesriigis kehtivat kodanike, tarbijate, töötajate, investorite ja keskkonnakaitse taset ei tohi ELi õigusaktide rakendamisel ohustada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hilinenud maksmise küsimus nõuab endiselt põhjalikku kaalumist ning hilinenud maksmise direktiivi kavandatud läbivaatamine on oluline samm, mida rakendades tuleks tihedalt VKEde sidusrühmadega konsulteerida. Kõlbelise käitumise edendamiseks võiks olla kasulik sekkuda kultuurilisel tasandil. Selles mõttes võiks selle protsessi toetamiseks erimeetmena luua töövahendi, näiteks veebisaidi, kus ettevõtjatel palutakse järgida teatavaid õigeaegse maksmisega seotud põhimõtteid. Et kaitsta VKEsid suuremate ettevõtjate parema läbirääkimispositsiooni eest, soovitab komitee, et komisjon laiendaks ja tugevdaks sätteid, mis käsitlevad ebaausaid ettevõtjatevahelisi ning ettevõtjate ja platvormide vahelisi kauplemistavasid, laiendades neid kõigile sektoritele, potentsiaalselt osana ELi konkurentsiseadusest, kusjuures VKEdel peaks olema võimalus esitada konfidentsiaalseid kaebusi keskasutusele, milleks ELis võiks olla konkurentsi peadirektoraat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kooskõlas oma varasemate arvamustega väljendab komitee kahtlust VKEde saadikute võrgustiku tegeliku kasu suhtes, kuna see ei ole kõigis liikmesriikides täies mahus toimiv, ja selle tõelise lisaväärtuse pakkumise võime suhtes. Komitee soovitab ELi VKEde saadikute rolli loomise asemel tugevdada VKEde organisatsioonide rolli, kuna saadikute rolli loomine ei taga kuidagi VKEdele soodsate määruste vastuvõtmist. Komitee soovitab, et riiklik VKEde saadik tuleks ametisse nimetada kokkuleppel riiklike VKEde organisatsioonidega, mis peavad olema saadikuga pidevas kontaktis ja neid pidevalt vastutama panema. Järgmise põlvkonna VKEde strateegia ja väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ rakendamine tuleb lisada Euroopa poolaasta programmi ja loodud VKEde tulemustabelisse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Reguleeritud testimiskeskkonnad on osutunud kasulikuks vahendiks ja komitee kutsub üles neid VKEsid käsitlevate määruste kehtestamisel laialdasemalt kasutama ning neid riikide seadusandjate seas paremini edendama. Komisjon peaks selgitama, kuidas, kus ja miks neid reguleeritud testimiskeskkondi rakendatakse. Mõjuhinnangus on endiselt vaja parandada VKEde analüüsi, et veenduda, kas kõik kavandatud õigusaktid on VKEdele soodsad. Komisjoni uus tulevikukindluse platvorm peaks keskenduma suuresti võimaliku koormuse kontrollimisele, mis võib takistada sotsiaal-majanduslikku taastumist. EL peaks looma ka ELi tasandil reguleeritud testimiskeskkonnad, et nii parandada ühtset turgu, tagada, et see soodustab ühtlustamist, ja pakkuda innovaatoritele viivitamata kogu Euroopas innovaatiliste lahenduste jaoks õiguskindlus. ELis on rohkem idufirmasid ja innovaatilisi VKEsid kui USAs või Hiinas, kuid uuringud näitavad, et need ettevõtjad eelistavad oma innovaatilisi lahendusi juurutada väljaspool Euroopat. Sellel on palju põhjuseid, sealhulgas rahaliste stiimulite puudumine Euroopas ja killustatud ühtne turg. Seega seisneb reguleeritud testimiskeskkondade kasutuselevõtu tähtsus selles, et need julgustaksid ettevõtjaid Euroopasse jääma ja loodetavasti aitaksid pikas perspektiivis luua Euroopa edulugusid. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Hangete kättesaadavamaks ja VKEdele soodsamaks muutmine hoiab ära piiriülese kuritegevuse ja turu kuritarvitamise. VKEde julgustamine aktiivsemalt osalema solidaarsuses ning strateegilistes ja esmatähtsates sektorites, nagu tervise- ja ohutuskaubad/-teenused, lennundus-, kosmose- ja kaitsevaldkond, on tõhus viis nende paremaks integreerimiseks väärtusahelatesse ning oleks kindlasti positiivne ilming kaubandussüsteemis, mis võitleb kasvava protektsionismiga. Lisaks on COVID-19 puhang näidanud, kui oluline on mitmekesistada tarneahelaid ning tuua neid tagasi/lähemale, ning on väga tähtis aidata VKEdel leida selles protsessis oma koht. Kriis on andnud ka palju näiteid selle kohta, kui habras ühtne turg endiselt on. Vaja on tegevuskava, et tagada kõigi sektorite tõrgeteta toimimine, mis on VKEde jaoks keskse tähtsusega, ning julgustada VKEsid aktiivselt välisturgudele laienema. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisjon peab riigihangete VKEdele kättesaadavaks tegemisel kaugemale pürgima ning püüdma koostöös avalike teenuste pakkujatega muuta riigihanked läbipaistvamaks ja tagada riigihankelepingute vastavuse ELi ühtse turu eeskirjadele. Komitee soovitab seda teha eelkõige järgmistel viisidel:






  — | suurendada ja pidevalt jälgida VKEde osalemise määra; |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

suurendada ja pidevalt jälgida VKEde osalemise määra;

| — | lihtsustada haldusmenetlusi ning pakkuda paremaid avalikke ja digitaalteenuseid; |
| --- | --- |

—

lihtsustada haldusmenetlusi ning pakkuda paremaid avalikke ja digitaalteenuseid;

| — | määrata igas liikmesriigis ühtne kontaktpunkt, kus saab registreerida ja jälgida riigihangetega seotud kaebusi või neid puudutavaid küsimusi; |
| --- | --- |

—

määrata igas liikmesriigis ühtne kontaktpunkt, kus saab registreerida ja jälgida riigihangetega seotud kaebusi või neid puudutavaid küsimusi;

| — | parandada juurdepääsu pakkumismenetluste tulemuste vaidlustamise menetlustele. |
| --- | --- |

—

parandada juurdepääsu pakkumismenetluste tulemuste vaidlustamise menetlustele.

| 4.7. | Samuti peab EL kaubanduse kaitsemeetme uurimise käigus jätkama oma jõupingutusi, et saavutada parem läbipaistvus ja tihedam koostöö kogu ELi tööstusega, ning jätkama VKEde juurdepääsu hõlbustamist nendele vahenditele. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee tunneb muret raskuste pärast, mida jaemüügisektor on kogenud, eriti COVID-19ga seotud liikumispiirangu ajal, ning nõuab konkreetseid tugi- ja müügiedendusmeetmeid. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ühtne digivärav, mis on ühendatud liikmesriikides asuvate ühtsete kontaktpunktidega, pakub VKEdele teavet ja tuge, ning riiklikud ja piirkondlikud VKEde organisatsioonid aitavad neil leida ja määrata neile kõige paremini sobivaid lahendusi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ettevõtte üleandmise hõlbustamine on äärmiselt oluline, kuna see motiveerib veelgi tervet põlvkonda pereettevõtteid töös hoidma ja hõlbustab omandiõiguse üleminekut juhtudel, kui omanikul/omanikel puuduvad ettevõtte jätkamiseks vajalikud oskused, ressursid ja ideed. Sellistel juhtudel võib kaaluda ka seda, et ettevõtte ostavad välja töötajad ühistute ja muude töötajate omandivormide loomise kaudu. Äärmiselt oluline on ka tuvastada ettevõtete üleandmise kaht eri tüüpi, et mõista, kuidas konkreetsed õigusaktid neid tüüpe mõjutavad. Eristada tuleb ettevõtte peresisest ja -välist üleandmist, millel on erinevad määratlused. Õigusraamistik peab olema paindlikum, et hõlbustada olemasoleva ettevõtte ostmist juhtudel, kui on tegemist suurte riskide, oluliste kulude ja keerukate menetlustega. Eritähelepanu tuleks pöörata VKEde piiriülestele üleandmistele, et käsitleda nende tehingutega seotud suuri kulusid ja liikmesriikide oluliselt erinevaid määrusi. Lisaks üleandmisküsimusele soovitab komitee luua uuendatud Euroopa osaühingu (Societas Privata Europaea, SPE) vormis VKEdele mõeldud Euroopa äriühing 2.0, et hõlbustada VKEde piiriülest laienemist ja kasvamist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Et VKEdel oleks võimalik kaubanduslepingutest saadavat kasu täielikult ära kasutada, kutsub komitee üles muutma tulevastes ELi kahepoolsetes kaubandusläbirääkimistes kolmandate riikidega VKEde peatükid tavapäraseks käsitlusviisiks, looma VKEde komiteesid, et algatada vabakaubanduslepinguid ja tehnilisi standardeid käsitleva teabe vahetamist VKEdega, samuti kutsub üles jälgima VKEde vabakaubanduslepingute kasutamist nii ELis kui ka teistes lepingu osalisriikides. Täiustada tuleks Euroopa ettevõtlusvõrgustikku kui VKEde rahvusvahelistumise toetamise vahendit, samuti tuleks täiustada koostööd ja sünergiat riiklike teenuseosutajate ning valdkondlike ja riiklike VKEde liitudega. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komisjon peaks jätkama VKEdele mõeldud Euroopa äriühinguõiguse vormi uurimist, võttes eeskuju Euroopa osaühingu ettepanekuga tehtud tööst. Komisjonil on kavas oma VKEde strateegias hinnata vajadust täiendavate äriühinguõiguse meetmete järele, millega hõlbustada VKEde piiriülest laienemist ja kasvamist. Konkreetne ettepanek selliste eesmärkide saavutamiseks on VKEdele mõeldud Euroopa äriühinguõiguse vormi loomine, nagu eespool mainitud. Kuna ainult 2 % Euroopa VKEdest investeerib välismaale, asutades seal filiaale, tuleb liikmesriikide keeleliste, halduslike ja õiguslike erinevuste tõttu, mis raskendavad tütarettevõtjate loomist välismaal, kaaluda vajadust õigusliku mehhanismi järele, mis võimaldaks ettevõtjatel oma laienemist ELis paremini juhtida. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Arvestades, et kaubanduse edendamine kuulub peamiselt riikide valitsuste pädevusse, sõltub vabakaubanduslepingute edukas rakendamine lõppkokkuvõttes üksikute liikmesriikide võimest, suutlikkusest ja tahtest edendada oma riigi äriringkondades asjakohast ELi kaubanduskokkulepet. Komitee kutsub 27 liikmesriiki ja komisjoni üles võtma riiklikul tasandil Euroopa rakendamise tegevuskavade abil vabatahtlikult ja oma pädevuse piires konkreetseid meetmeid ja viima ellu tegevusi, et täiendada ELi vabakaubanduslepingute kõrval ELi-siseselt kehtestatud ELi-välise rakendamise tegevuskavasid. Sellised tegevuskavad peaksid aitama tõhusalt jälgida vabakaubanduslepingu läbirääkimiste tulemusel võetud kohustuste tegelikku ülevõtmist vastavas kolmandas riigis, võimaldades samal ajal jälgida ja võrrelda konkreetseid meetmeid, mida valitsused ja äriringkonnad võtavad riiklikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

4.13.

5.   3. sammas

| 5.1. | Komitee kordab oma ettepanekut, et liikmesriike motiveeritaks looma ja arendama ELi koordineeritavat finantsombudsmanide võrgustikku. Kavandatud VKEde likviidsuse rakkerühma toel peaks see võrgustik kasutama sobivat metoodikat, et jälgida uute ELi ja liikmesriikide tasandil pakutud ELi meetmete rakendamist, mis on suunatud mikro-VKEde lühiajalisele likviidsusele. Peale selle, et võrgustik annab VKEdele pideva juurdepääsu rahalistele vahenditele, võib see aidata ka komisjonil kvalitatiivseid andmeid koguda ja analüüsida, et saada teavet selle kohta, kuidas vahenduspangad kasutavad rahastamisvahendeid, et jõuda neid kõige enam vajavate VKEdeni, samuti saada kooskõlas pankade tagasisidet reguleerivate põhimõtetega teavet selle kohta, miks neile krediiti ei anta. Võrgustik peaks lahendama ka ulatuslikumad vaidlused VKEde ja pankade, muude finantsteenuste pakkujate ja likviidsuse pakkujate vahel. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee on rahul jõupingutustega VKEde rahastamisallikate mitmekesistamiseks, edendades omakapitali kaudu rahastamist, VKEde kasvuturgude kasutamist ja leides nende jaoks alternatiivseid rahastamisvõimalusi. Komitee palub komisjonil kaaluda VKEde organisatsioonide aktiivsel kaasabil konkreetsete meetmete kehtestamist, et harida juhte eri rahastamisvõimaluste pakutavate eeliste ja võimaluste osas ning aidata neil valida oma vajadustele kõige sobivam võimalus, samuti edendada ekspertide pakutavaid kohandatud lahendusi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kooskõlas varem vastu võetud arvamustega, milles toetatakse naisettevõtluse julgustamist ja stimuleerimist, väljendab komitee eriti suurt heameelt komisjoni ettepaneku üle käivitada sooliselt mitmekesisema rahastuse algatus, et edendada naiste juhitavate ettevõtete ja fondide rahastamist ning suurendada naisettevõtluse mõjuvõimu. Sest tuleviku Euroopa loomiseks on tungivalt vajalik naiste suurem ja jõulisem esindatus ka ettevõtluskeskkonnas; |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee pooldab avaliku ja erasektori fondi arendamist, mis keskendub esmastele avalikele pakkumistele, ja toetab täielikult VKEde jaoks omakapitali, kvaasikapitali, riskikapitali ja riskijagamise rahastamisvahendite loomist. Komitee leiab, et nende edendamine ja neile juurdepääsu tagamine on eriti oluline uuenduslike väikese ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ehkki komitee tunnistab, et VKEde loendisse lisamine pakub ettevõtjatele võimalusi, märgib ta ka seda, et seotud halduskoormuse ja kulude olemuse tõttu ei ole see mõeldud kõigile ettevõtjatele. Hääletamisõiguseta aktsiate kasutamine võiks olla hea viis julgustada VKEsid, eriti pereettevõtteid, kasutama kapitali, kaotamata seejuures kontrolli oma ettevõtte üle. Veel üks probleem on omakapitali finantseerimise käsitlemine samamoodi võla finantseerimisega. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ehkki järgmine ELi eelarve keskendub loogiliselt investeeringute finantsvõimendamisele, ei tohiks üleeuroopaliste VKEde suutlikkuse suurendamise ja ühismeetmete rahastamise väärtust alahinnata ja see on praeguses olukorras eriti oluline. ELi eelarve on eriti oluline oskuste arendamise meetmete, rahvusvahelistumise, ringmajanduse edendamise, ettevõtluse, raskustes olevate ettevõtjate toetamise ja avalike teenuste kättesaadavuse jaoks. Sellised algatused võivad ELi maksumaksjatele ja üksikutele VKEdele, kes on otsesed kasusaajad, tuua tohutu investeeringutasuvuse, mistõttu tuleks neid ka muudetud mitmeaastases finantsraamistikus kindlalt arvesse võtta. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Seoses krüptoraha ja digižetoonide kasutamisega VKEdes kutsub komitee komisjoni üles jälgima koostöös VKEde esindusorganisatsioonidega tähelepanelikult nende kasutamist, sest krüptorahal on traditsioonilistest finantsvaradest erinevad ainulaadsed omadused, mis tekitavad ettevõtjatele (sealhulgas VKEdele) uusi probleeme, eelkõige seoses turvalisuse ja sisekontrolliga. Seega peaksid VKEd kõigepealt mõistma krüptorahaga seotud riske ja kasu ning kujundama tõhusa kontrollikeskkonna, mis suudab tagada turvalisuse. Lisaks on krüptoraha väga reguleerimata valdkond, mistõttu võidakse VKEde suhtes korraldada pettuste uurimisi, kui nende investorid esitavad nende vastu kaebuse. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Rakendamine ja liikmesriikide pühendumus

| 6.1. | Liikmesriikide täielik toetus ja pühendumus on peamine tegur strateegia meetmete kiireks rakendamiseks. Komitee usub, et käegakatsutavaid tulemusi annab nende meetmete kohaldamisel partnerluspõhimõtte täielik rakendamine, tehes tihedat koostööd strateegilise ettevõtluse saadikutega, kelle töö peaks andma lisaväärtust. Komitee rõhutab veel kord, kui oluline on sellesse protsessi tihedalt kaasata ka VKEsid esindavad ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi organisatsioonid, kuna need on otsesed kontaktid äriringkondadega. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee mõistab komisjoni põhjuseid, miks VKE määratlust ei muudeta, kuigi on erinevaid seisukohti selle kohta, mil määral see määratlus oma eesmärgile vastab, ning kiidab heaks võetud kohustuse anda aru konsultatsiooniprotsessis tõstatatud konkreetsetest probleemidest ja neid hinnata. Kooskõlas oma varasemate arvamustega palub komitee komisjonil aidata liikmesriikidel olla paindlik rakendusmeetodi valimisel. |
| --- | --- |

6.2.

7.   VKEd arenevad ja edenevad ka COVID-19 kriisi ajal

| 7.1. | COVID-19 traagiline ja süvenev mõju majandussüsteemidele on kõige rängemalt mõjutanud VKEsid, eriti mikroettevõtjaid. See tohutu negatiivne mõju ohustab põhimõtteliselt VKEde süsteemset osa majanduses ja on tõestanud, kui oluline on sotsiaalpartnerite ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide täielik ja süstemaatiline kaasamine otsustamisprotsessi kõigisse etappidesse ning rescEU teadmus- ja koolitusvõrgustiku loomisse praeguse ELi elanikkonnakaitse mehhanismi alusel, mille kohta komitee on juba ettepaneku teinud. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komitee on valmis täpsemalt arutama komisjoni välja pakutud uut käsitlusviisi, et soodustada tuge, mida pakutakse ökosüsteemidele, mitte ettevõtjatele nende suuruse järgi. Komitee märgib, et praegu tunnistab komisjon 14 ökosüsteemi, ja soovib rõhutada vajadust tagada tõhus teabevahetus ja juhtimine, et kuulataks kõigi ökosüsteemides osalevate sidusrühmade hääli ning oleks tagatud VKEsid esindavate organisatsioonide aktiivne kaasatus ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Prioriteetsed lühiajalised kiireloomulised meetmed, mis on VKEde, eriti mikroettevõtjate jaoks keskse tähtsusega, peaksid olema suunatud likviidsuse tagamisele läbipaistvalt ja aegsasti, õiglase intressimääraga, kasutades finantsvahendajaid, ilma põhjendamatute takistuste ja põhjendamatu halduskoormuseta. Samal ajal väärivad VKEd, kes leiavad, et nende ärimudel on vananenud, abi ettevõtte korrakohasel likvideerimisel ja uue ettevõtte asutamisel. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ELi tasandi toetusmeetmed peavad jõudma võimalikult kiiresti VKEdeni ning nende rakendamist tuleb hinnata ja jälgida tähelepanelikult ELi ning liikmesriikide tasandil, tuginedes sobivale ühisele tagasisidemehhanismile, kus VKEde organisatsioonid, finantsvahendajad ning panganduse ja krediidigarantiide sektorid saavad oma andmeid jagada. Selle eesmärk on vältida põhjendamatute viivituste kehtestamist ning meelevaldsete otsuste vastuvõtmist käsitööettevõtjate ja VKEde kiireloomulistele likviidsusvajadustele reageerimiseks, mis võivad olla tingitud sellest, et riikide krediidisüsteemid ja finantsvahendajad rakendavad neid meetmeid erinevalt. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | On väga oluline, et töötataks välja ühtlustatud ja kiire EL likviidsuse reageerimissüsteem, mis oleks täielikult toimiv ja keskenduks mikro- ja väikeettevõtjatele. Komitee soovitab komisjonil luua alaline ELi kõrgetasemeline mikro- ja väikeettevõtjate likviidsuse töörühm, mille eesmärk on soodustada VKEde likviidsusvooge perioodiliselt esitatavate sõltumatute andmete analüüsi põhjal ja paremini mõista, kuidas ületada olemasolevad takistused VKEde likviidsuses. Majanduse ja rahanduse andmeid ning tavasid võiks perioodiliselt hinnata sõltumatu VKEde vaatlusrühm. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Komitee palub komisjonil kaaluda käibemaksudirektiivi III lisa muutmist, et anda liikmesriikidele vabadus ajutiselt vähendada käibemaksumäärasid mõnes kõige rängemalt mõjutatud sektoris, näiteks turism ja sellega seotud majutus- ja toitlustussektor, füüsilisest isikust ettevõtjad, käsitöölised jne. Komitee toetab selliseid meetmeid tingimusel, et need ei tekita ebaausat konkurentsi, ning usub, et see saavutatakse meetme ajutise iseloomu tõttu. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Töötajate, sh eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate heaks töötavate töötajate tööle naasmiseks on vaja erilisi tugimeetmeid. Nende meetmete hulka kuulub nn kollane pass, toetus väiksemate kohalike ehitustööde viivitamatuks alustamiseks, teave ja nõuanded inimestele käitumise ning hügieeni-, tervise- ja ohutusmeetmete järgimise kohta, et veelgi vähendada COVID-19 saastumise riski, ja COVID-19 riskihindamine, mida teevad riiklikud ning välised tööohutuse ja -tervishoiu asutused, et tagada nende meetmete nõuetekohane rakendamine ning vähendada sellega seotud koormusi ja kulusid. On väga oluline pakkuda vajalikke isikukaitsevahendeid, et töötajad saaksid tagasi tööle naasta, ja suurendada neid tootvate VKEde tootmisvõimsust, tehes selleks otseinvesteeringuid ja pakkudes tehnilist abi, samuti võttes vastu asjakohased ühtlustatud standardid. VKEde organisatsioonidel on oluline toetav osa, vahetades oma liikmete vahel protokolle ja tavasid, et hõlbustada taastumist ja lühendada tööle naasmiseks kuluvat aega. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Riigiabi ajutise raamistiku hiljutise muudatusega täideti veel üks ELi sotsiaalpartnerite palve seoses VKEdega. Ehkki selles on võetud arvesse COVID-19 kriisi ajal ettevõtjatele antud erisoodustusi, näiteks maksude ja laenude edasilükkamist, jättis see üldise vähese tähtsusega riigiabi eeskirja muutmata. Äärealad ja maapiirkonnad ning saared saavad traditsiooniliselt transporditoetusi, mis võivad moodustada suurema osa vähese tähtsusega abi summast. Pärast COVID-19 kriisi käib neis piirkondades vähe turiste, kui üldse, ning taastumiseks tuleb ära kasutada taastatud kaubavahetust. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Tõhusaks taastumiseks on vaja tohutul hulgal riiklikke ja erainvesteeringuid, et rahastada üleminekut kestlikule ja digitaalsele majandusele ning võimaldada ettevõtjatel konkurentsivõimelisena püsimist ja uute ettevõtjate asutamist. VKEdel on aga üleminekul muutustega kohanemise ja keerukate eeskirjadega raskusi. Selliste erakorraliste investeeringute võimaldamiseks peab EL suurendama oma olemasolevate rahastamisvahendite mahtu (mitmeaastane finantsraamistik, InvestEU, ühtekuuluvus- ja struktuurifondid, programm „Euroopa horisont“, programm „Digitaalne Euroopa“ jne, samuti Euroopa Investeerimispanga grupi rahaline tugi ning Euroopa stabiilsusmehhanismi kasutuselevõtt), tagama nende pikaajalise paindlikkuse ja looma püsiva taastefondi, mis aitaks liikmesriikidel eelseisvate proovikividega toime tulla. Finantsraskustes VKEde toetamiseks kogu Euroopas on ülimalt oluline, et liikmesriigid rakendaksid täielikult maksejõuetuse direktiivi ennetava ümberkorraldamise raamistike osas ning pakuksid VKEdele professionaalset tuge, et nad saaksid teha elujõulise pöörde või saada teise võimaluse. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Komitee kutsub üles looma ELi programmi, mis võimaldaks VKEde organisatsioonidel suurendada suutlikkust ja toetada ühismeetmeid, et toimida teabe ja tehnilise abi ühtse kontaktpunktina, mis on pärast väljumisetappi hädasti vajalik. Sama oluline on, et EL rahastaks tooterühmade olelusringi analüüside vabalt juurdepääsetavaid mitmekeelseid andmebaase, et võimaldada VKEdel, kes ei saa neid andmeid otse genereerida, keskkonnahoidlikumalt toota. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Juba enne kriisi olid VKEde organisatsioonid kaasatud mitmesuguste finantsraskustesse sattunud VKEde abistamise teenuste väljatöötamisse ja osutamisse, sealhulgas ELi varajase hoiatuse algatusse. Järgmiste kuude ja aastate jooksul on sellise toe järele veelgi suurem nõudlus. Maksejõuetuse direktiivis määratletud varajase hoiatamise vahendite rakendamist tuleb kiirendada, et tagada raskustes olevatele ettevõtjatele tõhus abi. |
| --- | --- |

7.11.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/219 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/219

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Turism ja transport 2020. aastal ja pärast seda““

(COM(2020) 550 final)

(2020/C 429/27)

| Raportöör: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Raportöör:

Panagiotis GKOFAS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 217/2/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 17.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

217/2/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Euroopa Komisjoni teatis COM(2020) 550 final peaks olema strateegiline poliitikavahend ELi kestliku turismi- ja transpordimudeli ümberkujundamisel. Komitee kutsub üles koostama kõikehõlmavat meetmete paketti, mis sisaldaks suuniseid ja soovitusi:






  1) | piiramatu vaba liikumise ohutuks taastamiseks, sisepiiride koordineeritud taasavamiseks ja sisepiiridel rakendatavate kontrollimeetmete kõrvaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.1.

1)

piiramatu vaba liikumise ohutuks taastamiseks, sisepiiride koordineeritud taasavamiseks ja sisepiiridel rakendatavate kontrollimeetmete kõrvaldamiseks;

| 2) | transpordisektori ja ühenduvuse ohutuks taastamiseks pärast kõigi ELi liikmesriikide ühtse poliitilise raamkokkuleppe vastuvõtmist;






  — | teenuste osutamise ohutuks jätkamiseks toiduturismi ja majutusvaldkonnas; |
| --- | --- | --- |

2)

transpordisektori ja ühenduvuse ohutuks taastamiseks pärast kõigi ELi liikmesriikide ühtse poliitilise raamkokkuleppe vastuvõtmist;

—

teenuste osutamise ohutuks jätkamiseks toiduturismi ja majutusvaldkonnas;

| — | tasakaalu saavutamiseks, sõlmides selleks ELi liikmesriikide vahel piire ja transporti puudutavate otsuste ja poliitikameetmete ohutu ja ühise haldamise kokkuleppe. Kuni viiakse läbi COVID-19 kontrolle, on inimeste viivitamatu ja kiire läbisõiduga toimetulekuks piisavalt personali; |
| --- | --- |

—

tasakaalu saavutamiseks, sõlmides selleks ELi liikmesriikide vahel piire ja transporti puudutavate otsuste ja poliitikameetmete ohutu ja ühise haldamise kokkuleppe. Kuni viiakse läbi COVID-19 kontrolle, on inimeste viivitamatu ja kiire läbisõiduga toimetulekuks piisavalt personali;

| — | hotellide, restoranide, toitlustusettevõtete, muuseumide, mereturismi jt töötajate koolitamise rahastamise kindlustamiseks, et nad saaksid nõuetekohaselt rakendada COVID-19 ennetamise meetmeid; |
| --- | --- |

—

hotellide, restoranide, toitlustusettevõtete, muuseumide, mereturismi jt töötajate koolitamise rahastamise kindlustamiseks, et nad saaksid nõuetekohaselt rakendada COVID-19 ennetamise meetmeid;

| 3) | tagamaks, et tervis ja turvalisus on keskne prioriteet igas kontekstis, mitte ainult reisimise vallas. See on ainus viis taastada usaldus isikute vaba liikumise vastu; |
| --- | --- |

3)

tagamaks, et tervis ja turvalisus on keskne prioriteet igas kontekstis, mitte ainult reisimise vallas. See on ainus viis taastada usaldus isikute vaba liikumise vastu;

| 4) | ELi tasandil uue reisija asukoha vormi vastuvõtmiseks, kuna selline süsteem võiks anda ELi tasandil täiendavat lisaväärtust mitmes valdkonnas:






  — | järelevalve ELi tasandil: kui kõik liikmesriigid nõustuksid jagama nii uue reisija asukoha vormi teavet kui ka reisijate testitulemuste teavet, saavutaksime mastaabisäästu testimisressursside osas (1). Kui kõik ELi riigid nõustuksid kasutama seda tehnoloogiat (nagu Belgia ja Saksamaa on seni teinud) ja sama uut standardset reisija asukoha vormi, saaks linnade tasandil teha usaldusväärseid hinnanguid ja prognoose, mis aitaks kujundada nii riigi kui ka ELi tasandi poliitikat. Selline jõupingutus rõhutaks ELi rolli tähendust: innovatsiooni ja koostöö abil on võimalik saavutada ühiseid eesmärke – hoida rahvatervist ja kaitsta majandustegevust kriisi ajal; |
| --- | --- | --- |

4)

ELi tasandil uue reisija asukoha vormi vastuvõtmiseks, kuna selline süsteem võiks anda ELi tasandil täiendavat lisaväärtust mitmes valdkonnas:

—

järelevalve ELi tasandil: kui kõik liikmesriigid nõustuksid jagama nii uue reisija asukoha vormi teavet kui ka reisijate testitulemuste teavet, saavutaksime mastaabisäästu testimisressursside osas (1). Kui kõik ELi riigid nõustuksid kasutama seda tehnoloogiat (nagu Belgia ja Saksamaa on seni teinud) ja sama uut standardset reisija asukoha vormi, saaks linnade tasandil teha usaldusväärseid hinnanguid ja prognoose, mis aitaks kujundada nii riigi kui ka ELi tasandi poliitikat. Selline jõupingutus rõhutaks ELi rolli tähendust: innovatsiooni ja koostöö abil on võimalik saavutada ühiseid eesmärke – hoida rahvatervist ja kaitsta majandustegevust kriisi ajal;

| — | COVID-19 pass: meie turismihooaja kogemuste kohaselt on üks kõige keerulisemaid ülesandeid olnud PCR-testide valiidsuse kinnitamine. Kui kõik liikmesriigid otsustavad võtta kasutusele sama reisija asukoha vormi platvormi, saavad kõik akrediteeritud laborid edastada tulemused platvormi enda kaudu, luues seega kõigile reisijatele COVID-19 passi, mida saaks usaldada ja mis minimeeriks riske reisimisel; |
| --- | --- |

—

COVID-19 pass: meie turismihooaja kogemuste kohaselt on üks kõige keerulisemaid ülesandeid olnud PCR-testide valiidsuse kinnitamine. Kui kõik liikmesriigid otsustavad võtta kasutusele sama reisija asukoha vormi platvormi, saavad kõik akrediteeritud laborid edastada tulemused platvormi enda kaudu, luues seega kõigile reisijatele COVID-19 passi, mida saaks usaldada ja mis minimeeriks riske reisimisel;

| 5) | ELi ühise strateegia loomiseks, et aidata liikmesriikidel rakendada väikestele ja keskmise suurusega turismiettevõtjatele, restoranidele, hotellidele, reisibüroodele, giididele jt suunatud majandus- ja toetusmeetmeid;






  — | likviidsusprobleemidega toimetulekuks eelkõige mikroettevõtjate otsese rahastamise kaudu ja ettevõtjate enesekindluse taastamiseks ning vautšerite väljastamiseks; |
| --- | --- | --- |

5)

ELi ühise strateegia loomiseks, et aidata liikmesriikidel rakendada väikestele ja keskmise suurusega turismiettevõtjatele, restoranidele, hotellidele, reisibüroodele, giididele jt suunatud majandus- ja toetusmeetmeid;

—

likviidsusprobleemidega toimetulekuks eelkõige mikroettevõtjate otsese rahastamise kaudu ja ettevõtjate enesekindluse taastamiseks ning vautšerite väljastamiseks;

| — | kõigile liikmesriikidele Euroopa Keskpanga ja ELi järelevalvel ning ELi ja liikmesriikide tagatistega laenude viivitamatult kättesaadavaks tegemiseks ja heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

—

kõigile liikmesriikidele Euroopa Keskpanga ja ELi järelevalvel ning ELi ja liikmesriikide tagatistega laenude viivitamatult kättesaadavaks tegemiseks ja heakskiitmiseks;

| — | väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja töötajatele suunatud toetusmeetmete rakendamise Euroopa seiremehhanismi viivitamatuks loomiseks, eriti likviidsuse, laenude andmise ja toetusmeetmete läbipaistvuse osas; |
| --- | --- |

—

väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja töötajatele suunatud toetusmeetmete rakendamise Euroopa seiremehhanismi viivitamatuks loomiseks, eriti likviidsuse, laenude andmise ja toetusmeetmete läbipaistvuse osas;

| 6) | töötajate töötushüvitist ja VKEde palgahüvitist hõlmava TERA rahastu tugevdamiseks ja laiendamiseks. VKEd tuleks osaliselt vabastada oma palkade maksmisest ja neilt tuleks nõuda töötajate integreerimist TERA rahastust toetatavatesse riiklikesse süsteemidesse; |
| --- | --- |

6)

töötajate töötushüvitist ja VKEde palgahüvitist hõlmava TERA rahastu tugevdamiseks ja laiendamiseks. VKEd tuleks osaliselt vabastada oma palkade maksmisest ja neilt tuleks nõuda töötajate integreerimist TERA rahastust toetatavatesse riiklikesse süsteemidesse;

| 7) | TERA rahastu rakendamise eest vastutavad Euroopa ja riiklikud institutsioonid peaksid VKEde organisatsioonidega nõuetekohaselt konsulteerima; |
| --- | --- |

7)

TERA rahastu rakendamise eest vastutavad Euroopa ja riiklikud institutsioonid peaksid VKEde organisatsioonidega nõuetekohaselt konsulteerima;

| 8) | TERA rahastust tuleks vähemalt 30. juunini 2021 täielikult katta pandeemia tõttu töökoha kaotanud turismi- ja transpordisektori töötajate, näiteks toitlustusettevõtete, hotellide, lennuettevõtete, ristluslaevade, turismibusside, lennujaamade ja sadamaterminalide, mereturismi töötajate ja giidide palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed; |
| --- | --- |

8)

TERA rahastust tuleks vähemalt 30. juunini 2021 täielikult katta pandeemia tõttu töökoha kaotanud turismi- ja transpordisektori töötajate, näiteks toitlustusettevõtete, hotellide, lennuettevõtete, ristluslaevade, turismibusside, lennujaamade ja sadamaterminalide, mereturismi töötajate ja giidide palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed;

| 9) | maksukoormuse leevendamiseks koos maksukohustuste moratooriumiga, ajutiste turismi – ja transpordialaste fiskaalmeetmete pakett kõigile turismisektori VKEdele 2020–2024. Komitee on arvamusel, et hotellidele, restoranidele, mereturismile (laevarent, jahisadamad), reisi-, bussi- ja giiditeenustele jne tuleks ühtlustatud ELi käibemaksusüsteemi raames kohaldada vähendatud käibemaksumäära. Sellised meetmed peaksid siiski sõltuma töötajate õiguste kaitsmisest ja selle tagamisest, et töötajaid ei koondata. Lisaks tuleks igasugust rahalist toetust, nagu riigiabi, laenud või maksuvabastused, pakkuda vaid ettevõtjatele, kes:






  — | kaitsevad tööhõivet / loovad inimväärseid töökohti ja austavad töötajate õigusi, |
| --- | --- | --- |

9)

maksukoormuse leevendamiseks koos maksukohustuste moratooriumiga, ajutiste turismi – ja transpordialaste fiskaalmeetmete pakett kõigile turismisektori VKEdele 2020–2024. Komitee on arvamusel, et hotellidele, restoranidele, mereturismile (laevarent, jahisadamad), reisi-, bussi- ja giiditeenustele jne tuleks ühtlustatud ELi käibemaksusüsteemi raames kohaldada vähendatud käibemaksumäära. Sellised meetmed peaksid siiski sõltuma töötajate õiguste kaitsmisest ja selle tagamisest, et töötajaid ei koondata. Lisaks tuleks igasugust rahalist toetust, nagu riigiabi, laenud või maksuvabastused, pakkuda vaid ettevõtjatele, kes:

—

kaitsevad tööhõivet / loovad inimväärseid töökohti ja austavad töötajate õigusi,

| — | ei ole registreeritud maksuparadiisides ning on alati tasunud oma õiglase osa maksudest ja sotsiaalmaksetest; |
| --- | --- |

—

ei ole registreeritud maksuparadiisides ning on alati tasunud oma õiglase osa maksudest ja sotsiaalmaksetest;

| 10) | turismi- ja eriti giidinduse valdkonnas jagamismajanduse reguleerimiseks; kutsumaks liikmesriikide valitsusi üles reguleerima giidinduse valdkonnas jagamismajandust ning kohaldama võrdsete tingimuste tagamiseks välja töötatud seadusandlikke ja haldusmeetmeid; |
| --- | --- |

10)

turismi- ja eriti giidinduse valdkonnas jagamismajanduse reguleerimiseks; kutsumaks liikmesriikide valitsusi üles reguleerima giidinduse valdkonnas jagamismajandust ning kohaldama võrdsete tingimuste tagamiseks välja töötatud seadusandlikke ja haldusmeetmeid;

| 11) | WTTC (Maailma Reisi- ja Turisminõukogu) hinnangul tuleks kõiki likviidsus- ning raha- ja fiskaalpoliitikat toetavaid toetusprogramme hotellidele, restoranidele, giididele, bussiettevõtetele, reisibüroodele, mereturismile jt ning vabakutselistele töötajatele jätkata vähemalt 10 kuud pärast tavapärase elu taastumist. |
| --- | --- |

11)

WTTC (Maailma Reisi- ja Turisminõukogu) hinnangul tuleks kõiki likviidsus- ning raha- ja fiskaalpoliitikat toetavaid toetusprogramme hotellidele, restoranidele, giididele, bussiettevõtetele, reisibüroodele, mereturismile jt ning vabakutselistele töötajatele jätkata vähemalt 10 kuud pärast tavapärase elu taastumist.

| 1.2. | Kuna Eurorühma / Euroopa Ülemkogu / Euroopa Keskpanga raha- ja fiskaalpoliitikat ei rakendata sümmeetriliselt kõigis liikmesriikides, eriti kõige haavatavamates ja kõige enam kannatanutes, peab komisjon suurendama oma rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana ja tagama ühisturu sümmeetrilise taastumise järgmisel viisil:






  a) | andma välja suuniseid valitsustele ja pankadele turismi- ja majutussektori toetamiseks ja nende asjakohaseks abistamiseks (nt komisjoni ja komitee ametnikest koosneva ühise rakkerühma kaudu igas riigis); |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

andma välja suuniseid valitsustele ja pankadele turismi- ja majutussektori toetamiseks ja nende asjakohaseks abistamiseks (nt komisjoni ja komitee ametnikest koosneva ühise rakkerühma kaudu igas riigis);

| b) | tagama Euroopa Ülemkogu heaks kiidetud poliitika nõuetekohase rakendamise, kasutades vajadusel avalikku häbiposti panemist (name and shame). Komisjon peab esile tooma ja kaardistama panganduses kasutatavad küsitavad töömeetodid ja valitsuste otsused enne riigipõhiste soovituste esitamist, ja toonitama, et need on väljaspool Euroopa poolaastat ja selles osas protsüklilised; |
| --- | --- |

b)

tagama Euroopa Ülemkogu heaks kiidetud poliitika nõuetekohase rakendamise, kasutades vajadusel avalikku häbiposti panemist (name and shame). Komisjon peab esile tooma ja kaardistama panganduses kasutatavad küsitavad töömeetodid ja valitsuste otsused enne riigipõhiste soovituste esitamist, ja toonitama, et need on väljaspool Euroopa poolaastat ja selles osas protsüklilised;

| c) | röövelliku käitumise vältimiseks on pakiliselt vaja Euroopa Komisjoni, pädevate riiklike asutuste, majandusvaldkonna esindusorganisatsioonide ja sotsiaalpartnerite ning tarbijaid ja reisijaid esindavate organisatsioonide läbiräägitavat ja jälgitavat aumeeste kokkulepet lennuettevõtjate kohta; |
| --- | --- |

c)

röövelliku käitumise vältimiseks on pakiliselt vaja Euroopa Komisjoni, pädevate riiklike asutuste, majandusvaldkonna esindusorganisatsioonide ja sotsiaalpartnerite ning tarbijaid ja reisijaid esindavate organisatsioonide läbiräägitavat ja jälgitavat aumeeste kokkulepet lennuettevõtjate kohta;

| d) | turismivaldkonna VKEdele maksukoormuse leevendamise meetmete kohaldamine koos maksukohustuste moratooriumiga ja kuni 31. detsembrini 2020 tekkinud maksuvõla peatamine, samuti piisavate tagasimaksete võimaldamine alates 1. aprillist 2021. |
| --- | --- |

d)

turismivaldkonna VKEdele maksukoormuse leevendamise meetmete kohaldamine koos maksukohustuste moratooriumiga ja kuni 31. detsembrini 2020 tekkinud maksuvõla peatamine, samuti piisavate tagasimaksete võimaldamine alates 1. aprillist 2021.

| 1.3. | Kuna puuduvad andmed turismiettevõtjate arengu ja olukorra kohta, koostas komitee veebipõhise küsimustiku, et saaks paremini hinnata käesolevas arvamuses esitatud ettepanekuid. Küsimustikule vastas üle 170 organisatsiooni, kes esindavad kogu ELis umbes 3 500 000 turismisektori töötajat, hõlmates muu hulgas restorane ja külalismajandusettevõtteid, hotelle ja majutusteenuste osutajaid, turismiagentuure, puhkemajandust, mereturismi, giide, transporditeenuste osutajaid. Vastustest ilmnesid järgmised peamised andmed:






  — | 88 % vastanutest märkis, et pandeemiakriis avaldas neile väga negatiivset mõju; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

88 % vastanutest märkis, et pandeemiakriis avaldas neile väga negatiivset mõju;

| — | 81 % vastanute jaoks on kriisil pikaajalised tagajärjed nende tegevussektorile; |
| --- | --- |

—

81 % vastanute jaoks on kriisil pikaajalised tagajärjed nende tegevussektorile;

| — | peaaegu 55 % vastanutest märkis, et sektor, mida nad esindavad, ei jää 2021. aastal tõenäoliselt ellu (45 % pidas seda ebatõenäoliseks ja 10 % väga ebatõenäoliseks); |
| --- | --- |

—

peaaegu 55 % vastanutest märkis, et sektor, mida nad esindavad, ei jää 2021. aastal tõenäoliselt ellu (45 % pidas seda ebatõenäoliseks ja 10 % väga ebatõenäoliseks);

| — | 77 % vastanutest täheldas oma esindatud sektoris tööhõive vähenemist 2020. aastal; |
| --- | --- |

—

77 % vastanutest täheldas oma esindatud sektoris tööhõive vähenemist 2020. aastal;

| — | 90 % vastanute puhul vähenes nende sektori käibemäär 2020. aastal (49 % vastanute jaoks üle 70 %); |
| --- | --- |

—

90 % vastanute puhul vähenes nende sektori käibemäär 2020. aastal (49 % vastanute jaoks üle 70 %);

| — | 51 % vastanutest loodab kriisi lõppemist pärast 2021. aastat; |
| --- | --- |

—

51 % vastanutest loodab kriisi lõppemist pärast 2021. aastat;

| — | 73 % vastanutest märkis, et nende sektor vajab rohkem kui aasta selleks, et taastuksid sektori majandustulemused ning usaldus siseturu ja rahvusvaheliste turismivoogude vastu; |
| --- | --- |

—

73 % vastanutest märkis, et nende sektor vajab rohkem kui aasta selleks, et taastuksid sektori majandustulemused ning usaldus siseturu ja rahvusvaheliste turismivoogude vastu;

| — | vastanute sõnul on riikliku ja Euroopa poliitika prioriteedid turismisektoris järgmised: COVID-19 vaktsiin (66 % vastanutest), otserahastamine/finantstoetuskavad (63 %), terviseprotokollid (56 %) ja maksude edasilükkamine (45 %). |
| --- | --- |

—

vastanute sõnul on riikliku ja Euroopa poliitika prioriteedid turismisektoris järgmised: COVID-19 vaktsiin (66 % vastanutest), otserahastamine/finantstoetuskavad (63 %), terviseprotokollid (56 %) ja maksude edasilükkamine (45 %).

| 1.4. | Tugev sotsiaaldialoog ja sisukas poliitiline tegevuskava on hädavajalikud, et pidada läbirääkimisi ajakohastatud valdkondlike kollektiivlepingute üle turismi- ja transpordisektoris, hõlmates VKEsid ja VKEsid esindavaid organisatsioone, keda COVID-19 kõige rohkem on mõjutanud. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | COVID-19 pandeemia on halvanud turismisektori, raskendades märkimisväärselt reisijate võimalusi koju naasta, ja laastades suuresti turismist sõltuvate riikide majandust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELi turismisektoris töötab umbes 22,6 miljonit inimest (2). See moodustas 2019. aastal 11,2 % ELi kogutööhõivest ning andis 9,5 % ELi SKPst. 2018. aastal oli ELi 27 liikmesriigis 600 154 majutusasutust, ning ööbimiste nõudlus majutusasutustes oli umbes 1 326 049 994. Mitme liikmesriigi, Euroopa piirkonna ja linna jaoks annab turism olulise panuse majanduslikku ja sotsiaalsesse struktuuri. Turismisektor loob lisaks ka vajalikke töökohti ja annab sissetuleku ning on sageli koondunud piirkondadesse, kus puuduvad alternatiivsed tööhõiveallikad ja kus on madala kvalifikatsiooniga töötajad (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Umbes 13 miljonile inimesele tööd andva ELi turismisektori (4) tulud on COVID-19 vallandumise tõttu hinnanguliselt vähenenud umbes 1 miljardi euro võrra kuus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Paljudes teistes populaarsetes turismisihtkohtades on hotellid hüljatud ning restoranid, baarid, turismiatraktsioonid, jahisadamad, muuseumid ja keskused suletud. Olukord on eriti raske mitmes ELi riigis, mis on tähtsad turismisihtkohad, näiteks Itaalias, Kreekas, Portugalis, Maltal, Küprosel, Hispaanias ja Prantsusmaal. Itaalia kaotab sel aastal ilmselt umbes 60 % turistidest. WTTC prognoosi kohaselt võib reisi- ja turismiturult 2020. aastal kaduda üle maailma 75 miljonit töökohta ja ELis 6,4 miljonit töökohta (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ülemaailmne õhutranspordisektor võib Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) hinnangul kaotada 2020. aastal üle 252 miljardi USA dollari (228 miljardit eurot). 30. juuniks oli tühistatud kaks miljonit reisilendu. Prantsusmaal oli hotellide täituvuse määr 17. märtsil 3,3 % (võrreldes 65,3 %ga 26. veebruaril). 30. maiks olid suletud restoranid ja baarid peaaegu kõigis ELi liikmesriikides, v.a Rootsis. Hotellid, restoranid, baarid ja jahisadamad on püsivalt või ajutiselt koondanud tuhandeid töötajaid. Euroopa raudteed kaotasid kriisi haripunktis 90 % reisijatest ja nende läbilaskevõime on endiselt väike. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tuleks tunnistada mõju turismiga seotud kõrvalsektoritele, nagu vaba aja veetmise varustuse tootmisele (nt paadiehitus). Neid tööstusharusid tuleks toetada turismi edendamise ja rahvusvahelise kaubanduse võimaluste arendamise kaudu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa turismi mitmekesisesse ökosüsteemi kuuluvad mitmesugused erinevad valdkonnad, näiteks reisimine, transport, majutus, toit, puhkus nii maal kui ka veekogudel, kultuur ja loodus. Otseselt ja kaudselt annab see ligikaudu 10 % ELi SKPst ning on teinud EList maailma juhtiva turismisihtkoha: 2018. aastal saabus ELi 563 miljonit rahvusvahelist turisti ja ELi turismisektori tulud moodustasid 30 % üleilmsetest tuludest (allikas: Euroopa Komisjon). 2018. aastal külastas ELi 30 % rahvusvahelistest reisijatest, mis teeb sellest maailma peamise turismisihtkoha (allikas: Euroopa Komisjon). ELi asjakohase lühiajalise, keskpika ja pikaajalise strateegia ja tegevuskava koostamisel võiks aluseks võtta nende rahvusvaheliste voogude koosseisu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   I SAMMAS: turismi ja transpordi kestlikkus

| 3.1. | Komitee on seisukohal, et see teatis peaks olema esimene samm ELi uue põlvkonna poliitikameetmete ja programmide väljatöötamisel säästva turismi valdkonnas. Selles tuleks ühendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja töötajate vajadused ja tingimused, et taastada inimeste usaldus turistide ja tarbijatena. Selles tuleks kaitsta tervishoiu ja ohutuse alaseid õigusi ja standardeid ning tagada ettevõtete kestlikkus ja likviidsus 2030. aastani ulatuva väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate uuendatud Euroopa strateegia kontekstis vastavalt väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ põhimõtetele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee ei pea realistlikuks, et ELi turismi- ja transpordisektori ajaloo kõige rängema kriisi ületamiseks piisaks pelgalt normaalsuse juurde naasmisest. Komitee kutsub üles korraldama need poliitikavaldkonnad täielikult ümber, pidades silmas ettevõtjate ja töötajate kindlustunnet ja stabiilsust ning võttes selleks 2030. aastaks vastu säästvat turismi käsitleva ELi järgmise põlvkonna solidaarsuspakti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee on arvamusel, et meil on praegu võimalus tagada õiglane taastumine ja ehitada meie majandused kiiresti üles, muutes need keskkonnasõbralikumaks, õiglasemaks ja tulevastele šokkidele paremini vastupidavaks. ELi lõimimiskava panus säästva turismi ja transpordi Euroopa arengumudelisse tuleb läbi vaadata. Seejuures tuleb vältida kõiki meetmeid, mis võivad endaga kaasa tuua täiendava killustumise ja ebaõiglaste tingimuste/tavade ohu siseturul. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turismisektori õiglaseks ja kestlikuks ühesehitamiseks on vaja järgmist.






  1) | Arvesse tuleb võtta 2050. aastaks seatud Euroopa CO2-neutraalsuse eesmärke vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele (Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldused). |
| --- | --- | --- |

3.4.

1)

Arvesse tuleb võtta 2050. aastaks seatud Euroopa CO2-neutraalsuse eesmärke vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele (Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldused).

| 2) | Nende eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks peab komitee vajalikuks käsitleda esmalt transpordiliikide küsimust, toetades aeglast ja keskkonda mittesaastavat liikuvust, näiteks jalgrattasõitu ja raudteetransporti. |
| --- | --- |

2)

Nende eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks peab komitee vajalikuks käsitleda esmalt transpordiliikide küsimust, toetades aeglast ja keskkonda mittesaastavat liikuvust, näiteks jalgrattasõitu ja raudteetransporti.

| 3) | Majutusteenuste osas soovitab komitee julgustada renoveerimist ja renoveeritud majutusasutustele ELi ökomärgise andmist. Neid asutusi tuleb julgustada teavitama kliente oma energiatarbimisest ja süsinikumõjust. |
| --- | --- |

3)

Majutusteenuste osas soovitab komitee julgustada renoveerimist ja renoveeritud majutusasutustele ELi ökomärgise andmist. Neid asutusi tuleb julgustada teavitama kliente oma energiatarbimisest ja süsinikumõjust.

| 4) | Turismisektori CO2 heitkoguste vähendamiseks soovitab komitee tungivalt kasutada kohalikke toiduaineid ja muid ringlusse võetavaid tarbekaupu. |
| --- | --- |

4)

Turismisektori CO2 heitkoguste vähendamiseks soovitab komitee tungivalt kasutada kohalikke toiduaineid ja muid ringlusse võetavaid tarbekaupu.

| 5) | Selleks et täita olemasolevad teabe- ja andmelüngad rahvusvaheliste turismivoogude kohta ELi kui turismisihtkoha suunas, teeb komitee ettepaneku luua sõltumatu säästva turismi vaatluskeskus. |
| --- | --- |

5)

Selleks et täita olemasolevad teabe- ja andmelüngad rahvusvaheliste turismivoogude kohta ELi kui turismisihtkoha suunas, teeb komitee ettepaneku luua sõltumatu säästva turismi vaatluskeskus.

| 3.5. | Vastutustundlikud turismiettevõtjad peavad võtma endale kohustuse tuua välja puhkuse ja nende poolt pakutavate tegevuste süsinikumõju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ELi taastekava ja riiklikud majanduse taastamise kavad peaksid tagama turismitööstuse ja selle taristu keskkonnaalase ja digiülemineku piisava rahastamise investeeringute kaudu, mille abil muudetakse turism tarbijate jaoks atraktiivsemaks ja luuakse turismiettevõtetele reaalset kasu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on seisukohal, et õiglane turism põhineb sotsiaalselt vastutustundlikul äritegevusel, mis pakub kvaliteetseid töökohti. Selleks on vaja arendada hooajavälist turismi, millega oleks võimalik tagada püsivad töökohad. Euroopa Komisjon peab selleks toetama nendele kriteeriumitele vastavaid algatusi ja projekte. Läbi tuleks viia üleeuroopalised uuringud, et kaardistada mittekestliku turismi sotsiaalsed ja keskkonnamõjud. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Turismivaldkonnad, mis pakuvad massturismist erinevat tegevust (nt vabaõhuturism, mereturism), on suhtlemisdistantsi hoidmise nõude tõttu tarbijate seas üha populaarsemad. Need tarbijasuundumused annavad võimaluse kiirendada Euroopa laiema turismitööstuse ja tööhõive taastumist. Neid valdkondi tuleks toetada, eriti juhul, kui selline turism võib toimuda piirkondlikus, riigisiseses või Euroopa keskkonnas. Mereturismi puhul pakub see kogu Euroopas saartele, jõgedele, kanalitele, järvedele ja rannikualadele konkreetseid võimalusi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee on arvamusel, et hotellidele, restoranidele, mereturismile (laevarent, jahisadamad), reisi-, bussi- ja giiditeenustele jne tuleks ühtlustatud ELi käibemaksusüsteemi raames kohaldada vähendatud käibemaksumäära. See peaks vajaduse korral hõlmama käibemaksudirektiivi kiiret muutmist, et tagada kõikide turismivaldkondade võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Paljudest väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest koosnev bussitranspordisektor on pandeemia tõttu tõsiselt kannatada saanud. Paljude bussiettevõtjate käive on tugevalt vähenenud, moodustades eelmise aasta sama perioodi käibest 0–10 %. ELil on nüüd võimalus seda sektorit aidata, võttes arvesse tehtud ettepanekuid, sealhulgas ELi vähese heitega piirkondi käsitlevate õigusaktide ühtlustamist ja käibemaksu tagastamise ühtset kontaktpunkti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Selles kontekstis tuleb võtta meetmeid, et ELi erinevate majandussektorite huvides toetada rahvusvahelise, Euroopa ja riigisisese turismi taaselustamist. Raudteesektor võib aidata kujundada turismisihtkohti, mida lennuliiklus piisavalt ei teeninda, avada uusi marsruute ja edendada uusi väärtusahelaid. Euroopa raudteede jaoks tähendab see võimalust vastata kliimateadlike turistide kasvavatele nõudmistele turul. Raudteeaasta peaks olema võimalus suurendada üldsuse teadlikkust säästvast turismist ja uutest turismimarsruutidest, mida Euroopa kodanikud saavad avastada tänu raudteeühendusele. Sellega seoses peaks Euroopa raudteeaasta olema ka võimalus parandada nähtavust ja suurendada üldsuse teadlikkust ajaloolistest ja looduskaunitest raudteemarsruutidest kogu Euroopas (6). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Märkimisväärne arv Euroopa noori ei ole erinevatel põhjustel kunagi või on harva Euroopas ringi reisinud. Kuigi haridusvaldkonnas on olemas vahetusprogrammid, alustas EL alles hiljuti vahendiga, mis võimaldaks tagada kõigile eurooplastele reisikogemuse, mis seoks noori paremini Euroopa identiteediga, suurendaks teadlikkust Euroopa Liidu kesksetest väärtustest ning tutvustaks neile kestlikku ja puhast transpordiviisi. „DiscoverEU“ on Euroopa Liidu algatus, mis annab inimestele võimaluse avastada Euroopat õpikogemuste kaudu. Peamiselt rongiga reisides (on erandeid, mis võimaldavad saarte või äärealade elanikel osaleda) saavad Euroopa noored avastada Euroopat, selle suuremaid ja väiksemaid linnu (7). |
| --- | --- |

3.12.

4.   II SAMMAS: likviidsus, tööhõive taastumine ja ettevõtjate kindlustunde taastamine

| 4.1. | Tähtis on toetada Euroopa turismiettevõtjate, eriti mikro- ja väikeettevõtjate lühiajalist, keskpikka ja pikaajalist likviidsust. Selleks tuleks koheselt moodustada ELi likviidsuse rakkerühm, mis peaks olema võimeline mõõtma asjaomaste meetmete tõhusust. Seda tuleks teha tagades ühelt poolt läbipaistvuse põhjendamatult rahuldamata jäetud, viibinud ja tarbetut halduskoormust hõlmavate laenutaotluste ja teiselt poolt võttes asjakohaseid parandusmeetmeid seoses Euroopa Investeerimisfondi, uute maksejõuetusmenetluste ja nende riiklike ombudsmanidega. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Giidide puhul peab EL tagama turismiturul võrdsed tingimused ja õiglase konkurentsi elukutseliste giidide ning ebaseaduslikult toimivate reisikorraldajate ja „giidide“ vahel. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat üles tagama liikmesriikides ELi jagamismajanduse tasakaalustad arengu, (8) nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 16. novembri 2016. aasta ülevaates, milles tutvustati giiditeenuste jagamismajanduse Euroopa tegevuskava. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pangandust, likviidsust ja rahanduspoliitikat ei ole käsitletud nõuetekohaselt. Mõned pangad (näiteks Kreekas) otsustasid kasutada oma positsiooni kindlustamiseks kvantitatiivset lõdvendamist (Euroopa Keskpanga tehingud pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise varaostukava raames) ja hoiduda tegeliku turu toetamisest. Kõnealused pangad annavad laene elujõulistele ettevõtetele, mis ei ole kriisist mõjutatud (näiteks supermarketid), ja ei riski laenamisega haavatavatele sektoritele, nagu turismi ja teenused. Restoranid, kohvikud, hotellid, bussifirmad jne ei ole enam pankade laenuvõtjate nimekirjas. Pangad nõuavad oma laenudele tagatisi, mida ei suuda anda isegi need ettevõtted, kellele pangad laenu annaksid. Intressimäär on kõrgem kui 4,5 %, hoolimata kõigist EKP tagatistest ja toetustest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ELi turismisektori tööhõive vajab ühtlustatud ja täiustatud lähenemist, mis põhineb riiklikel sotsiaalpartneritel ja väljakujunenud tavadel. Töötuse ja koolitatud töötajate kaotamise vältimiseks peavad vastutavad valitsused ja sotsiaalpartnerid leppima riiklikul tasandil kokku lühiajalistes töömeetmetes. Arvesse tuleb võtta ka asjaolu, et suurtes linnades, kus avaliku sektori ja eraettevõtete tööandjad toetavad praegu kodukontorist töötamist, ähvardab enamikke restorane, pubisid, baare ja kohvikuid sulgemine. Südalinnades ja nende ümbruses asuvate ettevõtete püsiva sulgemise vältimiseks on vaja poliitika- ja tööhõivemeetmeid. Lisaks ei tohi kodukontorid (või kaugtöö) pikas perspektiivis asendada Euroopa tööjõu aktiivset liikumist. Euroopa konverentside, messide, kongresside ja ärireiside arvu vähenemine tooks kaasa töökohtade, VKEde, oskusteabe, loovuse ja innovatsioonipartnerluste ulatusliku kadumise Euroopas ning soodustaks tugevamalt riiklikel aspektidel põhinevat mõtteviisi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Toetada tuleks messide korraldamist, sest need on turismitööstuse ja sellega seotud valdkondade jaoks üliolulised ning nad on ka ise turismi, reisimise ja tööhõive suur allikas. Tuleks kehtestada suunised messide turvaliseks korraldamiseks ning nende rahastamiseks ELi ja liikmesriikide vahenditest. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Turismisektor, ootustele vastamine. Kõik olemasolevad andmed viitavad sellele, et käesolevat hooaega ei ole võimalik päästa. Saabuvate turistide hulk ei ole ligilähedalgi sellele, et katta sektori tegevuskulud. Kõik ettevõtted kannavad suurt kahjumit, mis seab ohtu nende elujõulisuse. Eurorühma kolmekordsest abivahendite paketist (TERA 100 miljardi, Euroopa Investeerimispanga 200 miljardi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi 250 miljardi euro suurused paketid) ei piisa ja/või valitsused ei saa hakkama meetmete rakendamisega. Kreeka valitsus otsustas näiteks Euroopa stabiilsusmehhanismi vahendeid mitte kasutada, ka ülejäänud kahe rakendamine ei ole olnud asjakohane: puudu jääb sihipärasusest, rahastamisvahenditest ja stiimulitest. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ulatusliku turundus- ja teavituskampaaniaga tuleks edendada Euroopa turismitööstust nii ELis kui ka väljaspool, et toetada sektori taastumist. Euroopa säästva turismi aasta 2021 või 2022 looks kogu ELi hõlmava raamistiku ja võimaldaks algatada tegevusi kogu ELis. |
| --- | --- |

4.7.

5.   III SAMMAS: andme- ja teadmusvõrgustikud ning valmisolek, tervishoid ja ohutus, riskide leevendamine ja valmisolek

| 5.1. | Komitee on seisukohal, et pärast COVID-19 pandeemiat ning õppetunde, mille osaliseks liikmesriigid said, seistes silmitsi raskustega piiriüleste ja ühiste poliitikameetmete koordineerimisel, vajab turismi- ja transpordisektor tõhusamat koordineeritud lähenemist. Selleks võiks iga-aastaselt kuni aastani 2024 välja töötada koolituse katseprogramme tõhusa ühise valmisoleku tagamiseks, kasutades ära sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide käsutuses olevaid Euroopa teadmusvõrgustikke. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee arvates on vaja tagada, et riiklikud riskide leevendamise platvormid ÜRO Sendai raamistikul põhinevate ELi elanikkonnakaitse mehhanismide raames oleksid kiiremini kasutusvalmis. Komitee palub seetõttu Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel (riiklik hädaabi koordineerimise plaan), majandus- ja sotsiaalpartneritel ning teadusasutustel lisada turismi- ja transpordisektor COVID-19 kriisi ajal ja pärast seda ühistesse katseprojektidesse ja Euroopa koolitusvõrgustikku, et valmistada ette ELi meetmed. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Et tagada Euroopat puudutavad ühtlustatud ja ajakohased andmed turismi, transpordi, turu kitsaskohtade ja heade tavade kohta, palub komitee Euroopa Komisjonil koos ELi ja riiklike sotsiaalpartnerite, akadeemiliste ja sõltumatute teadusvõrgustikega luua eriprogrammid ja piirkondlikud katseprojektid, koondades sellega teadus- ja koolitusressursse. ELi kui rahvusvahelise turismisihtkoha taasavamise paremaks koordineerimiseks globaalsel tasandil ja välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks palub komitee Euroopa Komisjonil lisaks julgustada liikmesriike toetama eriprogramme ja ühiseid katseprojekte. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Piiriülestel turismi- ja vaba aja veetmise marsruutidel võib olla suur osa piirkondade ja liikmesriikide taasühendamisel. Samal ajal pakuvad need võimalusi arendada turismi vähem arenenud piirkondades. Jalgrattateede võrgustiku EuroVelo eeskujul tuleks seda ELi fondide toel laiendada teistele sektoritele ja ulatuslikult tarbijatele tutvustada (nt mereturismi marsruudid). |
| --- | --- |

5.4.

6.   IV SAMMAS: juhtimine ja vahendid: uue põlvkonna säästva turismi- ja transpordipoliitika

| 6.1. | Komitee tunneb heameelt Euroopa turismi- ja transpordisektori olukorda aastal 2020 ja pärast seda käsitleva pakilise ja vajaliku teatise (9) üle. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid saadud õppetundidele tuginedes kujundama praeguse turismi- ja transpordipoliitika vabatahtlikult ja ELi uutest jagatud pädevustest lähtuvalt ümber, tugevdades koostööd huvitatud valitsuste ja eri tasandite ametiasutuste vahel. Seda on võimalik saavutada ELi ja riiklike sotsiaalpartnerite ja nõuandeorganite aktiivsel osalusel ning säästvale turismile pühendatud Euroopa aasta käivitamisega. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Komitee rõhutab, et vajame tungivalt tõhusat ELi keskpikka ja pikaajalist poliitikat, et taastada inimeste ja kogu ühiskonna usk Euroopa Liidus ohutult
  reisimise
  võimalikkusesse. See poliitika peab hõlmama ELi turismi muid ökosüsteeme, näiteks majutust, toitu, tervishoidu ja ohutust, kaubandust, telekommunikatsiooni ja põllumajandust. Turism ja transport ELis on ühed COVID-19 kriisist kõige tõsisemalt mõjutatud ökosüsteemid. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kindlustunde taastamiseks, turismi taaskäivitamiseks ja suurendamiseks toetab komitee ELi-sisese „ELi tervisepassi“ kasutuselevõttu (reisija asukoha vormi (Passenger Locator Form, PLF) ja ruutkoodide eeskujul) koos ELi koostalitlusvõimelise mitmekeelse arstiabi platvormiga. Inimesed võiksid kasutada ruutkoodi, et saada teavet ja tervishoiuteenuseid riigis, mida nad külastavad, ning et neil oleks hädaolukorras juurdepääs tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemidele. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Reisija asukoha vorm, mille keskmes on testimine ja andmete jagamine ELi tasandil, võeti Kreekas kasutusele selleks, et võtta vastu külastajaid Euroopa Liidust ja veel mõnest riigist. See strateegia loob kompromissi rahvatervise, epidemioloogilise seire ja reisijatevooga seotud sotsiaal-majandusliku kasu vahel. Reisija asukoha vorm toetub järgmisele kahele sambale:






  1) | tõhus andmepõhine järelevalve: testimine on kõige olulisem komponent leevendamisstrateegiate rakendamisel ülemaailmse pandeemia korral. Testid on väärtuslik ressurss ja äärmiselt oluline on neid tõhusalt kasutada andmete kogumiseks, haiguspuhangute prognoosimiseks ja üldist huvi pakkuvate ühtlustatud poliitikameetmete väljatöötamiseks; |
| --- | --- | --- |

6.4.

1)

tõhus andmepõhine järelevalve: testimine on kõige olulisem komponent leevendamisstrateegiate rakendamisel ülemaailmse pandeemia korral. Testid on väärtuslik ressurss ja äärmiselt oluline on neid tõhusalt kasutada andmete kogumiseks, haiguspuhangute prognoosimiseks ja üldist huvi pakkuvate ühtlustatud poliitikameetmete väljatöötamiseks;

| 2) | tulemuslik jälgimine: viivitamatu teavitamine kinnitatud positiivsest haigusjuhust ja kontaktide jälgimine on üks väheseid tõhusaid alternatiive liikumispiirangutele. |
| --- | --- |

2)

tulemuslik jälgimine: viivitamatu teavitamine kinnitatud positiivsest haigusjuhust ja kontaktide jälgimine on üks väheseid tõhusaid alternatiive liikumispiirangutele.

| 6.5. | Komitee kutsub kõiki asjaomaseid Euroopa ja riiklikke asutusi üles koostama ELi mitmeaastase tegevuskava kohe pärast hädaolukorra lõppu. Selle tegevuskavaga tuleb kujundada ELi turismi- ja transpordipoliitika täielikult ümber ning hõlbustada turismi koordineerimist siseturul, aga ka kogu maailmast saabuvate turismivoogude koordineerimist. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Neid kahte sammast silmas pidades töötati välja veebipõhine reisija asukoha vorm, mis võimaldab koos tehisintellekti vahendiga EVA järgmist:






  a) | reisija näitajatel (riik ja elukoht, külastatud riigid, vanus ja sugu) põhinev sihipärane testimine, mis võimaldab testimisvahendeid äärmiselt tõhusalt kasutada; |
| --- | --- | --- |

6.6.

a)

reisija näitajatel (riik ja elukoht, külastatud riigid, vanus ja sugu) põhinev sihipärane testimine, mis võimaldab testimisvahendeid äärmiselt tõhusalt kasutada;

| b) | kiire jälgimine, mis põhineb reisija enda esitatud kontaktandmetel, sihtkoha andmetel jne. |
| --- | --- |

b)

kiire jälgimine, mis põhineb reisija enda esitatud kontaktandmetel, sihtkoha andmetel jne.

| 6.7. | Komitee kiidab heaks ja toetab täielikult teatises kirjeldatud ettepanekuid ja Euroopa Komisjoni poolt taasterahastu „NextGenerationEU“ ja ELi 2021.–2027. aasta üldise eelarve raames valitud keskpika ja pika perioodi seisukohti, mis nõuavad asjakohaseid eelarvemeetmeid. Need meetmed peaksid olema eelkõige suunatud uue põlvkonna säästva turismipoliitika ja -kavade rakendamisele, sh turismisektorile mõeldud riiklikele äriplaanidele, mille eesmärk on suurendada VKEde, esindusorganisatsioonide ja sotsiaalpartnerite võimekust, võttes samal ajal asjakohaselt arvesse teisi ELi prioriteete, mis ei ole tingimata pandeemiaga seotud. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Lennuettevõtjate röövellikud äritavad: nii puhkuse- kui ka ärireisijad kaotavad raha, kui lennuettevõtjad võimaldavad broneerida lende, mis tühistatakse varsti pärast makse laekumist. Lennuettevõtjad otsustavad käigu pealt, kas jätta marsruudid, lennud ja teenindusajad alles või need tühistada, kliente sellest eelnevalt hoiatamata. Kliendid takerduvad vautšerite ja marsruudimuutuste võrku. Raha tagastamisele kulub liialt aega ja tagastatavad summad moodustavad tühistatud/broneeritud lendude kogumahust alla 20 %, mis vähendab tarbijatele ja ettevõtetele väärtuslikku likviidsust. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Komitee märgib murega, et tasakaal tarbijate õiguste ja lennuettevõtjate likviidsusprobleemide vahel on COVID-19 pandeemiast tuleneva lendude tühistamise tõttu habras. Komitee kutsub lennuettevõtjaid, reisijaid ning ELi ja liikmesriikide ametiasutusi üles leidma COVID-19 üleminekuperioodil sobivaid lahendusi seoses alternatiivsete võimaluste või hüvitamistähtaegadega. Komitee on vastu lennuettevõtjate ebaseaduslikele tavadele pakkuda mõnikord üksnes vautšereid või ümberbroneerimisvõimalust. Komitee kutsub lennuettevõtjaid üles järgima reisijate õigusi käsitlevaid Euroopa õigusakte (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 261/2004 (10)), sealhulgas õigust saada pärast lennu lennuettevõtjapoolset tühistamist tagasi kogu tasutud summa. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Ühtset lähenemisviisi vautšerite väljastamisele ja hüvitistele on vaja kogu turismisektori jaoks, kaasa arvatud individuaalsed turismitegevused, mis ei ole praegu hõlmatud ja mille käsitlemine on sektorite ja liikmesriikide lõikes erinev. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Turismisektor vajab intensiivset sotsiaaldialoogi, mis annaks tulemuseks tugevad valdkondlikud kollektiivlepingud, hõlmates kõiki töötajaid, eelkõige COVID-19 kriisi ajal ja kriisijärgses olukorras; sama kehtib transpordisektori kohta. See on parim viis töötajate tõhusaks kaitsmiseks nendes sektorites ja sotsiaalse rahu tagamiseks, aidates nii ohtu sattunud ettevõtteid. Kõik asjaomased osapooled peavad tegema kõik endast oleneva, et tugevdada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi sektori kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Euroopa turismisektori uuesti käima lükkamiseks tuleb lisaväärtusega meetmeid koordineerida Euroopa Komisjoni tasandil riiklike turismisektori taasteprogrammidega. See peaks muidugi olema seotud riiklike kriisi vastu võitlemise programmide koordineerimisega ja paljudes ELi riikides (teiste seas Poolas, Itaalias ja Hispaanias) suurtes raskustes oleva lennu-, mere- ja bussitranspordi taastamisega. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Turismi- ja transpordisektori ajakohastatud valdkondlike kollektiivlepingute läbirääkimiseks on vaja intensiivset sotsiaaldialoogi muu hulgas VKEde organisatsioonidega, sest kollektiivlepingud tagavad sotsiaalse rahu ja on tänu kokkulepitud lahendustele kõige tõhusam viis töötajate kaitsmiseks ning seega ohustatud ettevõtete ja terve sektori abistamiseks. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Turismisektori taaskäivitamiseks ja kasvuks on vaja terviklikku lähenemisviisi oskustele ja kvalifikatsioonidele, mis ei ole riikide vahel alati ühtlustatud ja mille puhul puudub vastastikune tunnustamine (nt väikeste kaubalaevade kiprite litsentsid). |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Euroopa turismiteenuste ja transpordisektori sotsiaalpartnerid peaksid koordineerima oma jõupingutusi, et jõuda kokkuleppele nende sektorite sotsiaalsete standardite osas. |
| --- | --- |

6.15.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Kreeka teeb 7 000 testi päevas ja me saame kõige probleemsemates riikides selle esinemissageduse väga usaldusväärselt kindlaks teha.

1

(2)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/RC-9-2020-0166_ET.html.

2

(3)  COM(2020) 550 final.

3

(4)  https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_cap_nuts2&lang=en.

4

(5)  EPRS_ATA(2020)649368_EN.

5

(6)  TEN/710 – Euroopa raudteeaasta (2021) (ELT C 364, 28.10.2020, lk 149).

6

(7)  Vt joonealune märkus 6.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016DC0356&from=ET.

8

(9)  COM(2020) 550 final.

9

(10)  ELT L 46, 17.2.2004, lk 1.

10

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/227 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/227

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majanduse juhtimise paketi hindamine. Aruanne määruste (EL) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 kohaldamise ning nõukogu direktiivi 2011/85/EL sobivuse kohta““

[COM(2020) 55 final]

(2020/C 429/28)

| Raportöör: | Judith VORBACH |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Tommaso DI FAZIO |

Raportöör:

Judith VORBACH

Kaasraportöör:

Tommaso DI FAZIO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 9.3.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 9.3.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee tervitab majanduse juhtimise raamistiku vajalikku läbivaatamist. Elame ajaloolisel hetkel, mil on pakiline vajadus anda uus hingus Euroopa Liidu aluseks olevatele väärtustele ning saavutada tõeline majanduslik ja sotsiaalne liit, et vormida alus demokraatial ja ühtekuuluvusel põhinevale poliitilisele liidule. EL peab näitama, et ta on solidaarsusel põhinev kogukond, edendades rahvaste hüvangut, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus (1) (2). COVID-19 kriis on suur šokk, mis nõuab täielikku finantssuutlikkust. Pandeemia majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede ohjeldamiseks ning sellest tuleneva kahju koormuse õiglaseks jagamiseks liikmesriikides ja nende vahel on vaja eesmärkide kooskõla. Juba on kehtestatud olulised lühiajalised meetmed, näiteks eelarveraamistiku üldise vabastusklausli aktiveerimine. Tavaolukorra liiga kiire taastamise asemel soovitab komitee käesolevas arvamuses visandatud majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kasutamist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et terviklikkuse tagamiseks peaks finantskriisi järel kehtestatud erimeetmete — mida nimetatakse esimeseks ja teiseks majanduse juhtimise paketiks — teistkordne iga viie aasta järel toimuv läbivaatamine hõlmama ka kõiki alates 2010. aastast kehtestatud eeskirju, mille eesmärk on tagada liikmesriikide majandus- ja rahanduspoliitika rakendamine, tihedam koordineerimine ja suurem lähenemine. Komitee kutsub samuti üles arutama eelseisval Euroopa tulevikku käsitleval konverentsil keskse küsimusena seda, kuidas kujundada majanduse juhtimist. Selles kontekstis ei tohiks Euroopa Liidu toimimise lepingu majanduse juhtimist käsitlevate sätete kohandamine ELi praeguse majandusolukorraga olla tabu. Näiteks seisame väga ekspansiivse rahapoliitika kiuste silmitsi deflatsiooniohuga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et majanduse juhtimise nõuetekohane läbivaatamine nõuab majanduspoliitika eesmärkide põhjalikku läbivaatamist. Komitee pooldab heaolule keskenduvat majanduse juhtimist, mille puhul seatakse prioriteediks inimeste sotsiaalne ja majanduslik heaolu, jätmata kedagi kõrvale. Seetõttu nõuab komitee tasakaalustatud majanduspoliitikat, mis rõhutab mitmete omavahel seotud peamiste poliitiliste eesmärkide tähtsust ja annab neile võrdse kaalu. Sellised eesmärgid on kestlik ja kaasav majanduskasv, täielik tööhõive ja inimväärne töö, materiaalse rikkuse õiglane jaotumine, rahvatervis ja elukvaliteet, keskkonnasäästlikkus, finantsturgude stabiilsus, hindade stabiilsus, tasakaalustatud kaubandussuhted, konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus ja riigi rahanduse stabiilsus. Majandustsükli jooksul on avaliku ja erasektori investeeringute rohkus nii stabiilse majanduskeskkonna alus kui ka tulemus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Riigi rahanduse stabiilsus loob majandusliku vastupanuvõime ja usalduse ja on iga liikmesriigi enda huvides. Sõltutakse siiski paljudest parameetritest ja paljudel juhtudel ei saa neid juhtida riigi tasandil. Avaliku sektori kulutuste vähendamise püüded, eriti kui need on halvasti kavandatud, võivad lühi- ja pikemaajaliselt kahjustada teisi peamisi poliitikaeesmärke ning avaldada negatiivset mõju teistele liikmesriikidele. Praegused eelarve-eeskirjad ja riigipõhised soovitused on toonud kaasa valitsemissektori kulude ja avaliku sektori investeeringute piiramise, eelkõige tervishoiusüsteemides, pikendades majanduskriisi kestust ja põhjustades paljudele elanikele suuri raskusi. Nende eeskirjade selline jõustamine osutus osaliselt protsükliliseks. Majanduslanguse ajal rõhusid nad majandust veelgi, avaldades taas survet riigi rahandusele. Solidaarsusel põhinev majandusjuhtimine peaks toimuma viisil, mis ei karista liikmesriiki, vaid võimaldab sel tugevdada oma vastupanuvõimet kriisidele ning saavutada kestlik ja kaasav majanduskasv ja riigi rahandus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee palub komisjonil asuda tegelema Euroopa majanduse juhtimise reformiga, mis aitaks eelkõige kriisiolukordades vältida asümmeetrilist mõju liikmesriikides, ja tagaks, et kedagi ei jäeta kõrvale. Majanduse taastamise stimuleerimiseks on vaja otsustavaid meetmeid; selleks tuleb rakendada tasakaalus eelarve nõuet ning aktiveerida laiaulatuslikud investeerimiskavad ja neid koordineerida. Vastusena praegusele COVID-19 kriisile tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil kehtestada erakorralised vastutsüklilised poliitikameetmed. Komitee soovitab tungivalt tegeleda kriisiga solidaarsusest lähtudes, nagu nõutakse 2020. aasta juunis vastuvõetud resolutsioonis (3). ELi investeeringuid on vaja sellistes põhi- ja prioriteetsetes sektorites nagu materiaalne ja mittemateriaalne taristu (keskendudes tervishoiutaristule), koolitus kõigil tasanditel (eelkõige kutseõpe ja kutsealane elukestev õpe), ökoloogiline taastumine ja energia ning teadusuuringud (eelkõige kliima- ja tervisekriiside lahendamiseks ning õiglase rahvusvahelise konkurentsiraamistiku saavutamiseks). Parim viis edasiliikumiseks oleks majanduse juhtimise raamistik läbi vaadata ja tasakaalustada seda allpool kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Muuta riigi rahandus pikas perspektiivis kestlikuks ja kõrvaldada makromajanduslik tasakaalustamatus järgmiste meetmete abil:






  — | tunnistada, et majandusraskused muudavad eelarve konsolideerimise ja vastutsüklilise eelarvepoliitika äärmiselt raskeks; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

tunnistada, et majandusraskused muudavad eelarve konsolideerimise ja vastutsüklilise eelarvepoliitika äärmiselt raskeks;

| — | toetada kestlikku majanduskasvu ja võimaldada seeläbi riigi rahanduse tugevdamist; |
| --- | --- |

—

toetada kestlikku majanduskasvu ja võimaldada seeläbi riigi rahanduse tugevdamist;

| — | prioriseerida kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, arvestades samal ajal fiskaalkordajatega; |
| --- | --- |

—

prioriseerida kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, arvestades samal ajal fiskaalkordajatega;

| — | tagada piisav tulu ja maksukoormuse õiglane jaotamine, võideldes agressiivse maksuplaneerimise ja maksupettuse vastu; |
| --- | --- |

—

tagada piisav tulu ja maksukoormuse õiglane jaotamine, võideldes agressiivse maksuplaneerimise ja maksupettuse vastu;

| — | rakendada sümmeetrilisi näitajaid, mis kajastavad nii üle- kui ka puudujääki; |
| --- | --- |

—

rakendada sümmeetrilisi näitajaid, mis kajastavad nii üle- kui ka puudujääki;

| — | panna suuremat rõhku tööhõivele ja sotsiaalsele arengule makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses või Euroopa poolaasta raames, kus tuleks kaaluda integreeritud tulemustabelit, mis sisaldab peamisi majanduslikke eesmärke kajastavaid näitajaid. |
| --- | --- |

—

panna suuremat rõhku tööhõivele ja sotsiaalsele arengule makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses või Euroopa poolaasta raames, kus tuleks kaaluda integreeritud tulemustabelit, mis sisaldab peamisi majanduslikke eesmärke kajastavaid näitajaid.

| 1.7. | Tagada järgmiste meetmete abil, et eelarvepoliitika kindlustab kestlikkuse, võimaldades samal ajal lühiajalist stabiliseerimist:






  — | leevendada jõuliselt majanduslikult ja tehniliselt küsitavate näitajate mõju; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

leevendada jõuliselt majanduslikult ja tehniliselt küsitavate näitajate mõju;

| — | omistada suurem kaal tulude suurendamisele; |
| --- | --- |

—

omistada suurem kaal tulude suurendamisele;

| — | viia märkimisväärsete kõrvalekallete korral läbi täiendavaid analüüse, selle asemel et ähvardada asjaomaseid liikmesriike finantssanktsioonidega. |
| --- | --- |

—

viia märkimisväärsete kõrvalekallete korral läbi täiendavaid analüüse, selle asemel et ähvardada asjaomaseid liikmesriike finantssanktsioonidega.

| 1.8. | Stimuleerida oluliste reformide läbiviimist ja kestlikke investeeringuid järgmiste meetmete abil:






  — | kohaldada tasakaalus eelarve nõuet ja kaitsta tulevase tootlikkuse ja jõukuse tagamiseks vajalikku avaliku sektori vara; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

kohaldada tasakaalus eelarve nõuet ja kaitsta tulevase tootlikkuse ja jõukuse tagamiseks vajalikku avaliku sektori vara;

| — | rakendada strateegilist investeerimiskava; |
| --- | --- |

—

rakendada strateegilist investeerimiskava;

| — | seada avaliku sektori toetuse saamise tingimuseks jätkusuutlikud ja sotsiaalsed kriteeriumid. |
| --- | --- |

—

seada avaliku sektori toetuse saamise tingimuseks jätkusuutlikud ja sotsiaalsed kriteeriumid.

| 1.9. | Esitada solidaarsusel ja vastutusel põhinev majanduse juhtimise raamistik järgmiste meetmete abil:






  — | töötada märkimisväärsete kõrvalekallete korral välja lahendused koos mõjutatud riikidega, kaasates nad võrdsetel alustel, keskendudes kestlikule ja kaasavale majanduskasvule; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

töötada märkimisväärsete kõrvalekallete korral välja lahendused koos mõjutatud riikidega, kaasates nad võrdsetel alustel, keskendudes kestlikule ja kaasavale majanduskasvule;

| — | rajada majanduse juhtimine tasakaalustatud tehnilisele hindamisele ja demokraatlikumale otsustusprotsessile, suurendades Euroopa Parlamendi rolli; |
| --- | --- |

—

rajada majanduse juhtimine tasakaalustatud tehnilisele hindamisele ja demokraatlikumale otsustusprotsessile, suurendades Euroopa Parlamendi rolli;

| — | kaasata suuremal määral sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda, et kõik huvid oleksid tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

kaasata suuremal määral sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda, et kõik huvid oleksid tasakaalustatud;

| — | muuta kohustuslikuks konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, kes on pädev ELi organ kodanikuühiskonna seisukohtade edastamiseks ELi otsustajatele. |
| --- | --- |

—

muuta kohustuslikuks konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, kes on pädev ELi organ kodanikuühiskonna seisukohtade edastamiseks ELi otsustajatele.

| 1.10. | Tagada tasakaalustatud majandusjuhtimine, süvendades majandus- ja rahaliitu järgmistes valdkondades:






  — | finants-, majandus-, sotsiaal- ja poliitilise samba tasakaalustatud tugevdamine; |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

finants-, majandus-, sotsiaal- ja poliitilise samba tasakaalustatud tugevdamine;

| — | stabiliseerimisfunktsiooni rakendamine, et teostada ühist vastutsüklilist poliitikat; |
| --- | --- |

—

stabiliseerimisfunktsiooni rakendamine, et teostada ühist vastutsüklilist poliitikat;

| — | COVID-19 kriisi katastroofiliste tagajärgedest ülesaamine solidaarsusel põhineval viisil; |
| --- | --- |

—

COVID-19 kriisi katastroofiliste tagajärgedest ülesaamine solidaarsusel põhineval viisil;

| — | pikaajalise ühise võlainstrumendi väljastamine koos meetmetega maksukoormuse õiglaseks jaotamiseks; |
| --- | --- |

—

pikaajalise ühise võlainstrumendi väljastamine koos meetmetega maksukoormuse õiglaseks jaotamiseks;

| — | pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu süvendamine, et veelgi tugevdada ühtset turgu tõhusa reguleerimise abil. |
| --- | --- |

—

pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu süvendamine, et veelgi tugevdada ühtset turgu tõhusa reguleerimise abil.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Pärast 2008. aasta finantskriisi karmistati stabiilsuse ja kasvu pakti 2011. aastal majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku aktiga (esimene majanduse juhtimise pakett). Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa kohaselt peavad riigid, kes kalduvad kõrvale oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgist, parandama oma struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 0,5 % ulatuses SKPst aastas. Samuti kehtestati kulude kasvu eesmärk. Kui riigi võlatase ületab 60 % SKPst, nõutakse lisaks võla vähendamist ligikaudu 1/20 võrra aastas, kusjuures rikkumise korral on stabiilsuse ja kasvu pakti parandusliku osa alusel võimalik kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust. Samuti võeti kasutusele makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakti või majanduse juhtimise paketi eeskirjade rikkumise korral oli karmide karistuste tõenäosus üldiselt väga suur (4). Eelarvepoliitika ja makromajanduslike näitajate rangem järelevalve lisati Euroopa poolaastasse, mis seadis ajalise raamistiku. 2013. aastal esitatud teise majanduse juhtimise paketi eeskirjadega loodi raamistik riikidele, kellel oli või oli olnud finantsraskusi. Samuti nähti selles ette euroala liikmesriikide eelarveprojektide läbivaatamine ELi tasandil enne nende vastuvõtmist riikide parlamentides. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjon vaatab läbi majanduse juhtimise raamistiku, täpsemalt esimese ja teise majanduse juhtimise paketi. Komisjon märkis juba enne COVID-19 kriisi, et keskkond on muutunud, viidates väiksemale potentsiaalsele majanduskasvule, madalamatele intressimääradele ja inflatsioonile ning raskustele kliimasõbralikumaks saamisel, samuti kohanemisel digiülemineku ja vananeva elanikkonnaga. Komisjon on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse positiivsete tulemustega rahul, kuna kõik liikmesriigid järgisid puudujäägikriteeriumi (3 % SKPst), kuid märgib samas, et stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikul osal puudub piisav jõud, kuna mõnel riigil on endiselt puudujääk, mis ei taga selle puudujäägikriteeriumi suhtes piisavat kindlusvaru. Võla suhe SKPsse on euroalal üldiselt vähenenud, kuid erinevused riikide vahel on suurenenud. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee tervitab majanduse juhtimise raamistiku kohustuslikku, iga viie aasta järel toimuvat läbivaatamist. Praegu langeb see kokku sajandi suurima rahuajakriisiga. Läbivaatamine peab kajastama selle vapustuse mõju ning pakkuma õiglaseid lahendusi juhtimisraamistikule, mis taastab majanduskasvu ja jõukuse kõigis liikmesriikides. Seda on võimalik saavutada ainult siis, kui kõik toetavad kindlalt tõelist majandus- ja sotsiaalliitu, mis on demokraatial, ühtekuuluvusel, vastastikusel abistamisel, solidaarsusel ja vastutusel põhineva poliitilise liidu alus. Komisjoni teatis ei ole siiski täielik, sest selles keskendutakse peamiselt esimese ja teise majanduse juhtimise paketi eeskirjade tulemuste hindamisele, võtmata samal määral arvesse muid heakskiidetud majanduspoliitika koordineerimise edendamise meetmeid. Komitee kutsub üles arutama Euroopa tulevikku käsitleval konverentsil keskse küsimusena seda, kuidas majanduse juhtimist ajakohastada. Euroopa Liidu toimimise lepingu majanduse juhtimise sätete kohandamine ei tohiks olla tabu. Kuna avaliku arutelu küsimused (vt punkt 4) on sõnastatud viisil, mis ei võimalda saada terviklikku ülevaadet, esitab komitee oma üldised mõtted selles punktis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee pooldab heaolule keskenduvat majanduse juhtimist, mille puhul seatakse prioriteediks inimeste sotsiaalne ja majanduslik heaolu ega jäeta kedagi kõrvale. Seetõttu nõuab komitee tasakaalustatud majanduspoliitikat, mis rõhutab mitmete omavahel tihedalt seotud peamiste majandus- ja sotsiaalpoliitika eesmärkide tähtsust ja annab neile võrdse kaalu. Sellised eesmärgid on kestlik ja kaasav majanduskasv, täielik tööhõive ja inimväärne töö, materiaalse rikkuse õiglane jaotumine, rahvatervis ja elukvaliteet, keskkonnasäästlikkus, finantsturgude stabiilsus, hindade stabiilsus, tasakaalustatud kaubandussuhted, konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus (5) ja riigi rahanduse stabiilsus. Need eesmärgid on kooskõlas nii ELi lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkidega kui ka ÜRO praeguste kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Poliitikameetmete osas tähendab see esiteks kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamist nõudluse, ja seega ka toodangu, suurendamise kaudu säästva tarbimise ja tootlike investeeringute abil; teiseks sotsiaalse ebavõrdsusega tegelemist kõrgetasemelise sotsiaalkaitse, kvaliteetsete töökohtade ja äraelamist võimaldava töötasu kaudu liikmesriikides ja ELis tervikuna; kolmandaks kliima- ja tervishoiukriiside lahendamist, edendades avaliku ja erasektori investeeringuid digitaaltehnoloogiasse, tervishoidu, energiasäästu, taristusse, koolitusse, teadus- ja arendustegevusse. Riigi rahanduse stabiilsus ja suutlikkus suurendada nõudlust majanduslanguse ajal on iga liikmesriigi enda huvides. Majanduspoliitilised eesmärgid on aga omavahel väga tihedalt seotud ja paljusid parameetreid ei saa juhtida riigi tasandil. Solidaarsusel põhinev majandusjuhtimine peaks aitama liikmesriikidel saavutada nii kestliku ja kaasava majanduskasvu ning rahastamise kui ka muutuda kriisidele vastupidavaks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteel on kahju, et seni on majanduse juhtimine keskendunud peamiselt riigi rahanduse stabiilsuse saavutamisele, vähendades selleks valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga. Komitee tunnistab, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusel ja Euroopa poolaastal võis olla oma osa riigipõhiste soovituste esitamisel struktuurireformide edendamiseks. Tasakaalustatud majanduspoliitika rakendamiseks on oluline, et need vahendid keskenduksid ka peamistele majandus- ja sotsiaalpoliitika eesmärkidele (vt punkt 3.2) ning et neil oleks olulisem ja tõhusam roll mis tahes juhtimisreformis. Kestliku majanduskasvu analüüsis käsitletakse keskkonda, tootlikkust, stabiilsust ja õiglust. Menetluslik tasakaalustamatus siiski jääb: kestliku majanduskasvu analüüs on mittesiduv protsess, mis põhineb hukkamõistmispõhimõttel (naming and shaming), samas kui stabiilsuse ja kasvu paktiga nähakse ette selgelt piiritletud tähtaegade ja konkreetsete sanktsioonidega menetlus (vt punkt 4.7.1). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Riigid, mille eelarvepoliitikas tunnistatakse vajadust luua majanduskasvu ajal tulureserve, tagades samaaegselt tulevaseks heaoluks vajalikud investeeringud, on majanduslanguse kahjuliku mõju vastu võitlemisel vastupidavamad. Eelarve tasakaalustamise kehv korraldus ja rakendamine – eriti ajal, mil riigid on alles taastumise varases etapis – piirab ohtlikult eelarvepoliitika manööverdamisruumi ning kui seda euroalal koordineerimata tehakse, toob see kaasa ka nõudluse märkimisväärse languse teistes liikmesriikides. Kohandamine riikliku eelarvepoliitika kaudu on eriti oluline euroalal, sest riiklik raha-, intressimäära- ja vahetuskursipoliitika ei ole liikmesriigi tasandil võimalik. Mõned samaaegsed eelarve konsolideerimise meetmed kogu ELis venitasid majandus- ja finantskriisi 2014. aastani ning majanduslanguse aegsed kokkuhoiumeetmed põhjustasid paljudele tavainimestele tohutuid raskusi. Kuigi euroala sotsiaalsed näitajad on aastatel 2014–2020 üldiselt paranenud, on need mitmes riigis jäänud allapoole kriisieelset taset. Vähenesid ka avaliku sektori investeeringud, mis 2009. aastal olid 3,7 % SKPst ja 2017. aastal 2,7 % SKPst. Lisaks on see negatiivselt mõjutanud SKP suurenemist ja seega ka võla suhet SKPsse. Komisjon peab pöörama rohkem tähelepanu majanduskasvu aeglustumise negatiivsetele mõjudele. Komitee juhib tähelepanu oma varasematele soovitustele (6) eeskirjade läbivaatamise kohta, mida ei ole siiani arvesse võetud. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Hindade stabiilsuse tagamine tähendab praegu, ja väga tõenäoliselt ka lähitulevikus, tegelikult mitte inflatsiooni, vaid pigem deflatsiooni vältimist. Rahapoliitika on väga oluline avaliku sektori ja majanduse kui terviku stabiilsuse jaoks. Euroopa Keskpanga ilmset rolli viimase instantsi laenajana tuleb tugevdada, et riigid ei peaks sõltuma üksnes finantsturgude kaudu toimuvast refinantseerimisest. COVID-19 kriisi kontekstis tervitab komitee Euroopa Keskpanga meetmeid võlakirjaturu riskimarginaalide kontrolli all hoidmiseks. Majanduslikus hädaolukorras peab Euroopa Keskpank olema valmis pikendama kvantitatiivset lõdvendamist. Tasakaalustatud majanduspoliitikale tuleks kasuks, kui rahapoliitika järgiks nii inflatsioonieesmärki kui ka kaasava ja kestliku majanduskasvu eesmärki. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | COVID-19 kriisile reageerimiseks tuleb kasutada otsustavat ja erakorralist ühist vastutsüklilist poliitilist lähenemisviisi, et vältida massilist tööpuudust ning anda üldhuviteenuste pakkujate ja avaliku taristu käsutusse vajaduse korral rohkem vahendeid ja töötajaid, eelkõige sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemis. 2008. aasta finantskriisist ja 2020. aasta pandeemiast saadud kogemused on näidanud, et samavõrra kriitiline olukord võib ilmneda tulevikus, mistõttu tuleb majandus- ja rahaliitu süvendada (vt punkt 4.6). Komitee kinnitab veel kord, et mis tahes kriisi puhul peab EL tõestama, et liit ei ole ainult majanduslike huvide ühendus, vaid – ja eeskätt – solidaarsusel põhinev ühendus (7). ELi poliitika peab juhinduma nii sellest põhimõttest kui ka Euroopa Liidu lepingus sätestatud Euroopa rahvaste hüvangu edendamise põhimõttest (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee tervitab eelarveraamistiku üldise vabastusklausli aktiveerimist, võimalust, mis tehti kõigile liikmesriikidele õnneks kättesaadavaks esimese majanduse juhtimise paketi raames. Küsimus on selles, kui kiiresti nõutakse naasmist tavapäraste eelarve-eeskirjade juurde. Komitee hoiatab tavaolukorra liiga kiire taastamise soovi eest, kuna see võib põhjustada uue majanduslanguse. Tavaolukorra taastamise asemel soovitab komitee vaadata majanduse juhtimise raamistiku läbi allpool kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused Euroopa Komisjoni avaliku konsultatsiooni käigus määratletud probleemide kohta

Nagu eespool punktis 3.1 märgitud, juhib komitee tähelepanu sellele, et avaliku arutelu küsimused on sõnastatud viisil, mis ei võimalda saada terviklikku ülevaadet. Järgnevaid konkreetseid vastuseid tuleks vaadelda koos komitee üldiste seisukohtadega majanduse juhtimise raamistiku kohta, mis on esitatud punktis 3.

4.1.   Raamistiku parandamine, et

  tagada riigi rahanduse kestlikkus

  pikas perspektiivis ja

  kõrvaldada makromajanduslikud tasakaalustamatused

| 4.1.1. | Komisjon toetab jätkuvalt tulemuslikku ennetuslikku osa ja eelarvepoliitika soovituste kiiret rakendamist, pakkumata lahendusi mõne liikmesriigi kogetavatele raskustele ja käsitlemata teistele olulistele majanduseesmärkidele avalduvat mõju. Võla sihttaseme saavutamine on osutunud äärmiselt keeruliseks, eriti suure võlakoormusega riikides, kus majanduskasv on aeglane, inflatsioon madal ja võla rahastamise kulud suured. Praeguste kulutuste ja avaliku sektori investeeringute kärpimine keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks toob endaga kaasa märkimisväärsed tagajärjed, mis väljenduvad sotsiaalkulutuste, tööhõive ja majanduskasvu madalamas tasemes. Ent praegune majanduskriis on häirekell, nõudes vastutsüklilise eelarvepoliitika jaoks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi loomist. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kestlikku rahastamist ei saa tagada menetlusi karmistades, vaid majanduspoliitilisi väljavaateid muutes. ELi juhtimisraamistikul on oluline roll, luues liikmesriikidele võimalusi teha edusamme riigi rahanduse tugevdamisel ning toetades neid avaliku sektori kulude ja tulude pikaajalise tasakaalu saavutamisel. Esiteks tuleb keskenduda kestlikule ja kaasavale majanduskasvule ning võtta arvesse fiskaalkordajaid. Kui SKP kasv aeglustub, võib fiskaalstiimul suurendada sissetulekut ja vähendada võla suhet SKPsse. Kiirem majanduskasv annab võimaluse suuremateks investeeringuteks ja sotsiaalsamba piisavaks rahastamiseks ning tekitab seega nõudlust. Sellega seoses võiks abiks olla ka täiendav analüüs, et teha kindlaks, mil määral on eelarvenäitajate paranemine tingitud majanduse juhtimise raamistikust või soodsast majandusarengust. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Teiseks tuleks rohkem rõhutada tulude suurendamist, mitte kulude vähendamist. Surve vähendada liikuvate tootmistegurite makse, maksustamise agressiivne vältimine ja maksupettused piiravad tulude kujunemist ja moonutavad konkurentsi. Lisaks avaldab see ka survet kärpida sotsiaal-, haridus- ja tervishoiusektori kulusid, mida sageli peetakse lihtsaimaks viisiks võla lühiajaliseks vähendamiseks. Avaliku sektori kestliku eelarve õiglaseks tagamiseks tuleb see puudus kõrvaldada kooskõlastatud maksupoliitika abil. Maksupettuste vastased meetmed leevendavad juba praegu märkimisväärselt survet riikide eelarvetele. Kuid ainuüksi maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise põhjustatud kahju ulatub hinnanguliselt 147 miljardi euroni aastas (9), samal ajal kui kõigi ELi liikmesriikide eelarvepuudujääk kokku oli 2018. aastal 114 miljardit eurot. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kolmandaks tuleks ülejääke ja puudujääke käsitleda majanduse juhtimise eesmärgil ühtviisi tõsiselt. See on ainus viis riikidevahelise tasakaalustamatuse ületamiseks. Komisjon esitab teretulnud väite, et jooksevkonto puudu- ja ülejäägi parem ühtlustamine euroalal aitaks edendada ülespoole suunatud lähenemist ja mõjuks positiivselt nominaalkasvule. Tegelikult oleksid mõned riigid pidanud sisenõudluse stimuleerimiseks vähendama jooksevkonto ülejääki ekspansiivsema poliitika abil, kuid seda ei tehtud. Teised riigid, kus vähese tootlikkuse ja konkurentsivõime tõttu esineb struktuurilist tasakaalustamatust, oleksid pidanud aktiivsemalt investeerima koolitusse, suurendama kulutusi teadus- ja arendustegevusele ning ajakohastama tootmistegevust. Kuid piiratud rahaliste vahendite tõttu ei olnud see võimalik. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Tervitatav samm on makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse laiendamine, et võtta arvesse kohandusi tööhõive ja sotsiaalarengu valdkonnas. Vaatamata makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse kohaldamisulatusele keskendub järelevalve jätkuvalt aspektidele, mida komisjon peab oluliseks makromajandusliku stabiilsuse seisukohast, nagu tootlikkus ja konkurentsivõime. Selline arusaam on liiga kitsas, kuna sotsiaalvaldkonna tasakaalustamatus ohustab ka makromajanduslikku stabiilsust. Näiteks on suurel tööpuudusel kahjulik mõju majanduslikule nõudlusele, finantssüsteemile (ebatõenäoliselt laekuvad nõuded) ja valitsemissektori eelarvele. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata eelkõige sellele, et 2010. aastast alates jääb 15 liikmesriigis palgakasv tööviljakusest maha. Keskkonnategureid ei käsitleta, kuigi kliimakriisil võib olla tohutu negatiivne mõju makromajanduslikule jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Vastutustundlik

  eelarvepoliitika

  , mis kindlustaks pikaajalise kestlikkuse, samas aga võimaldaks lühiajalist stabiliseerimist

| 4.2.1. | Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa ümberkujundamise eesmärk oli tagada automaatsete stabilisaatorite toimimine rasketel aegadel. Eesmärk on tervitatav, kuid poliitika on jäänud protsükliliseks. Peamine põhjus oli paljude liikmesriikide pikaajalised majandusraskused, mis raskendasid vastutsüklilist eelarvepoliitikat. Teine põhjus oli tõsised probleemid näitajatega, nagu kindluse puudumine selle osas, kuidas määratleda SKP lõhet, samuti erinevad arvutusmeetodid potentsiaalse SKP hindamiseks eri riikides. Struktuurse eelarvepositsiooni hindamise keerukate menetluste tõttu tuleb tulemusi korduvalt tugevasti korrigeerida (10). Kuid ka SKP ise on statistiliste hinnangute tulemus ning hinnangutes võidakse teha vigu ja olulisi tagasiulatuvaid parandusi. Lisaks ei saa nende näitajate väärtust poliitikameetmete kaudu otseselt mõjutada. Komitee soovitab oluliselt leevendada nende märkimisväärset mõju praeguse majanduspoliitika arengule ja eelkõige loobuda struktuurse eelarvetasakaalu kontseptsioonist. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Asjakohasem alternatiiv võiks olla näitaja, mis kajastab keskpika perioodi kulude ja tulude suundumuste vahelist seost. Näiteks nominaalkulutuste kasvu saab kohandada potentsiaalse toodangu ja Euroopa Keskpanga inflatsioonieesmärgi keskpika perioodi kasvumäärale, korrigeerides seda kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete osas. Kuid olenemata eelarve-eeskirjade koostamise viisist võivad need alati tekitada ebasoodsaid olukordi. Seetõttu ei tohiks kõrvalekalletel olla automaatseid tagajärgi, vaid nende põhjal tuleks käivitada üksikasjalikum tehniline analüüs, mis hõlmab kõiki peamisi majanduspoliitika eesmärke ja asjaomaseid sidusrühmi kaasavat otsustusprotsessi (vt punkt 4.4). Lõppude lõpuks on eelarvepuudujääk tingitud paljudest teguritest. Arvesse tuleb võtta riigipõhiseid asjaolusid, üldist majanduslikku olukorda ja majanduspoliitika eesmärkide keerulist koosmõju. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   
  Oluliste reformide ja investeeringute

  motiveerimine, et lahendada majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme, säilitades samal ajal tagatised kestlikkuse riskide vastu

| 4.3.1. | Isegi investeeringute ja struktuurireformi klauslite lisamisega stabiilsuse ja kasvu paktile ei saanud vältida avaliku sektori investeeringute vähenemist konsolideerimisetapis. Kuigi eelarve-eeskirjade rakendamise paindlikumaks muutmine on mõistlik, on see osutunud ebapiisavaks. Seepärast soovitab komitee kohaldada avaliku sektori investeeringute suhtes tasakaalus eelarve nõuet, et tagada tootlikkus ning tulevaste põlvkondade heaolu sotsiaalne ja ökoloogiline alus. See tähendab tulevikus tehtavate netoinvesteeringute väljajätmist asjaomaste puudujääginäitajate arvutamisest. On arusaamatu, miks avaliku sektori investeeringute puhul ei kohaldata amortisatsiooni selge ajavahemiku jooksul, milleks on vara kasulik eluiga, nagu seda tehakse erainvesteeringute puhul. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Heaolu tagamiseks ning tulevase sissetuleku ja konkurentsivõime loomiseks pikas perspektiivis on vaja avaliku sektori vahendeid. Iseäranis kehtib see rohelise kokkuleppe rakendamise ning nüüdisaegse tervishoiu-, haridus- ja tehnoloogiataristu tagamise kohta. Pidades silmas, et see tagab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse ka tulevastele põlvedele, kes saavad lisaks kasu võimalikust tulust, peaksid needki põlvkonnad aitama selliseid investeeringuid rahastada. Makromajanduslikku tasakaalustamatust saab vähendada ka oluliste investeeringutega tulevikku. Lisaks on avaliku sektori investeeringud oluline viis vastutsüklilise, kuid majanduskasvu soodustava poliitika edendamiseks, samal ajal kui nõudluse suurendamine soodustab lühiajalist kestlikku majanduskasvu. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Komitee soovitab samuti koostada ühise strateegilise investeerimiskava, mille kohaldamisala peaks ulatuma kliimakriisiga võitlemisest tehnoloogiasektorite arendamise ja struktuurimuutuste toetamiseni traditsioonilistes tööstussektorites ja sotsiaalteenuste ajakohastamiseni. Komitee tunneb heameelt lubaduse üle tugevdada programmi „InvestEU“, luua strateegiline investeerimisrahastu ja maksevõime toetamise rahastamisvahend, samuti kavandatud taastevahend, ning et Euroopa Investeerimispanga poolses rahastamises lepiti kokku 2020. aasta aprillis. Nagu alati, peavad riigiabi ja tagatised olema läbipaistvad ning neid tuleb hinnata kõrvuti sotsiaal-, keskkonna- ja maksuküsimustega. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   
  Lihtsam

  ja läbipaistvam

  ELi raamistik

  , mis keskendub

  pakilisemate probleemidega

  liikmesriikide järelevalvele ja

  konstruktiivse dialoogi

  tagamisele

| 4.4.1. | Keerukas regulatiivne süsteem näitab, kuivõrd raske on ühtlustatud eeskirjades arvesse võtta väga erinevaid arengusuundi. Komitee arvates võiks nendest kõrvalekaldumise korral soovitada alternatiivina selgeid näitajaid ja põhjalikku analüüsi, hõlmates kõiki liikmesriike nii üle- kui ka puudujäägi osas. Rahalistel karistustel ei ole iseäranis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames mõtet. Maine kahjustamine võib veelgi halvendada krediidivõimelisust ja konkurentsivõimet. Karistused võimendavad ka tsentrifugaaljõude ning majandus- ja rahaliidu süvendamine ilma solidaarsuseta ei ole võimalik. Majandusjuhtimine peaks toimuma viisil, mis ei karista liikmesriiki, vaid võimaldab sel saavutada kestlik rahandus. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Erinevate stiimulite arutamise asemel peab majanduse juhtimine põhinema ühest küljest tasakaalustatud tehnilisel hindamisel, milles võetakse arvesse kõiki peamisi majanduspoliitika eesmärke, ning teisest küljest laiapõhjalisel demokraatlikul ja läbipaistval otsustusprotsessil. Euroopa Parlamendile tuleb majanduse juhtimise raamistikus anda arutusel olevate otsuste puhul palju olulisem roll. Kuna paljud stabiilsuse ja kasvu pakti aspektid puudutavad ainult euroala, võiks Euroopa Parlamendis selle ülesandega tegeleda spetsiaalne majandus- ja rahaliidu rühm. Eurorühma otsused peaksid muutuma läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee juhib tähelepanu ka vajadusele kaasata kodanikuühiskond suuremal määral majandusalaste otsuste tegemisse ELi tasandil ning rõhutab seetõttu ka sotsiaaldialoogi tähtsust. Nii saab luua tasakaalustatud majanduspoliitika, kus kõik huvid on ühitatud ja põhivajadusi saab paremini arvesse võtta. Tänu oma majanduslikule ja sotsiaalsele positsioonile peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee end pädevaks ELi organiks, kes saab aidata kaasa sellisele alt-üles lähenemisviisile. Kuid komiteed ei ole üldse mainitud ei Euroopa Liidu toimimise lepingu VIII jaotises majandus- ja rahapoliitika kohta ega esimese ja teise majanduse juhtimise paketi eeskirjade majandusdialoogi käsitlevates sätetes. Niisugune väljajätmine tuleb tulevikus heastada, kui muudetakse majandus- ja rahapoliitika sätteid Euroopa Liidu toimimise lepingus ning esimeses ja teises majanduse juhtimise paketis. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Märkimisväärse kõrvalekaldumise korral majanduspoliitika eesmärke kajastavatest näitajatest peaks järgnema põhjalikum analüüs ning võrdsetel alustel toimuv arutelu asjaomase liikmesriigiga, et süüvida tasakaalustamatuse põhjustesse ja võtta kasutusele positiivsed stiimulid. Kaasava ja kestliku majanduskasvu edendamine peab olema soovituste esitamisel põhikriteerium. Kui puudujäägikriteeriumidest kõrvalekaldumise probleemile vastatakse näiteks keskkonnahoidliku tööstuspoliitika ettepanekuga, on see riigi enda huvides ja muudab sanktsioonide kehtestamise tarbetuks. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   
  Riiklikud eelarveraamistikud

  ja nende koostoime ELi eelarveraamistikuga

| 4.5.1. | Fiskaalkokkuleppe eelarve-eeskirjad ja mõne riigi põhiseaduses sätestatud võlapidurid on vähem paindlikud kui ELi tasandi majandusjuhtimine. See ei põhjusta mitte ainult keerukust ja lahknevusi, vaid ka kahjulikult mõjuvat kinnipidamist eelarvepoliitika eeskirjadest. Liikmesriikide tasandil peaks eelarve tasakaalustamine olema osa heaolule suunatud majanduspoliitikast. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   
  Euroala mõõtme

  ning

  majandus- ja rahaliidu süvendamise

  tegevuskava arvessevõtmine

| 4.6.1. | Komitee jagab täielikult komisjoni seisukohta, et majandus- ja rahaliidu süvendamine parandaks majanduse juhtimise tõhusust. Komitee soovitab tasakaalustatud viisil tugevdada rahapoliitikat / finants-, majandus-, sotsiaal- ja poliitilist sammast (11). Üldiselt on vaja euroala süvendamise kava, mis läheb kaugemale Maastrichti lepingus sätestatud piiridest. Jõupingutused tuleb viivitamatult suunata heaolu saavutamist eesmärgiks seadva majanduspoliitika peamistele majanduspoliitilistele eesmärkidele. Liikmesriigid, kes ei ole veel euroalaga ühinenud, peavad sellega ühinema ja tegema seda võimalikult kiiresti. Praeguse arengu valguses tuleb esmatähtsaks pidada eelkõige majanduse taastamise eesmärki. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Komitee nendib, et komisjon mainib korduvalt, et stabiliseerimisfunktsiooniga keskse fiskaalvõimekuse puudumisel jääb vajaka suutlikkusest juhtida eelarvepoliitikat. Komitee on varem rõhutanud, et suurem fiskaalvõimekus on majandus- ja rahaliidu asjakohase juhtimise pant. Vastutsüklilise poliitika toetamiseks riiklikul tasandil on vaja ühist vastutsüklilist majanduspoliitikat. Kasutusele tuleb võtta stabiliseerimisfunktsioon, kuid selle kaudu saadav toetus peab olema tingimuslik, olles kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Kui sel eesmärgil kasutatakse Euroopa stabiilsusmehhanismi, ei tohi selle sekkumist siduda tingimustega, mis kahjustavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Komitee toetab kindlalt ideed taaskäivitada majandus solidaarselt, nagu on välja toodud komitee 2020. aasta juuni resolutsioonis (12). Pikas perspektiivis aitaks eelarve tasakaalustamatust vähendada euroala riikide ühistagatistega kaetud vahend. Ent see saab olla turvaline vara ning suurtele ja kogu euroala mõjutavatele kriisidele vastupidav ainult juhul, kui maksudest kõrvalehoidumine ei ohusta täiendavalt avaliku sektori tulusid. Seepärast soovitab komitee rakendada kaasnevaid meetmeid, et võidelda agressiivse maksuplaneerimise ja maksupettuste vastu. Turvaline vara tuleks emiteerida demokraatliku kontrolli all oleva vahendi kaudu ning see peaks keskenduma sotsiaalse progressi ja kestlikkuse toetamisele. Ka ühised riigivõlakirjad vähendaksid finantssektori haavatavust. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Finantsturud ja riigi rahandus on omavahel tihedalt seotud. Finantskriisid on näidanud, et turuosalised võivad võimendada ebastabiilsust, kui nad suurendavad raskustes olevate valitsuste laenukulusid. Allakäiguspiraali sattunud valitsusel võib olla vaja pankade rekapitaliseerimiseks laenu võtta, mille tulemuseks on usalduse vähenemine riigi rahanduse vastu ja võlakirjade väärtuse vähenemine, mis omakorda avaldab survet pankadele. Kui püüda neist riskidest hoiduda peamiselt piiravate eelarve-eeskirjade abil, avaldab see veelgi kahjulikumat survet riikide eelarvetele. Finantsturu riski tõhusaks leevendamiseks tuleb süvendada ka pangandusliitu ja kapitaliturgude liitu, seades prioriteediks tõhusa reguleerimise. Kui finantsturu süsteemseid riske ei ohjeldata, satub lõpuks ohtu eelarvestabiilsus. Lõpuks tuleb tugevdada euro rahvusvahelist rolli stabiilse, majanduslikult tugeva ja sotsiaalselt tasakaalustatud majandus- ja rahaliidu alusel. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   Stabiilsuse ja kasvu pakti ning makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse koosmõju Euroopa poolaasta raames

| 4.7.1. | Üldine eesmärk on, et nii Euroopa poolaasta, kestliku majanduskasvu analüüs kui ka majanduse juhtimine põhineksid heaolule keskenduva majanduspoliitika eesmärkidel. Seetõttu peaks Euroopa poolaasta koos demokraatlikuma lähenemisviisiga muutuma siduvamaks. Tasakaalustatud lähenemisviisile aitaks kaasa kõiki sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, majanduslikke ja eelarve-eesmärke sisaldava integreeritud tulemustabeli kasutusele võtmine. |
| --- | --- |

4.7.1.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Komitee arvamus „Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik“ (ELT C 181, 21.6.2012, lk 52).

1

(2)  Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 1.

2

(3)  Resolutsioon „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta“ (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1).

3

(4)  Seni ei ole seda menetlust veel kasutatud, kas siis seetõttu, et komisjon oli liikmesriigi pakutud reformidega rahul või ei pidanud ta seda poliitiliselt võimalikuks. (Vt „The European Semester for economic policy coordination: A reflection paper“, Euroopa Parlament, oktoober 2019, PE 624.440).

4

(5)  Vt komitee arvamuses „Riiklikud konkurentsivõime komiteed“ esitatud konkurentsivõime määratlus (ELT C 177, 18.5.2016, lk 35).

5

(6)  Vt komitee arvamused majanduse juhtimise paketi hindamise kohta (ELT C 268, 14.8.2015, lk 33), ja majandus- ja rahaliidu paketi kohta (ELT C 262, 25.7.2018, lk 28).

6

(7)  Vt joonealune märkus 1.

7

(8)  Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 1.

8

(9)  COM(2019) 8 final, lk 4.

9

(10)  Hinnangulise struktuurse eelarvetasakaalu ebakindel olemus ilmneb näiteks Saksamaal. Mais 2017 antud komisjoni hinnangu kohaselt vähenes eelarvetasakaal 2016.–2017. aastal 0,25 %. 2018. aasta mais vaadati need hinnangud läbi ja tehti kindlaks, et sellel perioodil toimus 0,35 %-line kasv ning selle tulemusena kohandati struktuurset eelarvetasakaalu 0,6 % võrra potentsiaalsest majandustulemusest. See on väga suur kohandus, pidades silmas, et Saksamaa majandus on suhteliselt stabiilne ja et 2017. aastal suuri šokke ei olnud.

10

(11)  Komitee arvamus „Euroopa majandus- ja rahaliidu väljakujundamise uus visioon“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 32).

11

(12)  Resolutsioon „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta“.

12

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/236 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/236

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad“

[COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)]

ja teemal „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta“

[COM(2020) 452 final – 2018/0197 (COD)]

(2020/C 429/29)

| Raportöör: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Raportöör:

Mihai IVAŞCU

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 8.6.2020, 10.6.2020
  Euroopa Parlament, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 177, 178 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 217/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 8.6.2020, 10.6.2020

Euroopa Parlament, 17.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 177, 178 ja 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

217/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematu välise sümmeetrilise šoki tõttu suurenevad prognooside kohaselt töötus ja vaesus drastiliselt ning märkimisväärne arv ettevõtteid läheb pankrotti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult komisjoni algatust kasutada ELi eelarvet investeeringute kaasamiseks ja COVID-19-järgse taastumise ajal rahalise toetuse pakkumiseks. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | COVID-19 kriis on toonud liikmesriigiti kaasa kooskõlastamata reageerimise, olenevalt riiklikust ja piirkondlikust suutlikkusest. Komitee leiab, et ühissätete määruse teatud muudatused on tingimata vajalikud ja kiidab heaks kavatsuse muuta seitse eelarve jagatud täitmise alla kuuluvat fondi lihtsamaks ja paindlikumaks. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitee leiab, et kavandatud paindlikkus on õige lähenemisviis keerulises majanduslikus ja sotsiaalses olukorras ning võimaldab liikmesriikidel kasutada saadaval olevaid vahendeid seal, kus neid kõige rohkem vaja on. COVID-19-järgne taastumine peaks järgima kestlikkuse põhimõtteid ja tagama Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja muude Euroopa programmide jõupingutuste omavahelise vastavuse. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Teisest küljest ei ole komitee rahul erinevustega selles, kuidas eri liikmesriigid hõlmavad ja kaasavad sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone partnerluslepingute koostamisse ning programmide loomisse ja rakendamisse, aga ka seirekomisjonidesse. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitee leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata piirkondadele, mida COVID-19 kriis on tõsiselt mõjutanud ning millel on kõige raskem jätkata majanduse jätkusuutlikku taastamist. Sotsiaalne kaasatus ja erinevuste vähendamine nii liikmesriikide kui ka erinevate piirkondade vahel on ja peaks olema Ühtekuuluvusfondi peamine prioriteet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Komitee nõustub sellega, et paindlikkus pikendatud ajakava suhtes on tingimata vajalik, ning toetab ettepanekut, et ülekandeid võiks teha programmitöö perioodi alguses või rakendusetapi mis tahes muul hetkel. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Lisaks suurendab erandkorras fondide kasutamise võimaldamiseks mõeldud ajutiste meetmete tagamine usaldust ja parandab tasakaalustamatust majanduses. Eeldataval suurel valitsemissektori võlal on majandusele oluline mõju, kui majandust ei toetata tõhusalt kõikide vajalike vahenditega. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitee usub, et on oluline, et ELi eelarve oleks negatiivsete šokkidega, eelkõige majandusvälist päritolu šokkidega tegelemisel paindlikum. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitee soovitab ELil edendada poliitikat, mille eesmärk on parandada piiriülest koostööd kriisi ajal. Paremad protokollid ja tõhusam koostöö muudaks võimalikuks Euroopa paindliku ja kiire reageerimise mis tahes katastroofile. |
| --- | --- |

1.10

2.   Sissejuhatus ja seadusandlik ettepanek

| 2.1 | Rohkem kui kaks aastat tagasi tegi Euroopa Komisjon ettepaneku ühissätete määruse (1) kohta, mis koosnes perioodil 2021–2027 ühtekuuluvuspoliitika fondide kasutamist käsitlevatest õigusnormidest. Kavandatud õigusraamistik on toonud kaasa lihtsustamise ja paindlikkuse, mis võimaldab reageerida uutele vajadustele, ning tõhususe rahastamisvahendite kasutamisel. Teksti arutati liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kavandatud määrusega kehtestatakse teatud sätted, mis võimaldaksid Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kasutamisel manööverdamisruumi. Sellega muudetakse ka eespool nimetatud fondide ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi finantsreegleid. Komitee kiidab heaks kavatsuse muuta seitse eelarve jagatud täitmise alla kuuluvat fondi lihtsamaks ja paindlikumaks. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | COVID-19 pandeemia põhjustatud enneolematu välise sümmeetrilise šoki tagajärjel Euroopa tervishoiusüsteemidele avaldunud suurenenud survele on kohe järgnenud tõsised sotsiaalsed ja majanduslikud raskused. Prognoosid näitavad, et töötus ja vaesus suurenevad drastiliselt, samas kui märkimisväärne arv ettevõtteid läheb pankrotti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Seoses finantsraamistiku järelejäänud ajaga (aasta lõpuni) võeti viivituseta vastu kaks seadusandlikku ettepanekut kohese reageeringuna pandeemia võimalikule mõjule: kaks Euroopa Parlmendi ja nõukogu määruse (EL) nr 303/2013 (2) muudatust, mis võeti vastu vastavalt 30. märtsil 2020 ja 23. aprillil 2020, millega üritatakse pakkuda liikmesriikidele paindlikkust nende püüdlustes hallata COVID-19 kriisile reageerimiseks mõeldud programme. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Käimasolevad arutelud jätkusuutliku väljumisstrateegia kohta keskenduvad kahele sambale: Euroopa taastefond ja tugev tõhustatud mitmeaastane finantsraamistik. Kavandatud määruse eesmärk on toetada ühtekuuluvuspoliitika investeeringuid keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komitee toetab täielikult komisjoni algatust kasutada ELi eelarvet investeeringute kaasamiseks ja COVID-19-järgse taastumise ajal rahalise toetuse pakkumiseks. See peaks toimuma Euroopa majanduse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse suurendamise ning Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisega seotud laiemate kavade toetamise kujul. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Praegune COVID-19 kriis on meile näidanud, kui oluline on paindlikkus ning liikmesriikide ja ELi kiire kooskõlastatud reageering. Need õppetunnid peaksid kajastuma uues õigus- ja finantsraamistikus, mis peab tõendama oma paindlikkust ja võimet reageerida tulevikus erakorralistele olukordadele. |
| --- | --- |

2.7

3.   Üldmärkused

| 3.1 | COVID-19 kriis on toonud liikmesriigiti kaasa kooskõlastamata reageerimise, olenevalt riiklikust ja piirkondlikust suutlikkusest. Selle tulemuseks võib olla asümmeetriline taastumine ning samal ajal võib see suurendada piirkondlikke erinevusi ja ebavõrdsust, mis võib pikas perspektiivis kahjustada ühtset turgu ja Euroopa Liidu finantsstabiilsust. Komitee leiab, et väga oluline on kohene tegutsemine, et ennetada ühtse turu edasist killustumist ning järgida aluslepinguga kehtestatud eesmärki edendada lähenemist ja vähendada erinevusi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Majanduslikuks taastumiseks on vaja tugevat avaliku sektori investeeringut, mida võib takistada märkimisväärne surve riigi rahandusele, mis pikendab seega langust. Seetõttu on järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks tingimata vajalikud teatavad ühissätete määruse muudatused. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Euroopa poolaasta on tihedalt seotud ühtekuuluvuspoliitika investeeringutega, mis omakorda sobivad hästi Euroopa poolaasta protsessis tuvastatud vajaduste rahuldamiseks ning aitavad aktiivselt kaasa majanduse taastumisele. Komitee on korduvalt kaitsnud „vajadust luua ELi struktuurifondide partnerluslepingule sarnane ühine Euroopa raamistik, mis tagab sotsiaalpartnerite ja üldiselt kodanikuühiskonna tugeva ja sisulise osalemise ELi poolaasta kujundamise ja rakendamise kõigis etappides“ (3). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Seitsme fondi ühissätete määruse artiklis 6 sätestatakse viis, kuidas iga liikmesriik peaks korraldama partnerlussuhte pädevate piirkondlike ja kohalike asutustega, mis hõlmab vähemalt linna- ja muid avaliku sektori asutusi, majandus- ja sotsiaalpartnereid, aga ka pädevaid kodanikuühiskonda esindavaid asutusi, keskkonnavaldkonna partnereid ning põhiõiguste edendamise eest vastutavaid asutusi jne. Kõik liikmesriigid peaksid kaasama need sidusrühmad partnerluslepingute ettevalmistamisse ning programmide loomisesse ja rakendamisse, samuti seirekomisjonidesse. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Kuigi need suunad on selged, ei ole komitee rahul erinevustega selles, kuidas eri liikmesriigid hõlmavad ja kaasavad sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone. Komitee on juba juhtinud tähelepanu sellele, et „[m]itmetel liikmesriikidel on selleaastaste riigipõhiste soovituste raames soovitatud tugevdada sotsiaaldialoogi. Sotsiaalpartnerite osalemise innustamiseks tuleks kasutusele võtta miinimumstandardid riikide valitsuste konsultatsioonideks riiklike sotsiaalpartneritega Euroopa poolaasta erinevatel etappidel“ (4). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.5 | Seoses praeguse rakendusperioodiga tunnistab komitee teatavaid raskusi, mis võivad takistada abisaajatel viia heakskiidetud programmid õigeaegselt lõpule. Rakendusperioodi eduka mõju ja võimaliku pikendamise võimaldamiseks on keskse tähtsusega paindlikkus, mis tagab samas toimingute korrektse etappideks jagamise. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komitee leiab, et kavandatud paindlikkus on õige lähenemisviis keerulises majanduslikus ja sotsiaalses olukorras, kus järgmiseks rakendusperioodiks on oodata erandlikke olukordi. Üha selgem on see, et COVID-19 pandeemia majanduslik mõju liikmesriikidele kestab pikalt ning ainus viis tagada sellest jätkusuutlik väljumine on võla kasutamine. Järelikult on väga kasulik luua kohe raamistik, et kõigil riikidel oleks võimalik oma strateegiat paindlikumaks muuta ja kasutada olemasolevaid vahendeid seal, kus neid kõige rohkem vajatakse. |
| --- | --- |

3.6

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee usub, et erilist tähelepanu tuleks pöörata piirkondadele, mida COVID-19 kriis on tõsiselt mõjutanud ning millel on kõige raskem jätkata majanduse jätkusuutlikku taastamist. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Sotsiaalne kaasatus ja erinevuste vähendamine liikmesriikide ja eri piirkondade vahel on ja peaks olema ühtekuuluvuspoliitika fondide peamine prioriteet. Kuna COVID-19 kriis on turismi- ja kultuurisektorit tugevalt mõjutanud, tuleks toetada eelkõige neid. Samal ajal ei ole sotsiaalne kaasatus piiratud nende sektoritega ning Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted peaksid moodustama mis tahes lähenemises olulise osa. Seetõttu toetab komitee Euroopa Regionaalarengu Fondi poliitikaeesmärgi nr 4 all eraldi eesmärgi loomist. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komitee kiidab heaks kavatsuse lubada liikmesriikidele rohkem paindlikkust ELi eri fondide vahel teatud summade ümberpaigutamisel mis tahes ajal, mil nad seda vajalikuks peavad. Ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistik tuleks kiiresti kohandada uue tegelikkusega, et spetsiaalselt kavandatud mehhanisme oleks võimalik kergesti vastu võtta ja rakendada. Paindlikkus ja erandid olemasolevatest eeskirjadest võivad olla sellises keerulises majanduslikus ja sotsiaalses olukorras keskse tähtsusega. Seetõttu toetab komitee Euroopa Komisjonile vajalike rakendusaktide vastuvõtmiseks volituste andmist. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kavandatud muudatustega võimaldatakse liikmesriikidele mõningast paindlikkust, et taotleda fondide vahel või fondide ja mis tahes rahastamisvahendi vahel ülekandeid otsese või kaudse eelarve täitmise kaudu. Komitee nõustub sellega, et paindlikkus pikendatud ajakava suhtes on tingimata vajalik, ning toetab ettepanekut, et ülekandeid võiks teha programmitöö perioodi alguses või rakendusetapi mis tahes muul hetkel. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Stabiilsuse ja kasvu paktiga toetatakse riikide eelarvepoliitika kooskõlastamist ja usaldusväärse riigi rahanduse kohaldamist, mis on oluline majanduse jätkusuutliku taastumise ja kasvu jaoks. Komitee leiab, et erandkorras fondide kasutamise võimaldamiseks mõeldud ajutiste meetmete tagamine suurendaks usaldust ja korrigeeriks tasakaalustamatust majanduses. Eeldataval suurel valitsemissektori võlal on majandusele oluline mõju, kui majandust ei toetata tõhusalt kõikide vajalike vahenditega. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komitee arvates peaksid Euroopa eri rahastamisallikate vahel olema selged vastastikuse täiendavuse mehhanismid. Samas peaks COVID-19-järgne taastumine järgima kestlikkuse põhimõtteid ja tagama Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja muude Euroopa programmide jõupingutuste omavahelise vastavuse. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Komitee kiidab heaks erakorraliste ja ebatavaliste asjaolude lisamise usaldusväärse majandusjuhtimise meetmetesse. Kooskõlas vajadusega suurema paindlikkuse järele erakorralistele asjaoludele (nt COVID-19 kriisile) reageerimisel leiab komitee, et II jaotise III peatüki pealkirja kavandatud muudatus on vajalik. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Komitee toetab täielikult kavandatud artikli 15a lisamist. Komitee usub, et on oluline, et ELi eelarve oleks negatiivsete šokkidega, eelkõige majandusvälist päritolu šokkidega tegelemisel paindlikum. Lisaks kehtestatakse paindlikkusega õige lähenemine, et vahemakseid võiks erandkorras suurendada kuni 10 protsendipunkti võrra üle kohaldatava kaasrahastamise määra, aga mitte ületades 100 %. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Komitee arvates on asjakohane lisada artikli 8 punkti d ümberpaigutamise põhjendus, sest see võimaldaks suuremat järelevalvet ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Lisaks tagatakse põhjenduse 71 muutmisega, et fondide kasutamisega seotud ajutiste meetmete rakendamise volitused antakse Euroopa Komisjonile ilma komiteemenetlusteta. Kavandatud on täiendav paindlikkus mis tahes ümberpaigutuste puhul, mida liikmesriik võib taotleda fondide vahel kuni 5 % kogueraldise ulatuses. Tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames võidakse taotleda kuni 5 % ulatuses ka Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+-i ja Ühtekuuluvusfondi vahelist täiendavat ümberpaigutust. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Komitee on nõus, et VKEd on majanduse jaoks olulised ning kiidab heaks nendele täiendava tähelepanu pööramise. Lisaks sellele tuleks erilist tähelepanu pöörata VKEdele, kes loovad majanduskasvu ja kvaliteetseid töökohti, mis on vajalikud ebavõrdsuse ja erinevuste vähendamiseks. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | COVID-19 pandeemia on näidanud, et digiõppe puhul on palju lahendamist vajavaid probleeme. Ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele lihtsalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ja digitaalseadmetele juurdepääsu tagamine ei ole piisav. Komitee soovitab liikmesriikidel analüüsida viise, kuidas võimaldada juurdepääsu digiplatvormidele. Lisaks ei ole ebasoodsas olukorras olevatel õppijatel ja osadel vanematel õpetajatel vajalikke oskusi nõuetekohaseks töötamiseks digivahendite ja -sisuga. Seega nõuab komitee lisaks koheseid lisainvesteeringuid oskuste arendamisse. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Komitee toetab künnise kavandatud vähendamist 10 miljonilt eurolt 5 miljonile eurole tegevuse puhul, mille suhtes kohaldatakse järk-järgulist rakendamist, tingimusel et kõik muud artiklis 111 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Lisaks suuremale meditsiiniseadmete ja -tarvete tarnimise võimele soovitab komitee ELil edendada poliitikat, mille eesmärk on parandada piiriülest koostööd kriisi ajal. Katastroofid ja looduslikud kriisid ei piirdu riigipiiridega. Pandeemia ajal on liikmesriikide koordineerimine ja ühine reageerimine olnud väga piiratud, korratu ja ajendatud keskendumisest endale ja oma huvidele. Paremad protokollid ja koostöö kõrvaldaksid paljud algsed kitsaskohad ja võimaldaksid Euroopa lihtsustatud ja kiiret reageerimist mis tahes katastroofile. |
| --- | --- |

4.14

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 375 final, 2018/0196(COD).

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

2

(3)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslik arvamus teemal „Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika: uus, 2020. aasta järgne Euroopa strateegia“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 39).

3

(4)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 113.

4

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/240 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/240

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus õiglase ülemineku mehhanismi raames loodava avaliku sektori laenurahastu kohta“

(COM(2020) 453 final – 2020/0100 (COD))

ja „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond“

(COM(2020) 460 final – 2020/0006 (COD))

(2020/C 429/30)

| Raportöör: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Raportöör:

Petr ZAHRADNÍK

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 8.6.2020, 10.6.2020
  Euroopa Parlament, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 lõige 3 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 20.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 8.6.2020, 10.6.2020

Euroopa Parlament, 17.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 lõige 3 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

20.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee toetab tugevalt ja hindab õiglase ülemineku fondi vahendite eraldamise olulist suurenemist, millega võimaldatakse CO2-mahukalt majanduselt ja ühiskonnalt moodsamale, kestlikumale ja mitmekesisemale üleminekut. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on sügavalt veendunud, et õiglase ülemineku protsessis optimaalse tulemuse saavutamiseks on lisaks piisavatele nüüdisaegsetele rahalistele vahenditele, mis on suunatud täpselt määratletud toetatavatesse valdkondadesse, äärmiselt tähtis ka riigiabi eeskirjade paindlik tõlgendamine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee hindab avaliku sektori rahastamisvahendi ettepanekut väga kõrgelt ja peab seda uudseks, originaalseks ja avaliku sektori asutustele kliimaülemineku saavutamiseks väga vajalikuks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab, et pärast uusi ettepanekuid taastekava ja NextGenerationEU kohta on õiglase ülemineku mehhanismil suurepärane võimalus saada tulevase mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 väga tähtsaks vahendiks, millest saadav kasu ei piirdu vaid ELi rohelise kokkuleppega, vaid hõlmab ka COVID-19-järgset majanduse taastamist ja ülesehitamist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kustub asjaomaseid ELi institutsioone üles kiirendama ettevalimistus-, kinnitamis- ja rakendamistööd muudetud õiglase ülemineku mehhanismi kallal, et võtta see peagi praktikas kasutusse. Ajal on selles otsustav tähtsus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et avaliku sektori laenurahastu raames pööratakse eritähelepanu vähemarenenud piirkondade õiglasele üleminekule. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on veendunud, et uuenduslik idee, millel avaliku sektori laenurahastu põhineb, võib inspireerida ka liikmesriikide tasandil välja töötama sama tüüpi finantstooteid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee peab nii toetuskõlblikkuse kriteeriume ja välja pakutud investeerimisvaldkondi õiglase ülemineku eesmärgi seisukohalt väga asjakohasteks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kiidab heaks ja toetab ka programmi „InvestEU“ ja selle sihtotstarbelise õiglase ülemineku kava täiendavat rahastamist, mis suurendab õiglase ülemineku protsessis finantsvahendite ärakasutamise potentsiaali. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Probleem ja kontekst

| 2.1. | Komitee võttis 2020. aasta juuni täiskogu istungjärgul vastu arvamuse ECO/504 õiglase ülemineku fondi (1) kohta, milles selgitatakse väga üksikasjalikult komitee seisukohta õiglase ülemineku protsessi teemal ja mis hõlmab ka COVID-19-järgseid mõtisklusi. Selle üldised tulemused, järeldused ja soovitused kehtivad muidugi endiselt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjon avaldas praegusel tormilisel perioodil mai lõpus majanduse taastamise kava ning kõik õiglase ülemineku mehhanismi kolm sammast on programmi „NextGenerationEU“ tähtis osa; õiglase ülemineku mehhanismi saaks 2020. aasta jaanuaris esitatud esialgse ettepanekuga võrreldes rakendada märgatavalt suuremad rahalised vahendid ja rahalise aluse. Uued kavandatud dokumendid kajastavad ELi rohelise kokkuleppe eesmärkide ja COVID-19-järgse taaste- ja vastupidavuskava vahelist sümbioosi ja nende kooseksisteerimise võimalikkust. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Praegu töötatakse õiglase ülemineku platvormiga, mis pakuks CO2-mahukate piirkondade avaliku ja erasektori sidusrühmadele tehnilist tuge ja nõu, et neil oleks rahastamisvõimaluste kohta piisavalt teavet. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Muudetud õiglase ülemineku mehhanism jätkaks tööd, tuginedes oma kolmele tugisambale:






  — | õiglase ülemineku fond; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

õiglase ülemineku fond;

| — | õiglase ülemineku kava programmi „InvestEU“ raames; |
| --- | --- |

—

õiglase ülemineku kava programmi „InvestEU“ raames;

| — | avaliku sektori laenurahastu. |
| --- | --- |

—

avaliku sektori laenurahastu.

Teisalt on COVID-19 pandeemia näidanud mõistlike rohelise kokkuleppe eesmärkide täitmise ja majanduse ülesehitamise protsessi toetamise jätkamise põhjendatust, eriti haavatavates piirkondades ja territooriumidel. Seepärast tehti ettepanek õiglase ülemineku mehhanismi kohta, et oluliselt suurendada selle raames jaotatavaid rahalisi vahendeid ja nende baasi.

| 2.5. | Peamised muudatused võrreldes 2020. aasta jaanuaris esitatud ettepanekutega on järgmised:






  — | rahaliste vahendite oluline suurenemine, peamiselt õiglase ülemineku fondi osas, ettepaneku kohaselt suureneb vahendite esialgne baas 7,5 miljardilt eurolt 40 miljardi euroni (2,5 miljardit eurot lisaks tavalise mitmeaastase finantsraamistiku raames ja uus 30 miljardi euro suurune summa NextGenerationEU raames); õiglase ülemineku fondi rahalise baasi täiendamine ERFist ja ESF+ist tehtavate ümberpaigutuste mitmekordistamisega (1,5–3 korda) on seotud ainult mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alla kuuluvate allikate, mitte NextGenerationEU omadega; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

rahaliste vahendite oluline suurenemine, peamiselt õiglase ülemineku fondi osas, ettepaneku kohaselt suureneb vahendite esialgne baas 7,5 miljardilt eurolt 40 miljardi euroni (2,5 miljardit eurot lisaks tavalise mitmeaastase finantsraamistiku raames ja uus 30 miljardi euro suurune summa NextGenerationEU raames); õiglase ülemineku fondi rahalise baasi täiendamine ERFist ja ESF+ist tehtavate ümberpaigutuste mitmekordistamisega (1,5–3 korda) on seotud ainult mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alla kuuluvate allikate, mitte NextGenerationEU omadega;

| — | InvestEU rahaliste vahendite baas suureneb – tagatiste summa kahekordistuks; kestliku taristu komponent saab 20 miljardit eurot, teadusuuringute, innovatsiooni ja digiülemineku komponent 10 miljardit eurot, sama suur summa eraldatakse ka VKEde komponendile, sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste komponent saavad 3,6 miljardit eurot ja äsja väljapakutud Euroopa strateegiliste investeeringute komponent 31 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

InvestEU rahaliste vahendite baas suureneb – tagatiste summa kahekordistuks; kestliku taristu komponent saab 20 miljardit eurot, teadusuuringute, innovatsiooni ja digiülemineku komponent 10 miljardit eurot, sama suur summa eraldatakse ka VKEde komponendile, sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste komponent saavad 3,6 miljardit eurot ja äsja väljapakutud Euroopa strateegiliste investeeringute komponent 31 miljardit eurot;

| — | avaliku sektori laenurahastu saab selle paketi kaudu ettepaneku jaoks seadusliku baasi ning selle puhul on tegu ainulaadse ja uudse finantsvahendite ja toetuste praktilise rakendamise kombinatsiooniga. |
| --- | --- |

—

avaliku sektori laenurahastu saab selle paketi kaudu ettepaneku jaoks seadusliku baasi ning selle puhul on tegu ainulaadse ja uudse finantsvahendite ja toetuste praktilise rakendamise kombinatsiooniga.

| 2.6. | Euroopa Komisjoni 2020. aasta jaanuaris väljapakutud paketi teised elemendid jääksid täiesti muutumatuks ja jõusse: need puudutavad toetatavaid (ja ka mittetoetatavaid) tegevusi ja valdkondi, rakendamise protsessi (mitu rakenduskavade alternatiivi), territoriaalsete õiglase ülemineku kavade kui peamiste taustadokumentide roll toetuse saamise ja toetusesaajate liikide üle otsustamisel. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Muudetud õiglase ülemineku mehhanismiga seotud ettepanekuid on kohane mõista kui kõikehõlmava ja sisemiselt omavahel seotud mosaiigi moodustava programmi „NextGenerationEU“ paketi ja mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 muudetud ettepaneku üht struktuurielementi ELi rahalise baasi (eelarvebaasi) suurendamiseks ja praeguste pakiliste vajaduste lahendamiseks. Välja pakutud fiskaalmeetmed täiendavad ka juba raha- ja struktuuripoliitika raames ja reguleerivates raamistikes kehtestatud erakorralisi meetmeid. Neid peavad toetama ka paralleelsed jõupingutused pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu tõhustamiseks. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pakett, millega luuakse taastevahend ja muudetakse mitmeaastase finantsraamistikku 2021–2027, et see vastaks COVID-19- järgsele olukorrale, on ELi rahastamise valdkonnas erakordne, ent ka vajalik ja kiireloomuline samm. ELi eelarvepoliitika ei oleks praeguste asjaolude ja eeskirjade valguses lihtsalt piisavalt paindlik ega suudaks rakendada meetmeid, mis võiksid märgatavalt aidata kriisiolukorda lahendada. Teisalt võib see ettepanek praeguses poliitilises olukorras väga võimalikuna näida. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kiidab selle ettepaneku heaks, kuna selles tunnustatakse struktuurireforme ja sellega toetatakse majanduse mitmekesistamist, mis on ELi väga tähis pikaajaline prioriteet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee vaatleb õiglase ülemineku mehhanismi muutmist kogu taasterahastu seisukohast ja peab seda õiglaseks, uudseks, kaasavaks ja tõhusaks vahendiks nende piirkondade toetamisel, mis seisavad silmitsi üleminekuga söetööstuselt ja CO2-mahukalt tööstuselt nüüdisaegsele ja jätkusuutlikult mitmekesistatud majandustegevusele. See annab nüüd koos riigiabi eeskirjade võimalikult paindliku tõlgendamisega reaalse võimaluse õiglase ülemineku saavutamise toetamiseks neis piirkondades. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toetab mõtet kasutada NextGenerationEU raames täiendavaid õiglase ülemineku fondi vahendeid (30 miljardit eurot) kiirmenetluse korras, et oluliselt kiirendada rohepöördesse investeerimist kuni vähemalt 2024. aastani. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee esitab Euroopa Komisjonile üleskutse luua asjakohane raamistik, et suurendatud vahenditega õiglase ülemineku fond oleks juba 2021. aasta alguses, mil teatavate piirkondade majandustegevus ning sotsiaalsed ja keskkonnatingimused võivad kriisi mõjude tõttu märkimisväärselt kannatada. Komitee esitab siinkohal ka liikmesriikidele üleskutse territoriaalsete õiglase ülemineku kavade väljatöötamisel tehtava töö kiirendamiseks, sest see on õiglase ülemineku mehhanismi kõigi kolme samba raames rahastuse saamiseks hädavajalik strateegilise planeerimise dokument. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kiidab heaks ka programmi „InvestEU“ raames eraldatavad lisavahendid, mis aitavad konkreetsetel piirkondadel katta oma vajadusi rohepöördel. Komitee tervitab asjaolu, et üleminekupiirkondades investeeringute tegemiseks pakutav toetus on õiglase ülemineku kava raames juurdepääsetav InvestEU iga poliitikakomponendi kaudu, olenevalt liikmesriikide territoriaalsetes õiglase ülemineku kavades välja toodud spetsiifilistest investeerimisvajadustest. Komitee toetab ka hiljuti välja pakutud Euroopa strateegilise investeerimisvahendi osalemist õiglase ülemineku mehhanismi alla kuuluvates tegevustes. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee on rahul, et tänu InvestEU projektide lisamisele õiglase ülemineku mehhanismi teise sambasse, saab uudset tüüpi rahastamise kaudu tegeleda avaliku ja erasektori majanduslikult elujõuliste ja turul järeleproovitud investeeringutega. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toetab ja hindab väga avaliku sektori laenurahastu mõtet, mis on väga uudne avalikule sektorile pakutav lahendus, mis sisaldab Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga ühiselt välja töötatud toodet, kus laenukomponent kavatsetakse ühendada toetusega. Selle kombinatsiooni raames kasutatakse 30 miljardit eurot energia- ja transporditaristu, kaugküttevõrkude, ühistranspordi, energiatõhusust suurendavate meetmete, sotsiaalse taritu ja muude raskustes kogukondade ja piirkondade toetamise ja nende heaolu ja konkurentsivõime suurendamise projektideks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee rõhutab avaliku sektori laenurahastu uudsust ja originaalsust, sest see toetab projekti tasandil täiendava toetuse abil finantsvahendite rakendamist. Komitee toetab ideed, et see vahend lisandub ühtse ülemineku fondi ja InvestEU valdkondadevahelisele finantskavale. Selle taustal tundub mõistlik nõue, et avaliku sektori laenurahastust toetatavad projektid ei tohi saada teisi ELi rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee aktsepteerib seisukohta, et toetuse komponenti haldaks Euroopa Komisjon otse ja et seda jaotatakse 2024. aasta lõpuni ümber riikidele ette nähtud vahenditest. Komitee kutsub selles kontekstis ühelt poolt Euroopa Komisjoni üles kiiresti tegutsema ja algatama konkursid kohe, kui mitmed territoriaalsed õiglase ülemineku kavad on kinnitatud, ning teiselt poolt liikmesriikide asuma kohe oma projekte koostama. Nii võib olla võimalik tagada, et liikmesriikidele ette nähtud ressursid kasutatakse täielikult ära enne 2024. aasta lõppu algatatud konkursside kaudu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee on vägagi teadlik, et avaliku sektori laenurahastu on eriline ja uudne vahend, mis toetab selliseid avaliku sektori investeeringuid, mis vastavad kliimaüleminekust tulenevatele nõuetele, kuid ei taga piisavat tulu. Toetuse komponent on seega otsustava tähtsusega selliste majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaprojektide reaalseks rakendamiseks, mis ei ole rahaliselt piisavalt elujõulised ja mida ei saa seetõttu rahastada ainult finantsvahenditest. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee rõhutab territoriaalsete õiglase ülemineku kavade suurt tähtsust, mis on ühtviisi olulised kõigi õiglase ülemineku mehhanismi tugisammaste jaoks. Komitee on nõus sellega, et rahalisi vahendeid võimaldatakse ainult nendele liikmesriikidele, kelle territoriaalse õiglase ülemineku kava on juba kinnitatud. Need kavad on väga tähtsad selleks, et innustada liikmesriike võtma kohustusi kliimaneutraalse majanduse suunas liikumiseks. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee kiidab heaks mõtte, et vähemarenenud piirkondade (st SKT inimese kohta on alla 75 % ELi keskmisest) projektid saavad teiste territooriumite projektidega võrreldes 5 protsendipunkti võrra suurema laenutoetuse (kuni 20 % võrreldes 15 %-ga). Komiteele teeb siiski muret asjaolu, et toetuse tegelik osakaal võib moodustada projekti kogukuludest vaid 5–7 %. See ei pruugi olla projektidele rahastuse saamiseks piisav motivatsioon. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee arvab ka, et rahastu jaoks välja pakutud vahendite rakendamisel oleks kasu Euroopa Investeerimispanga kõrval teiste finantspartnerite kaasamisest. See võib anda liikmesriikide finantsasutustele ruumi selle ainulaadse ja uudse toote arendamiseks ja pakkuda seda oma klientidele. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Õiglase ülemineku platvorm on komitee hinnangul tähtis, eriti selleks, et pakkuda toetuse saajatele vajalikku ja ühesugust teavet ning tehnilist teenust, mis aitavad eraldatud vahendeid efektiivselt kasutada. Komitee rõhutab selles kontekstis ka liikmesriikidele kättesaadava abi tähtsust oma territoriaalse ülemineku kavade väljatöötamiseks tänu komisjoni käivitatud konkursile ja toetusele. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee palub Euroopa Komisjonil üksikasjalikumalt täpsustada õiglase ülemineku kava ulatust muudetud programmi „InvestEU“ raames ja ka rohelisel kokkuleppel põhinevate projektide toetuskõlblikkust Euroopa strateegilise investeerimisvahendi raames. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Avaliku sektori laenurahastu osas hindab komitee ettepanekut toetada avaliku sektori investeeringuid soodsate laenutingimuste abil, mis on suunatud territooriumitele, mida kliimamuutus kõige enam mõjutab, ja lähtudes õiglase ülemineku territoriaalsetest kavadest. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee austab projektide valikukriteeriumite ja prioriseerimise osas kehtestatud nõudeid ja nõustub riiklike konkursside raames üksikasjaliku kirjeldamise mõttega. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil määratleda ja täpsemalt kirjeldada sünergiavaldkonnad teiste NextGenerationEU vahenditega, et toetada integreeritud lähenemist ja kõrvaldada samas kattumised. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee hindab väga, et toetuskõlblikud toetusesaajad on kõigi asjaomaste valdkondade sidusrühmad, nimelt avaliku sektori asutused (riik, piirkonnad, linnad ja omavalitsused), äriettevõtted, teadusasutused ja ülikoolid, koolid, haridusasutused, tööturu nõunikud ja vabaühendused. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee kutsub nõukogu ja ELi liikmesriike üles võimalikult kiiresti lõpetama kõik õiglase ülemineku mehhanismi rakendamiseks vajalikud ettevalmistustööd. Euroopa Komisjonil palutakse liikmesriikide õiglase ülemineku mehhanismi programmid kiirmenetluse korras kinnitada võimalikult kiiresti. Ainult nii saab viia miinimumini viivitused rahaliste vahendite väljamaksmisel ja saavutada soovitud positiivne mõju ELi majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee rõhutab, et plaanitavad ümberpaigutused Euroopa Sotsiaalfondist+ õiglase ülemineku fondi ei tohi ohtu seada tavalisi Euroopa Sotsiaalfondi+ projekte; kavas on luua õiglase ülemineku fondi raames piisav rahaline baas sotsiaalse suunitlusega projektidele (ümberõpe, haridus, koolitus jms). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Avaliku sektori laenurahastu osas peab komitee toetatavate valdkondade laia valikut piisavaks ja kiidab selle sobivust õiglase ülemineku mehhanismi teiste sammaste ja muude mitmeaastase finantsraamistiku vahenditega. |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 311, 18.9.2020, lk 55.

1

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/245 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/245

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Muudetud ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta“

(COM(2020) 447 – 2018-206-COD)

(2020/C 429/31)

| Raportöör: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Kaaspearaportöör: | Carlos Manuel TRINDADE |

Raportöör:

Krzysztof BALON

Kaaspearaportöör:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 17.6.2020
  nõukogu, 9.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 9.6.2020 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/0/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 17.6.2020

nõukogu, 9.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

9.6.2020

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/0/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Liidu majandus, tööturg, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiusüsteemid on saanud COVID-19 pandeemia tagajärjel pretsedenditu ja ränga löögi. Pandeemia põhjustab arvukaid ja tohutuid sotsiaalseid probleeme, nagu ebavõrdsuse süvenemine, töökohtade kadumisest tingitud vaesuse kiire kasv ning haavatavate rühmade sotsiaalse ja tööalase tõrjutuse prognoositav suurenemine. Kui Euroopa soovib globaalses majandusruumis konkurentsivõimeliseks jääda ning Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid kaitsta, järgida ja rakendada, peavad majandus- ja sotsiaalpoliitika omavahel kooskõlas olema, eriti kriisiajal. EL peab nende väljakutsetega toime tulemiseks sobivaid meetmeid rakendama, eelkõige mitmeaastase finantsraamistiku, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi+ (ESF+) suhtes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Taastumisetapis on oluline tagada erinevate Euroopa fondide kasutamise järjepidevus, et vältida sekkumiste killustatust riiklikul tasandil. Komitee toetab seepärast veendunult ESF+ meetmete kaasrahastamise lubamist taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist. Lisaks peaks ESF+ vahendite kasutamine rohe- ja digipööret toetavate tegevuste rahastamiseks keskenduma täiend- ja ümberõppele, täiendades muid Euroopa rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku ja Euroopa taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ESF+ määruses puuduvad piisavad rahalised vahendid sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika vajadusteks. Komitee on seega kindlalt vastu ESF+ üldise finantspaketi vähendamisele perioodil 2021–2027. Kaotada tuleks kohustuslik ümberjaotamine ESF+ ja/või ERFi vahenditest õiglase ülemineku fondi. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kaasfinantseerimise määrad tuleks säilitada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kordab oma varasemas arvamuses esitatud nõuet eraldada 30 % kõigist majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika jaoks mõeldud ressurssidest ESF+ jaoks ja eraldada lisaks 30 % praegu ESF+ raames kasutatavatest ressurssidest sotsiaalse kaasamise meetmetele. Kuna muudetud ettepanekuga eraldatakse 5 % ressurssidest laste vaesuse vastu võitlemisele, siis nõutud summa on absoluutne miinimum, mida on vaja. Komitee toetab samas ka mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kaasamiseks eraldatud minimaalse rahastuspaketi suurendamist 15 %ni. Konkreetsete vahendite eraldamisel tuleks arvesse võtta naiste suuremat osakaalu mõnede liikmesriikide mittetöötavate ja mitteõppivate noorte seas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Võttes arvesse ESF+ rolli Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimisel, ärgitab komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike tungivalt kaaluma Euroopa poolaasta raames sotsiaalse olukorra asjakohasemat jälgimist, lisades loetelu kokkulepitud näitajatest, mis annaksid ELis toimuva sotsiaalse arengu kohta usaldusväärset ja piisavat teavet. Komitee koostab lähitulevikus oma ettepaneku sellise loetelu kohta. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tunnistades sotsiaalmajanduse, sealhulgas sotsiaalteenuste osutajate olulist rolli ELi sotsiaalses mõõtmes ning selle põhjapanevat rolli kriisi ja sellest taastumise ajal, kordab komitee varasemas arvamuses (1) esitatud nõuet, et sotsiaalmajanduse, sealhulgas inimestele tuge ja teenuseid osutavate mittetulundusühenduste tegevuste toetamine peaks saama ESF+ raames konkreetseks eraldiseisvaks eesmärgiks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ESF+ kasutamisel üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kaasrahastamiseks tuleks määruses sätestada, et need teenused peavad vastama üldise juurdepääsu, kvaliteedi ja taskukohasuse nõuetele. Seoses terviseharu väljajätmisega ESF+-ist on vaja paremini määratleda sihtrühm, kellele on tervishoiu toetamise – aga ka haavatavate isikute pikaajalise hooldamise – ressursid suunatud. Lisaks tuleb pered ja mitteametlikud hooldajad määratleda ESF+ selge sihtrühmana, et tagada neile täielik tugi tulevaste šokkidega toimetulemiseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Et edendada praeguses kriisis tõsiselt kannatada saanud Euroopa solidaarsust, on vaja riikidevaheliste või piiriüleste projektide, võrgustike ja komponentide rahastamispaketti oluliselt suurendada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Isegi kui ESF+ sisaldab konkreetse sihteesmärgina kolmandate riikide kodanike lõimimist, soovitab komitee lisada selgitava põhjenduse, et ELi määrustega ei piirata pagulaste, varjupaigataotlejate ja kolmandatest riikidest sisserännanute juurdepääsu aktiivsetele meetmetele või sotsiaalse toetuse saamisele nende meetmete kasutamisel. Komitee ärgitab ka liikmesriike hoiduma selliste piirangute kasutamisest, mis suurendaksid rändajate sotsiaalset tõrjutust. See kehtib ka teiste haavatavate rühmade, näiteks etniliste vähemuste kohta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lisaks on partnerluse põhimõtte täielik rakendamine nüüd tähtsam kui iial varem ning sellesse tuleb kaasata sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid. Äärmiselt oluline eeltingimus selle saavutamiseks on sotsiaalpartnerite ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti nende võrgustike ja liitude suutlikkuse suurendamise kohane rahastamine. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Komisjon võttis 30. mail 2018 vastu ettepaneku Euroopa Sotsiaalfond+ määruse kohta, (2) milles kajastati ELi ees seisvaid lisaväljakutseid – vajakajäämised seoses oskuste tasemetega, aktiivse tööturupoliitika ja haridussüsteemi kehvad tulemused, uutest tehnoloogiatest ja uutest töövormidest tulenevad väljakutsed, tööjõu vähene liikuvus ning sotsiaalne tõrjutus. Komitee võttis 17. oktoobril 2018 vastu seda ettepanekut puudutava arvamuse, mille põhisisu kehtib ka praegu (3). Euroopa Komisjon võttis vastusena COVID-19 pandeemiast tingitud sotsiaalsetele ja majanduslikele tagajärgedele 28. mail 2020 vastu muudetud ettepaneku Euroopa Sotsiaalfond+ kohta (4). Seda teemat käsitletakse käesolevas arvamuses, mille koostamist taotles Euroopa Komisjoni 28. mail ja Euroopa Parlament 9. juunil 2020. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELi majandus, tööturg, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiusüsteemid on saanud COVID-19 pandeemia tagajärjel pretsedenditu ja ränga löögi. COVID-19 pandeemia otsesed ja kaudsed mõjud kahjustavad praegu ja ka tulevikus kõiki liikmesriike olulisel määral, kuna need põhjustavad SKP olulise lühiajalise vähenemise kõrval – eriti keskpikas ja pikas perspektiivis – suuremat sotsiaalset ebavõrdsust ning vaesuse ja töötuse määra kasvu, sealhulgas noorte seas. Keskne väljakutse on kiiresti süvenev vaesus, mis on muu hulgas tingitud töökoha kaotamisest ja haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas puuetega inimeste, romade ja rändajate uuest sotsiaalsest ja tööalasest tõrjutusest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Samal ajal on ELil raske tulla toime pikaealisuse probleemiga, mida traagiliselt tõestab mitmete liikmesriikide hooldekodudes COVID-19 tagajärjel surnud vanemate inimeste arv. Lisaks probleemidele, millega eakad silmitsi seisavad, valmistab muret ka Euroopa nõrk põlvkondadevaheline solidaarsus, mis vajab nii ELi kui ka riiklikul tasandil tugevat sekkumist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Muudki hiljutised ja praegused arengusuunad on süvendanud struktuurseid probleeme, mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, rändevoogude haldamisest ja suurenevast julgeolekuohust, puhtale energiale üleminekust, tehnoloogilistest muutustest, tööjõu vananemisest ning eelkõige VKEde hulgas tunda andvast suurenevast oskuste ja tööjõu nõudluse ning pakkumise mittevastavusest samades sektorites ja piirkondades. EL peab olema valmis tegelema praeguste ja tulevaste probleemidega, investeerides rohe- ja digipööret toetavatesse asjakohastesse oskustesse, muutes kasvu kaasavamaks ning edendades tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat, võttes ühtlasi arvesse majanduslikku ja tööstuslikku kestlikkust. Komiteel on heameel, et ESF+ toetab nende eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid, nagu on kirjeldatud ettepaneku uues põhjenduses 14. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EL peab nende väljakutsetega toimetulemiseks sobivaid meetmeid rakendama, muu hulgas kindlasti mitmeaastast finantsraamistikku – sealhulgas ESF+-i – uute piirtingimuste alusel kohandama. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kõik Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi sidusrühmad peaksid ka kriisi ajal juhinduma hea valitsemise reeglitest ning järgima ESF+ raames toimuva tegevuse kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel õigusriigi põhimõtteid. Euroopa Komisjon peaks tagama, et sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide taotlusi ESF+ rahaliste vahendite saamiseks hinnatakse õiglaselt läbipaistvate kriteeriumite alusel. Lisaks on partnerluse põhimõtte kaitsmine ja nõuetekohane rakendamine käitumisjuhendi alusel nüüd tähtsam kui iial varem ning sellesse tuleb kaasata sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid. Üks äärmiselt oluline eeltingimus selle saavutamiseks on sotsiaalpartnerite ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas nende võrgustike ja liitude suutlikkuse suurendamise nõuetekohane rahastamine. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee avaldab sügavat kahetsust, et tehti otsus määruse muudetud versiooni üle väliste sidusrühmadega mitte nõu pidada. Kiireloomulisuse argument ei ole piisavalt tugev nii tähtsa määruse muutmise puhul sidusrühmadega konsulteerimise aluspõhimõtte kõrvale jätmise õigustamiseks. Komitee kiidab siiski heaks teabe, et toimumas on konsultatsioonid liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga, mis toovad loodetavasti kaasa ettepaneku mõnede aspektide olulise parandamise. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Euroopa Komisjoni muudetud ettepaneku tähtsamad aspektid

| 3.1. | Noorte tööhõive valdkonnas valdkondliku keskendamise nõuete rangemaks muutmine, sest oht seisneb noorte äärmiselt kõrges töötuse määras ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kasvavas osakaalus. Liikmesriigid, kus mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (15–29aastased) osakaal on ELi keskmisest suurem, peaksid eraldama vähemalt 15 % oma ESF+ vahenditest, mis kuuluvad eelarve jagatud täitmise alla, noorte toetamiseks mõeldud sihtotstarbeliste meetmete ja struktuurireformide tarvis (10 % komisjoni algses ettepanekus). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vaesuses laste probleemiga tegelemine. Euroopa Komisjon teeb ettepaneku lisada põhjendus ja artikkel, mille kohaselt peavad liikmesriigid eraldama vähemalt 5 % eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest ESF+ vahenditest vaesuses elavate laste probleemiga tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kooskõlas ELi tööstusstrateegiaga edendatakse rohe- ja digipööret (5). Lähtudes eeldusest, et pärast COVID-19 pandeemiat kujuneb välja uus normaalsus, tekivad Euroopa tööstuslikes ökosüsteemides, sealhulgas kohaliku tasandi väärtusahelates uued mudelid, mille jaoks on uut tüüpi töökohtadel vaja uusi oskusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse põhimõtte range järgimine kõigis liikmesriikides, pidades silmas tõsiasja, et COVID-19 pandeemial oli naistele ebaproportsionaalselt suur sotsiaal-majanduslik mõju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ESF+ terviseharu väljajätmine, jättes samas alles sätted, mis nõuavad ESF+ ja uue ELi terviseprogrammi meetmete sünergiat ja vastastikust täiendavust, pidades silmas kahe programmi tiheda koordineerimise vajadust. Seotud Euroopa Komisjoni ettepanekuga luua palju tugevama ja eraldiseisva terviseprogramm (6). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Näha ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistikuga ette mehhanismid, mida saab kiiresti rakendada, kui järgmisel kümnendil peaksid ilmnema erakorralised asjaolud. Euroopa Komisjon pakub välja ajutised meetmed ESF+ kasutamiseks erakorraliste ja ebatavaliste asjaolude korral, et oleks võimalik teha teatud eeskirjadest erandeid sellistele asjaoludele reageerimisel. See hõlmab näiteks ESF+ rakendamisala laiendamist, et pakkuda toetust lühendatud tööaja kavadele, mis ei ole kombineeritud aktiivsete meetmetega, ja juurdepääsu tervishoiuteenustele, sealhulgas ka nende jaoks, kes ei ole otseselt sotsiaal-majanduslikult haavatavad, samuti võimalust leevendada temaatilise suunitluse nõudeid. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Komitee ettepanekud määruse eelnõu parandamiseks

| 4.1. | Kui Euroopa soovib maailmamajanduses konkurentsivõimeliseks jääda ning Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid kaitsta, järgida ja rakendada – eriti kvaliteetsete töökohtade, kvaliteetse hariduse ja koolituse, laialdaselt juurdepääsetavate tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ning neile teenustele võrdse juurdepääsu tagamise, puuetega inimeste ning teiste haavatavate rühmade sotsiaalse kaasatuse ja nende ühiskonnas aktiivselt osalemise tagamisel – peavad majandus- ja sotsiaalpoliitika omavahel kooskõlas olema, eriti kriisi ajal. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Seoses sellega tuleb ELi sotsiaalse mõõtme rahastamist taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi ning ELi eelarve finantsperspektiivi (2021–2027), sealhulgas ESF+ kaudu õigesti käsitleda. Komitee toetab seepärast veendunult ESF+ kaasrahastamise lubamist taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lisaks peaks ESF+ vahendite kasutamine rohe- ja digipööret toetavate tegevuste rahastamiseks keskenduma täiend- ja ümberõppele, täiendades muid Euroopa rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames. Taastumisetapis on oluline tagada erinevate Euroopa fondide kasutamise järjepidevus, et vältida sekkumiste killustatust riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on kindlalt vastu kavatsusele vähendada ESF+ üldist finantspaketti perioodiks 2021–2027 varem kavandatud 101 miljardilt eurolt (jooksevhindades) praegu kavandatud 97 miljardile eurole; terviseharu väljajätmine (mille jaoks oli varem mõeldud umbes 413 miljonit eurot) ei õigusta seda vähendamist. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ESF+ vahendite märkimisväärne vähendamine võib tuleneda ühissätete määruse artiklist 21a, mis kohustab liikmesriike eraldama 1,5 kuni 3 eurot ESF+-ist ja/või ERFist iga euro kohta õiglasest üleminekufondist (kuni 20 % vastavast fondist). Seetõttu tuleks see kohustuslik ümberjaotamine välja jätta. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ELi kaasrahastamise määra kavandatav vähendamine on vastuvõetamatu ja sellega on olemasolevatel rahastamisstruktuuridel raske toime tulla. Liikmesriigid annavad suure osa kaasrahastamisest edasi projektiarendajatele. Täiendava riikliku rahastamise asemel viivad ELi madalamad kaasrahastamise määrad projekte rakendavad organisatsioonid rahalistesse raskustesse. Praeguse rahastamisperioodi kaasfinantseerimise määrad tuleks seega säilitada. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kuna ESF+ on peamine Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimiseks kasutatav rahastamisvahend, nõudis komitee juba ühes varasemas arvamuses, (7) et kõigist majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika jaoks määratud ressurssidest eraldataks 30 % ESF+-ile ja praegu ESF+ raames kasutatavatest ressurssidest 30 % tuleks eraldada sotsiaalse kaasamise meetmetele. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee usub ka, et COVID-19-järgse sotsiaalse kriisi tohutute majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsete ületamiseks on vaja tagada, et ESF+ kasutatakse kogu Euroopas tasakaalustatult. Komitee kordab seega, et ei ole nõus ühtekuuluvuspoliitikale eraldatavate rahaliste vahendite minimaalse osakaalu (mis on hetkel 23,1 %) kõrvaldamisega. Täiendav toetus äärepoolseimatele piirkondadele ja hõredalt asustatud aladele ning tööjõu liikuvuse toetamine on üks ESF+ eesmärke ja see on tihedalt seotud ka ühtekuuluvuspoliitikaga. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kui muudetud ettepanekuga eraldatakse 25 % ressurssidest sotsiaalsele kaasamisele ja 5 % laste vaesuse vastu võitlemisele, siis nõue eraldada 30 % sotsiaalsele kaasamisele on absoluutne vajaminev miinimum. Lisaks peaks konkreetse piirkonna tegeliku olukorra alusel olema võimalik eraldada laste vaesuse vastu võitlemisele rohkem kui 5 % rahalistest vahenditest (sotsiaalsele kaasamisele eraldatud 30 % raames). Sellega seoses tuleks komisjoni 20. veebruari 2013 soovituse 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (8) kohaselt ja võttes arvesse ka dokumenti „Lastegarantii teostatavusuuringus (lõpparuanne)“, (9) rakendada meetmeid laste vaesuse vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee toetab mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kaasamiseks eraldatud minimaalse rahastuspaketi suurendamist 15 %ni. Komitee toetab komisjoni tegevust sihipäraste meetmete edendamisel, et suurendada noorte, sealhulgas rändetaustaga noorte osalemist tööturul. Meetmete eesmärk peaks olema toetada noorte tööalast konkurentsivõimet asjakohaste oskustega, tagades sotsiaalkaitse ja kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu oluliselt suuremale naiste osakaalule mittetöötavate ja mitteõppivate noorte seas mõnes ELi piirkonnas; seda tuleks arvesse võtta, eraldades spetsiaalselt naistele rohkem rahalisi vahendeid, toetades ettevõtte tasandil läbirääkimiste käigus saavutatud uuenduslikke meetmeid, püüdes parandada töö- ja eraelu tasakaalu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee toetab valdkondliku keskendamist, kuna see tagab ELi tasandi poliitikaprioriteetide kehtestamise liikmesriikides. Komitee nõuab siiski valdkondliku keskendamise ühendamist liikmesriikidele programmitöö rahaliste vahendite kohandamisel jäetava teatud paindlikkuse ja autonoomiaga, et vältida programmi juhtimisele halduskoormuse tekitamist. Kui sellega peaks aga kaasnema valdkondliku keskendamise sotsiaalset kaasatust puudutavate nõuete lõdvendamine, nõuab komitee kaasnevaid meetmeid, millega oleks näiteks lubatud nende spetsiifiliste eesmärkidega seotud tegevuste kaasfinantseerimine kuni 100 % ulatuses. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pidades silmas, et ESF+ on suunatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele, tuleks ESF+ määruses arvestada Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kavadega ELi ja riiklikul tasandil kui peamiste suunisdokumentidega, millega partnerluslepingud ja rakenduskavad tuleb kooskõlla viia, ja neid kavasid tuleks Euroopa poolaasta raames jälgida. Komitee ärgitab seega Euroopa Komisjoni ja liikmesriike tungivalt kaaluma sotsiaalse olukorra asjakohast jälgimist Euroopa poolaasta raames, lisades loetelu kokkulepitud näitajatest, mis annaksid ELis toimuvate sotsiaalsete arengute kohta usaldusväärset ja piisavat teavet. Komitee on juba esitanud arvamuse (10) kõnealusel teemal, paludes Euroopa poolaasta protsessi raames nii uusi sotsiaalseid näitajaid, et jälgida Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist, kui ka sotsiaalseid riigipõhiseid soovitusi, ning valmistab lähitulevikus ette oma ettepaneku sellise loetelu kohta. Euroopa Komisjon peaks selle tagamiseks koostama eeskirjad ja korra ühelt poolt perioodiks 2021–2027 koostatud ESF+ vahendite kulutamise kavandamiseks koostatud riiklike dokumentide projektide ja teiselt poolt Euroopa sotsiaalõiguste samba vahelise korrelatsiooni kontrollimiseks (tööturule, haridusele ja koolitusele kehtestatud poliitikaraamistik on eelkõige toodud peatükkides I ja II, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise raamistik tuleks aga sätestada peatükis III). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ESF+ ei käsitle piisavalt praegusele üleminekuperioodile omaseid probleeme, näiteks vajadus kaaluda sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste abil strateegiate vastuvõtmist töötundide vähendamiseks töötasu vähendamata, töö- ja pereelu paremat ühitamist, vabatahtliku osalise ajaga töötamise edendamist, uusi tööhõive vorme, eelkõige hõbedase, ring- ja sotsiaalmajanduse puhul, ning üldisemalt töö ümberjaotamist nii, et kõik saaksid töötada, elades samal ajal sisukalt ja tervena. ESF+ peaks toetama sotsiaalpartnereid ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone nende strateegiate väljatöötamisel ning heade tavade levitamisel, edendades samal ajal meetmeid eelöeldu rakendamiseks liikmesriikides. Teine valdkond, milles ESF+-i saaks ennetavalt ja innovaatiliselt kasutada, on ühiskondlikult kasuliku töö toetamine. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ESF+ kasutamisel üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kaasrahastamiseks tuleks määruses sätestada, et need teenused peavad vastama solidaarsuse ja läbipaistvuse põhimõtetele ning üldise juurdepääsu, kvaliteedi ja taskukohasuse nõuetele, juhindudes Euroopa vabatahtlikus sotsiaalteenuste kvaliteediraamistikus sätestatud standarditele (11). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Seoses terviseharu väljajätmisega ESF+ tuleb paremini määratleda sihtrühm, kellele on mõeldud haavatavatele isikutele tervishoiuteenustele juurdepääsu tagamise toetamiseks eraldatud ressursid, tuues eraldi välja, et see puudutab eelkõige kodutuid, ebaseaduslikke sisserändajaid ja teisi tervisekindlustuseta isikuid ning ka puuetega inimesi ja haavatavaid eakaid. Lisaks on vaja selgitada, et ESF+ hõlmab ka haavatavate elanikkonnarühmade pikaajalist hooldust, pidades silmas tõsiasja, et mitmed liikmesriigid peavad pärast pandeemiat oma pikaajaliste hooldusteenuste süsteemi ümber kujundama, ümber korraldama ja/või seda arendama. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Pereliikmetest hooldajad (peamiselt naised) osutavad Euroopas juba 80 % pikaajalistest hooldusteenustest ja neist said COVID-19 tagajärjel üleöö oma pereliikmete ainsad toetajad. Töö- ja eraelu ühitamine muutus täiesti võimatuks ja nad pidid liikumispiirangute kehtimise perioodil ilma ühegi puhkehetketa osutama hooldus- ja rehabilitatsiooniteenuseid, milleks paljudel puudus väljaõpe. Seega tuleb pered ja mitteametlikud hooldajad määratleda ESF+ selge sihtrühmana. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Tunnistades sotsiaalmajanduse, sealhulgas sotsiaalteenuste osutajate olulist rolli ELi sotsiaalses mõõtmes ning selle põhjapanevat rolli kriisi ja sellest taastumise ajal, kordab komitee vajadust rakendada sotsiaalmajandust toetavaid meetmeid ESF+ raames spetsiifilise eraldiseisva eesmärgina. Sotsiaalmajandus loob kvaliteetseid töökohti ja edendab sotsiaalset kaasamist, muu hulgas üldist huvi pakkuvate sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusteenuste osutamise kaudu, toetades samal ajal osalusdemokraatia ja kodanikuühiskonna arengut. Sotsiaalmajanduse sektor ning inimestele toetust ja teenuseid osutavad mittetulunduslikud organisatsioonid on osutunud ka väga vastupidavaks ja andnud COVID-19 kriisi mõjude leevendamisse suure panuse. See peaks viima olemasolevate mittetulunduslike sotsiaalvallas tegutsevate osaliste tugevdamiseni ning innustama investeeringuid uutesse, pidades silmas vajadust tagada mitte ainult majanduskasvu, vaid ka ühise heaolu suurenemine. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Andmete, eelkõige isikuandmete ulatuslik kogumine on põhjustanud suuri probleeme projekti rakendamisel. ESF projektides osalejate rahastamist ei hakata sageli kaalumagi, kui nad ei esita oma täielikke andmeid. Vaatamata jõupingutustele lihtsustada ESFi, ei ole Euroopa Komisjon muutnud ESF+ määruse ettepaneku I ja II lisas esitatud näitajaid. Seepärast soovitab komitee hoiduda ebaoluliste andmete kogumisest ja kohandada nõutavaid näitajaid konkreetsele programmile. Näitajate arvu tuleks veelgi vähendada. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Mitmed riigid kehtestasid pagulastele, varjupaigataotlejatele ja teistele kolmandatest riikidest pärit rändajatele teatud piiranguid kas aktiivsetele meetmetele või sotsiaalsele toetusele juurdepääsul. Kuigi ESF+ sisaldab konkreetse sihteesmärgina kolmandate riikide kodanike lõimimist, ärgitab komitee Euroopa Komisjoni lisama uue selgitava põhjenduse, et ükski juurdepääsupiirang aktiivsetele meetmetele või sotsiaalse toetuse saamisele nende meetmete kasutamisel ei tulene ELi määrustest, ehkki liikmesriigid võivad juurdepääsu piirata riiklike õigusaktide abil. Komitee ärgitab ka liikmesriike hoiduma selliste piirangute kasutamisest, mis suurendaksid rändajate sotsiaalset tõrjutust. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee nõuab praegusest kriisist tõsiselt mõjutatud Euroopa solidaarsuse edendamise vajadust silmas pidades ka riikidevaheliste projektide, võrgustike ja komponentide rahastamispaketi olulist suurendamist. See on vajalik riikidevaheliste vastastikuste toetusvõrgustike loomiseks, ent ka erinevate liikmesriikide kodanike seas Euroopa identiteeditunde tugevdamiseks ja ELi pakutava rahalise toetuse nähtavamaks muutmiseks liidu kodanikele. Võttes arvesse COVID-19 negatiivset mõju riikidevahelisele tööle ja rahanduse jätkusuutlikkusele, peavad nendele riikidevahelistele võrgustikele ja projektidele kehtivad kaasrahastamise nõuded olema paindlikumad. |
| --- | --- |

4.20.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 165.

1

(2)  COM(2018) 382.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  COM(2020) 447.

4

(5)  COM(2020) 102.

5

(6)  COM(2020) 405.

6

(7)  Vt joonealune märkus 1.

7

(8)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1428&langId=et.

9

(10)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

10

(11)  SPC/2010/10/8 final, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6140&langId=en.

11

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/251 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/251

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014“

[COM(2020) 405 final – 2020/0102 (COD)]

(2020/C 429/32)

| Pearaportöör: | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Kaaspearaportöör: | Alain COHEUR (BE-III) |

Pearaportöör:

Antonello PEZZINI (IT-I)

Kaaspearaportöör:

Alain COHEUR (BE-III)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 17.6.2020
  nõukogu, 10.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 9.6.2020 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 218/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 17.6.2020

nõukogu, 10.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Täiskogu otsus

9.6.2020

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

218/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et koroonaviiruse pandeemia on rohkem kui kunagi varem juhtinud tähelepanu tõigale, kui oluline on tugevdada Euroopa Liidu rolli tervise valdkonnas, ELi reageerimis-, juhtimis- ja koordineerimisvõimet ning volitusi Euroopa terviseliidu kaudu, et reageerida kodanike ja tervishoiuvaldkonna sidusrühmade, sealhulgas eesliini meditsiinitöötajate ja parameedikute raskele olukorrale ning nende ootustele Euroopa tõhusa rahvatervisepoliitika suhtes. Seejuures tuleb mitmetasandilise valitsemise kaudu arvesse võtta Euroopa, liikmesriikide ja piirkondliku tasandite vahelisi seoseid (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tervitab Euroopa Komisjoni 2020. aasta mai ettepanekut programmi kohta „EL tervise heaks“, millega mobiliseeritakse sihipärased vahendid nii ettepanekus taasterahastu „NextGenerationEU“ kohta kui ka mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027. Samas väljendab komitee kahetsust 2020. aasta juulis toimunud Euroopa Ülemkogul tehtud eelarvekärbete üle, samal ajal kui rahvatervis seisab lühikeses ja pikas perspektiivis silmitsi keeruliste poliitiliste, sotsiaalsete, majanduslike, digitaalsete ja keskkonnaalaste väljakutsetega, mille jaoks on vaja uuenduslikke, valdkondadevahelisi ja integreeritud meetmeid ning suuri strateegilisi investeeringuid (sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Komitee arvates ei saa Euroopa „à la carte“ (2) (nn mitmekiiruseline Euroopa) olla viis, kuidas reageerida praegustele probleemidele, mis ületavad riigipiire. Samuti ei võimalda see ellu viia kõrgelennulist ja solidaarsuspõhist Euroopa integratsiooniprojekti, mille aluseks on ühtsus mitmekesisuses ja mis juhindub ühistest koostööeesmärkidest. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | Komitee kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles näitama poliitilist tahet Euroopa tulevikku toetava tervisepakti vastuvõtmiseks kooskõlas Euroopa Liidu põhiväärtustega, sealhulgas Euroopa solidaarsusega, ning rahvusvahelisel (kestliku arengu eesmärgid, inimõiguste edendamine ja rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamine) ja Euroopa (Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Saksamaa prioriteedid, Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine) tasandil võetud kohustustega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub Euroopa Parlamenti kui kaasseadusandjat üles pidama nõukoguga läbirääkimisi terviseprogrammile ja muudele tervisevaldkonna koostoimet edendavatele vahenditele (teadusuuringud, ühtekuuluvus ja piiriülene koostöö) eraldatavate rahaliste vahendite suurendamise üle ning Euroopa stabiilsusmehhanismi vahendite erandliku kasutamise üle, et saada üle kokkuhoiumeetmetest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et programmi rakendamisel tuleb pöörata erilist tähelepanu võitlusele sotsiaalse ebavõrdsuse vastu tervishoius, juurdepääsule kvaliteetsele tervishoiule, ravi järjepidevusele (sealhulgas piiriüleselt) igas olukorras, üldise tervisekindlustuse süsteemide toetamisele ja tugevdamisele ning Euroopa mitmemõõtmelise rahvatervisealase tegevuse arendamisele kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, sealhulgas tervishoiu, puuetega inimeste kaasamise ja pikaajaline hoolduse põhimõte. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Konkreetsemalt kutsub komitee üles võtma vastu Euroopa suunised, et vastata vajadustele, mis on kõige kaitsetumatel inimestel, nimelt ebakindlates tingimustes elavate inimestel, eakatel ja puuetega inimestel – eriti kui nad peavad oma eluruumides elama koos paljude teistega –, keda on kogu Euroopas pandeemia ja selle tagajärjed rängalt tabanud. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Erilist tähelepanu tuleks pöörata eakate ja puuetega inimeste õiguste tugevdamisele. Eelkõige tuleb välja töötada ühine hindamisraamistik, mis hõlmab personaaliseeritud planeerimist, koduhoolduse või väikese hooldekodu eelistamist ning neile vajaliku hooldekodupõhise ja pikaajalise hoolduse kvaliteedi ja kättesaadavuse kriteeriume. Eakate ja puuetega inimeste väga kõrge suremuse määr paljudes hoolekandeasutustes peaks juhtima tähelepanu vajadusele parandada nende juhtimist, mis on paljudes ELi riikides kahtluse alla seatud. Üldiselt tuleks kogu eakate toetamise poliitika läbi vaadata muu hulgas Euroopa Komisjoni töö raames, mis käsitleb demograafiliste muutuste tagajärgi Euroopas. Sarnaselt sellega, mida on juba tehtud konkreetsete tervist mõjutavate tegurite vallas, kutsub komitee üles koostama selged ja uuenduslikud suunised, milles seatakse prioriteetide keskmesse inimesed ja inimõigused, eakad ja kõige kaitsetumad inimesed. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.6. | Komitee peab prioriteetseks järjekindlat Euroopa tervishoiupoliitikat, mis hõlmab ka terviseprogrammi rakendamise üksikasju ning mida toetavad asjakohane rahastamine ja algatused programmi „EL tervise heaks“ elluviimiseks, ning nõuab operatiivset lähenemisviisi tervishoiule kõigis poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Arvestades praegust hädaolukorda, pandeemiate taaspuhkemise ohtu ning Euroopa energialiidu ning kaitse- ja elanikkonnakaitsesüsteemide kontekstis saadud inspireerivaid kogemusi, teeb komitee ettepaneku võtta võimalikult kiiresti kasutusele Euroopa koordineerimis- ja kiirreageerimismehhanism. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Võrgustike loomiseks parimate viroloogia-, epidemioloogiakeskuste ja diagnostiliste oskuste vahel on vaja viivitamatult luua ekspertidest koosnev töörühm, mis tegutseks teadmiste ja ressursside koordinaatorina. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et see töörühm peab muu hulgas koostöös sõjaväe hädaolukorra reageerimisüksusega inventeerima kättesaadavaid ja hõlpsasti eraldatavaid ressursse, sealhulgas erakorralise meditsiini osakondasid, ning kaasama mobiilsed üksused. Seoses tehisintellekti ja IT-abivahenditega tuleb süsteemide simulatsioonide ja strateegiate väljatöötamiseks luua parimate kättesaadavate ressursside võrgustik. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Samuti peaks töörühm uurima tervishoiutöötajate tervisliku seisundiga seotud aspekte, mis on oluline mitte ainult lähtudes õigusest tervise kaitsele, vaid ka tõhusaks reageerimiseks uue võimaliku kriisi korral. Lisaks võiks töörühm panna aluse Euroopa spetsialiseerumisele seoses kriiside ja hädaolukordade meditsiiniga, mida soovitatakse komisjoni dokumendis. |
| --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Selle põhioperatsiooni kulude koormus näib aga olevat väga piiratud, kuna enamik liikmeid töötab juba ülikoolides, teadusasutustes või sõjaväe tervishoius. |
| --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Komitee arvates on äärmiselt oluline, et see töörühm saaks koheselt tööle hakata. |
| --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Komitee väljendab kahetsust selle üle, et pandeemia ajal, mis praegu veel kestab, ei olnud kuulda Euroopa Komisjoni autoriteetset häält, mis kõrgetasemelisi Euroopa eksperte kasutades oleks võinud tuua rohkem selgust tervishoiupõhjustel liikumispiirangutega alade kohta ja samuti mõju kohta, mida viirus avaldab elanikkonnale, ning kummutada sageli vastandlikud seisukohad haiguse aspektide ja kulgemise kohta. Varasemate epideemiate puhul on Euroopa institutsioonid reageerinud konkreetsete meetmetega, nagu tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi loomine ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) loomine. Komitee arvates peaks selline tegevussuund jätkuma. |
| --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Komitee leiab, et käegakatsutavaid tulemusi on võimalik saavutada üksnes kaasava lähenemisviisiga, millesse on kaasatud rahvusvahelised organisatsioonid (sh Maailma Terviseorganisatsioon, kellega tuleb süvendada koostööd ja koostoimet), puuetega inimeste õiguste konventsioon ja kodanike tegelikkusega kõige enam kursis olevad tervishoiuvaldkonna sidusrühmad, ning eesmärkide korrapärase hindamise abil. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab eriti delikaatses ja keerulises valdkonnas töötavate tervishoiutöötajate väärtust ning nõuab pidevat tähelepanu nende väljaõppe, struktuuride, kaitsemehhanismide ning majandusliku ja sotsiaalse heaolu vajaduste tagamiseks. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee toetab kindlalt Euroopa avaliku ja erasektori partnerlust tervishoiu valdkonnas, järgides innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõte (IMI 2) eeskuju, ning toetab ühiseid jõupingutusi, mille eesmärk on Euroopa tehnoloogilise ja produktiivse mõõtme parandamine Euroopa teadus- ja tervishoiuringkondade suurema pühendumise kaudu tõelisele Euroopa tervishoiupiirkonna loomisele. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Õppimine koroonaviiruse pandeemia tekitatud mitmemõõtmelisest kriisist

| 2.1. | Koroonaviiruse pandeemia on paljastanud paljude maailma riikide tervishoiusüsteemide ebakindluse, sealhulgas ka ELi liikmesriikide oma, mis tuleneb avaliku sektori madalast investeeringute tasemest ja Euroopa majanduse juhtimise imperatiivide otsesest kohaldamisest, millega on kehtestatud eelarve piiramise meetmed. Seetõttu erinevad tervishoiusüsteemide rahastamise summad liikmesriigiti märkimisväärselt, nagu ka summad, mida liikmesriigid eraldavad koroonaviiruse pandeemia vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa seisab silmitsi kolmekordse riskide jadaga – kontrollimatud pandeemiad ja sotsiaalse tervisealase ebavõrdsuse suurenemine, ebapiisav majanduspoliitika arsenal ja geopoliitiliselt äärmiselt ettearvamatud sündmused (nn mustad luiged), mis võivad kodanike tervise ja heaolu tõsiselt proovile panna ning viia maailmamajanduse püsiva surutise, languste ja lahkumisteni finantsturul. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Koroonaviiruse kriis on taas rõhutanud inimtegevuse ja looduse tasakaalu taastamise tähtsust. Keskkonna (kliimamuutuste, õhukvaliteedi, elurikkuse, toidusüsteemide jms) mõju tervisele ei vaja täiendavat tõestamist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Oleks väga asjakohane, et komisjon ja Euroopa Parlament, kes on väga pühendunud kestliku arengu, keskkonna ja elurikkuse küsimustele, muudaksid oma hääle kuuldavaks. Eelkõige peaksid nad neil rasketel hetkedel Euroopa juhtivekspertide abiga andma Euroopa kodanikele teaduspõhiseid suuniseid ja võimalikke lahendusi, et tulla toime keerulise tervishoiuolukorraga, mis põhjustab segadust ja valu. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Mittenakkuslikud haigused on Euroopas tõusuteel, kus nad on peamine invaliidistumise ja surma põhjus: südame-veresoonkonna haigused, diabeet, vähk ja hingamisteede haigused moodustavad 77 % haiguskoormusest ja 86 % enneaegsete surmade põhjustest. Paljud neist haigustest on seotud mitme teguri kombinatsiooniga, kus mängib rolli ka keskkond. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa Komisjoni esitatud roheline kokkulepe paneb aluse uuele jätkusuutlikule ja kõiki kaasavale kasvustrateegiale, mille eesmärk on parandada inimeste tervist ja elukvaliteeti, säilitada loodust ja seda kedagi kõrvale jätmata. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa poliitiliseks tegevuseks tervise valdkonnas sobivad eriti hästi piirialad. Paljudel juhtudel on nendeks tiheda liikuvusega geograafilised piirkonnad. Need alad olid esimeste seas, mis said kasu naaberriikide vahel sõlmitud lepingutest või konventsioonidest, et parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Piiriülene koostöö tervishoiusektoris, mille algatasid rohkem kui 20 aastat tagasi Interregi programmid ja mis koosnes erinevate osapoolte vahelisest koordineerimisest, ehitamisest, korraldamisest ja mõnikord ka keerukatest lahendustest, hävis mõne tunni jooksul pärast COVID-19 saabumist ja piiride ühepoolset sulgemist, arvestamata piiriülese tegelikkusega ja soovimata säilitada koostöövaimu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ja tegevusvõime tugevdamine

| 3.1. | COVID-19 pandeemia on avaldanud ja avaldab endiselt tugevat mõju ülemaailmsel, Euroopa ja piiriülesel tasandil, eriti kodanikele ja ühiskonnale, majanduslikele, sotsiaalsetele ja tervishoiustruktuuridele, tuues välja selge vajaduse tugevdada tervishoiusüsteeme ja kriisijuhtimist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ELi tervisepoliitika eesmärgid on tervise edendamine, terviseohtude eest kaitsmine ja strateegiate koordineerimine liikmesriikide vahel. COVID-19 pandeemia on näidanud, et ELi riikidevaheline koostöö ja koordineerimine kriisi lahendamisel on hädavajalik. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mis tahes uute piiriüleste terviseohtudega tõhusalt võitlemiseks tuleb tugevdada ELi reageerimisvõimet eriolukordades, eelkõige Euroopa sotsiaalõiguste samba (eriti 16. põhimõtte) rakendamise ja ELi tervisevaldkonna pädevuse laiendamise kontekstis, sealhulgas vaadates läbi Euroopa aluslepingud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ehkki ELil on praegu ainult rahvatervise toetamise pädevus – mis piirab tema tegevust – tegeleb EL rahvatervisega oma muude poliitikavaldkondade kaudu, eriti majanduspoliitika ja siseturu kooskõlastamistsüklis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Euroopa tuleviku kontekstis peab Euroopa tervis olema prioriteet: programm „EL tervise heaks“ on esimene samm selles suunas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Selles kontekstis on EL teinud rea algatusi, mida tuleb jätkata ja konsolideerida, millest kaks väärivad eraldi märkimist: Euroopa tugivõrgustikud ja Euroopa kavad. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Alates 2017. aastast tegutsevad Euroopa tugivõrgustikud loodi eesmärgiga ühendada haruldaste haiguste eksperdid Euroopas. Need tagavad, et garanteerimaks parimat võimalikku ravi, ei peaks liikuma mitte niivõrd patsiendid ise, vaid teave, püüdes vältida patsiendi liigutamisega seotud ebamugavusi. Praegu on kaasatud enam kui 900 kõrgelt spetsialiseeritud hooldusosakonda rohkem kui 300 haiglast. Sellist süsteemi saaks kasutada erinevate haiguste puhul. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Juhtimise ja tegutsemisviisiga tegelevad ELis viis agentuuri, aga ka muud mehhanismid, nagu näiteks Euroopa meditsiinikorpus või valgekiivrid, et hädaolukordadele kiiremini reageerida. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tervishoiuküsimustes saavad riikide valitsused toetust kahelt agentuurilt. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (3) hindab ja jälgib tekkivate haiguste ohtusid, et kooskõlastada neile reageerimist. Samal ajal juhib Euroopa Ravimiamet (4) kõigi ELi ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe teaduslikku hindamist. Muud asutused täidavad olulisi kõrvalülesandeid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Praegune COVID-19 kriis on näidanud, et ressursside eraldamisel tulevases mitmeaastases finantsraamistikus on vaja rohkem kui kunagi varem seada tervishoiule suurem prioriteet. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kriisist saadud kogemused on näidanud, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et tervishoiusüsteemid oleksid valmis pakkuma tipptasemel teenuseid, ravimeid ning meditsiinitooteid ja -tehnoloogiat ning tuleksid toime epideemiate ja muude ettenägematute kriiside või probleemidega. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Vaja on tuleviku- ja kriisikindlat süsteemi, et tagada ohutute, kvaliteetsete ja tõhusate ravimite õigeaegne kättesaadavus igas olukorras ning tulla toime ravimite ja ravimite toimeainete defitsiidiga ja impordist sõltumisega, mis tuleneb nende tootmisest väljaspool ELi, ja ennekõike suuta tugevdada reguleerivate asutuste koostööd ja koordineerimist terviseohtude ilmnemisel. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tuleb investeerida piirkonda kohapeal, tõhustades kohalikku ja koduhooldust kaugjälgimistehnoloogiate abil, et olla inimeste jaoks olemas läbi telemeditsiini ja mobiilirakenduste ehk isikupärastatud meditsiiniseadmete abil, mis on 4P-meditsiini (ennustav, ennetav, isikupärastatud ja osalust soodustav) järeltulijad. Samuti tuleb investeerida kohustusliku tervisekindlustuse tugevdamisse, esialgu riiklikul tasandil ja seejärel tuleks seda koordineerida laiemalt ELi tasandil (5). |
| --- | --- |

3.13.

4.   Euroopa varustamine eesmärkide täitmiseks vajalike vahenditega

| 4.1. | Valdkondadevahelise lähenemisviisi kohaselt peavad investeeringud tervishoidu ja mitmesugustesse finantsprogrammidesse olema omavahel kooskõlas. Tuleb arvesse võtta aspekte, mis puudutavad nii ravi kui ka ennetamist ja tervise edendamist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Programm „Euroopa horisont“ hõlmab muuseas rida missioone, mis on varasemaga võrreldes uudsed, või teaduspartnerlusi, mida iseloomustavad ambitsioonikad eesmärgid lahendamaks pakilisi probleeme, mis mõjutavad kodanike igapäevaelu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tervishoiusektori digiüleminek on valdkond, millel saab olema oluline koht Euroopa rahastamispoliitikas. Sellega seoses eraldatakse programmi „Euroopa horisont“ terviseklastri raames taas miljard eurot ainuüksi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste arendamiseks, mis on mõeldud ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse jaoks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Euroopa ühendamise rahastu eraldab umbes 80 miljonit eurot e-tervise süsteemide arendamiseks ja koostalitlusvõime tagamiseks. Samuti plaanitakse tulevase programmiga „Digitaalne Euroopa“ luua Euroopa ühine terviseandmete ruum ja seda konsolideerida. Ühine terviseandmete ruum hõlmab ühiste andmetüüpide standardimist ja ühiste näitajate osas kokkuleppele jõudmist, milles osaleks aktiivselt Eurostat. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | On tõhustatud ELi hädaolukorra abivahendeid tervishoiusektori toetamiseks. Reserv „RescEU“, mis on osa ELi elanikkonnakaitse mehhanismist, (6) keskendub kiirele ja otsesele reageerimisele tervisekriisi korral. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Delegeeritud viisil hallatavate piiriülese koostöö programmide Interreg raames tuleb tervist edendada prioriteetse teemana. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Euroopa jõulise ja ühise reageeringu rakendamine taastamise kontekstis

| 5.1. | Euroopa Parlament taotles oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsioonis (7) spetsiaalset eelarvet, et toetada riiklikke tervishoiusüsteeme kriisi ajal suuremate investeeringutega, et muuta Euroopa tervishoid vastupidavamaks ja aidata raskustes riike ning õhutas looma ka uut autonoomset Euroopa terviseprogrammi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee on korduvalt avaldanud arvamust Euroopa tervisepoliitika kohta (8). Juba 17. märtsil 2020 kutsusid komitee ja selle liikmed üles suuremale solidaarsusele ja ühisele tegevusele Euroopa tasandil, et pandeemia tagajärgedega tõhusalt tegeleda. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nagu taastumise valdkonnas, peavad ka Euroopa Liidu institutsioonide programmi „EL tervise heaks“ raames võetavad erinevad meetmed olema kaasavad ja hõlmama kõiki tervishoiusektori sidusrühmi (tervisekindlustuse organisatsioonid, vastastikused ühingud jne). |
| --- | --- |

5.3.

6.   Integreeritud ja sektoritevahelise terviseprogrammi rakendamine

| 6.1. | Komitee tervitab Euroopa Komisjoni algatust kooskõlastatud ja integreeritud reageerimiseks Euroopa juhtimistasandil pandeemiate põhjustatud tervisekriisidele, andes tervishoiupoliitikale, varajase ennetuse ja kaugdiagnostika võrkudele, innovatsiooni ja terviseuuringute tugevdamisele ning digitaalse tervisetehnoloogia täiustamisele täielikult Euroopa mõõtme. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Samuti rõhutab komitee vajadust nakkushaiguste ja krooniliste puuetega inimeste haiguste parema kooskõlastamise järele Euroopas ning keskenduda kaitsetumate rühmade kaitsele, vaimse tervise ja eakate iseseisva toimetuleku kadumisega seotud küsimuste lahendamisele. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee rõhutab vastuvõetud terviseühtsuse põhimõtte olulisust, kui üldiselt teadvustatakse, et ei saa olla lahendust, mis keskenduks vaid ühele kindlale sektorile ja mille eesmärk oleks ainult ravimeetodite parandamine, vaid on selge, et rahvatervise kriitilisi probleeme tuleb käsitleda keerulises ja terviklikus perspektiivis. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee leiab, et koordineerimise aspekt on esmatähtis ja see ei saa piirduda vaid ühega enam kui 70 võimalikust meetmest, mida terviseühtsuse põhimõtte kohase sektoritevahelise kooskõlastusmehhanismi võimaliku loomise ja käigus hoidmise raames plaanitakse. Komitee arvates tuleks seda aspekti prioriseerida, arvestades, et valdkondade koordineerimise mehhanismi juhtimine on kriisidega toimetulemisel võtmetähtsusega element. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee peab oluliseks, et pakutud lähenemisviisi tõttu ei jäetaks tähelepanuta inimeste ja loomade tervise tasakaalu (vt võimalike loomareservuaaride rolli nakkushaiguste korral), ökosüsteeme (näiteks tähelepanu pööramist tundlike jäätmete kõrvaldamisel avalduvale mõjule kriisi ajal) ning et kaitsetute rühmade kaitsmist peetaks kriisidele vastupidavuse strateegiates keskseks. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komitee on siiski mures, et selline kooskõlastatud lähenemisviis tõsistele piiriülestele terviseohtudele ja pandeemiatele suunatud kaitsele ja ennetamisele usaldatakse koordineerimisele, mis toimub paljude asutuste vahel, (9) kellel on oma konkreetne ajalugu, missioonid ja oskused, mis ei näi olevat võimelised kiireloomulise ja integreeritud mobilisatsiooni ja reageerimise korral automaatselt ja tõhusalt koordineerima. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee rõhutab, et asutused peaksid tegutsema kooskõlastatult, kasutades valdkondade koordineerimise mehhanismi ja tegutsedes koos töötades ELi ettepanekute edasiviiva jõuna. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Seoses juhtimise ja ametite rolliga tuleb tugevdada Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi tegevusvõimet, selle sidemeid tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga ning nende tervise- ja sotsiaalküsimuste ristsuunalist jälgimist kõigis Euroopa poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Komitee leiab, et tuleb arvestada sellega, et kolm järjestikust koroonaviiruse epideemiat on paljastanud maailmas ja viimasel juhul ka Euroopas, kuidas puudujäägid viivitamatu ja integreeritud reageerimise pakkumisel, puudulik teabe haldamise suutlikkus, suutmatus ja ka tahte puudumine võetavate sammude koordineerimisel, ressursside nappus ning eriti potentsiaalselt saadaolevate ressursside värbamise ja nende strateegilise juhtimise puudumine on soodustanud epideemiate progresseerumist, millel oleks võinud olla väiksem mõju. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Komitee rõhutab, et paljudes maailma riikides ja vähemalt osaliselt ka Euroopas on COVID-19-le reageerimise kõige kriitilisem element olnud integreeritud hoiatus- ja reageerimisvõime puudumine. Seistes silmitsi vajadusega võtta kiireloomulisi meetmeid, on olukorda raskendanud õigus- ja teovõime puudumine, mis on takistanud erakorralisi üleminekueeskirju kiiresti rakendada. Seetõttu oleks soovitatav uurida Euroopa kiirhoiatussüsteemi võimalust. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Komitee rõhutab vajadust jätta tervishoid kõikidest piiride sulgemise meetmetest välja. „Tervisel ei saa olla piire“: see põhimõte peab olema kinnitatud Euroopa aluslepingutes. Sellega seoses soovitab komitee tagada tervishoiutöötajate ja patsientide liikuvus. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Euroopa Kontrollikoda on mitmel korral väljendanud vajadust parandada Euroopa kohalolu ja meetmeid tervishoiusüsteemide vallas, et tuua need süsteemid Euroopa kodanikele lähemale piiriüleselt ning parandada tervishoiuteenuseid, eelkõige kõige kaitsetumate ja vaesemate inimeste jaoks. Samuti kutsub komitee komisjoni üles tegema nähtavaks sotsiaalsed väärtused, mis on selgelt sätestatud aluslepingutes ning mis peavad muutuma tavapäraseks tegevuskultuuriks Euroopa terviseliidu eesmärgil. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Komitee toetab kontrollikoda, kes on mitmel korral väljendanud vajadust parandada ELi tervishoiumeetmeid, teha tööd tervishoiusüsteemide piiriülese ühtlustamise nimel, et tuua kasu Euroopa kodanikele, ning parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust, eelkõige kõige kaitsetumate ja vaesemate jaoks. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Operatiivsete, funktsionaalsete ja strateegiliste meetmete kohandamine

| 7.1. | Kindlasti on kiiduväärne inim- ja rahaliste ressursside suurendamine, kuid integreeritud sekkumise ja suurema koostöövaimu abil oleks ka tolleaegsete ressurssidega saanud juurdepääsu piisavatele kaitsemeetmetele ja oskustele haiguspuhangute peatamiseks. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Koordineerimine ja koostöö on seega oluline, et tulla toime tervishoiualaste hädaolukordadega, toetada majandustegevust ja valmistada ette pinnas majanduse taastamiseks. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komitee leiab, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse raames on hädavajalik kavandada analüüsimiseks, ennetamiseks ja võimalike sammude simuleerimiseks uue asutuse loomine, mis oleks võimeline pakkuma alusandmeid kavandamisstrateegiate jaoks ja võimaluse värvata väga kiiresti parimaid olemasolevaid ressursse. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Võimalus rakendada Euroopa tugivõrgustike kogemusi (10) teistes sektorites annab eelise luua konsortsiumid, mis suudavad kriisiga seotud küsimustes värvata Euroopas tipptaseme spetsialiste ja luua alused sünergia loomiseks. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Komitee peab seda kogemust siiski ebapiisavaks, sest tegelik probleem on see, kes suudab nende võrkude tööd koordineerida ja lõpule viia (st võrkude võrgustike loomine ja haldamine). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Tuleb välja töötada Euroopa kampaaniad ja kavad, pöörates suuremat tähelepanu kõige väiksema kaitsega kategooriatele. Need algatused peavad käsitlema eelkõige tervislike eluviiside edendamist, ennetustööd ja tervise sõeluuringuid, integreeritud juurdepääsu hooldus- ja heaoluteenustele, sotsiaalse ebavõrdsuse vastast võitlust jne. |
| --- | --- |

7.6.

8.   Eesmärkide saavutamise jälgimine pideva järelevalve ja kaasava lähenemisviisi abil

| 8.1. | Komitee rõhutab vajadust pöörata programmi eesmärkide saavutamiseks erilist tähelepanu kontrollnäitajatele ja kvaliteedikontrollile. Programmi üldised makroindikaatorid on hädavajalikud, kuid Euroopa ressursside edendamise ja rakendamise eesmärk kriisi(de) tingimustes nõuab paindlikku süsteemi, mis peab olema tingimuslikele ja muutuvatele vajadustele reageerimiseks võimeline pidevalt tootma sihtotstarbelisi mikronäitajaid, et anda vastuseid pidevatele situatsioonidele, mille jaoks see oli mõeldud. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Komitee sõnul oleks vaja luua liikmesriikide tervishoiutöötajate ja erinevate erialade ekspertide kogum, kelle hulgas on vähemalt osa, kellel on eriteadmisi tervisega seotud hädaolukordade vastu võitlemisel. Nende hulgas peaks samuti mõnel olema integreeritud töö kogemus, nagu seda esineb Euroopa teadusuuringute, elanikkonnakaitse ja sõjaväelise tervishoiu valdkonnas. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Komitee tunneb heameelt komisjoni programmi üle, milles rõhutatakse vajadust kriisiseiremehhanismi järele. Sellega seoses tuletab komitee lisaks kavandatud meetmetele, mis keskenduvad seadmete ja tehnoloogia tootmisele, meelde vajadust luua ennetamise ja varase sekkumise eesmärgil koordineerimis-, planeerimis-, järelevalve- ja strateegilise juhtimise süsteem. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Kui tervishoiu seisukohalt on liidu roll pakkuda liikmesriikidele tuge, siis koolituse puhul on liidu roll keskne. Sellest vaatepunktist tuleks koolitusele pühendatud tervishoiusegmendis tugevdada ühtsete asutuste auditeerimise rolli (ülikoolikliinikud on valdkond, milles liidul peab olema keskne roll tingituna nende missioonist nii koolituse kui ka tervise alal). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Komitee toetab võrdset osalemist ja soolist tasakaalu otsuste tegemisel: lisaks sobivale reguleerivale raamistikule saab soolist tasakaalu otsustusprotsessides ning poliitilises, majanduslikus ja sotsiaalses elus saavutada ka soolise mõõtme sotsiaalse ja perekondliku integreerimise lähenemisviisi omaksvõtmise kaudu. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Komitee arvates oleks soovitav, et liit jälgiks pidevalt nende tervisesegmentide kvaliteeti. Sealjuures peaks keskenduma ka sellele, et liikmesriigid tagaksid ELi vajadustele vastavad piisavad tervishoiu- ja koolitusvõimalused. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Komitee kordab, et võrdsel juurdepääsul tervishoiuteenustele võib digitaalsest eelisest kasu olla, kui on täidetud mitu tingimust:






  — | võrdne territoriaalne kaetus; |
| --- | --- | --- |

8.7.

—

võrdne territoriaalne kaetus;

| — | digitaalse lõhe vähendamine; |
| --- | --- |

—

digitaalse lõhe vähendamine;

| — | kogu digitaalse arhitektuuri koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

—

kogu digitaalse arhitektuuri koostalitlusvõime;

| — | kooskõla terviseandmete kaitse üldmäärusega (11). |
| --- | --- |

—

kooskõla terviseandmete kaitse üldmäärusega (11).

9.   Tervishoiutöötajate toetamine

| 9.1. | Komitee on veendunud, et tuleks rõhutada ELi otsest kohalolekut tervishoiutöötajate koolitamisel, võttes arvesse ka asjaolu, et elanikkonnakaitsesüsteemide tugevdamine tingib vajaduse uue kutsealase esindaja – kriiside koordineerimise ja järelevalve eksperdi järele. See ekspert peaks olema tegev kõigis elanikkonnakaitse mõjualades. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Võib mõelda pilootmeetmetele kolmanda taseme Euroopa koolituskooli loomiseks, mis korraldatakse koostöös Euroopa ülikoolidega. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Lisaks koolituse pakkumisele tunnistab komitee selle olulisust, et EL tegeleks inimväärsete töötingimuste tagamisega tervishoiutöötajatele, kes on kriisi kangelased. |
| --- | --- |

9.3.

10.   ELi muutmine teadusuuringute teerajajaks

| 10.1. | Mis puutub kriisides potentsiaalselt kasulike ravimite uurimise toetamise poliitikasse, tuleb rõhutada, et osa sellest, eriti sarnastes tingimustes juba kasutatavate ravimite uurimine, puudutab ravimeid, mis pakuvad turule vähe huvi, kuna need on patendiõiguseta. Sel põhjusel tuleks ka Euroopa tehnoloogilis-produktiivse suveräänsuse tagamiseks tugevdada sõltumatut uurimist, isegi sellistes kriitilistes küsimustes nagu seda on vaktsiinid. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Üks hiljutine uuring tõi välja, et peamised ülikoolid on kaotanud positsioonid teadusliku tootmise pingereas (2015–2019), kuid Euroopas on olukord palju halvem (30 parima hulgas on vaid üks Euroopa ülikool), samal ajal kui Internetiga seotud teenustele spetsialiseerunud ettevõtted, tehnoloogia ja andmeanalüüs on teadusuuringute valdkonnas muutunud üha olulisemaks. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Komitee usub, et programmi „EL tervise heaks 2021–2027“ ning kõigi teiste tervisevaldkonna teadusuuringutele ja tehnoloogilistele uuendustele suunatud programmide ja fondide vahel tuleks esile tõsta sünergiamehhanisme, mis edendavad innovatsiooni ja patentide tootmist ning on võimelised kõrgetasemelise biomeditsiinitootmise kõrval töötama ja seda toetama. |
| --- | --- |

10.3.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Regioonide Komitee, mitmetasandilise valitsemise harta.

1

(2)  EUR-Lex.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu

3

(4)  https://www.ema.europa.eu.

4

(5)  ELT C 434, 15.12.2017, lk 1.

5

(6)  https://what-europe-does-for-me.eu/et/portal/2/X07_26001.

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-04-17-TOC_ET.html.

7

(8)  Koroonaviirusevastase investeerimisalgatuse määrus, EESC-2020-01536-00-01-PAC-TRA (ECO/515, väljatöötamisel); ELT C 227, 28.6.2018, lk 11; ELT C 240, 16.7.2019, lk 10; ELT C 271, 19.9.2013, lk 122; ELT C 14, 15.1.2020, lk 52; ELT C 434, 15.12.2017, lk 1; ELT C 242, 23.7.2015, lk 48; ELT C 116, 20.4.2001, lk 75; ELT C 255, 22.9.2010, lk 76; ELT C 143, 22.5.2012, lk 102; ELT C 234, 30.9.2003, lk 36; ELT C 18, 19.1.2011, lk 74; ELT C 120, 20.5.2005, lk 54; ELT C 44, 15.2.2013, lk 36; ELT C 218, 11.9.2009, lk 91; ELT C 242, 23.7.2015, lk 48; ELT C 44, 11.2.2011, lk 10; ELT C 13, 15.1.2016, lk 14; ELT C 440, 6.12.2018, lk 150; ELT C 283, 10.8.2018, lk 28; ELT C 440, 6.12.2018, lk 57.

8

(9)  Vt punkt 2.6.

9

(10)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

10

(11)  Vt joonealune märkus 5.

11

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/259 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/259

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi““

(COM(2020) 380 final)

(2020/C 429/33)

| Raportöör: | Antonello PEZZINI (IT-I) |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Lutz RIBBE (DE-III) |

Raportöör:

Antonello PEZZINI (IT-I)

Kaasraportöör:

Lutz RIBBE (DE-III)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 21.1.2020 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.8.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 209/5/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 17.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

21.1.2020

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.8.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

209/5/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab kiiduväärseks Euroopa Komisjoni pingutusi töötada välja elurikkuse strateegia aastani 2030, mis on üks viis liikuda Euroopa rohelise kokkuleppe ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni välja pakutud üleilmse elurikkuse raamistiku suunas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Komitee peab samal ajal kahetsusväärseks, et arvesse ei ole võetud Euroopa Kontrollikoja jätkuvaid soovitusi elurikkuse poliitika kiiremaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et elurikkuse strateegia on õige tee, mida mööda minna, et seada Euroopa elurikkus COVID-19 järgse majanduse taastamise keskmesse inimeste, kliima ja meie planeedi hüvanguks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ELis tuleb märkimisväärselt suurendada jõupingutusi veel olemasolevate loodusvarade kaitsmiseks, võttes pidevalt ühiskonnale ja eelkõige noortele mõeldud teadlikkuse suurendamise ja teavitusmeetmeid ning rõhutades kaitsemeetmete positiivseid aspekte. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Selle saavutamiseks peab komitee vajalikuks kokkuleppel Euroopa Komisjoniga laiendada kaitsealade suurust, eriti rangelt kaitstavaid alasid, piirates nii palju kui võimalik mõju põllumajandusele ja metsandusele, isegi kui see pole mingil juhul piisav elurikkuse vähenemise peatamiseks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seepärast tuleb komitee arvates märkimisväärselt suurendada jõupingutusi selleks, et taastada elupaiku ja võidelda liikide vähenemisega, mille peamine põhjus on õigusraamistiku ebapiisav rakendamine ja vajalike meetmete ebapiisav rahastamine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee arvates on vaja rõhutada ökoloogilise ühendatuse tähtsust ning seda silmas pidades tuleb luua üleeuroopaline looduskaitsevõrgustik, heastades sellega elupaikade direktiivi metodoloogilised puudused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee tunnistab, et taastamiseesmärkide elluviimine nõuab uusi, õiguslikult siduvaid eesmärke ning piisavat ja sõltumatut rahastamist. Ent julgustada tuleb ka vabatahtlike meetmete võtmist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee peab kahetsusväärseks, et uues 2021.–2027. aasta rahastamiskavas ei ole jälgegi elurikkuse täielikust, tõhusast ja sidusast integreerimisest, ning leiab, et see on murettekitav märk sellest, et sõnade ja tegude vahel esinevad taas olulised lahknevused. See nähtub ka Euroopa Kontrollikoja viimase kahe aasta jooksul avaldatud aruannetest vastuolude kohta põllumajandus-, kliima- ja elurikkuse poliitika vahel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab, et elurikkuse kaitse ei saa majanduslikust seisukohast olla põllumajandustootjate ja metsaomanike kohustus. Selle „avaliku hüve ja väärtuse“ pakkumisest peab saama põllumeeste jaoks hoopis huvipakkuv sissetulekuvõimalus. Komitee leiab, et sellele küsimusele saaks uues majanduse taastamise kavas pöörata konkreetset tähelepanu investeeringute kaudu, mille eesmärk on kaitsta töötajate ja rahaliste vahendite abil strateegia sisu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee arvates on oluline, et kaitsealade mõned osad oleksid range kaitse all (sekkumisvaba majandamisega). Ainult nii saab toimuda puhas (ja mitte „majandatav“) looduslik protsess. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee märgib, et eesmärk saavutada põllumajandussektoris ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade 10 % osakaal ei leia kajastust praegu arutlusel olevas ühise põllumajanduspoliitika reformi ettepanekus, milles mainitakse vaid „minimaalset protsenti“, ilma konkreetset arvu märkimata. Komitee soovitab, et mis tahes seatud eesmärgid peaksid olema realistlikud ja ühised. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee väljendab suurt heameelt rohelise taristu tugevdamise üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja viima ellu sellekohase ühtse strateegia. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EL peaks muutma rohelise taristu üleeuroopalised võrgud (TEN-G) üheks investeerimisprioriteediks ja tagama sellele piisava sihtotstarbelise rahastuse. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub komisjoni üles koostama tugeva ja tervikliku metsade ja metsandussektori strateegia. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Taustteave

| 2.1. | Strateegia, milles käsitletakse elurikkust, mille all mõistetakse Maal esinevate eluvormide paljusust – sealhulgas ökosüsteemid, kooslused, liigid ja geneetilised ressursid – on jätkusuutliku heaolu ja inimeste heaolu eeltingimus. See kujutab endast ressurssi iseenesest ning pakub ühiskonnale laia valikut olulisi ökosüsteemiteenuseid, alates toidu- ja mageveevarudest tolmeldamiseni ning üleujutuste ennetamiseni. Lisaks puhtmateriaalsetele kaalutlustele on elurikkuse kaitsmiseks ka eetilis-moraalseid põhjuseid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELi tegevus elurikkuse valdkonnas põhineb mitmel ELi toimimise lepingu artiklil:






  — | artikli 4 lõike 2 punkt e, millega sätestatakse ELi jagatud pädevus keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

artikli 4 lõike 2 punkt e, millega sätestatakse ELi jagatud pädevus keskkonna valdkonnas;

| — | artikkel 11, millega integreeritakse keskkonnakaitse nõuded; |
| --- | --- |

—

artikkel 11, millega integreeritakse keskkonnakaitse nõuded;

| — | artikkel 191, millega reguleeritakse ELi keskkonnapoliitikat. |
| --- | --- |

—

artikkel 191, millega reguleeritakse ELi keskkonnapoliitikat.

Lisaks on EL 1992. aastal Rio de Janeiros allkirjastatud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni liige (1).

| 2.3. | Teisese õiguse osas on ELil mitmeid õigusakte, mille eesmärk on kaitsta ja jätkusuutlikult majandada looduslikke elupaiku ja ohustatud liike ning edendada elurikkuse hõlmamist ELi poliitikasse ja meetmetesse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Eriti olulised on Natura 2000 võrgustik, mis on elupaikade direktiiviga (2) loodud ja kogu ELis levinud kaitsevööndite süsteem, sh linnudirektiiviga (3) loodud erikaitsealad, ning samuti merestrateegia raamdirektiiv (4) ja invasiivsete võõrliikide määrus (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Hoolimata kehtivatest õigusaktidest ja paljudest poliitilistest lubadustest elurikkuse kadumise peatamise kohta on elurikkus suures ohus:






  — | juba 1998. aastal esitati ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ning 2001. aastal võtsid ELi riigipead ja valitsusjuhid Göteborgi strateegia raames kohustuse peatada 2010. aastaks elurikkuse hävimine, mis juba tol ajal oli järsult kiirenenud, ning taastada samaks ajaks looduslikud elupaigad ja ökosüsteemid; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

juba 1998. aastal esitati ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ning 2001. aastal võtsid ELi riigipead ja valitsusjuhid Göteborgi strateegia raames kohustuse peatada 2010. aastaks elurikkuse hävimine, mis juba tol ajal oli järsult kiirenenud, ning taastada samaks ajaks looduslikud elupaigad ja ökosüsteemid;

| — | 2006. aastal esitas komisjon 2010. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava, (6) mis sisaldab 160 meedet. Seda eesmärki ei ole aga saavutatud, mille põhjuseks oli ja on ambitsioonide ja tegelikkuse vaheline selge lõhe, mida komitee on mitmes arvamuses korduvalt kritiseerinud; |
| --- | --- |

—

2006. aastal esitas komisjon 2010. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava, (6) mis sisaldab 160 meedet. Seda eesmärki ei ole aga saavutatud, mille põhjuseks oli ja on ambitsioonide ja tegelikkuse vaheline selge lõhe, mida komitee on mitmes arvamuses korduvalt kritiseerinud;

| — | lähtudes bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist, milles rõhutatakse vajadust suurendada üldsuse teadlikkust elurikkuse kaitsmisest saadavast kasust (artikkel 13), esitas EL 2011. aasta mais uue bioloogilise mitmekesisuse strateegia, mis sisaldab meetmeid, mis sarnanevad suuresti varasemate, vahepeal vastu võetud ELi keskkonnaalaste strateegiate ja tegevuskavade meetmetega. See strateegia oleks pidanud lõpetama elurikkuse kadumise ja ökosüsteemiteenuste halvenemise ELis uueks tähtajaks 2020. aastal; |
| --- | --- |

—

lähtudes bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist, milles rõhutatakse vajadust suurendada üldsuse teadlikkust elurikkuse kaitsmisest saadavast kasust (artikkel 13), esitas EL 2011. aasta mais uue bioloogilise mitmekesisuse strateegia, mis sisaldab meetmeid, mis sarnanevad suuresti varasemate, vahepeal vastu võetud ELi keskkonnaalaste strateegiate ja tegevuskavade meetmetega. See strateegia oleks pidanud lõpetama elurikkuse kadumise ja ökosüsteemiteenuste halvenemise ELis uueks tähtajaks 2020. aastal;

| — | 2017. aastal võttis komisjon vastu tegevuskava liikmesriikide toetamiseks liikide ja elupaikade kaitsmisel: 2019. aastaks tuli rakendada 15 meedet, et looduskaitsedirektiivid ellu viia. |
| --- | --- |

—

2017. aastal võttis komisjon vastu tegevuskava liikmesriikide toetamiseks liikide ja elupaikade kaitsmisel: 2019. aastaks tuli rakendada 15 meedet, et looduskaitsedirektiivid ellu viia.

| 2.6. | Kõikides ELi elurikkuse programmides on alati seatud väga suured eesmärgid, mida komitee on alati toetanud. Sellegipoolest on tulemused olnud tagasihoidlikud. Selle tagajärjed on järgmised: peaaegu veerandit Euroopa looduslikest looma- ja taimeliikidest ähvardab praegu väljasuremine, putukate ja tolmeldajate arv on kiiresti vähenenud ning ökosüsteemide seisund on enamasti halvenenud sellisel määral, et nad ei suuda enam täielikult oma väärtuslikke teenuseid pakkuda. Selline olukorra halvenemine väljendub ELi riikide suurtes sotsiaal-majanduslikes kaotustes. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Elurikkuse vähenemise viis peamist põhjust – muutused maa- ja merekasutuses, loodusvarade ülekasutamine, reostus, kliimamuutused ning invasiivsete võõrliikide sissetoomine ja levik – on veelgi süvenenud, muutes suuresti olematuks teatud positiivse mõju, mida on saavutatud probleemi leevendamiseks võetud meetmetega. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ELil on suur vastutus, eriti oma põllumajandus- ja kalanduspoliitikas, mille raames ta koostab strateegilise raamistiku ja mille tarbeks eraldatakse miljardeid eurosid. Ehkki üle 20 aasta on pidevalt märgitud ja tunnistatud asjaolu, et need sektorid vajavad reforme, ei ole praeguseks peaaegu midagi ette võetud. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu Euroopa Kontrollikoja (7) mitmesugustele, osaliselt väga hiljutistele aruannetele, ning märgib, et kahjuks on neid komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi asjakohastes dokumentides peaaegu täielikult ignoreeritud. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 2019. aasta aruandes toodi välja globaalne liikide kiirenenud väljasuremine ja ökosüsteemide seisukorra halvenemine. Aruandes selgitatakse samuti tungivalt, et elurikkuse kadumist ei saa vähendada ega peatada ilma põhjalike struktuuriliste muutusteta ühiskonnas. Aruande autorid eeldavad, et need vajalikud muudatused põrkuvad praegusest olukorrast kasu saavate inimeste tugevale vastuseisule. Siiski on sellest olukorrast ülesaamine võimalik ja vajalik avaliku huvi tõttu (8). 2018. aasta detsembris ELi liikmesriikides korraldatud Eurobaromeetri uuring (üle 27 000 vastanu) näitas ELi kodanike kasvavat teadlikkust elurikkuse tähendusest ja olulisusest. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Oleks asjakohane lisada tugev viide elurikkuse kaitsele ka Euroopa Liidu territoriaalsesse tegevuskavasse, nagu on märgitud nõukogu eesistujariigi Saksamaa tööprogrammis (9). |
| --- | --- |

2.10.

3.   ELi elurikkuse strateegia aastani 2030

| 3.1. | Euroopa elurikkuse strateegias aastani 2030 järgitakse suures osas varasemate strateegiate eesmärke. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | See strateegia põhineb nõukogu soovitustel, mille kohaselt EL ja selle liikmesriigid peavad olema eeskujuks ning suurendama jõupingutusi elurikkuse kadumise vastu võitlemiseks ja ökosüsteemide taastamiseks. 2019. aasta detsembris esitas nõukogu strateegilised suunised elurikkuse jaoks kuni 2030. aastani kooskõlas rohelise kokkuleppega. Nõukogu rõhutas, et kõikidel tasanditel kogu maailmas on äärmiselt oluline võtta kiiresti meetmeid elurikkuse kadumise peatamiseks, ning võttis endale järgmised kohustused:






  — | integreerida elurikkus kõikidesse asjaomastesse ELi poliitikavaldkondadesse, ennekõike uude ühisesse põllumajanduspoliitikasse; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

integreerida elurikkus kõikidesse asjaomastesse ELi poliitikavaldkondadesse, ennekõike uude ühisesse põllumajanduspoliitikasse;

| — | kaotada elurikkust kahjustavad toetused; |
| --- | --- |

—

kaotada elurikkust kahjustavad toetused;

| — | tõhustada looduse ja elurikkuse valdkonna poliitika, meetmete ja kohustuste rakendamise läbivaatamist ja aruandlust; |
| --- | --- |

—

tõhustada looduse ja elurikkuse valdkonna poliitika, meetmete ja kohustuste rakendamise läbivaatamist ja aruandlust;

| — | saavutada elurikkuse täielik, tõhus ja sidus integreerimine ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

—

saavutada elurikkuse täielik, tõhus ja sidus integreerimine ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 väljatöötamisse ja rakendamisse;

| — | kiirendada üleminekut ressursitõhusale, ohutule, ringluspõhisele ja kliimaneutraalsele majandusele, mis kaitseb ja taastab elurikkust ja ökosüsteemiteenuseid; |
| --- | --- |

—

kiirendada üleminekut ressursitõhusale, ohutule, ringluspõhisele ja kliimaneutraalsele majandusele, mis kaitseb ja taastab elurikkust ja ökosüsteemiteenuseid;

| — | viia riiklikud ja rahvusvahelised rahavood – eriti riigihanke valdkonnas – kooskõlla üleilmse elurikkuse raamistikuga. |
| --- | --- |

—

viia riiklikud ja rahvusvahelised rahavood – eriti riigihanke valdkonnas – kooskõlla üleilmse elurikkuse raamistikuga.

| 3.3. | Komiteel on mitmel korral olnud võimalus väljendada seisukohta elurikkuse poliitika kohta, (10) ning ta täheldab taas, et puudu on poliitiline tahe, mitte õiguslik alus. Seega ei ole see, mida nõukogu otsustas 2019. aasta detsembris, ja mis kajastub osaliselt ka strateegias, sugugi uus ning taas valitseb oht, et seda ei viida ellu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ELi uue elurikkuse strateegia eesmärk ei ole ainult kaitsta Euroopa loodust ja see taastada, vaid selles käsitletakse ka varasematest strateegiatest otsustavamalt ökosüsteemiteenuste küsimusi. Samuti on see palju selgem hävinud elupaikade taastamise eesmärgi osas ning sellega pannakse alus ELi elurikkuse eesmärkidele bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungjärgu kui konventsiooniosaliste tähtsaima konverentsi jaoks, mis on kavas 2021. aastal. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Elurikkuse strateegias aastani 2030 seatakse sidusa kaitsealade võrgustiku jaoks kolm eesmärki:






  — | kaitsta õiguslikult vähemalt 30 % ELi maismaast ja 30 % ELi merealast ning lõimida tõelisse üleeuroopalisse loodusvõrgustikku ökoloogilised koridorid; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

kaitsta õiguslikult vähemalt 30 % ELi maismaast ja 30 % ELi merealast ning lõimida tõelisse üleeuroopalisse loodusvõrgustikku ökoloogilised koridorid;

| — | võtta range kaitse alla kolmandik eelnimetatud aladest, st 10 % maismaast ja 10 % ELi merealast; |
| --- | --- |

—

võtta range kaitse alla kolmandik eelnimetatud aladest, st 10 % maismaast ja 10 % ELi merealast;

| — | hallata kõiki kaitsealasid tulemuslikult ning määrata kindlaks selged kaitse-eesmärgid ja -meetmed ja seirata neid asjakohaselt. |
| --- | --- |

—

hallata kõiki kaitsealasid tulemuslikult ning määrata kindlaks selged kaitse-eesmärgid ja -meetmed ja seirata neid asjakohaselt.

| 3.6. | Et taastada kahjustatud ja haprad ökosüsteemid (mille jaoks ei ole tõhusat õigusraamistikku veel jõustatud) ja vähendada survet elurikkusele, on ette nähtud arvukalt meetmeid, mille eesmärgid on muu hulgas järgmised:






  — | koostada ettepanek looduse taastamise uue õigusraamistiku kohta; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

koostada ettepanek looduse taastamise uue õigusraamistiku kohta;

| — | taastada 2030. aastaks suured kahjustatud ja süsinikurikaste ökosüsteemidega alad, vältida elupaikade ja liikide kaitsesuundumuste ja -staatuse halvenemist ning tagada, et vähemalt 30 % elupaikadest ja liikidest saavutab soodsa kaitsestaatuse või vähemalt näitab positiivset suundumust; |
| --- | --- |

—

taastada 2030. aastaks suured kahjustatud ja süsinikurikaste ökosüsteemidega alad, vältida elupaikade ja liikide kaitsesuundumuste ja -staatuse halvenemist ning tagada, et vähemalt 30 % elupaikadest ja liikidest saavutab soodsa kaitsestaatuse või vähemalt näitab positiivset suundumust;

| — | peatada ja tagasi pöörata põllumajandusmaal elavate lindude ja putukate, eelkõige tolmeldajate arvukuse vähenemine; |
| --- | --- |

—

peatada ja tagasi pöörata põllumajandusmaal elavate lindude ja putukate, eelkõige tolmeldajate arvukuse vähenemine;

| — | vähendada keemiliste pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske 50 % ning vähendada samavõrra ka ohtlikumate pestitsiidide kasutamist; |
| --- | --- |

—

vähendada keemiliste pestitsiidide kasutamist ja nendega seotud riske 50 % ning vähendada samavõrra ka ohtlikumate pestitsiidide kasutamist;

| — | määrata vähemalt 10 % põllumajandusmaast nn ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladeks, sealhulgas suure elurikkusega maastikuelemendid; |
| --- | --- |

—

määrata vähemalt 10 % põllumajandusmaast nn ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladeks, sealhulgas suure elurikkusega maastikuelemendid;

| — | tagada, et vähemalt 25 % põllumajandusmaast majandatakse mahedalt ja et märkimisväärselt parandatakse agroökoloogiliste tavade kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

tagada, et vähemalt 25 % põllumajandusmaast majandatakse mahedalt ja et märkimisväärselt parandatakse agroökoloogiliste tavade kasutuselevõttu;

| — | istutada vähemalt kolm miljardit puud, järgides igakülgselt ökoloogilisi põhimõtteid, ning kaitsta veel alles olevaid loodus- ja põlismetsi; |
| --- | --- |

—

istutada vähemalt kolm miljardit puud, järgides igakülgselt ökoloogilisi põhimõtteid, ning kaitsta veel alles olevaid loodus- ja põlismetsi;

| — | teha märkimisväärseid edusamme saastunud mullaga maade tervendamisel; |
| --- | --- |

—

teha märkimisväärseid edusamme saastunud mullaga maade tervendamisel;

| — | taastada jõgede vaba vool vähemalt 25 000 km ulatuses; |
| --- | --- |

—

taastada jõgede vaba vool vähemalt 25 000 km ulatuses;

| — | vähendada 50 % nende punasesse raamatusse kantud liikide arvu, mida ohustavad invasiivsed võõrliigid; vähendada väetistest saadavate toitainete kadu 50 % ja väetiste kasutamist vähemalt 20 %; |
| --- | --- |

—

vähendada 50 % nende punasesse raamatusse kantud liikide arvu, mida ohustavad invasiivsed võõrliigid; vähendada väetistest saadavate toitainete kadu 50 % ja väetiste kasutamist vähemalt 20 %;

| — | tagada, et vähemalt 20 000 elanikuga linnadel on ambitsioonikas linnaruumi haljastamise kava; |
| --- | --- |

—

tagada, et vähemalt 20 000 elanikuga linnadel on ambitsioonikas linnaruumi haljastamise kava;

| — | lõpetada keemiliste pestitsiide kasutamine tundlikel aladel, nagu ELi linnade rohealad; |
| --- | --- |

—

lõpetada keemiliste pestitsiide kasutamine tundlikel aladel, nagu ELi linnade rohealad;

| — | vähendada hea keskkonnaseisundi saavutamiseks oluliselt kalapüügi ja mineraalide kaevandamise negatiivset mõju tundlikele liikidele ja elupaikadele, sealhulgas merepõhjale; |
| --- | --- |

—

vähendada hea keskkonnaseisundi saavutamiseks oluliselt kalapüügi ja mineraalide kaevandamise negatiivset mõju tundlikele liikidele ja elupaikadele, sealhulgas merepõhjale;

| — | vältida kaitsealuste liikide kaaspüüki või vähendada seda tasemeni, mis võimaldab populatsioonide täielikku taastumist ega kahjusta nende kaitsestaatust. |
| --- | --- |

—

vältida kaitsealuste liikide kaaspüüki või vähendada seda tasemeni, mis võimaldab populatsioonide täielikku taastumist ega kahjusta nende kaitsestaatust.

| 3.7. | Need eesmärgid saavutatakse muu hulgas järgmiste meetmete abil:






  — | ümberkujundavate muutuste võimaldamine, algatades uue protsessi, mille eesmärk on parandada elurikkuse juhtimist ja tagada, et liikmesriigid integreeriksid strateegias kehtestatud kohustused oma riiklikku poliitikasse; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

ümberkujundavate muutuste võimaldamine, algatades uue protsessi, mille eesmärk on parandada elurikkuse juhtimist ja tagada, et liikmesriigid integreeriksid strateegias kehtestatud kohustused oma riiklikku poliitikasse;

| — | jõupingutuste hoogustamine ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks ja jõustamiseks; |
| --- | --- |

—

jõupingutuste hoogustamine ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks ja jõustamiseks;

| — | elurikkuse jaoks aastas 20 miljardi euro eraldamine mitmesugustest allikatest, sealhulgas ELi rahalistest vahenditest ning riiklikest ja erasektori vahenditest, integreerides looduskapitali ja elurikkusega seotud kaalutlused ettevõtlustavadesse; |
| --- | --- |

—

elurikkuse jaoks aastas 20 miljardi euro eraldamine mitmesugustest allikatest, sealhulgas ELi rahalistest vahenditest ning riiklikest ja erasektori vahenditest, integreerides looduskapitali ja elurikkusega seotud kaalutlused ettevõtlustavadesse;

| — | EL seadmine maailmas juhtivale positsioonile ülemaailmse elurikkuse kriisiga tegelemisel, mobiliseerides kõik välistegevuse vahendid ja rahvusvahelised partnerlused ÜRO uue laiaulatusliku üleilmse elurikkuse raamistiku jaoks; |
| --- | --- |

—

EL seadmine maailmas juhtivale positsioonile ülemaailmse elurikkuse kriisiga tegelemisel, mobiliseerides kõik välistegevuse vahendid ja rahvusvahelised partnerlused ÜRO uue laiaulatusliku üleilmse elurikkuse raamistiku jaoks;

| — | kodanikukaitse tugevdamine, kehtestades ELi poliitikameetmed, millega parandada kogu Euroopas kiire reageerimise võimalusi metsatulekahjude korral; |
| --- | --- |

—

kodanikukaitse tugevdamine, kehtestades ELi poliitikameetmed, millega parandada kogu Euroopas kiire reageerimise võimalusi metsatulekahjude korral;

| — | liikmesriikides piirkondlike tuletõrjemeeskondade loomine, et suurendada paindlikkust metsatulekahjudele reageerimisel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikides piirkondlike tuletõrjemeeskondade loomine, et suurendada paindlikkust metsatulekahjudele reageerimisel;

| — | kodanikuühiskonna koolitamise soodustamine kõigis liikmesriikides, kasutades piirkondlikke baase ja luues väikseid meeskondi, mis võimaldavad kiiret reageerimist. |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna koolitamise soodustamine kõigis liikmesriikides, kasutades piirkondlikke baase ja luues väikseid meeskondi, mis võimaldavad kiiret reageerimist.

| 3.8. | Selle vajaliku ja põhjaliku muutuse võimaldamiseks on komisjonil kavas luua uus Euroopa elurikkuse juhtimisraamistik. Selleks luuakse selgetel kokkulepitud näitajatel põhinev järelevalve- ja läbivaatamismehhanism. 2023. aastal hinnatakse vajadust juhtimisvaldkonna õiguslikult siduva käsitlusviisi järele. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Euroopa Komisjon seab oma strateegia keskmesse ELi keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise. Ühelt poolt eeldatakse koostöö tihendamist liikmesriikide ja Euroopa võrgustike, inspektorite, politseijõudude ja prokuröridega ning teiselt poolt kodanikuühiskonna rolli tugevdamist. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kõnealune dokument on küll ELi tasandi strateegia, kuid komisjon rõhutab, et ka kahe- ja mitmepoolsel tasandil pööratakse edaspidi rohkem tähelepanu elurikkuse kaitsele, ning lisab, et EL on bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungjärgul valmis võtma endale selles suurte elurikkuse eesmärkide koalitsioonis juhirolli. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Selle uue, 2030. aasta strateegia tegevuskavas on sätestatud umbes nelikümmend meedet, mis tuleb võtta järgmise nelja aasta jooksul, nagu on sätestatud uue strateegia ettepanekule lisatud ligikaudses ajakavas. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komitee peab kiiduväärseks Euroopa Komisjoni pingutusi töötada välja elurikkuse strateegia aastani 2030, mis on üks viis liikuda Euroopa rohelise kokkuleppe ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni välja pakutud üleilmse elurikkuse raamistiku suunas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Elurikkuse pretsedenditu kadumine ja laastavate pandeemiate levik saadavad selge sõnumi: on aeg meie suhted loodusega uuesti läbi vaadata. Komitee leiab, et elurikkuse strateegia on õige tee, mida mööda minna, et seada Euroopa elurikkus COVID-19 järgse majanduse taastamise keskmesse inimeste, kliima ja meie planeedi hüvanguks. Elurikkuse kadumine ja kliimakriis on teineteisest sõltuvad ja mõjutavad teineteist. Metsade, mulla ja märgalade järjepidev kaitse ja taastamine ning haljasalade loomine linnadesse on olulised, et saavutada kliimamuutuste leevendamine aastaks 2030. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Elurikkuse strateegias tunnistatakse järgmist seost: ELis tuleb veel alles olevate loodusvarade kaitsmiseks tehtavaid jõupingutusi märkimisväärselt suurendada, milleks tuleb a) laiendada kaitsealasid, eriti rangelt kaitstavaid alasid. Kuid sellest kindlasti ei piisa elurikkuse kadumise peatamiseks (mitte ainult liikide arvu osas, vaid ennekõike vastavate populatsioonide suuruse osas, milles esineb ehmatav vähenemine ning mille näiteks on putukate hukkumine suurtel aladel). Seepärast on samuti vaja teha b) märkimisväärseid jõupingutusi elupaikade taastamiseks. Komitee toetab sõnaselgelt mõlemat eesmärki. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on komisjoniga nõus selles, et kaitstavate liikide ja elupaikade vähenemine on peamiselt tingitud õigusraamistiku kehvast rakendamisest ja ebapiisavast rahastamisest. Olemasolev õigusraamistik (peamiselt linnudirektiiv ja elupaikade direktiiv) keskendub ohustatud liikidele ja elupaikadele, kuid elurikkuse kaitse on midagi palju rohkemat, mida näitab tõsiasi, et need direktiivid ei puuduta putukaid ega tolmeldajaid, samuti ei puuduta need ökosüsteemiteenuseid ega rohelist taristut. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Seepärast toetab komitee komisjoni ettepanekuid hinnata uute õigusaktide kehtestamise võimalusi, kui liikmesriigid ei hakka lähiaastatel kiiresti uusi eesmärke ellu viima. Komitee rõhutab samuti vajadust tunnustada ja julgustada liikmesriikide tasandil kaitse kvaliteeti ja häid tavasid, näiteks vabatahtlikke kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lisaks juba nimetatud teguritele märgib komitee, et on ka muid olukorda halvendavaid tegureid, sealhulgas inimeste käitumine. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee nõustub komisjoni analüüsiga, mille kohaselt nõuab elurikkuse jätkuvalt järsk vähenemine kaitsealade võrgustiku märkimisväärset laiendamist. Täpsemalt öeldes ei ole looduslike protsesside kaitsele seni vajalikku tähelepanu pööratud. Rangelt kaitstavate alade uus, 10 % eesmärk muudab seda. Need meetmed avaldaksid positiivset mõju kliimale, tolmeldajate ja putukate kaitsele ning veesäilitusvõime parandamisele territooriumil. Kohustades looma üleeuroopalist looduskaitsevõrgustikku, püüab komisjon heastada elupaikade direktiivi metodoloogilisi puudusi ja rõhutab õigustatult ökoloogilise ühendatuse tähtsust. Seda tehes pöördub ta tagasi ka rohelise taristu küsimuse juurde, mille osas pärast komisjoni teatist COM(2013) 249 final ei järgnenud kahjuks vajalikku otsusekindlust. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee tunnistab, et taastamiseesmärkide elluviimine nõuab uusi õiguslikult siduvaid eesmärke. ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 2020 kehtestati eesmärk taastada 15 % kahjustatud ökosüsteemidest. Selle eesmärgi elluviimine on olnud täiesti ebapiisav, eelkõige seepärast, et eesmärk ei olnud õiguslikult siduv. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et strateegias käsitletakse selgemalt rahaliste vajaduste küsimust. On ammu teada, et puudub piisav rahastamine: seni on looduslike kaitsealade, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku (11) vajadustest kaetud vaid 20 % ning komitee tehtud finantsprognoosid on alati olnud palju suuremad kui komisjoni hinnangud. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee on samuti väljendanud selgelt oma seisukohta põllumajanduseelarvest eraldi seisva rahastamise kasuks, nagu on märkinud ka Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kontrollikoda leidis oma arvamuses, et ühise põllumajanduspoliitika elurikkusega seotud kulutuste osa on ebaselge. Komisjoni andmetel on umbes 8 % ELi eelarvest kulutatud elurikkuse kaitseks (86 miljardit eurot aastatel 2014–2020). Kontrollikoda kritiseerib asjaolu, et sellest hoolimata ei ole võimalik mõõta positiivset mõju. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Selle põhjuseks on ka asjaolu, et teise samba programme, mis on elurikkuse jaoks eriti tõhusad, mitte ainult ei rahastata ebapiisavalt, vaid need on paljudes liikmesriikides ka põllumajandustootjate jaoks enamasti väheatraktiivselt korraldatud.
  Komitee on juba aastaid toetanud lahendusi, mis muudaksid näiteks elurikkuse edendamise meetmete võtmise põllumajandustootjate jaoks lihtsamaks, sealhulgas piisavaid stiimuleid. Komitee rõhutab, et elurikkuse kaitse, mida tuleb nõuda ka põllumajandustootjatelt ja metsaomanikelt, ei saa majanduslikust seisukohast olla nende kohustus. Selle „avaliku hüve“ pakkumisest peab saama põllumeeste jaoks hoopis huvipakkuv sissetulekuvõimalus. |
| --- | --- |

4.12.

Komitee on juba aastaid toetanud lahendusi, mis muudaksid näiteks elurikkuse edendamise meetmete võtmise põllumajandustootjate jaoks lihtsamaks, sealhulgas piisavaid stiimuleid. Komitee rõhutab, et elurikkuse kaitse, mida tuleb nõuda ka põllumajandustootjatelt ja metsaomanikelt, ei saa majanduslikust seisukohast olla nende kohustus. Selle „avaliku hüve“ pakkumisest peab saama põllumeeste jaoks hoopis huvipakkuv sissetulekuvõimalus.

| 4.13. | Euroopa Komisjon mainib vajadust 20 miljardi euro järele aastas. Asjaolu, et ei ole täpsustatud, a) kuidas see 20 miljardi euro suurune summa arvutati ega b) kuidas see vajadus tuleks katta, on elurikkuse strateegia üks olulisi puudusi. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Uues mitmeaastases finantsraamistikus see summa ei kajastu, mis on üllatav, sest nõukogu kutsus 2019. aasta detsembris üles saavutama elurikkuse täieliku, tõhusa ja sidusa integreerimise ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 väljatöötamisse ja rakendamisse (vt punkt 3.2). Igal juhul ei leia komitee ühtegi jälge eelnimetatust ning on seisukohal, et see on murettekitav märk sellest, et sõnade ja tegude vahel esinevad taas olulised lahknevused. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee kritiseerib asjaolu, et komisjon ei järgi selles elurikkuse strateegias jällegi nõukogu 2019. aasta detsembri soovitusi elurikkuse kaitsemeetmete rahalise toetamise kohta ning et elurikkusele kahjulike toetuste lõpetamiseks ei pakuta välja tõhusaid meetmeid. Samuti ei ole komisjon veel esitanud asjakohaseid mehhanisme seoses nõukogu palvega parandada looduse ja elurikkuse kaitsega seotud poliitika, meetmete ja kohustuste rakendamise läbivaatamist ja aruandlust. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et kestliku majandamise tavad on enamiku kaitsealade jaoks sobiv lahendus suure elurikkuse säilitamiseks või edendamiseks. Komitee arvates on aga oluline, et üks osa kaitsealadest oleks range kaitse all, mis tähendab sekkumisvaba majandamist. Ainult nii saab looduslikke protsesse tõhusalt kaitsta. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee tunneb seepärast heameelt selle üle, et rangelt kaitstavate alade osakaalu on kavas märkimisväärselt suurendada, ning rõhutab, et looduslike protsesside kaitsmine on elurikkuse kaitseks hädavajalik, eelkõige pöördeliste kliimamuutuste ajal. Komitee hindab kõrgelt asjaolu, et erilist rõhku pööratakse loodus- ja põlismetsade rangele kaitsele (sekkumisvaba majandamisega). Komitee rõhutab sellegipoolest, et ilma olulise rahalise hüvituseta oleks keeruline tõhusalt kaitsta ennekõike eraomandis olevaid loodus- ja põlismetsi. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu keskkonnakaitsega tegelevate vabaühenduste kiiduväärsele tegevusele, toimides keskkonnavalvuritena, ning tuletõrjujate pidevatele sekkumistele selliste piirkondade kaitsmisel, millel on sageli olulised elurikkuse aspektid. Riigile kuuluvate loodus- ja põlismetsamaade puhul oleks komitee soovinud näha komisjoni soovitust lõpetada raietegevus. Praegused vaidlused metsa kaitse üle ELi eri liikmesriikides näitavad, et ka riigi omandis olevatele aladele on suur majanduslik surve. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Komitee rõhutab, et ühist põllumajanduspoliitikat tuleb kohandada elurikkuse strateegiliste eesmärkide, (12) Euroopa kliimaseaduse, strateegia „Talust taldrikule“ ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide kohaselt. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komitee on väga kriitiline tõsiasja suhtes, et uusim kavandatud mitmeaastane finantsraamistik ja Euroopa majanduse taastekava ei näe ette lisakulutusi elurikkuse kaitseks. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee peab oluliseks tugevat ja terviklikku metsade ja metsandussektori strateegiat. See on vajalik eelkõige seetõttu, et ELil puudub õigusaktidel põhinev ühine metsapoliitika. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komitee märgib, et eesmärk saavutada põllumajandussektoris ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade 10 % osakaal ei leia kajastust praegu arutlusel olevas ühise põllumajanduspoliitika teise samba reformi ettepanekus, milles mainitakse vaid „minimaalset protsenti“, ilma konkreetset arvu märkimata. See, et komisjon ühelt poolt tunnistab seda nõuet, kuid teiselt poolt ei võta seda paralleelses reformiprotsessis arvesse, on äärmiselt negatiivne märk. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Komitee väljendab suurt heameelt rohelise taristu tugevdamise üle ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja viima ellu sellekohase ühtse strateegia. EL peaks muutma rohelise taristu üleeuroopalised võrgud (TEN-G) üheks investeerimisprioriteediks ja tagama sellele piisava sihtotstarbelise rahastuse. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Lisaks õiguslikult siduvatele taastamiseesmärkidele kuulutatakse välja uus regulatiivne algatus kaitsealade laiendamiseks, kui liikmesriigid ei täida komisjoni nõudeid ja soovitusi. Komitee leiab, et sellised regulatiivmeetmed on hädavajalikud, juhul kui liikmesriigid ei tee elurikkuse kaitses põhjalikke muudatusi. Seepärast peaks 2024. aastaks välja kuulutatud seadusandlik algatus viima sellise laiaulatusliku elurikkuse direktiivi väljatöötamiseni, millega kõrvaldataks ka teised käesolevas arvamuses nimetatud puudused ja millega peaks kaasnema mõjuhinnang, mis võimaldaks paremini hinnata kaubandusaspekte. |
| --- | --- |

4.23.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1) (linnudirektiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1143/2014 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

5

(6)  COM(2006) 216 final.

6

(7)  Vt näiteks arvamus nr 7/2018 komisjoni ettepanekute kohta, mis käsitlevad 2020. aasta järgse perioodi ühise põllumajanduspoliitika määrusi (ELT C 41, 1.2.2019, lk 1) ja eriaruanne 13/2020 „Põllumajandusmaa bioloogiline mitmekesisus: ÜPP ei ole aidanud vähenemist peatada“.

7

(8)  IPBES, „Summary for policymakers of the global assessment report on biodiversity and ecosystem services“ („Kokkuvõte poliitikakujundajatele elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste ülemaailmsest hindamisaruandest“), 2018.

8

(9)  „Leipzigi harta ja ELi linnade tegevuskava“.

9

(10)  ELT C 195, 18.8.2006, lk 96; ELT C 97, 28.4.2007, lk 6; ELT C 161, 13.7.2007, lk 48; ELT C 317, 23.12.2009, lk 75; ELT C 306, 16.12.2009, lk 42; ELT C 48, 15.2.2011, lk 150; ELT C 24, 28.1.2012, lk 111; ELT C 67, 6.3.2014, lk 153; ELT C 487, 28.12.2016, lk 14; ELT C 129, 11.4.2018, lk 90; ELT C 62, 15.2.2019, lk 226 ja ELT C 47, 11.2.2020, lk 87.

10

(11)  Vt COM(2010) 548 final, lk 13.

11

(12)  2018. aasta novembris kritiseeris Euroopa Kontrollikoda teravalt volinik Phil Hogani ettepanekuid 2020. aasta järgse põllumajandusreformi kohta, leides, et need ei ole kooskõlas keskkonnaeesmärkidega.

12

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine muudatusettepanek, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Päevakorrapunkt 4.18

Muuta järgmiselt:

Komitee rõhutab, et ühist põllumajanduspoliitikat tuleb kohandada elurikkuse strateegiliste eesmärkide, Euroopa kliimaseaduse, strateegia „Talust taldrikule“ ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide kohaselt. On oluline, et elurikkuse strateegia rakendamine ei ohustaks toiduga kindlustatust või elatusvahendeid ELi maapiirkondades.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 59 |
| --- | --- |
| Vastu: | 106 |
| Erapooletuid: | 8 |

Poolt:

59

Vastu:

106

Erapooletuid:

8

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/268 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/268

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks““

(COM(2020) 381)

(2020/C 429/34)

| Raportöör: | Peter SCHMIDT (DE-II) |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Jarmila DÚBRAVSKÁ (SK-I) |

Raportöör:

Peter SCHMIDT (DE-II)

Kaasraportöör:

Jarmila DÚBRAVSKÁ (SK-I)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 17.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 208/4/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 17.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

208/4/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Komisjoni teatise „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ eesmärk on tugevdada toidusüsteemide majanduslikku, keskkonnalast ja sotsiaalset kestlikkust. COVID-19 kriis on edukalt katsetanud Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse süsteemi tugevust ja vastupidavust ja seega tõestanud toiduainetega varustamise kindlust ELis, kuid näidanud ka seda, et toidu toomist talust taldrikule ei saa pidada enesestmõistetavaks. Seda tuleb kasutada võimalusena kujundada ümber tarneahela dünaamika ning pakkuda tootjatele, töötlejatele ja jaemüüjatele püsivaid täiustusi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee arvates peaks ELi terviklik toidupoliitika pakkuma: i) keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaal-kultuurilist kestlikkust; ii) sektorite, poliitikavaldkondade ja valitsemistasandite ülest lõimumist; iii) kaasavaid otsustussprotsesse ning iv) kombinatsiooni kohustuslikest meetmetest (eeskirjad ja maksud) ning stiimulitest (hinnalisad, juurdepääs laenudele, ressurssidele ja kindlustusele), et kiirendada üleminekut kestlikele toidusüsteemidele. Kavandatud strateegia ei kajasta neid eesmärke piisavalt. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ÜPP eelarvet ei tohi vähendada ega praegusele tasemele jätta, vaid seda tuleks suurendada kooskõlas nende eesmärkidega. Maaelu arengu rahastuse vähendamine võib olla kahjulik, sest see hõlmab mõningaid kõige asjakohasemaid vahendeid ülemineku toetamiseks. Kuigi COVID-19 majanduse taastepaketi raames kavandatud täiendavad 15 miljardit eurot on teretulnud ja vajalikud, ei asenda need pikaajalisi kohustusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade heakskiitmine peaks sõltuma liikmesriikide vastuvõetavatest terviklikest toidukeskkonna ümberkujundamise kavadest, mis seovad tervisliku ja kestliku toidutootmise nende toodete jaoks uute turgude loomisega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Õiglased toiduhinnad (mis kajastavad tegelikke tootmiskulusid keskkonna ja ühiskonna jaoks) on ainus viis kestliku toidusüsteemi saavutamiseks pikas perspektiivis. EL ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid tagamaks, et põllumajandustootja hinnad jäävad tootmiskuludest kõrgemale ning et tervislik toitumine muutuks kergemini ligipääsetavaks. Selleks on vaja kasutada ära kõik avaliku halduse instrumendid alates tugevatest fiskaalmeetmetest kuni teabepõhiste lähenemisviisideni, et muuta tegelikud kulud nähtavaks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odava impordiga kaasnevad sageli suured sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud kulud kolmandates riikides. Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke ei saavutata, kui ELi kaubanduspoliitika ei muutu. Komitee kutsub ELi üles tagama standardite tõeline vastastikkus sooduskaubanduslepingutes. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Strateegias „Talust taldrikule“ ei ole siiski käsitletud maa säästva majandamise ja maale juurdepääsu küsimusi. See on väga suur puudujääk, sest see kujutab endast üht peamist takistust põllumajanduses tegutsevate inimeste põlvkonnavahetusele, ilma milleta kaob ELi kestliku ja produktiivse põllumajanduse alus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kõigi strateegias seatud eesmärkide saavutamise eri viiside kohta tuleks läbi viia mõjuhinnang, võttes arvesse iga liikmesriigi olukorda. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Täpsemat uurimist vajab Euroopa toidupoliitika nõukogu loomise võimalus (sh selle rahaline elujõulisus), mida on käsitletud komitee varasemates arvamustes. Kohalikul tasandil on juba olemas toidupoliitika nõukogud, mis ühendavad omavahel erinevaid toidusüsteemis osalejaid, et leida lahendusi probleemidele, ühendada linnad uuesti ümbruskonna toidutootmisega ning tagada kohaliku ja piirkondliku toidupoliitika tõhus juhtimine. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Komisjoni teatis teemal „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline osa. Selle eesmärk on anda panus Euroopa kliimamuutuste tegevuskavasse, kaitsta keskkonda ja säilitada bioloogilist mitmekesisust, tagada põllumajandustootjate ja kalurite positsioon väärtusahelas, julgustada kestlikult toodetud toidu tarbimist ning toetada taskukohase hinnaga ja tervisliku toidu pakkumist kõigile inimestele, kahjustamata sealjuures toidu ohutust, kvaliteeti ja taskukohasust. See on esimene ELi strateegia, mis väidetavalt hõlmab kogu toiduahelat. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 kriis on muutnud veelgi pakilisemaks vajaduse suurendada ELi ja globaalsete toidusüsteemide vastupidavust. Tuleviku šokid, alates kliimamuutustest kuni uute haiguspuhangute ja tööjõupuuduseni, panevad need süsteemid veelgi enam proovile (1). Kriis on toonud esile asjaolu, et toidu jõudmist talust taldrikule ei tohi võtta enesestmõistetavana ning see on näidanud osalejate ja tegevuse omavahelist seotust põllumajanduses ja kogu toidusüsteemis. Pikas perspektiivis on vaja kriisitoetusmeetmeid ning samme taastumiseks ja uueks ülesehituseks. Teatises „Talust taldrikule“ ja ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias tunnistatakse vajadust suurendada COVID-19 kriisi järgset vastupidavust, parandades toidusüsteemide majanduslikku, keskkonnalast ja sotsiaalset kestlikkust. On väga oluline, et nende strateegiate alusel kujundataks nüüd välja sisukad ja õigeaegsed meetmed. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kogu Euroopa Liidu põllumajandustootjad on juba astunud samme, et suurendada kestlikkust ja parandada veelgi standardeid. Põllumajandustootjad ja toidusüsteemi töötajad (põllumajanduses, töötlemises ja turustamises) olid COVID-19 kriisi ajal esirinnas ja kindlustasid kõigi Euroopa elanike katkematu varustamise toiduainetega. Ohud jäävad süstemaatiliselt nende kanda, kuid samal ajal jääb nende osaks toidusüsteemis väike osa lisandväärtusest. Igal juhul eeldatakse, et ka tulevikus lähevad põllumajandustootjad jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime suurendamisel senisest palju kaugemale. Võttes arvesse rasket majanduslikku olukorda, milles on praegu valdav enamik põllumajandustootjaid, saab selline vajalik põhimõtteline nihe toimuda ainult siis, kui kehtestatakse õiged poliitilised ja majanduslikud stiimulid; komitee leiab, et ühise põllumajanduspoliitika reformi ettepanekud ei hõlma tõhusaid sellekohaseid meetmeid. Seepärast tuleb kindlasti tagada see, et oleksid loodud märkimisväärselt paremad tingimused, mille abil ELis kohapeal ja kestlikult toodetud tooted oleksid impordi osas konkurentsivõimelised (2) ning mitte ainult tuleks üleminekust tulenevad kulud ja hüved jaotada õiglaselt (erinevate ühiskonnarühmade, sektorite ja piirkondade vahel ning praeguste ja tulevaste põlvkondade vahel), vaid rahastuses tuleks ka seada eesmärgiks kestliku põllumajanduse toetamine. Strateegiat „Talust taldrikule“ tuleb kasutada kui võimalust muuta põhjalikult toiduahela dünaamikat ning pakkuda püsivaid lahendusi põllumajandustootjate sissetulekute ja elatusvahendite olukorrale. Komitee kordab, et Euroopa roheline kokkulepe peab kõigis oma osades olema roheline ja sotsiaalne kokkulepe. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seoses töötlemata põllumajandussaaduste ja toiduainete impordiga oleks komitee eeldanud, et strateegias „Talust taldrikule“ oleks edastatud samasugune selge avaldus, nagu komisjon on teinud tööstustoodete CO2 piirimaksust teatamisel, kuna meie põllumajandustootjaid (ja tarbijaid) tuleb kaitsta impordi eest, mis ei vasta Euroopa kestlikkuse kriteeriumidele. See on seda vajalikum, et on selgelt vaja meie praegusi standardeid tõsta. Kuid strateegia „Talust taldrikule“ ei toimi siin üldse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee kiidab heaks strateegia „Talust taldrikule“ avaldamise, mis kujutab endast olulist võimalust eespool kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks. Selles arvamuses toob komitee esile mõned teatises „Talust taldrikule“ ja asjaomases tegevuskavas esinevad lüngad (võrreldes Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ja komitee enda ettepanekutega tervikliku toidupoliitika kohta (3)) ning pakub juhiseid, kuidas peaks strateegiaga „Talust taldrikule“ edasi liikuma ja kuidas saaks sellest teha tõhusa tegevuskava üleminekuks. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Strateegia „Talust taldrikule“ tõhususe alused: juhtimine, usaldusväärsus, eesmärgid ja ressursid

| 3.1. | Komitee on alates 2016. aastast kutsunud üles töötama ELis välja tervikliku toidupoliitika, mille eesmärk on pakkuda tervislikku toitumist jätkusuutlikest toidusüsteemidest, sidudes põllumajanduse toitumise ja ökosüsteemi teenustega, ning tagades tarneahelad, mis kaitsevad rahvatervist kõigis Euroopa ühiskonna osades (4). Lisaks on tulnud kokku kodanikuühiskonna ulatuslik koalitsioon, et töötada kolme aastaga kestlike toidusüsteemide rahvusvahelise eksperdirühma (IPES-Food) juhtimisel ELi jaoks ühiselt välja üksikasjalik ühise toidupoliitika kava (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eespool nimetatud tekstides sisalduvate soovituste järgi peaks ELi terviklik toidupoliitika pakkuma: i) majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaal-kultuurilist kestlikkust; ii) sektorite, poliitikavaldkondade ja valitsemistasandite ülest lõimumist; iii) kaasavaid otsustusprotsesse ning iv) kombinatsiooni kohustuslikest meetmetest (eeskirjad ja maksud) ning stiimulitest (hinnalisad, juurdepääs laenudele, ressurssidele ja kindlustusele), et kiirendada üleminekut kestlikele toidusüsteemidele. See peaks kiirendama ringmajanduse arengut ja vähendama toidutöötlemise ja jaemüügi keskkonnamõju, võttes meetmeid transpordi, ladustamise, pakendamise ja toidujäätmete valdkonnas. See peaks sobima ka COVID-19 järgse uue olukorraga tegelemiseks, eelkõige kogu ahela ulatuses kriisijuhtimise parandamise ning ohutute ja õiglaste töötingimuste tugevdamise vajaduse mõistes. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kuigi teatises „Talust taldrikule“ ja asjaomases tegevuskavas määratletakse hulk asjakohaseid vahendeid, on selles puudu tõhusad juhtimismehhanismid. Esmalt tuleb tegevused rühmitada üldiste tulemustele suunatud eesmärkide kogumi alusel, millega kirjeldatakse toidusüsteeme, mida EL loodab luua keskmises ja pikas perspektiivis (6). Need eesmärgid peaksid olema valdkonnaülesed, mitte tegelema ahela konkreetsete osadega (7). See on hädavajalik selleks, et i) tuua esile vajadus kogu ahelat hõlmava lähenemisviisi ja õiglase kulude jaotamise järele, et tegeleda põllumajanduses esinevate raskustega; ii) võimaldada prioriseerida erinevaid lahendusi ning vältida valikuvõimalustega käsitlusviisi juhtudel, kui on olemas ka sobimatud lahendused; iii) tagada alternatiivsete (samaväärse mõjuga) meetmete kasutamine, kui algselt kavandatud meetmed viibivad või nende kasutamine on takistatud; iv) tagada, et kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed eesmärgid on seatud koos kõigi nende saavutamiseks vajalike meetmetega (ja et need on seega teostatavad) ning lisada täiendavaid eesmärke, kui see on nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik ning v) pakkuda strateegiaga „Talust taldrikule“ kindlat alust erinevate valdkondlike poliitikameetmete omavahelise sobivuse tagamiseks (nt ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP), kaubandus, keskkond, tervishoiu arendamine ja toiduohutus). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tõhususe tagamiseks tuleb strateegiale „Talust taldrikule“ lisada selge raamistik, mis hõlmab eesmärke, näitajaid ja kindlat järelevalvemehhanismi, kuid ei tekita seejuures rohkem bürokraatiat. Komitee on juba soovitanud luua ELi jätkusuutliku toidu tulemustabeli, mis võimaldaks käsitleda toidusüsteemide probleeme mitmeaastase lähenemisviisi abil, edendades sellega poliitika ühtlustamist valitsemise eri tasanditel. Tulemustabeliga esitataks näitajad ning julgustataks ja jälgitaks seega seatud eesmärkide saavutamise suunas tehtavaid edusamme (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tõhus strateegia „Talust taldrikule“ peaks vähendama põllumajandusest tekkivaid kulukaid välismõjusid ning tagama, et põllumajandustootjad saavad turgudel õiglase hüvitise, mistõttu saab see pikas perspektiivis olema väga kulutõhus. Üleminek kestlikele ja konkurentsivõimelistele toidusüsteemidele nõuab aga kiireid investeeringuid. Esmajoones on vaja suuri jõupingutusi ja kapitaliinvesteeringuid selleks, et saavutada Euroopa rohelises kokkuleppes ette nähtud kliima- ja keskkonnameetmete tase ning et aidata põllumajandustootjatel rakendada kestlikke lähenemisviise. Neid eesmärke ei ole võimalik saavutada, kui katkevad peamised rahastusvood. Maaeluarengu rahastuse vähendamine võib olla kahjulik, sest see hõlmab mõningaid kõige asjakohasemaid vahendeid ülemineku toetamiseks, nagu on märgitud teatises „Talust taldrikule“. Komitee kordab ka 10 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eraldise tähtsust teadusuuringutele põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse vallas, mis on nähtud ette Euroopa Komisjoni ettepanekutes mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta. Kuigi COVID-19 majanduse taastepaketi raames kavandatud täiendavad 15 miljardit eurot maaelu arengule ja põllumajandusliku toidutootmise alastele teadusuuringutele ja on teretulnud ja vajalikud, ei asenda need pikaajalisi kohustusi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Strateegia „Talust taldrikule“ arendamise ja rakendamise jälgimisel etendavad oma rolli toidusüsteemide arvukad sidusrühmad. Kuigi prioriteet peaks olema olemasolevate organisatsioonide koostöö parandamine, on vaja ka sihtotstarbelist mitut sidusrühma hõlmavat juhtimisstruktuuri. Valikuvõimalusi uurides tuleks tagada, et uus juhtimisstruktuur: i) kehtestab demokraatlikud ja kaasavad lähenemisviisid, mis on kooskõlas praeguste organisatsioonide parimate tavadega, eelkõige mitut sidusrühma hõlmav kestliku arengu eesmärkide platvorm; ii) saab selged volitused, mille puhul on arvestatud seda, kui hästi valdkondlikud poliitikameetmed (nt ÜPP) on kooskõlas strateegiaga „Talust taldrikule“, ning iii) kaasab tugevalt ja mitmekesiselt põllumajanduslike rühmade, kodanikuühiskonna (sh ELi, riiklikud ja rohujuuretasandi organisatsioonid) ning tarneahelas osalejate esindajaid. Vältida tuleb sellist olukorda, mille puhul põllumajanduslikud huvid hõlmavad vaid ühist põllumajanduspoliitikat ja kodanikuühiskond hõlmab vaid strateegiat „Talust taldrikule“: pingetega peavad tegelema ja üleminekuni viivate sammudega nõustuma kõik osalejad. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Täpsemat uurimist vajab Euroopa toidupoliitika nõukogu (9) loomise võimalus (sh selle rahaline elujõulisus), mida on käsitletud komitee varasemates arvamustes. Euroopa toidupoliitika nõukoguga tuleks konsulteerida strateegia „Talust taldrikule“ rakendamisel. See tuleks luua nii kiiresti kui võimalik. Kohalikul tasandil on juba olemas toidupoliitika nõukogud, mis ühendavad omavahel erinevaid toidusüsteemis osalejaid, et leida lahendusi probleemidele, ühendada linnad uuesti ümbruskonna toidutootmisega ning tagada kohaliku ja piirkondliku toidupoliitika tõhus juhtimine (10). COVID-19 kriis näitas, et vastupidavad tarneahelad sõltuvad tõhusatest meetmetest kohalikul tasandil, mille puhul kodanikuühiskond saab teha koostööd riigi ja äripartneritega, et täita lüngad toidutarnetes (11). Euroopa toidupoliitika nõukogu kiirendaks poliitikameetmete kooskõlastamist ELi, riigi ja kohalikul tasandil (st mitmetasandiline valitsemine). See tooks kokku kohalike toidupoliitika nõukogude esindajad ning kodanikuühiskonna ja kogu tarneahela sidusrühmad (sh põllumajandustootjad, töötajad ja tarbijad), pakkudes sidusrühmadele platvormi heade tavade jagamise kaudu üksteiselt õppimiseks, tagades kõigi erinevate sektorite seisukohtade arvesse võtmise ning määrates kindlaks takistused kestliku toidu edendamiseks kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Peamised lisameetmeid vajavad valdkonnad

4.1.   Tervislik ja kestlik toitumine

| 4.1.1. | Tervislik ja kestlik toitumine on tervikliku toidupoliitika üks tugisammas, kuna me peame oma toitumise kiiremas korras ümber korraldama, et ökosüsteeme ja rahva tervist ning maapiirkondade elujõudu parandada (12). Teatises „Talust taldrikule“ tunnistatakse vajadust tagada, et tervislikud ja kestlikud valikud oleksid tarbijate jaoks kõige lihtsamad (st laialdaselt kättesaadavad ja kõigile taskukohased), ning nenditakse, et toidukeskkond kujundab inimeste valikuid. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Strateegia „Talust taldrikule“ võib pakkuda ainulaadset võimalust toidukeskkonna ümberkujundamiseks, milleks on vaja viia omavahel kooskõlla mitmed erinevad poliitikameetmed pakkumise ja nõudluse poolel ning ELi, riigi ja kohalikul tasandil, sealhulgas: i) regulatiivsete meetmete abil ebatervisliku toitumise turunduse ja reklaamiga võitlemiseks; ii) kasutajasõbraliku, usaldusväärse ja sõltumatu toitumisalase tarbijateabe tagamiseks; iii) tervisliku hinnapoliitika kehtestamiseks; iv) kestliku avaliku toiduhanke toetamiseks; v) toodete (ümber)kujundamise innustamiseks; vi) tervisliku jaemüügi-, restorani-, linna- ja koolikeskkonna loomiseks ning vii) tarbijate harimisse investeerimiseks. Neid samme peavad täiendama sotsiaalpoliitilised meetmed, millega tagatakse madala sissetulekuga ja ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmadele parem juurdepääs tervislikule ja kestlikule toitumisele. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Teatises „Talust taldrikule“ ja asjaomases tegevuskavas ei ole aga välja toodud terviklikke meetmeid nendes poliitikavaldkondades ning neis tuginetakse käitumisjuhenditele, lubadustele ja muudele isereguleerimise vahenditele (13), mis ei ole seni tõhusaks osutunud. Kiiduväärt on Euroopa Komisjoni kava anda liikmesriikidele (ÜPP strateegiakava raames) soovitusi selle kohta, kuidas saavutada ÜPP ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärgid, sh rahvatervise eesmärgid. Toitumisalased meetmed ei tohi siiski olla vabatahtlikud. ÜPP strateegiakavade heakskiitmine peaks sõltuma liikmesriikide vastuvõetavatest terviklikest toidukeskkonna ümberkujundamise kavadest, mis seovad tervisliku ja kestliku toidutootmise nende toodete jaoks uute turgude loomisega. See oleks ka kooskõlas komisjoni püüdlusega edendada mahetoidu tootmist ja tarbimist. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Seoses usaldusväärse toitumisalase teabe ja juhiste esitamisega kutsus komitee üles koostama uued jätkusuutliku toitumise suunised, milles võetakse arvesse kultuurilisi ja geograafilisi erinevusi liikmesriikide vahel ja sees. Jätkusuutliku toitumise suunised aitaksid luua selgema suuna põllumajandusettevõtete, töötlejate, jaesektori ja toitlustusettevõtete jaoks ning põllumajanduslik toidutööstus saaks uuest raamistikust kasu, et toota, töödelda, turustada ja müüa tervislikumat ja jätkusuutlikumat toitu õiglasema hinnaga (14). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Õiglane toiduainete tarneahel õiglaste hindadega

| 4.2.1. | Komitee on juba kutsunud üles keelama kõiki ebaausaid kaubandustavasid (15). Toiduainete tarneahel on ebaausate kaubandustavade suhtes eriti haavatav, sest väikeste ja suurte ettevõtjate ning pikaajaliste kohustustega tootjate ja paindlikumate pakkujate vahel valitseb suur ebavõrdsus. Regulatiivne lähenemisviis ning mõjusate ja tugevate jõustamismehhanismidega õigusraamistik on viis, kuidas ebaausate kaubandustavadega saab ELi tasandil tõhusalt tegeleda. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Teatises „Talust taldrikule“ tunnistatakse õigusega põllumajandustootjate ja toiduainete tarneahela töötajate (sh need, kes töötavad ebakindlates tingimustes) elutähtsat tööd ja vajadust tagada nende tervis ja ohutus kooskõlas Euroopa sotsiaalsete õiguste sambast tulenevate kohustustega. Komiteel on siiski kahju, et sellele ei ole tegevuskavas lisatud konkreetseid samme. Lisaks peab komitee kahetsusväärseks seda, et puudub seos õiglaste tingimuste ja õiglaste toiduhindade vahel, ning on seisukohal, et õiglased toiduhinnad (mis kajastavad tootmise tegelikke kulusid keskkonnale ja ühiskonnale) on ainus viis saavutada pikas perspektiivis kestlikud ja õiglased toidusüsteemid. Praegu teenivad suurimat kasumit suured jaeettevõtjad ja rahvusvahelised töötlejad, samas kui on põllumajandustootja hinnad liiga madalad, et tagada põllumajandustootjatele elatusvahendid ja mõistlikud töötingimused ja sageli ei kata need isegi tootmiskulusid. ELi toiduainete tarneahelast põllumajandustootjatele mineva väärtuse osakaal on langenud 31 %-lt 1995. aastal 24 %-ni 2005. aastal (16) ning viimati hinnati selle suuruseks umbes 21 % (17). Põllumajandustootja hindade alanemine on olnud võimalik ELi konkurentsiõiguse kitsa tõlgendamise tõttu, mille kohaselt on tarbija heaolu võrdsustatud võimalikult madala hinnaga. Seda tuleb muuta, sealhulgas ELi aluslepingutes. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Strateegia „Talust taldrikule“ raames peaksid EL ja liikmesriigid võtma kõikehõlmavaid meetmeid tagamaks, et põllumajandustootja hinnad jäävad tootmiskuludest kõrgemale ning et tervislik ja kestlik toitumine muutub suhteliselt paremini kättesaadavaks ja taskukohasemaks. Selleks on vaja kasutada ära kõik avaliku halduse instrumendid alates tugevatest fiskaalmeetmetest kuni teabepõhiste lähenemisviisideni, et muuta tegelikud kulud nähtavaks ning võtta tegelike kulude arvutamiseks kasutusele parimad tekkivad meetodid (18). Komitee kordab, et kestlikku toitumist käsitlevasse haridusse tuleb investeerida juba varasest noorusest peale, et aidata noortel toidu väärtust ja õiglasi hindu hinnata. Erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavatele rühmadele, eriti eakatele ja väikese sissetulekuga inimestele. Uurida tuleks ka märgistuse uusi vorme, mis näitavad põllumajandustootjatele mineva väärtuse osakaalu. Kõik hindu mõjutavad sammud tuleb hoolikalt järjestada, et vältida kiireid muutusi, ning sellega peab kaasnema madala sissetulekuga peredele avalduva mõju jälgimine (19), et tagada neile poliitilise sekkumise tulemusena parem (mitte halvem) juurdepääs tervislikule toitumisele. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Taluturud, kogukonna toetatud põllumajandus, tarbijaühistud ja muud lühikese tarneahela algatused pakuvad põllumajandustootjatele olulisi võimalusi suurendada lisandväärtust ja saada õiglast hinda. See puudutab eelkõige neid, kes tegelevad mahepõllundusega või kasutavad muid keskkonnahoidlikke meetodeid, mille puhul märgistust ei ka. Sageli osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes juurutavad toidu kohaliku haldamise süsteeme, mis ühendavad erinevaid asjaosalisi ja soodustavad kohalike toodete kasutamist toitlustusteenuse osutamisel. Komitee peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole selles osas järginud komitee varasemaid arvamusi. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Selline ümberpaigutamine aitab luua töökohti ja parandada kohalikku dünaamikat. Samuti suurendab see vastupanuvõimet, nagu näitab reaktsioon COVID-19 pandeemiale tarneahela kõigil tasanditel (tootjad, töötlejad ja jaemüüjad). Nii näiteks on tarbijaühistud maapiirkondades tavaliselt viimased püsima jäävad ettevõtjad. Tarbijate jaoks on lühikesed tarneahelad värskete ja kvaliteetsete toodete allikas, mis on rikas ajaloo ja inimsuhete poolest, ning viis tekitada huvi toidu väärtuse ning selle kohta teadmiste omandamise vastu, samuti taastavad need usalduse toidusüsteemidesse (20). Solidaarsuspõhistel koostööalgatustel on oluline osa ka koolide jaoks õppematerjalide koostamisel ning jõulisel teadlikkuse suurendamisel, et võidelda toidu raiskamise ja rasvumisega eelkõige laste hulgas. Kuigi teatises „Talust taldrikule“ tunnistatakse lühikese tarneahela eeliseid, on nende ahelate edasiarendamiseks vaja konkreetseid meetmeid ja rahalisi vahendeid (sh ÜPP strateegiakavades) ning kogu ELis tuleb kõrvaldada kõik nende arengut pärssivad takistused. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Strateegia „Talust taldrikule“ välismõõtme tugevdamine

| 4.3.1. | Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke ei saavutata, kui ELi kaubanduspoliitika ei muutu. Teatis „Talust taldrikule“ ja asjaomane tegevuskava hõlmavad olulisi samme ELi kahepoolsete vabakaubanduslepingute kestlikkuse sätete tugevdamiseks ja nende eeskirjade jõustamiseks. Prantsusmaa ja Madalmaade ametivõimud on aga märkinud (21), et rahvusvaheliste lepingute järgimise tagamiseks ning kestlikkusega seotud kohustuste rikkumistest teatamise ja neile reageerimise menetluste tõhustamisel on võimalik rohkem ära teha. Lisaks julgustab komitee ELi tagama sooduskaubanduslepingutes standardite tõelist vastastikkust, esmajoones seoses heaolu, kestlikkuse ja nn talust taldrikule protsessi jälgitavusega, tuginema mõningatele hiljutiste kahepoolsete sätetega saavutatud tulemustele ja neid süvalaiendama (22). Süsinikdioksiidi piirimaks, mis on missioonikirjaga tehtud ülesandeks Euroopa rohelise kokkuleppe eest vastutavale juhtiva asepresidendi kandidaadile (23), jääb oluliseks, et vältida ELi põllumajandustootjate ja toiduettevõtjate kahjustamist importimisega riikidest, kus kliimamuutuste leevendamist ei võeta tõsiselt. Vaikimine süsinikdioksiidi piirimaksu, CO2 heite maksustamine ja impordi kasvuhoonegaaside jälgimise osas on seepärast kahetsusväärne ning õõnestab tõsiselt strateegia „Talust taldrikule“ ja rohelise kokkuleppe eesmärke. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Teatises „Talust taldrikule“ ei tunnistata ELi ekspordi mõju arenguriikide väiketootjatele ega ELis asuvatele hargmaiste ettevõtjate rolli mittesäästvate tavade kasutamisel kogu maailmas. Uus jõustamissuutlikkus tuleb esmajoones suunata ELis asuvatele ettevõtjatele, kes peavad vastutama selle eest, et nende tarneahelad ei osale metsade hävitamises, maa hõivamises ja õiguste rikkumises. Seepärast kiidab komitee heaks õigusküsimuste voliniku Didier Reyndersi võetud kohustuse kehtestada ELi ettevõtjate jaoks siduvad inimõiguste ja keskkonnaga seotud hoolsuskohustuse nõuded ning kutsub üles kaaluma strateegiasse „Talust taldrikule“ täiendavate sektoripõhiste meetmete lisamist. Euroopa Parlament on märkinud (24), et hoolsuskohustust on eriti kiiresti tarvis selliste ettevõtjate jaoks, kes tegutsevad metsa ohustavate kaupade tarneahelates (nt veiseliha, soja, palmiõli). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Kõige tähtsam on see, et strateegias „Talust taldrikule“ ei võeta arvesse globaalsete põllumajandustusturgude ringlevat toimimist ja vastastikust mõju, mida kaubandusmahud avaldavad nii importivale kui eksportivale riigile. See kujutab endast otsustava tähtsusega võimalust seada uuesti ELi väliseesmärgid, mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni teatises „Kaubandus kõigi jaoks“ esitatud eesmärkidega (25). Teatises „Talust taldrikule“ puudub sellekohane pika perspektiivi mõttearendus. Vabakaubanduslepingud soodustavad jätkuvalt mittesäästva tarbimise kasvu, millel on kolmandatele riikidele tohutu keskkonnamõju, iseäranis raadamise mõistes (26). Oluline on seada kahtluse alla pidevalt kasvavad kaubandusmahud kui ELi poliitika ülim eesmärk (eelkõige suure kasvuhoonegaaside heitega sektorites ja strateegilistes sektorites, mis vajavad pärast COVID-19 pandeemiat erinevaid kindlaid tarneahelaid). Oluline on ka leida uusi viise standardite karmistamiseks, kestlike tavade edendamiseks ja selle tagamiseks, et väikepõllumajandustootjad ELis ja arenguriikides saavad rakendada kestliku tootmise uusi võimalusi. Nende kaalutluste poole tuleb püüelda pigem rahvusvahelistel foorumitel, nt ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee ja codex alimentarius, mitte piirduda kahepoolsete läbirääkimistega, kus põllumajandustootjate ja kodanikuühiskonna osalemine on piiratud, valitseb märkimisväärne jõupositsioonide erinevus ja lõppeesmärgiks jääb kaubanduse liberaliseerimine. Lähtepunktiks võib olla kestlike toidusüsteemide jaoks kavandatud õigusraamistik. Esmajoones tuleb selles esitada selge kestlike toidusüsteemide määratlus, mis on kooskõlas ELi olemasolevate keskkonnasäästlikkuse määratlustega (27). |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Põllumajandustootjate toetamine üleminekul vastupidavatele, ja mitmekesistele agroökoloogia süsteemidele

| 4.4.1. | Teatis „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia sisaldavad olulisi samme pinnase ja agroökosüsteemide taastamiseks ja kaitsmiseks, esmajoones eesmärgid, et põllumajandusmaal tuleb taastada väga mitmekesised maastikuelemendid (10 % põllumajandusmaast) ja viljeleda mahepõllundust (25 % põllumajandusmaast). Siiski tuleks arvesse võtta eri liikmesriikide lähtepositsiooni. Teatises „Talust taldrikule“ ei käsitleta maa säästva majandamise ja maale juurdepääsu küsimusi. See on väga suur puudujääk, sest see kujutab endast üht peamist takistust põllumajanduses tegutsevate inimeste põlvkonnavahetusele, ilma milleta kaob ELi kestliku ja produktiivse põllumajanduse alus. Komitee on teinud ettepaneku töötada välja ELi raamistik toidutootmise seisukohalt väärtusliku põllumaa kaitsmiseks liikmesriikides (28). Need kiiduväärt eesmärgid vajaksid siiski piisavat rahalist toetust, mida praegustes eelarveettepanekutes kavandatud ei ole. Samuti ei anta teatises juhiseid selle kohta, kuidas mahepõllumajanduslike toodete nõudlust veelgi suurendada. Maastikuelementide eesmärk on mõne põllumajandustootja jaoks väga kulukas. Komitee kutsub üles koostama mõjuhinnangu selle eesmärgi elluviimise kohta. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komitee on seisukohal, et agroökoloogia on tulevikusuund, mille poole Euroopa põllumajandus peaks püüdlema (29), ning selleks on vaja paradigma muutust, mis edendab bioloogilist mitmekesisust igal tasandil (liigid, põllumajandusettevõtjad, maastikud ja elatusvahendid). Teaduse, tehnika ja sotsiaalse liikumisema näeb agroökoloogia toidusüsteemi tervikuna ja selle eesmärk on tuua tootjad oma keskkonnale lähemale, säilitades ja isegi taastades agro-öko-sotsiaalsüsteemi keerukuse ja rikkuse. Teatises „Talust taldrikule“ on aga endiselt agroökoloogiat käsitletud nišivalikuna, mida tuleb toetada muude valikute hulgas teaduspoliitika ja ÜPP ökokavade kaudu. Seepärast ei jõuta teatises vajaduseni kogu ELi põllumajandus ümber kujundada ja taasmitmekesistada, kuigi sellist muutust on vaja, et saavutada nimetatud strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgid (sh taimekaitsevahendite, väetiste ja antibiootikumide kasutuse vähendamise eesmärgid). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee kutsub lisaks eespool kirjeldatud mahepõllumajanduse arendamisele üles lähemalt uurima ja edendama ka muid põllumajandusmeetodeid, mis suurendavad bioloogilist mitmekesisust ja vähendavad sisendite kasutamist. Selle alla võib kuuluda ka täppispõllundus, kusjuures siin tuleb arvesse võtta suuri investeerimiskulusid, mida paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ei suuda kanda. Ressursse, pinnast ja keskkonda säästvate põllumajandusliku tootmise viiside potentsiaali saab rakendada mulla-, väetamis-, taimekaitse- ja saagiandmete integreerimise kaudu, mis eeldab riiklikes andmebaasides sisalduvate andmete kättesaadavuse, liikuvuse ja kasutusmugavuse jms parandamist. Edendada tuleks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | COVID-19 valguses on nüüd pakilisemalt kui kunagi varem vaja ümber korraldada kariloomade sektor, et väheneks selle haavatavus ja mõju töötajatele, keskkonnale ja loomade heaolule. Strateegia „Talust taldrikule“ ei vasta siiski sellele väljakutsele absoluutselt. Ta peaks näiteks kirjeldama ja hõlmama samme, mille abil vähendada sõltuvust imporditud proteiinsöödast ja taasintegreerida kariloomad kombineeritud agroökoloogilistesse süsteemidesse. Näiteks filosofeeritakse Euroopas juba aastaid poliitiliselt nn Euroopa valgustrateegiast, kuid midagi ei ole toimunud. Strateegia „Talust taldrikule“ pakub ka liiga vähe ja liiga mittesiduvas sõnastuses. Komisjon ei mõtiskle üldse selle üle, mida paljukiidetud ringmajanduse põhimõte Euroopa põllumajanduse jaoks tähendaks. Komitee küsib näiteks, kuidas on ringmajanduse põhimõttega kooskõlas näiteks suured söödakogused, mida imporditakse Lõuna-Ameerikast, mis kannavad samuti süüd vihmametsade hävitava raadamise eest. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Teatis „Talust taldrikule“ ei sisalda piisavalt üksikasju selle kohta, kuidas põllumajandustootjaid uute tavade kasutuselevõtul toetatakse. Kuigi üleminekupõhised maksed ökokavade raames nõuavad ulatuslikke vahendeid uute eesmärkide saavutamiseks, on ÜPP maksete sissetulekutoetuse funktsioon elulise tähtsusega ja see jääb aastateks nii isegi siis, kui võetakse meetmeid, mis tagavad, et toiduainete hindades kajastuvad tegelikud kulud (vt punkt 4.2). Nõustamisteenused vajavad korralikke vahendeid, et toetada põllumajandustootjaid tootmise ulatuslikus ümberkorraldamises. Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide saavutamiseks ei tohi ÜPP eelarvet vähendada ega praegusele tasemele jätta, vaid seda tuleks suurendada kooskõlas nende eesmärkidega. Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega seotud kulud ulatuvad praegusest programmitöö perioodist oluliselt kaugemale. Tuleks täpsustada, millised on rahalised nõudmised riikide tulevastele eelarvetele, et viia ellu Euroopa rohelise kokkuleppe meetmed ning saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid/näitajad. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Teatises „Talust taldrikule“ on õigusega märgitud vajadust võtta arvesse liikmesriikide erinevat stardipositsiooni. Tavad on väga erinevad, mis puudutab põllumajanduse intensiivsust hektari kohta, loomkoormust hektari kohta, taimekaitsevahendite, väetiste ja antibiootikumide kasutamist hektari ja looma kohta ning loomade heaolu. Iga Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ kehtestatud eesmärgi kohta tuleks läbi viia mõjuhindamine, võttes arvesse liikmesriikide erinevat olukorda. Komitee rõhutab siiski ka vajadust tagada liikmesriikidele võrdsed võimalused ja nõuab suuremat selgust selles, kuidas ja millises ajakavas käsitletakse erinevate standardite riski strateegia „Talust taldrikule“ ja ÜPP strateegiakavade rakendamise kaudu. Komitee on seisukohal, et kohandatud lähenemisviise tuleks kohaldada ülemineku kiirusele, kuid mitte lõppeesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

4.4.6.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  „COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions“ („COVID-19 ja toidusüsteemide kriis: sümptomid, põhjused ja võimalikud lahendused“). Kestlike toidusüsteemide rahvusvahelise eksperdirühma (IPES-Food) avaldus, aprill 2020.

1

(2)  „Selleks et terviklik ELi toidupoliitika oleks Euroopa tarbijate seisukohalt tõeliselt asjakohane, on pakkumise poolelt vaadates määrav tähtsus sellel, et ELis kestlikult toodetud toit oleks konkurentsivõimeline. See tähendab, et Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse sektor on võimeline tarnima tarbijatele toitu hinnaga, mis sisaldab lisakulusid tulenevalt sellistest kriteeriumidest nagu jätkusuutlikkus, loomade heaolu, toiduohutus ja toitumine, aga ka õiglane tulu põllumajandustootjatele, ning samas säilitab oma positsiooni valdava enamuse tarbijate eelisvalikuna.“ Arvamus teemal „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“, punkt 5.8 (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).

2

(3)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 18.

3

(4)  Vt joonealune märkus 3.

4

(5)  „Towards a Common Food Policy for the European Union“ („ELi ühise toidupoliitika suunas“), Brüssel, IPES Food, 2019.

5

(6)  Tervikliku strateegia olulised erieesmärgid ja meetmete liigid, mida on vaja nende saavutamiseks, on täpsemalt nimetatud allpool, tuginedes komitee koostatud arvamustele.

6

(7)  Üks erand strateegias „Talust taldrikule“ on viide tervislike ja kestlike toiduvalikute saavutamisele – kuigi see on tulemustele suunatud eesmärk, nähakse seda väga olulisena pigem tarbijate jaoks, mitte ei rõhutata vajadust tegeleda sellega kogu ahela piires.

7

(8)  Vt joonealune märkus 3.

8

(9)  Nimetatud uus organ toimiks platvormina, mida hoiavad käigus olemasolevad institutsioonid.

9

(10)  Paljudes piirkondades on algamas protsessid, mille eesmärk on taasühendada linnad nende läheduses asuvate toidutootmispiirkondadega (nt Milano Itaalias, Montpellier Prantsusmaal, Gent, Brüssel ja Liege Belgias ning Toronto Kanadas) ning on tõenäoline, et need hakkavad COVID-19 tõttu kiirenema.

10

(11)  „COVID-19 and the crisis in food systems: Symptoms, causes, and potential solutions“ („COVID-19 ja toidusüsteemide kriis: sümptomid, põhjused ja võimalikud lahendused“). Kestlike toidusüsteemide rahvusvahelise eksperdirühma (IPES-Food) avaldus, aprill 2020.

11

(12)  ELT C 190, 5.6.2019, lk 9.

12

(13)  Teatises „Talust taldrikule“ on märgitud, et Euroopa Komisjon „soovib, et toidukäitlemisettevõtted ja -organisatsioonid kohustuksid võtma konkreetsed tervislikkust ja kestlikkust tagavaid meetmeid“.

13

(14)  Vt joonealune märkus 12.

14

(15)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 165.

15

(16)  Euroopa Parlamendi raport põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas, 2009/2237(INI), 2009, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-0225&language=ET.

16

(17)  Euroopa Parlament, parlamendi küsimused – hr Hogani komisjoni nimel antud vastus, 27. veebruar 2015, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2015-000521-ASW_EN.html?redirect.

17

(18)  http://www.fao.org/nr/sustainability/full-cost-accounting/.

18

(19)  Vt joonealune märkus 12.

19

(20)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 65.

20

(21)  „Non-paper from the Netherlands and France authorities on trade, social economic effects and sustainable development“ (Madalmaade ja Prantsusmaa ametiasutuste mitteametlik dokument kaubanduse, sotsiaal-majandusliku mõju ja kestliku arengu kohta).

21

(22)  Näiteks muudeti ELi ja Mercosuri kaubanduslepinguga munade tollimaksuvaba juurdepääs ELi turgudele esmakordselt sõltuvaks ELi kanade heaolu standardite järgimisest: https://www.theguardian.com/environment/2019/oct/02/eu-imposes-hen-welfare-standards-on-egg-imports-for-first-time.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf?fbclid=IwAR3MP8zmxW1jBVJhtBUtP2PKkEct5ibFjKVJTCoaxgRX6thxcdsylXhTPIk.

23

(24)  Euroopa Parlamendi 11. septembri 2018. aasta resolutsioon loodusvarade läbipaistva ja vastutustundliku majandamise ning metsade kohta arenguriikides, 2018/2003(INI).

24

(25)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

25

(26)  https://ec.europa.eu/environment/forests/impact_deforestation.htm.

26

(27)  See määratlus võib lähtuda Euroopa Komisjoni kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskavas sätestatud keskkonnasäästlikkuse määratlusest ja olla sellega vastavuses.

27

(28)  „Maa kasutamine toiduainete jätkusuutlikuks tootmiseks ning ökosüsteemi teenusteks“ (ELT C 81, 2.3.2018, lk 72).

28

(29)  Vt joonealune märkus 20.

29

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/276 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/276

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ Ukrainas teraviljaseemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ning Ukrainas kasvatatud teraviljaseemne samaväärsuse osas“

(COM(2020) 137 final – 2020/0053 (COD))

(2020/C 429/35)

| Üksikraportöör: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |

Üksikraportöör:

Arnold PUECH d’ALISSAC

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 17.4.2020
  Euroopa Parlament, 16.4.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 29.6.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 213/1/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 17.4.2020

Euroopa Parlament, 16.4.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

29.6.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

213/1/4

1.   Taust ja komisjoni ettepanek

| 1.1. | Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ (1) on sätestatud, et seemnepõldude tunnustamise ja teatavat liiki seemne tootmiseks kasvatatavate seemnekultuuride seisukohast peetakse teatavaid ELi mittekuuluvaid riike samaväärseteks (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Neis riikides koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevate eeskirjadega antakse seemne omaduste osas ning seemne katsetamise, sordiehtsuse tagamise, märgistamise ja kontrolli korra osas samad tagatised nagu Euroopa Liidus koristatud ja kontrollitud seemet käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ukraina ei kuulu otsuses 2003/17/EÜ loetletud kolmandate riikide hulka, seepärast ei ole praegu võimalik Ukrainas koristatud teraviljaseemet liitu importida. Ukraina on esitanud komisjonile taotluse, milles soovitakse, et sealne teraviljaseeme oleks hõlmatud nõukogu otsusega 2003/17/EÜ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pärast kõnealuse taotluse saamist hindas komisjon Ukrainas kohaldatavaid õigusakte ning auditeeris Ukrainas teraviljaseemne põldtunnustamiste ja seemne sertifitseerimise süsteeme. Selle põhjal järeldati, et kehtivad nõuded ja süsteem on liidu omadega samaväärsed ning nende alusel tagatakse samasugune usaldustase nagu liidu süsteemiga. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Seega teeb Euroopa Komisjon ettepaneku tunnustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetava otsusega Ukrainast pärit seemne samaväärsust ELis koristatud, kasvatatud ja kontrollitud teraviljaseemnega. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Järeldused ja soovitused

| 2.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teadmiseks positiivsed tulemused, mille andis audit, mille komisjon korraldas otsuse 2003/17/EÜ II lisas esitatud nõuete kohaselt Ukrainas, et tunnistada teraviljaseemnete sertifitseerimise valdkonnas kehtivate õigusaktide ja ametlike kontrollide samaväärsust. Komitee nendib siiski, et auditiaruandes märgitakse, et teatavad standardid ei ole täielikult kooskõlas ELi nõuetega, eelkõige need, mis puudutavad sertifitseeritud sorgoseemnete isoleerimiskaugust, mille standardid on madalamad, hübriidmaisi seemnete kasvatamiseks kasutatavate vanemliinide sordipuhtust ja sertifitseeritud maisiseemnete puhul muude liikide seemnete sisaldust. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kooskõlas oma varasemate selleteemaliste arvamustega (3) toetab komitee kõnealust seadusandlikku ettepanekut, ent teeb ettepaneku lükata selle kohaldamine edasi seni, kuni EL saab pärast järelkontrolle tagatised selle kohta, et auditiaruandes tuvastatud puudused on korrigeeritud, et Ukraina tootmisstandardid on nüüd Euroopa nõuetega rangelt kooskõlas, et ei esine kõlvatut konkurentsi ning et on välistatud mis tahes kahjulik mõju keskkonnale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee nõustub sellega, et samaväärsuse tunnistamisest võib olla kasu Ukrainas tegutsevatel ELi seemnefirmadel, samuti võimalikel importijatel, kes impordiksid neist riikidest pärit seemet, ning ELi põllumajandustootjatel, kellele oleks kättesaadav mitmekesisem seemnevalik, kuid impordi jaoks tuleb kehtestada peegelkontrolli süsteem ning tagada sama tarbijakaitse tase.
  Konkurentsikontrolle tuleb teostada mõlemal poolel, et vältida kaubandustingimuste moonutamist ELi territooriumil tegutsevate Euroopa organisatsioonide jaoks. |
| --- | --- |

2.3.

Konkurentsikontrolle tuleb teostada mõlemal poolel, et vältida kaubandustingimuste moonutamist ELi territooriumil tegutsevate Euroopa organisatsioonide jaoks.

| 2.4. | Komitee rõhutab siiski teatavaid tehnilisi aspekte seoses erinevate seemnekasvatusmeetoditega Ukrainas ja Euroopa Liidus, eelkõige mis puudutab taimekaitsevahendite kättesaadavust. Ukraina tootjatel on nimelt juurdepääs suuremale hulgale taimekaitsevahenditele kui ELi tootjatel, samuti võivad nad kasutada teatavaid ELis keelatud molekule. Need erinevused moonutavad konkurentsi ja toovad kaasa ELi tervishoiu- ja keskkonnastandarditele mittevastavate toodete võimaliku sisenemise Euroopa Liidu territooriumile. Kõige märkimisväärsemaks erinevuseks on juurdepääs sellistele umbrohutõrjeks kasutatavatele toimeainetele nagu atrasiin (ELis keelatud alates 2003. aastast) või atsetokloor (ELis keelatud alates 2012. aastast). Jättes kõrvale tervisemõju, annab juurdepääs nendele ainetele, mida iseloomustab lai tõrjespekter, püsiv mõju, suur tehniline tõhusus umbrohu suhtes ja väiksed kulud, Ukraina tootjatele kindla konkurentsieelise. Kahjuritõrje valdkonnas on Ukraina tootjatel endiselt võimalik kasutada neonikotinoidide rühma kuuluvaid toimeaineid, millest mõned on ELis keelatud, näiteks klotianidiin, tiametoksaam või peatselt tiaklopriid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa rohelise kokkuleppe kohaselt on vaja kaitsta, säilitada ja suurendada ELi looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaohtude eest. Seetõttu on oluline, et Ukraina lõpetaks tingimusteta seemnete tootmiseks selliste keemiatoodete kasutamise, mille kasutamise on EL oma territooriumil keelustanud. Ukraina peab järgima liiduga samaväärseid nõudeid, võtma kohustuse täita täielikult kõiki Pariisi kokkuleppe tingimusi ja võimaldama sõlmitud kokkulepete iga-aastast hindamist. Erinevused ei tohi püsida ega veelgi suureneda. Vastasel juhul ei ole võimalik lubada seemneid ELi turule. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee on võtnud teadmiseks komisjoni seisukoha, mille kohaselt on kõnealuste toodete sertifitseerimismenetluste tunnustamine tehniline meede. Arvestades eelöeldut ja asjaolu, et ELi turu avamisel kolmandatest riikidest pärit toodetele on majanduslik ja sotsiaalne mõju, soovitab komitee komisjonil viia enne otsuse langetamist läbi mõjuhinnang kontrollimaks, et kõnealune meede ei mõjuta Euroopa tootjaid (aretajaid ja seemneettevõtjaid) ja eelkõige mikro- ja väikeettevõtjaid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Selle mõjuhinnangu põhjal ja kuna kehtiv vabakaubandusleping Ukrainaga ei võimalda tagada õiglast kaubandust võrreldavate maksu-, sotsiaal- ja keskkonnastandarditega, on ebaausa kaubanduse vältimiseks vaja kõigepealt läbi vaadata vabakaubandusleping ja Euroopa kaubanduspoliitika üldisemalt. Euroopa Komisjon kavandabki sellist läbivaatamist oma 16. juunil välja kuulutatud teatisega, milles uuritakse põhjalikult ELi kaubanduspoliitikat ja algatatakse avalik konsultatsioon. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ukraina ja ELi vahel on see eriti asjakohane maisiseemne sektoris, kuna toodangu tehasehind on Ukrainas palju väiksem (erinevus Prantsusmaa tootmiskuludega oli 2019. aastal hinnanguliselt 26 %). Nende otsuste kombineerimine seaks küsimuse alla Euroopa maisiseemnearetuse tasuvuse. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | COVID-19 kriisist saadud õppetundide kontekstis ei ole sõltuvus kolmandatest riikidest toiduainetega sõltumatu varustamise seisukohalt strateegilises sektoris vastuvõetav ning sellega tuleks tegeleda varases etapis. |
| --- | --- |

2.9.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10.

1

(2)  Vastavalt nõukogu direktiividele 66/401/EMÜ (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298), 66/402/EMÜ (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309), 2002/54/EÜ (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12) ja 2002/57/EÜ (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

2

(3)  ELT C 74, 23.3.2005, lk 55, ELT C 351, 15.11.2012, lk 92.

3

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/279 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/279

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/833, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed“

[COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)]

(2020/C 429/36)

| Raportöör: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportöör:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 17.6.2020
  nõukogu, 8.6.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 8.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 17.6.2020

nõukogu, 8.6.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

8.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kordab oma arvamuses 2018/05155 (1) esitatud seisukohta määruse ettepaneku kohta. Arvamuses esitatud järeldused ja soovitused olid samad, mida allpool üksikasjalikult kirjeldatakse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab oluliseks võtta Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) vastuvõetud kaitse- ja kontrollimeetmed üle ELi õigusesse, et saavutada nende ühetaoline ja tõhus rakendamine ELis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sellegipoolest leiab komitee, et esitatud ettepanekuga ei looda tõhusat mehhanismi NAFO vastuvõetud meetmete ülevõtmiseks ega lahendata nende meetmete iga-aastase ajakohastamise vajaduse probleemi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab tõhusamat ja lihtsamat mehhanismi ning teeb seega ettepaneku koostada määrus ja lisada sellesse üksainus artikkel, millega kohustatakse Euroopa Liitu kohaldama NAFO meetmeid oma laevastikule. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab riski, mis kaasneb sellise delegeeritud õigusaktide süsteemi loomisega, mis annaks komisjonile volituse võtta õigusakte vastu ilma tavapäraste menetlusteta. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 2.1. | Ettepaneku peamine eesmärk on võtta liidu õigusesse üle Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni 2019. aasta septembris toimunud 41. aastakoosolekul vastu võetud kaitse- ja rakendusmeetmete muudatused. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tehakse ettepanek teha tehnilisi muudatusi seoses saagi- ja püügikoormuspiirangute, püügikeeldude, pardal hoitava saagi, võrgusilma suuruse ning püügi- ja toodangupäevikute sõnastusega. Lisatakse ka täiendavad kontrollikohustused ja lihtsustatakse igakuiseid püügiaruandeid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lisaks hõlmab ettepanek mitut redaktsioonilist parandust süvalesta, toodangupäeviku ja rikkumismenetluste osas ning viiteid organisatsiooni veebisaidile kalalaevade kontrolli ja järelevalve kohta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Muud kavandatud meetmed on seotud mõõdikute kasutamise selgitamisega ning haide kaitse ja nende varude majandamisega, tehes ettepaneku keelustada Atlandi polaarhai sihtpüük ja vähendada selle liigi kaaspüüki. Samuti selgitatakse prahilepinguid käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanekuga delegeeritakse komisjonile volitused muuta kaitse- ja kontrollisätteid, mis on seotud tehniliste küsimustega, nagu võrgusilma suurus, sorteerimisvõred või -restid ja kinnitusketid hariliku süvameregarneeli püügil ning põhjalähedase püügi keelualad. Kõige selle eesmärk on võtta sujuvalt ja lihtsalt ELi õigusesse üle võimalikud tulevased NAFO raames heaks kiidetavad muudatused kõnealustes kaitse- ja kontrollimeetmetes. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ettepanekuga muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/833 (2). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee peab vajalikuks võtta ELi õigusesse üle NAFO viimasel aastakoosolekul vastu võetud kaitse- ja kontrollimeetmed, et tagada nende ühetaoline kohaldamine ELis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee on siiski arvamusel, et selles ülevõtmismenetluses ikka veel ei järgita sujuvat mehhanismi, kuna kõnealustesse meetmetesse tehakse muudatusi igal aastal ja ELi bürokraatia on väga aeglane, mille tulemuseks on pidev ebakõla NAFO poolt vastu võetud eeskirjade ja ELi õigusnormide vahel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõnealust määruse ettepanekut analüüsitakse just seetõttu, et ei ole vastu võetud sujuvamat menetlust, mille kohta komitee tegi 2019. aastal ettepaneku ning mida toetasid liikmesriikide ametiasutused ja asjaomased sektorid. Tegemist oleks lihtsa, vaid ühest artiklist koosneva määrusega, millega kohustatakse Euroopa Liitu kohaldama igal aastal NAFO poolt vastu võetud eeskirju oma laevastikule. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee hoiatab, et kuna praeguses menetluses on õigusnormid üksteisega vastuolus, toob see kaasa õigusliku ebakindluse mitte ainult ettevõtjate, vaid ka ametiasutuste endi jaoks. See moonutab ka meetmete rakendamist kolmandate riikide laevastike suhtes. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et delegeeritud õigusaktide süsteemi loomist hõlbustab ainult see, kui komisjonil võimaldatakse kehtestada eeskirju ilma tavapäraseid menetlusi järgimata. |
| --- | --- |

3.5.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonna kaitse- ja kontrollimeetmed“ (ELT C 159, 10.5.2019, lk 60).

1

(2)  ELT L 141, 28.5.2019, lk 1.

2

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/281 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/281

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „5G turvaline kasutuselevõtt ELis: ELi meetmepaketi rakendamine““

[COM(2020) 50 final]

(2020/C 429/37)

| Raportöör: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Dumitru FORNEA |

Raportöör:

Alberto MAZZOLA

Kaasraportöör:

Dumitru FORNEA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 9.3.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.9.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 217/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 9.3.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.9.2020

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

217/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni algatust kontrollida, kuidas liikmesriigid rakendavad ELi meetmepaketi järeldustes soovitatud strateegilisi, tehnilisi ja peamisi ohutusmeetmeid viienda põlvkonna ehk 5G-võrkude ökosüsteemi kasutusele võtmisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et 5G-rakenduste kasvava keerukuse ja mitmekesisuse tõttu (komisjon on 2025. aastaks seadnud järgmised ühenduvuse eesmärgid: koolidel, ülikoolidel, teaduskeskustel, haiglatel, suurematel avalike teenuste pakkujatel ja digitaalmahukatel ettevõtetel peaks olema võimalus laadida interneti kaudu andmeid alla või üles kiirusel 1 Gbit/s; linna- ja maapiirkondade kodumajapidamistel peaks olema juurdepääs ühendusele, mille allalaadimiskiirus on vähemalt 100 Mbit/s; linnapiirkondades, peamistel maanteedel ja raudteedel peaks olema alaline 5G-levi) peaksid nii 5G ökosüsteemi kontrollimine kui ka komisjoni pädevusse jäävad meetmed – tagada 5G-võrkude küberturvalisus ja 5G-väärtusahela mitmekesisus, tehniline standardimine ja sertifitseerimine, välismaised otseinvesteeringud ning kaubandus- ja konkurentsikaitse, avalike teenuste osutamise kohustus, hanked ja küberdiplomaatia – hõlmama geopoliitilist julgeolekut, taristu ja andmete turvalisust ning terviseohutust, lähtudes samal ajal ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõikest 1. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee arvates on oluline, et Euroopa 5G ökosüsteem tagaks andmetervikluse, konfidentsiaalsuse, juhtimis- ja käitamisvastutuse, turvalisuse, tarnimise paindlikkuse, riist- ja tarkvarakomponentide koostalitlusvõime, ühised tehnilised ja regulatiivsed standardid, teenuse järjepidevuse, voolu usaldusväärsuse ja andmekaitse, leviala kõigis, ka hõredalt asustatud piirkondades, selge suhtluse kasutajaga digitaalse turu aktiivse osalejana ja rahvusvahelise mitteioniseeriva kiirguse eest kaitsmise komisjoni juhiste aktiivse järgimise elanikkonna tervise kaitseks, vähendades samal ajal kiirgust nii palju kui võimalik. ICNIRP (rahvusvaheline mitteioniseeriva kiirguse eest kaitsmise komisjon) on ajakohastanud 1998. aasta suuniste raadiosageduslikku elektromagnetvälja käsitlevat osa. Käesolevas dokumendis esitatakse läbivaadatud suunised, mis kaitsevad inimesi elektromagnetväljadega kokkupuute eest vahemikus 100 kHz kuni 300 GHz. (Health Phys. 118(5):483–524; 2020–märts 2020.) ICNIRP (2020) on teinud mitmesuguseid muudatusi tagamaks, et uued tehnoloogiad, nagu 5G, ei saaks kahju tekitada, hoolimata meie praegustest ootustest. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub komisjoni üles jälgima rangelt 5G kasutuselevõtu ja tegeliku kasutamise edusamme ning kutsub liikmesriike üles protsessi veelgi kiirendama ja tagama vastutustundliku rakendamise, võttes arvesse kõiki turvalisuse ja ohutuse aspekte, sealhulgas aspekte seoses 5G-tehnoloogia mõjuga elanikkonna tervisele ja elus ökosüsteemidele, sotsiaalmajanduslikku ja konkurentsimõju, hariduse ja koolituse mõju, põhiõiguste austamise tagamist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee nõuab, et EL oleks järgmise põlvkonna turvalise digitaristuga 5G-mobiilsidetehnoloogia ülemaailmne liider ja et ELi digitaristu oleks Euroopa uue, moodsa tööstusstrateegia kindel tugipunkt mobiilsideühenduse radikaalse muutmise kaudu, omades tohutut arengupotentsiaali suurendada tootlikkust ning tugevdada majandust ja kodanikele pakutavaid teenuseid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eelkõige peab komitee oluliseks, et hinnataks tarnijate riskiprofiili ja kohaldataks kõrgeks hinnatava riskitasemega tarnijate suhtes sobilikke piiranguid – sealhulgas vajalikke erandeid riskide tulemuslikuks maandamiseks ja kohustuste määratlemiseks – selliste põhivarade puhul, mis on määratletud ELi koordineeritud riskihindamises kriitiliste ja tundlikena. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab hädavajalikuks, et Euroopa keskenduks keskpikas perspektiivis selle valdkonna autonoomiale ja iseseisvale toimetulekule ning toetaks suurel määral teadusuuringuid ja Euroopa ettevõtete paljusust. Komitee leiab, et on oluline suurendada ELi ressursse digitaalse teadus- ja arendustegevuse jaoks ning toetada ettevõtjate ja tarnijate investeeringuid uute tehniliste turvafunktsioonide väljatöötamiseks. Nende investeeringute kõrval on samal ajal vaja tagada turu võime tunnustada ja premeerida kõiki algatusi, mille eesmärk on süsteemide turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Oluline on tagada turvalisus kõigile liikmesriikidele ka teaduskeskuste paljususe kaudu ELi eri piirkondades: komitee toetab muuhulgas ettepanekut, et iga riigi jaoks oleks vähemalt kaks tarnijat, kellest vähemalt üks on Euroopas, et nii saaks tagada andmete poliitilise turvalisuse ja tervisega seotud piirangute järgimise. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee arvates tuleks rohkem rõhku panna kasutajatele, kodanikele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud vahenditele, mis on piiratud ja millel puudub tõhusus, lisaks sellele, et rõhutatakse õigeid meetmeid riikide reguleerivate asutuste volituste ja telekommunikatsioonioperaatorite rolli osas, eesmärgiga edendada tarbijate mõjuvõimu ja nii nende suutlikkust tugevdades muuta tarbijad turul proaktiivseteks osalejateks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu ning liikmesriikide valitsused ja parlamendid peavad pakkuma konsultatsioonide jaoks demokraatliku raamistiku, milles saaks avalikkusele tutvustada teaduslikke või tehnoloogilisi teemasid, õiguslikke tagatisi ja pädevate asutuste vastuseid kodanikuühiskonna küsimustele. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee soovitab tugevdada Euroopa tehnoloogiaalast diplomaatiat, et EL tagaks kaubandusele ja investeeringutele tasakaalustatumad vastastikused tingimused, eriti mis puudutab ettevõtete turulepääsu, toetusi, riigihankeid, tehnoloogiasiiret, tööstusomandit ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | 5G-võrkude turvalisus on kodanike ja ettevõtete ning kogu ELi ühtse turu ja tehnoloogilise sõltumatuse jaoks strateegilise tähtsusega küsimus. Juba 2013. aastal käivitas komisjon ELi juhtalgatuse, luues 5G avaliku ja erasektori partnerluse, et kiirendada 5G-tehnoloogiaga seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Arvestades, et 2025. aastal on 5G kogukasum hinnanguliselt üle 100 miljardi euro, on 5G peamine ressurss Euroopa konkureerimiseks maailmaturul ning 5G-võrgu küberturvalisus on ELi strateegilise autonoomia tagamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 5G-võrgud põhinevad praegusel neljanda põlvkonna (4G) võrgutehnoloogial ja kiudoptilisel taristul, nad pakuvad uut teenindusvõimsust ning muutuvad keskseks taristuks ja soodustavaks teguriks suurele osale liidu majandusest. Nii moodustavad 5G-võrgud siseturu toimimiseks ning elutähtsate majanduslike ja sotsiaalsete funktsioonide säilitamiseks ja haldamiseks vajalike laiaulatuslike teenuste selgroo, sh energia-, transpordi-, pangandus- ja tervishoiuteenused, põllumajandussüsteemid ja tööstuslik tootmine, levitamine ja tarbimine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Arvestades 5G-võrkude keskset rolli ELi majanduse ja ühiskonna digipöörde elluviimisel ning digiökosüsteemi aluseks olevate taristute omavahelist seotust ja riigiülesust ning asjaomaste ohtude piiriülesust, mõjutaksid kõik 5G-võrkudega seotud olulised nõrgad kohad ja/või ühes liikmesriigis toimuvad küberturvalisuse intsidendid liitu tervikuna. Seepärast tuleks ette näha meetmed, et toetada 5G-võrkude küberturvalisuse ühtlaselt kõrget taset. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2016. aastal võttis komisjon – algatuste raames, mille hulgas on esiteks teatis „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks“ (1) (2), samuti elektroonilise side seadustiku ja elektroonilise side (3) ja Euroopa reguleerivate asutuste ameti ülesannete reform (4), teatis „IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul“ (5) ning samuti meetmed internetiühenduse edendamiseks maapiirkondades (6) – vastu ELi 5G-tegevuskava (7), mida komitee positiivselt toetas (8), et tõhustada ELi jõupingutusi 5G-taristu ja -teenuste kasutuselevõtmiseks digitaalsel ühtsel turul, koostades suunised avaliku ja erasektori investeeringuteks 5G-taristusse ELis eesmärgiga käivitada aastal 2020 5G-kaubandusvõrgud. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisjoni soovituses (9) esiletoodud mõiste kohaselt on 5G-võrgud „kõigi selliste asjaomaste võrgutaristu elementide kogum, mida kasutatakse mobiil- ja traadita side tehnoloogiates täiustatud käitamisnäitajatega (näiteks ülisuur andmeedastuskiirus ja läbilaskevõime, lühikese latentsusajaga ühendused ning ülisuur töökindlus) ühenduvusteenuste ja lisaväärtusega teenuste jaoks või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks.“ |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Soovituses täpsustatakse, et komisjon toetab 5G-küberturvalisust käsitleva ELi lähenemisviisi rakendamist ning tegutseb liikmesriikide nõudmiste kohaselt, et tagada 5G-taristu ja -tarneahela turvalisus, võttes vajaduse korral selleks kasutusele oma käsutuses olevad vahendid:






  — | telekommunikatsiooni, multimeedia ja küberturvalisuse eeskirjad; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

telekommunikatsiooni, multimeedia ja küberturvalisuse eeskirjad;

| — | standardimise ja sertifitseerimise kooskõlastamine ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

standardimise ja sertifitseerimise kooskõlastamine ELi tasandil;

| — | raamistik välismaiste otseinvesteeringute kontrollimiseks, et kaitsta Euroopa 5G-tarneahelat; |
| --- | --- |

—

raamistik välismaiste otseinvesteeringute kontrollimiseks, et kaitsta Euroopa 5G-tarneahelat;

| — | kaubanduse kaitsevahendid; |
| --- | --- |

—

kaubanduse kaitsevahendid;

| — | konkurentsieeskirjad; |
| --- | --- |

—

konkurentsieeskirjad;

| — | riigihanked, tagades turvalisuse aspektide nõuetekohase arvestamise; |
| --- | --- |

—

riigihanked, tagades turvalisuse aspektide nõuetekohase arvestamise;

| — | ELi rahastamisprogrammid, tagades, et abisaajad järgivad asjakohaseid turvanõudeid. |
| --- | --- |

—

ELi rahastamisprogrammid, tagades, et abisaajad järgivad asjakohaseid turvanõudeid.

| 2.8. | 2019. aasta juulis esitasid liikmesriigid küberturvalisuse direktiivis (10) nõutud koostöörühmale (koosneb iga liikmesriigi esindajatest), Euroopa Komisjonile ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametile (ENISA) oma riiklike riskianalüüside tulemused, milles teavitati põhitegevustest, ohtudest ja nõrkadest kohtadest vastavalt standardile ISO/IEC 27005. Viimane on seotud 5G-taristuga ja peamiste riskistsenaariumitega, kirjeldades potentsiaalseid viise, kuidas ründajad saaksid ära kasutada mõne tegevuse teatud nõrkusi: nende riiklike hinnangute põhjal toimus hiljem koordineeritud hindamine ja loodi riskileevendamismeetmete pakett. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | 2019. aasta oktoobris esitas võrgu- ja infoturbe koostöörühm komisjoni ja ENISA toetusel aruande viienda põlvkonna ehk 5G-võrkude küberturvalisuse riskide koordineeritud hindamise kohta ELi tasandil. Hindamisel tuvastati mitmeid olulisi turvaprobleeme, mis puudutavad tarkvara, rakenduste ja teenuste peamisi tehnoloogilisi uuendusi, tarnijate rolli 5G-võrkude loomisel ja kasutamisel ning üksiktarnijast sõltuvuse määra:






  — | rohkem ründevõimalusi ja ründajate potentsiaalsete sissepääsupunktide arvu kasv; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

rohkem ründevõimalusi ja ründajate potentsiaalsete sissepääsupunktide arvu kasv;

| — | kõrgendatud tundlikkus 5G-võrkude uute arhitektuuriliste omaduste ja funktsioonide suhtes; |
| --- | --- |

—

kõrgendatud tundlikkus 5G-võrkude uute arhitektuuriliste omaduste ja funktsioonide suhtes;

| — | riskid, mis on seotud mobiilsidevõrgu operaatorite sõltuvusega tarnijatest, luues ründajatele uusi ründevõimalusi; |
| --- | --- |

—

riskid, mis on seotud mobiilsidevõrgu operaatorite sõltuvusega tarnijatest, luues ründajatele uusi ründevõimalusi;

| — | üksikute tarnijate riskiprofiili olulisus, arvestades võimalikku sekkumist väljastpoolt ELi; |
| --- | --- |

—

üksikute tarnijate riskiprofiili olulisus, arvestades võimalikku sekkumist väljastpoolt ELi;

| — | suurenenud riskid, mis tulenevad tugevast sõltuvusest tarnijatest võimalike tarnekatkestuste korral, mis on põhjustatud ärilistest või muudest pingetest; |
| --- | --- |

—

suurenenud riskid, mis tulenevad tugevast sõltuvusest tarnijatest võimalike tarnekatkestuste korral, mis on põhjustatud ärilistest või muudest pingetest;

| — | ohud võrkude kättesaadavusele ja terviklusele turvalisuse, konfidentsiaalsuse ja privaatsuse kaitse küsimustes. |
| --- | --- |

—

ohud võrkude kättesaadavusele ja terviklusele turvalisuse, konfidentsiaalsuse ja privaatsuse kaitse küsimustes.

| 2.10. | Kõik need probleemid loovad uue turvalisusparadigma, mistõttu tuleb ümber hinnata 5G-sektori ja selle ökosüsteemi suhtes praegu kohaldatav poliitika- ja turvalisusraamistik ning nõuda, et liikmesriigid võtaksid vajalikud leevendusmeetmed. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | 21. novembril 2019 avaldas ENISA aruande pealkirjaga „Threat Landscape for 5G Networks“, milles anti hinnang mobiilsidevõrkude viienda põlvkonnaga seotud ohtudele ja integreeriti ELi liikmesriikide aruanne. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | 29. jaanuaril 2020 avaldas võrgu- ja infoturbe koostöörühm dokumendi „Cybersecurity of 5G networks – EU toolbox of risk mitigating measures“ (11), kus esitati riskileevendamismeetmete pakett, et leevendada 5G-võrkude peamisi küberturvalisuse riske ja anda suunised meetmete valikul, mida tuleks riiklikes ja ELi leevendamiskavades esikohale seada. Samal päeval võttis komisjon vastu käesoleva arvamuse teemaks oleva teatise (12), milles toetatakse seda meetmepaketti. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | 5G-võrgu taristu peamised sidusrühmad on






  — | kodanikud, tarbijad ja 5G lõppkasutajad; |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

kodanikud, tarbijad ja 5G lõppkasutajad;

| — | mobiilsideoperaatorid: üksused, mis pakuvad kasutajatele mobiilside võrguteenuseid, hallates oma võrku kolmandate isikute abiga; |
| --- | --- |

—

mobiilsideoperaatorid: üksused, mis pakuvad kasutajatele mobiilside võrguteenuseid, hallates oma võrku kolmandate isikute abiga;

| — | mobiilsideoperaatori tarnijad: üksused, mis pakuvad mobiilsideoperaatoritele teenuseid või taristuid võrkude ehitamiseks ja/või haldamiseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad telekommunikatsiooniseadmete tootjad, muud kolmandast isikust tarnijad, näiteks pilvetaristu pakkujad, süsteemiintegraatorid, töövõtjad turva- ja hooldusvaldkonnas, andmeedastusseadmete tootjad; |
| --- | --- |

—

mobiilsideoperaatori tarnijad: üksused, mis pakuvad mobiilsideoperaatoritele teenuseid või taristuid võrkude ehitamiseks ja/või haldamiseks. Sellesse kategooriasse kuuluvad telekommunikatsiooniseadmete tootjad, muud kolmandast isikust tarnijad, näiteks pilvetaristu pakkujad, süsteemiintegraatorid, töövõtjad turva- ja hooldusvaldkonnas, andmeedastusseadmete tootjad;

| — | ühendatud seadmete tootjad ja nendega seotud teenuste pakkujad: üksused, mis pakuvad 5G-võrkudega (nt nutitelefonid, ühendatavad sõidukid, e-tervishoid) ühenduvaid esemeid või teenuseid ja seotud teenusekomponente, mis kuuluvad 5G-kontrollikavasse, nagu on määratletud teenuspõhises arhitektuuris või mobiilses servtöötluses; |
| --- | --- |

—

ühendatud seadmete tootjad ja nendega seotud teenuste pakkujad: üksused, mis pakuvad 5G-võrkudega (nt nutitelefonid, ühendatavad sõidukid, e-tervishoid) ühenduvaid esemeid või teenuseid ja seotud teenusekomponente, mis kuuluvad 5G-kontrollikavasse, nagu on määratletud teenuspõhises arhitektuuris või mobiilses servtöötluses;

| — | muud sidusrühmad, sealhulgas teenuste ja sisu pakkujad. |
| --- | --- |

—

muud sidusrühmad, sealhulgas teenuste ja sisu pakkujad.

Kõik need sidusrühmad on turvalisuse seisukohast olulised – nii aidates suurendada 5G-võrkude küberturvalisust, kuid samas ka olles võimalikeks sisenemispunktideks või rünnakute vahendajateks. Seetõttu on oluline hinnata riske, mis on seotud nende positsiooniga 5G ökosüsteemis.

| 2.14. | Peamised traditsioonilised ohukategooriad on seotud konfidentsiaalsuse, tervikluse ja kättesaadavuse ohustamisega. Täpsemalt on leitud, et mitmed 5G-võrke käsitlevad ohustsenaariumid puudutavad eelkõige järgmist:






  — | kohaliku või globaalse 5G-võrgu katkemine (kättesaadavus); |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

kohaliku või globaalse 5G-võrgu katkemine (kättesaadavus);

| — | andmeliikluse spionaaž 5G-võrgu taristus (konfidentsiaalsus); |
| --- | --- |

—

andmeliikluse spionaaž 5G-võrgu taristus (konfidentsiaalsus);

| — | andmeliikluse muutmine või marsruudi muutmine 5G-võrgu taristus (terviklus ja/või konfidentsiaalsus); |
| --- | --- |

—

andmeliikluse muutmine või marsruudi muutmine 5G-võrgu taristus (terviklus ja/või konfidentsiaalsus);

| — | muude digitaristute või infosüsteemide hävitamine või muutmine 5G-võrkude kaudu (terviklus ja/või kättesaadavus). |
| --- | --- |

—

muude digitaristute või infosüsteemide hävitamine või muutmine 5G-võrkude kaudu (terviklus ja/või kättesaadavus).

| 2.15. | Riike või nende toetatud osalejaid peetakse kõige tõsisemateks ja tõenäolisemateks ohuallikateks ja neilt tulevaid ohte ülimalt oluliseks, sest neil võivad olla motivatsioonid, kavatsused ja ennekõike võime korraldada püsivaid ja keerukaid rünnakuid 5G-võrkude turvalisuse vastu.
  Ehkki paljud neist nõrkustest ei ole 5G-võrkude spetsiifilised, suureneb nende arv ja olulisus 5G tulekul tõenäoliselt seetõttu, et tehnoloogia on keerukam ning majandus ja ühiskond tuginevad tulevikus 5G-taristule rohkem. |
| --- | --- |

2.15.

Ehkki paljud neist nõrkustest ei ole 5G-võrkude spetsiifilised, suureneb nende arv ja olulisus 5G tulekul tõenäoliselt seetõttu, et tehnoloogia on keerukam ning majandus ja ühiskond tuginevad tulevikus 5G-taristule rohkem.

| 2.16. | Eelkõige on probleem see, et kuna 5G-võrgud on suuresti tarkvarapõhised, võivad peamised turvavead, näiteks need, mis tulenevad seadmete tarnijate kehvadest tarkvaraarendusprotsessidest, hõlbustada tahtlikku tagaukse lisamist toodetesse ja muuta need veelgi raskemini tuvastatavaks. See võib suurendada võimalust, et nende kasutamisel tekib eriti tõsine ja laialt leviv negatiivne mõju. Kuigi 4G küberturvalisuse küsimused ei ole veel täielikult lahendatud, võivad 5G probleemid hüppeliselt kasvada. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Arvestada tuleb ka protsessi või konfiguratsiooni nõrkustega:






  — | 5G-võrkude kaitsmiseks, jälgimiseks ja hooldamiseks spetsialiseerunud ja koolitatud personali puudumine; |
| --- | --- | --- |

2.17.

—

5G-võrkude kaitsmiseks, jälgimiseks ja hooldamiseks spetsialiseerunud ja koolitatud personali puudumine;

| — | puudused piisavas sisemises ohutuskontrollis, seiretavades, ohutusjuhtimise süsteemides ja riskijuhtimise tavades; |
| --- | --- |

—

puudused piisavas sisemises ohutuskontrollis, seiretavades, ohutusjuhtimise süsteemides ja riskijuhtimise tavades;

| — | ebapiisavad ohutus- või operatiivhooldusmenetlused, näiteks tarkvara värskendamine / paikade haldus 5G-võrkudes; |
| --- | --- |

—

ebapiisavad ohutus- või operatiivhooldusmenetlused, näiteks tarkvara värskendamine / paikade haldus 5G-võrkudes;

| — | kolmanda põlvkonna partnerlusprojekti standardite mittejärgimine või nende ebaõige rakendamine; |
| --- | --- |

—

kolmanda põlvkonna partnerlusprojekti standardite mittejärgimine või nende ebaõige rakendamine;

| — | võrgu kavandamise või ülesehituse puudused, sealhulgas tõhusate hädaabi ja järjepidevuse tagamise mehhanismide puudumine, ebapiisav või vale konfigureerimine, näiteks virtualiseerimisel või halduse või juurdepääsuõiguse korral; |
| --- | --- |

—

võrgu kavandamise või ülesehituse puudused, sealhulgas tõhusate hädaabi ja järjepidevuse tagamise mehhanismide puudumine, ebapiisav või vale konfigureerimine, näiteks virtualiseerimisel või halduse või juurdepääsuõiguse korral;

| — | ebasobivad kriteeriumid kohaliku ja kaugjuurdepääsu tagamiseks võrgukomponentidele; |
| --- | --- |

—

ebasobivad kriteeriumid kohaliku ja kaugjuurdepääsu tagamiseks võrgukomponentidele;

| — | ebapiisavad turvanõuded hankeprotsessis: see nõrkus võib ilmneda puudulikes strateegiates tarnijate valimisel või selles, et turvet ei prioriseerita võrreldes teiste aspektidega. |
| --- | --- |

—

ebapiisavad turvanõuded hankeprotsessis: see nõrkus võib ilmneda puudulikes strateegiates tarnijate valimisel või selles, et turvet ei prioriseerita võrreldes teiste aspektidega.

| 2.18. | Üksikute tarnijate riskiprofiile tuleb hinnata mitme teguri põhjal, eriti järgmistel juhtudel: võimalus, et tarnija tegevusse võib sekkuda kolmas riik (seda soodustavad tarnija ja konkreetse kolmanda riigi valitsuse tugevad sidemed); kolmandate riikide õigusaktid, eriti kui puudub seadusandlik või demokraatlik kontrolli- ja tasakaalustussüsteem, mille tagajärjel takistatakse ettevõtte ELis tegutsevat tütarettevõtjat ELi õigusaktidest kinni pidada, või kui ELi ja kõnealuse kolmanda riigi vahel puuduvad turbe- või andmekaitset käsitlevad kokkulepped; tarnija ettevõtte omandiõiguse omadused; kolmanda riigi suutlikkus avaldada mis tahes vormis survet, ka seoses seadme tootmiskohaga; toodete üldine kvaliteet ja tarnija küberturvalisuse tavad, sealhulgas kontrolli ulatus tarneahela üle ja ohutuse tavade asjakohased prioriteedid. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Liikmesriigid nõustusid tagama meetmed, millega reageerida adekvaatselt ja proportsionaalselt juba tuvastatud riskidele ja võimalikele tulevastele riskidele. Eelkõige nõustuti tagama võimekus riskipõhise lähenemisviisi kohaselt piirata, keelata ja/või kehtestada konkreetseid nõudeid ja tingimusi 5G-võrguseadmete tarnimise, levitamise ja käitamise asjus. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Seda silmas pidades peaksid liikmesriigid:






  — | karmistama mobiilsideoperaatorite suhtes kohaldatavate turvanõudeid, nagu range juurdepääsukontroll, turvalise käitamise ja järelevalve nõuded, piirangud konkreetsete funktsioonide allhankimise suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

karmistama mobiilsideoperaatorite suhtes kohaldatavate turvanõudeid, nagu range juurdepääsukontroll, turvalise käitamise ja järelevalve nõuded, piirangud konkreetsete funktsioonide allhankimise suhtes;

| — | hindama tarnijate riskiprofiili objektiivsete ja selgete kriteeriumide alusel ja sellest tulenevalt kohaldama kõrgeks hinnatava riskitasemega tarnijate suhtes sobilikke, proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetega kooskõlas olevaid piiranguid – sealhulgas vajalikke erandeid riskide tulemuslikuks maandamiseks – selliste põhivarade puhul, mis on määratletud ELi koordineeritud riskihindamises kriitiliste ja tundlikena; |
| --- | --- |

—

hindama tarnijate riskiprofiili objektiivsete ja selgete kriteeriumide alusel ja sellest tulenevalt kohaldama kõrgeks hinnatava riskitasemega tarnijate suhtes sobilikke, proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetega kooskõlas olevaid piiranguid – sealhulgas vajalikke erandeid riskide tulemuslikuks maandamiseks – selliste põhivarade puhul, mis on määratletud ELi koordineeritud riskihindamises kriitiliste ja tundlikena;

| — | kehtestama ülemaailmselt tunnustatud ja rakendatud ning konsensusel põhinevad turvastandardid ja parimad tavad; |
| --- | --- |

—

kehtestama ülemaailmselt tunnustatud ja rakendatud ning konsensusel põhinevad turvastandardid ja parimad tavad;

| — | tagama, et igal operaatoril on asjakohane mitme teenuseosutajaga strateegia, et vältida või piirata suurt sõltuvust ühest tarnijast või sarnase riskiprofiiliga tarnijatest; |
| --- | --- |

—

tagama, et igal operaatoril on asjakohane mitme teenuseosutajaga strateegia, et vältida või piirata suurt sõltuvust ühest tarnijast või sarnase riskiprofiiliga tarnijatest;

| — | tagama range juurdepääsukontrolli ja võrgu turvalise haldamise, käitamise ja järelevalve 5G-võrgu komponentide ja/või protsesside sertifitseerimise kasutamisel. See strateegia peab põhinema liikmesriikide ja operaatorite tehtaval riskianalüüsil, nii et mitme teenuseosutajaga strateegia valik ei suurendaks operaatori võrgu riskitaset; |
| --- | --- |

—

tagama range juurdepääsukontrolli ja võrgu turvalise haldamise, käitamise ja järelevalve 5G-võrgu komponentide ja/või protsesside sertifitseerimise kasutamisel. See strateegia peab põhinema liikmesriikide ja operaatorite tehtaval riskianalüüsil, nii et mitme teenuseosutajaga strateegia valik ei suurendaks operaatori võrgu riskitaset;

| — | tagada tarnijate nõuetekohane tasakaal riiklikul tasandil ja vältida sõltuvust kõrgeks hinnatava riskitasemega tarnijatest, sealhulgas edendades seadmete suuremat koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

—

tagada tarnijate nõuetekohane tasakaal riiklikul tasandil ja vältida sõltuvust kõrgeks hinnatava riskitasemega tarnijatest, sealhulgas edendades seadmete suuremat koostalitlusvõimet;

| — | säilitada pikaajalise sõltuvuse vältimiseks 5G-tarneahel mitmekesise ja jätkusuutlikuna, kasutades täielikult ära välismaiste otseinvesteeringute kontrollimiseks kasutatavaid ELi vahendeid, kaubanduse kaitsemeetmeid, konkurentsieeskirju, ELi hanke-eeskirju; |
| --- | --- |

—

säilitada pikaajalise sõltuvuse vältimiseks 5G-tarneahel mitmekesise ja jätkusuutlikuna, kasutades täielikult ära välismaiste otseinvesteeringute kontrollimiseks kasutatavaid ELi vahendeid, kaubanduse kaitsemeetmeid, konkurentsieeskirju, ELi hanke-eeskirju;

| — | tugevdada ELi suutlikkust 5G- ja 5G-järgses tehnoloogias, kasutades selleks asjakohaseid ELi programme ja rahastamist, ning lihtsustada liikmesriikide kooskõlastamist standardimise valdkonnas, tugevdades testimis- ja auditeerimissuutlikkust, et saavutada konkreetsed turvaeesmärgid ja töötada välja küberturvalisuse määruse kohased ELi sertifitseerimissüsteemid ja edendada koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

—

tugevdada ELi suutlikkust 5G- ja 5G-järgses tehnoloogias, kasutades selleks asjakohaseid ELi programme ja rahastamist, ning lihtsustada liikmesriikide kooskõlastamist standardimise valdkonnas, tugevdades testimis- ja auditeerimissuutlikkust, et saavutada konkreetsed turvaeesmärgid ja töötada välja küberturvalisuse määruse kohased ELi sertifitseerimissüsteemid ja edendada koostalitlusvõimet.

| 2.21. | Nagu komisjon on mitu korda rõhutanud, on ja jääb Euroopa siseturg avatuks kõigile neile, kes tahavad Euroopasse tulla ja kes järgivad objektiivsetel kriteeriumidel põhinevaid selgeid ja nõudlikke eeskirju. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Nõukogu rõhutas 6. juunil 2020, kui oluline on tugevdada digitaalset suveräänsust ja koostööd ELis ning luua sünergiat selliste ELi programmide kaudu nagu Euroopa ühendamise rahastu ja programm „Digitaalne Euroopa“, seejuures arendades digioskusi ja andmemajandust, ning kui oluline on tehisintellekt ja küberturvalisus, mille juures on digisektoril aktiivne roll Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

2.22.

3.   Euroopa Komisjoni teatis

| 3.1. | Vastuseks võrgu- ja infoturbe koostöörühma loodud 5G-turvameetmete paketile teeb Euroopa Komisjon järgmist:






  — | tegutseb liikmesriikide nõudmiste kohaselt, et tagada 5G-taristu ja -tarneahela turvalisus, võttes vajaduse korral selleks kasutusele oma käsutuses olevad vahendid; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

tegutseb liikmesriikide nõudmiste kohaselt, et tagada 5G-taristu ja -tarneahela turvalisus, võttes vajaduse korral selleks kasutusele oma käsutuses olevad vahendid;

| — | kutsub liikmesriike ja institutsioone üles tagama tõhusate riskimaandamise strateegiate rakendamise ning võtma ELi tasandil täiendavaid koordineerimismeetmeid 5G-küberturvalisuse kooskõlastatud lähenemisviisi jaoks; |
| --- | --- |

—

kutsub liikmesriike ja institutsioone üles tagama tõhusate riskimaandamise strateegiate rakendamise ning võtma ELi tasandil täiendavaid koordineerimismeetmeid 5G-küberturvalisuse kooskõlastatud lähenemisviisi jaoks;

| — | kutsub liikmesriike üles jätkama meetmetepaketi järeldustes soovitatud meetmete rakendamist ja koostama nende rakendamise kohta ühisaruanne, samal ajal kui võrgu- ja infoturbe koostöörühm jätkab tööd meetmetepaketi rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

kutsub liikmesriike üles jätkama meetmetepaketi järeldustes soovitatud meetmete rakendamist ja koostama nende rakendamise kohta ühisaruanne, samal ajal kui võrgu- ja infoturbe koostöörühm jätkab tööd meetmetepaketi rakendamise toetamiseks;

| — | pakub oma pädevuse piires meetmeid, mis hõlmavad järgmist: 5G-võrkude küberturvalisuse ja 5G-väärtusahela mitmekesisuse tagamine, tehniline standardimine ja sertifitseerimine, välismaised otseinvesteeringud ning kaubanduse kaitse ja konkurents, riigihanked ja küberdiplomaatia ning samuti omaenda vastavad programmid ja fondid, eriti teadus- ja arendustegevuse, ühtekuuluvuse ja arengu jaoks. |
| --- | --- |

—

pakub oma pädevuse piires meetmeid, mis hõlmavad järgmist: 5G-võrkude küberturvalisuse ja 5G-väärtusahela mitmekesisuse tagamine, tehniline standardimine ja sertifitseerimine, välismaised otseinvesteeringud ning kaubanduse kaitse ja konkurents, riigihanked ja küberdiplomaatia ning samuti omaenda vastavad programmid ja fondid, eriti teadus- ja arendustegevuse, ühtekuuluvuse ja arengu jaoks.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komitee on veendunud, et uued 5G-tehnoloogiad on võimelised muutma seda, kuidas me maailmaga suhtleme, pakkudes järgmiseid võimalusi: uued rakendused, ärimudelid, uued eluviisid, nutikad tehased, suurem tootlikkus ja uued kvaliteetsed teenused kodanikele, avades potentsiaalselt uksi revolutsioonilistele tehnoloogiatele, nagu automatiseeritud autod ja täiustatud tootmis- ja turustussüsteemid, ning võimaldades tuhandeid omavahel ühendatud seadmeid, mis peaksid asjade interneti kaudu sisenema meie igapäevasesse maailma. Komitee ootab siiski, et komisjon tugevdaks 5G mõju- ja teostatavusuuringuid ning kulude-tulude analüüsi võrreldes 4G tehnoloogia või kiudoptilise telekommunikatsiooni kasutamisega. Komitee peab oluliseks, et 5G oleks suunatud ressursside parema ringkasutuse saavutamisele ja energiaga seotud suure CO2 jalajälje vähendamisele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et oluline on tulla toime sotsiaalsete struktuurimuutustega, soodustades õiglast ja sujuvat üleminekut ning tegeledes oskuste puudujäägiga, et saavutada paremini tasustatavad, paindlikumad ja parema kvalifikatsiooniga töökohad. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kolm riski – kontrollimatud pandeemiad, ebapiisavad majanduspoliitilised meetmed ja geopoliitiliselt äärmiselt ettearvamatud sündmused – võivad viia maailmamajanduse püsiva surutiseni, finantsturu krahhide ja finantsturult lahkumisteni, samal ajal kui kõik Euroopa ühiskonna osad muutuvad järjest teadlikumaks sellest, et kestlik majandusareng ja käimasolev digipööre, mille üks peamisi vahendeid on 5G, eeldavad selliste meetodite kasutuselevõttu, milles võetakse samaaegselt arvesse tehnoloogilisi aspekte, tootlikkuse kasvu ja ressursside tõhusamat kasutamist piisava õigusliku ja majandus-finantsraamistiku toel. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee nõuab tungivalt ELi institutsioonide ja liikmesriikide ühtse digitaalse turu väljakujundamist, sealhulgas suurendades võimekust 5G-teenuste integreerimiseks ja kasutamiseks, et kaitsta ja parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. Komitee kutsub komisjoni üles jälgima rangelt 5G kasutuselevõtu ja tegeliku kasutamise edusamme ning kutsub liikmesriike üles protsessi veelgi kiirendama, võttes arvesse kõiki turvalisuse ja ohutuse aspekte, sealhulgas aspekte seoses 5G-tehnoloogia mõjuga elanikkonna tervisele ja elus ökosüsteemidele, sotsiaalmajanduslikku ja konkurentsimõju, hariduse ja koolituse mõju, põhiõiguste (nagu omandiõigus või õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete turvalisusele) austamise tagamist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee nõuab, et EL oleks järgmise põlvkonna turvalise digitaristuga 5G-mobiilsidetehnoloogia ülemaailmne liider ja et ELi digitaristu oleks Euroopa uue, moodsa tööstusstrateegia kindel tugipunkt mobiilsideühenduse radikaalse muutmise kaudu, omades tohutut arengupotentsiaali suurendada tootlikkust ning tugevdada majandust ja kodanikele pakutavaid teenuseid, nende heaolu ning kliima ja keskkonna kaitset, seades Euroopa Liidu 5G-revolutsiooni esirinda. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Arvestades, et küberturvalisus ja riiklik julgeolek on kaks lahutamatult seotud aspekti, peab komitee vajalikuks, et iga otsus ELi liikmesriigi riikliku julgeoleku kohta tehtaks ELi kontekstis, ning mittetehnilisi hinnanguid kohaldataks objektiivselt, lähtudes Euroopa tasandil määratletud riskihindamise kriteeriumidest, mis on vajalikud kogu Euroopas prognoositava ja ühtlustatud õiguskeskkonna tagamiseks, mis tagab täieliku koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee on seisukohal, et teabe kvaliteet ja suhtlemismeetodid – esitlusviisi mõju (framing effect), kontekstiefekt, silmatorkavus – mõjutavad märkimisväärselt vastuvõtjate käitumisvõimalusi. Tarbija mõjuvõimu suurendamiseks tuleb seega määratleda vahendid, mille abil tarbijat harida ja suurendada tema suutlikkust muutuda digitaalsel turul aktiivseks osalejaks. Komitee tunnistab vajadust pakkuda kodanikele ajakohastatud ja täpset teavet 5G eeliste ja riskide kohta, tuginedes suurema osa teadusringkondade konsensusele ja osutades seejuures aspektidele, milles see konsensus ei ole kindel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee on veendunud, et juurdepääs Euroopa digitaalsele turule peab ka edaspidi jääma vabaks kõikidele ettevõtetele ilma diskrimineerimiseta, kui austatakse kindlate ja selgete eeskirjade, standardite ning hindamis- ja ohutuskriteeriumide Euroopa raamistikku, mis asetavad Euroopa strateegia keskmesse Euroopa tehnoloogiaalase suveräänsuse taastamise ja taaskäivitamise. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kuigi viie põhilise tarnija hulgas on kaks Euroopa, kaks Hiina tarnijat ja üks Korea tarnija (13), ei ole ühtki suurt Euroopa ettevõtet esimeste seas, kes toodaksid 5G-seadmeid ja -kiibikomplekte. Komitee on seisukohal, et tuleb tagada tarnijate paljusus, kellest vähemalt üks kuulub Euroopa omandisse, kindlustada riist- ja tarkvarakomponentide koostalitusvõime ja täieliku asendatavuse raamistik ja tagada ka Euroopa täielik tehnoloogiaalane suveräänsus, sealhulgas tugev rahvusvaheline koostöö ning täielik vastastikkus turgude avatuse, juurdepääsu ja toimimise vallas. Sellist mitmekesisust võib kohaldada seni, kuni teenuste koostalitlusvõime on võimalik ja küberturvalisuse riskid mitmekesisuse tõttu ei suurene. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee peab hädavajalikuks, et Euroopa keskenduks keskpikas perspektiivis selle valdkonna autonoomiale ja iseseisvale toimetulekule ning toetaks suurel määral teadusuuringuid ja Euroopa ettevõtete paljusust. Komitee tervitab liikmesriikide kokkulepitud meetmepaketti 5G-tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud turvariskide (turvalisus ja ohutus) käsitlemiseks, mis on juba tuvastatud Euroopa hinnangus. Siiski usub komitee, et kohaldada tuleks rangeid ja ohutuid elektromagnetväljadega kokkupuute piirnorme kõigile 5G-sagedusaladele, mida on soovitatud ELi tasandil ja mis põhinevad Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tunnustatud rahvusvaheline mitteioniseeriva kiirguse eest kaitsmise komisjoni (ICNIRP) ajakohastatud andmetel (14): ICNIRP piirmäärad põhinevad ettevaatusprintsiibil, sest need on 50 korda madalamad kui rahvatervisele avalduva mõju piirmäärad, mis on kehtestatud olemasolevate teaduslike tõendite põhjal. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee märgib siiski, et mitte kõik teadusringkonnas ei tunnusta ICNIRP-d, sest mõned teadlased propageerivad palju rangemaid elanikkonnaga kokkupuute piiranguid kooskõlas ALARA põhimõttega (nii madal, kui on mõistlikult võimalik saavutada). Lahendused, mida võiks pakkuda 5G-side taristu täiendamiseks, on püsiandmeside kasutamine olemasolevate muude kui raadiotehnoloogiate (Etherneti kaablid, kiudoptika jne) abil olukordades, kus kasutamine on püsiv (nt pangaautomaadid, makseterminalid, tööstuslikud robotid, kaugjuhitavad meditsiinilised robotid jne) ja kus tegutsevad suuremahuliste andmete edastuse kasutajad (digitaalteenuste osutajad, ettevõtted jne); asjade internet püsi- ja mittemobiilsetes asukohtades (arukas hoone, arukas linn, kommunaalteenuste seadmete andurid jne). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu ning liikmesriikide valitsused ja parlamendid peavad pakkuma konsultatsioonide jaoks demokraatliku raamistiku, milles saaks avalikkusele tutvustada teaduslikke või tehnoloogilisi teemasid, õiguslikke tagatisi ja pädevate asutuste vastuseid kodanikuühiskonna küsimustele. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee arvates tuleks rohkem rõhku panna kasutajatele, kodanikele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud vahenditele, mis on piiratud ja millel puudub tõhusus, lisaks sellele, et rõhutatakse õigeid meetmeid riikide reguleerivate asutuste volituste ja telekommunikatsioonioperaatorite rolli osas. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee on tunnistanud (15) elektromagnetilise ülitundlikkuse probleemi ja väljendanud muret selle pärast, kuid peab samas julgustavaks seda, et põhjalikud uuringud probleemi ja selle põhjuste mõistmiseks on käimas, ning kutsub komisjoni üles jätkama ja ajakohastama tööd selles valdkonnas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | 5G-telekommunikatsiooni- ja rakendusteenuste pakkujate usaldusväärsus on komitee arvates hädavajalik, kuna teabehaldus internetis on alus Taotlused teenustele, mis kasutavad koondatud andmeid, mida kasutajad tehnoloogiliste, õiguslike ja maksumehhanismide abil koguvad ja töötlevad, luues otseseid seoseid objektide, masinate ja algoritmide vahel. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee on soovitanud (16) liikuda andmeomandi kontseptsioonidelt füüsiliste ja juriidiliste isikute andmeõiguste määratlusele. Tarbijatel peaks olema kontroll ühendatud seadmete toodetud andmete üle, et kindlustada tarbijate eraelu puutumatus ning samuti juurdepääsetavus, koostalitlusvõime ja andmeedastus, tagades samal ajal piisava andmekaitse ja konfidentsiaalsuse, ausa konkurentsi ja laiema tarbijate valiku. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Isikuandmete kaitse üldmäärussse tuleks lisada selged rakendussuunised, et saavutada masinate ja esemete omavahelist ühendatavust silmas pidades ühtlane kohaldamine ning kõrgetasemeline andme- ja tarbijakaitse. Samuti tuleks vaadata läbi tsiviilvastutuse eeskirjad ja toodete kindlustamine, et kohandada neid olukorras, kus täieliku turvalisuse raames tehakse üha enam otsuseid tarkvara abil. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee arvates on oluline, et liikmesriigid järgiksid ELi meetmepaketi strateegilisi ja tehnilisi soovitusi ja ei töötaks välja eraldi riiklikke käsitlusi, näiteks täiendavad testid ja sertifikaadid, mis põhjustaksid turu killustatust, viivitusi tehnoloogia rakendamisel ja vastuolusid turgudel, kus on oht kahjustada usaldust testimis- ja sertifitseerimissüsteemide vastu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Komitee leiab, et tõhusa ohuhalduse võimaldamiseks, mastaabisäästu loomiseks, killustatuse vältimiseks ja Euroopa süsteemide koostalitlusvõime tagamiseks on oluline kasutada ülemaailmseid standardeid, millel on suurendatud Euroopa-poolne toetus ning mille puhul järgitakse ühiseid ja tunnustatud parimaid tavasid. Tehniliste standardite aruteludega saab tuua vajaliku selguse, et võimaldada ettevõtetel taas konkureerida ja juhtida neid põhitegevusi, mis võimaldavad kõigil turgudel rakendada arenenud tehnoloogiaid, nagu seda on 5G ja tehisintellekt. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Eelkõige peab komitee oluliseks, et hinnataks tarnijate riskiprofiili ja kohaldataks kõrgeks hinnatava riskitasemega tarnijate suhtes sobilikke piiranguid – sealhulgas vajalikke erandeid riskide tulemuslikuks maandamiseks – selliste põhivarade puhul, mis on määratletud ELi koordineeritud riskihindamises kriitiliste ja tundlikena. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee leiab, et on oluline suurendada ettevõtjate ja tarnijate investeeringuid uute tehniliste turvafunktsioonide väljatöötamiseks. Nende investeeringute kõrval on samal ajal vaja tagada turu võime tunnustada ja premeerida kõiki algatusi, mille eesmärk on süsteemide turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine. Turvalisusega seotud investeeringute parem nähtavus võiks turul kaasa tuua uut lisaväärtust. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komitee toetab tugevalt ühiseid meetmeid, mis soodustavad tööstuse ja 5G kasutuselevõtu arengut: võimalike turutõrgete või -lünkade hindamist 5G-väärtusahelas, mis õigustaksid sihipäraseid meetmeid järgmise pikaajalise eelarve raames või võimalikku üleeuroopalist huvi pakkuvat projekti 5G-küberturvalisuse (turvalisus ja ohutus) valdkonnas. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Komitee rõhutab, et kuigi digitaristu on osutunud COVID-19 kriisi ajal vastupidavaks ja jõuliseks, on endiselt vaja 5G-taristusse investeerida, et ületada veel valitsev digitaalne lõhe, mis võib piirata kodanike juurdepääsu e-tervishoiule, e-õppele ja kaugtööle. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Tehnoloogiaalase diplomaatiaga seoses peab komitee oluliseks, et EL tagaks kaubanduse ja investeeringute jaoks tasakaalustatumad vastastikused tingimused, eriti seoses ettevõtete turulepääsu, toetuste, riigihangete, tehnoloogia, tööstusomandi, sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega, ja seda eriti alternatiivseid juhtimismudeleid edendavate süsteemsete konkurentide tõttu, soodustades samal ajal turul täielikku konkurentsi ja tehnilist innovatsiooni. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Komitee toetab kindlalt vajadust säilitada 5G-tarneahel mitmekesise ja jätkusuutlikuna, et vältida pikaajalisi sõltuvusi, tagades asendatavuse ja koostalitlusvõime raamistikus tarnijate paljususe, ning tugevdada veelgi 5G- ja 5G-järgseid Euroopa suutlikkuse ja tehnoloogilise sõltumatuse programme ja algatusi finantsraamistiku 2021–2027 raames. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Euroopa taastekava kontekstis, mis võeti vastu 27. mail 2020, kasutatakse 2020. aasta digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksit riigipõhise analüüsi koostamiseks, et toetada Euroopa poolaasta digivaldkonna soovitusi. See aitab liikmesriikidel oma reformi- ja investeerimisvajadusi suunata ja prioriseerida, hõlbustades sellega juurdepääsu 560 miljardi euro suurusele taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendile. Sellega antakse liikmesriikidele vahendid, et muuta nende majandus vastupidavamaks ja tagada, et investeeringud ja reformid toetaksid rohe- ja digipööret. Kuna pandeemia mõjutas märkimisväärselt digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi kõiki viite mõõdet, tuleks 2020. aasta järeldusi 5G kohta vaadelda koos arvukate meetmetega, mida komisjon ja liikmesriigid on võtnud kriisi ohjamiseks ja taastumise toetamiseks. |
| --- | --- |

4.25.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 1 „Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat [...]“

1

(2)  COM(2016) 587.

2

(3)  COM(2016) 590.

3

(4)  COM(2016) 591.

4

(5)  COM(2016) 176.

5

(6)  COM(2016) 589.

6

(7)  COM(2016) 588.

7

(8)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 74.

8

(9)  Komisjoni 26. märtsi 2019. aasta soovitus (EL) 2019/534 „5G-võrkude küberturvalisus“ (ELT L 88, 29.3.2019, lk 42).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

10

(11)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/cybersecurity-5 g-networks-eu-toolbox-risk-mitigating-measures.

11

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/secure-5 g-deployment-eu-implementing-eu-toolbox-communication-commission.

12

(13)  5 ülemaailmset tarnijat on praegu Ericsson, Nokia, Huawei, ZTE, Samsung.

13

(14)  EP – E-003040/2019 vastuse andis Euroopa Komisjoni nimel Stella Kyriakides (17.1.2020).

14

(15)  ELT C 242, 2.7.2015, lk 31.

15

(16)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 79.

16

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/290 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/290

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa andmestrateegia““

[COM(2020) 66 final]

(2020/C 429/38)

| Raportöör: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Raportöör:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 22.4.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 18.2.2020 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 23.7.2020 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 18.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 216/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 22.4.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

18.2.2020

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

23.7.2020

Vastuvõtmine täiskogus

18.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

216/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut andmestrateegia kohta, milles seatakse prioriteediks valdkondadevaheline andmete jagamine ning millega soovitakse parandada andmete kasutamist, jagamist, juurdepääsetavust ja haldamist seadusandlike sektoripõhiste meetmetega. Ulatuslik andmestrateegia võib aidata rahuldada tungivat vajadust suurendada ELi andmesuutlikkust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee kiidab heaks komisjoni ettepanekus sisalduva ELi andmearhitektuuri üldise ülesehituse, millega soovitakse veelgi laiendada üksikisikute õigusi seoses nende andmete kasutamise, kaitsmise ja nende üle kontrolli teostamisega. Samuti soovitakse suurendada üksikisikute teadlikkust ning võimestada neid selgemate kaitsemeetmetega varustatud isiklike andmeruumide abil ning isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 20 üksikisikutele antud andmete ülekandmise õiguse tugevdamisega (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub komisjoni üles võtma oma andmeraamistiku edendamiseks kasutusele selgema strateegia. See peaks ühendama ranged andmekaitsestandardid, valdkondadevahelise ja vastutustundliku andmete jagamise, valdkonnapõhise haldamise ja andmete kvaliteedi selged kriteeriumid ning üksikisikute suurema kontrolli andmete üle. Komitee teeb lisaks ettepaneku muuta selgemaks strateegia rahastamismeetod ja soovitab oskuste nappuse vähendamise viise. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on seisukohal, et andmepõhiste platvormide arendamine Euroopas peaks peegeldama Euroopa väärtusi, muu hulgas keskendudes üksikisikutele. Komitee leiab, et praegust tarbijakeskset käsitust peaks laiendama inimjuhitavuse põhimõttega, mis lisab andmete kasutamisse eetilise mõõtme. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee avaldab kahetsust selle üle, et kaks aastat pärast isikuandmete kaitse üldmääruse jõustumist ei rakendata seda endiselt nõuetekohaselt ja lahknevused püsivad. Komisjon peaks need probleemid lahendama, muu hulgas motiveerides selleks liikmesriike, et tagada kõikidele üksikisikutele kogu ELis võimalus oma õigusi täielikult kasutada. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on seisukohal, et ühtse turu väljakujundamine on ühtsete andmeruumide toimimiseks oluline prioriteet. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Arvestades jagatud andmete tundlikkust, rõhutab komitee vajadust tagada üksikisikutele andmete kaitsemeetmed nõusoleku-, kontrolli-, karistus- ja järelevalvemehhanismide kaudu ning tagada andmete anonüümimine (ja tagasituvastamise võimaluse puudumine). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab, et komisjon määratleks strateegias lahenduse, mida ta soovitab andmete omandiõiguse mõiste puhul. Käimasolevad õigusalased arutelud tekitavad praegu üksikisikutes ebakindlust, neil on keeruline mõista, milliseid nõudmisi nad võivad esitada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee toetab tugevamat dialoogi kodanikuühiskonnaga ja tuletab meelde vajadust anda VKEdele selgemaid suuniseid andmete jagamise mehhanismide kohta, kuna mõlemad aspektid on andmeruumides laialdase osalemise jaoks keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kordab, et andmete ühtne turg peaks tagama, et isikuandmete suhtes ei kohaldataks samu eeskirju kui kaupade ja teenuste suhtes, st et neid ei hakataks aja jooksul järk-järgult käsitama isikustamata andmetena (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komisjon peaks tagama selle, et õigusraamistik võimaldab kõigile, nii suurtele kui ka väikestele ettevõtjatele võrdset juurdepääsu andmetele ning tegeleb turgu valitsevate platvormide turuvõimu probleemiga. Kokkuvõttes peaks komisjon esitama palju selgema ja konkreetsema ettepaneku andmeruumide kontrollimise ja haldamise kohta, milles käsitletaks ka seda, kuidas sidusrühmad andmeid jagavad. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee rõhutab, et oluline on käsitleda isikupärastatud toodete mõju üksikisikutele (näiteks diskrimineerimine) ja seda, millist mõju avaldab andmete jagamine ettevõtjatele. Raamistik peaks tagama ranged turvastandardid ja intellektuaalomandi õiguste kaitse. Tuletatud andmeid tuleb kaitsta ning nende suhtes ei tohi lubada kohustuslikku juurdepääsu ja andmete edastamist. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab tungivat vajadust parandada hariduse ja koolituse abil digioskusi ja digikirjaoskust, tuginedes muu hulgas digipädevuse raamistikule ja julgustades liikmesriike parandama kõigil haridustasanditel elukestvat õpet nende oskuste osas, mille järele on edaspidi kõige suurem nõudlus (3). Nii tagatakse see, et üksikisikutest saavad andmeasjatundjatest osalejad, kellel on suurem teadlikkus ja kontroll oma andmete, suurandmete rakenduste ja andmehalduse osas ning kes mõistavad oma digitaalset keskkonda ja sellega seotud riske (nt isikustamine) (4). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub komisjoni üles selgitama ja tugevdama pädevate asutuste, tarbijaorganisatsioonide ja sõltumatute asutuste rolli, mis on oluline valdkondlike algatuste juhtimisel ning selle tagamisel, et ettevõtjad järgiksid nõudeid ning et kasutajatele antaks juhiseid, nõu ja koolitust. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Üldised märkused: õige andmestrateegia

| 2.1. | Komitee nõustub komisjoni rõhuasetusega andmetele, mis on inimeste elu ja äritegevuse keskmes. Digiüleminek ja tehnoloogilised täiustused on suurendanud tekitatavate andmete ulatust ja sagedust ning lihtsustanud andmete talletamist, töötlemist, analüüsimist ja edastamist. Andmepõhised teenused suurendavad klientide mugavust ja vastavad nende ootustele ning parandavad olemasolevaid tööstuslikke protsesse. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee nõustub, et andmepõhine innovatsioon on Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime otsustav liikumapanev jõud, aga sellele seab piirangud ELi jaoks saadaolevate tööstus- ja kasutajaandmete puudumine. Komitee nõustub komisjoni ettepanekuga, et selle teemaga tuleb tegeleda ja parandada andmete valdkondadevahelist kasutamist, jagamist ja nendele juurdepääsu, kasutades selleks ühtseid andmeruume ja järgides rangelt isikuandmete kaitse üldmäärust, ühiseid tehnilisi ja õiguslikke eeskirju ning standardeid ja rakendades täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee arvates on andmestrateegia määrava tähtsusega ELi tehnoloogilise sõltumatuse toetamiseks, et tagada andmete ohutu ja turvaline jagamine ja andmetele juurdepääs, et tugevdada eurooplaste kontrolli oma andmete üle ja tuua kasu üksikisikutele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee nõustub, et sektoripõhine andmetele juurdepääsu käsitus on kõige asjakohasem, et leida konkreetsed lahendused, mis aitaksid tegeleda iga sektori eripära ja turutõrgetega, tagades samal ajal kõige tugevamad tarbijakaitsemeetmed (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee jagab komisjoni muret, et ELi võimet andmeid kasutada ja jagada piiravad märkimisväärsed infosüsteemide koostalitlusvõime alased probleemid. COVID-19 kriis näitas täieliku andmeökosüsteemi vajalikkust ja kasulikkust – kuna andmed ei piirdu eri valdkondade piiridega. Sealhulgas on vaja töötada välja lahendusi üksikisikute ohutuse jaoks (nt geolokaliseerimine ja terviseandmed) ning andmesiloside vältimiseks. Tervishoius võiksid teadlased ravimite väljatöötamise kiirendamiseks ja haiguste paremaks mõistmiseks kasutada selliseid eri valdkondades kogutud andmeid, mis on olulised rahvatervise seisukohast. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee nõustub sellega, et andmepõhist innovatsiooni piirab oskuste nappus, andmekirjaoskusega töötajate puudus ELis ja töötajate vähene digikirjaoskus. Komitee väljendab heameelt strateegia eesmärgi üle luua oskuste ühtne Euroopa andmeruum ning komisjoni digiõppe tegevuskava eesseisva ajakohastamise üle. |
| --- | --- |

2.6.

3.   ELi andmeraamistiku ajakohastamine: üldised märkused

Seoses ELi andmeraamistiku edasise arendamisega juhib komitee tähelepanu olulisele eetika küsimusele. Seda teemat käsitletakse 2016. aastal komitee tellimusel korraldatud suurandmete eetika teemalises uuringus (6), milles võetakse arvesse üksikisiku vajadust eraelu puutumatuse ja enesemääramise järele mitmest aspektist lähtuvalt: teadlikkus, kontroll, usaldus, omand, järelevalve ja turvalisus, digitaalne identiteet, kohandatud reaalsus, tagasituvastus, digitaalne lõhe ja eraelu puutumatus. Komitee soovitab käsitleda neid aspekte mis tahes poliitika juhtpõhimõtetena.

3.1.   Andmekaitsestandardid

| 3.1.1. | Komitee kutsub komisjoni üles rõhutama, et andmed peaksid jääma üksikisikute kontrolli alla, kuna andmete kogumine ja jagamine mõjutab nende eraelu puutumatust ja võrdsust. Valdkondadevaheline andmekasutus võimaldab ettevõtetel täiustada ja parandada olemasolevaid protsesse, anda tõhusamalt teavet ning pakkuda tarbijatele uusi, isikustatud tooteid ja kogemusi. Kasutajaandmed annavad ülevaate olemuslikest joontest, vajadustest ja käitumisest, mida ei ole võimalik koguda anonüümitud andmetega ning mille positiivne kõrvalmõju ulatub kaugemale valdkonnast, kus andmed algselt loodi. Näiteks finantssektoris võiks valdkondadevaheline andmete jagamine parandada riskianalüüsi ja rahavoogude prognoosimist, aidata tegeleda pettuste avastamisega ja parandada üksikisikute suutlikkust hallata ülemäärast võlgnevust, soodustada finantsalast kaasamist ja finantsharidust. Samas võib isikustamine tuua haavatavatele tarbijatele kaasa riske, näiteks diskrimineerimist, kuritarvitamist ja manipuleerimist. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisjon peaks tegelema isikuandmete kaitse üldmääruse ebapiisava ja killustatud rakendamise, erinevate õiguslike tõlgenduste ja andmekaitseasutuste vahendite nappuse probleemiga. Isikuandmete kaitse üldmäärus, mis koostati 2012. aastal, võeti vastu 2016. aastal ja jõustus 2018. aastal, ei ole sobiv kavandatud raamistiku käsitlemiseks. Komitee soovitab komisjonil isikuandmete kaitse üldmäärust asjakohaselt ajakohastada ja viia läbi mõjuhinnangud, kuna see üldmäärus peab olema kooskõlas ühtsete andmeruumide uue lähenemisviisiga. Komitee kutsub komisjoni üles tegelema ka isikuandmete kaitse üldmääruses sisalduvate piirangutega andmete ülekandmise õiguste suhtes. Need töötati välja ajal, kui teenuste vahetamine toimus ainult üks kord, kuid tänapäeval taaskasutatakse andmeid korduvalt ja need on kasulikud reaalajas. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ehkki komitee on seisukohal, et välja pakutud vahendid aitavad üksikisikutel otsustada, mida nende andmetega tehakse (7), peaks komisjon õiguskindlusetuse vähendamiseks määratlema strateegias lahenduse, mida ta soovitab andmete omandiõiguse mõiste puhul, et selgitada üldiselt, kes on andmete omanik, näiteks, mis andmed need on ja mis juhtub nende andmetega juhul, kui need on loodud asjade internetti ühendatud majapidamisseadmetega. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Üksikisikute andmeõiguste ja andmete omandiõiguse vahel on erinevus ja seda tuleks selgitada. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.4. | Võttes arvesse seda, et andmete andmine tasuta teenuste saamiseks kujutab endast ühte makseviisi, kutsub komitee komisjoni üles tooma välja, millisele tekstile või millistele kriteeriumidele ta tugineb, kui räägib „avalikust huvist“ ja milline on selle eesmärk asjaomases valdkonnas. Samuti soovitab komitee komisjonil määratleda andmete annetamise ilma otsese tasuta (ehk andmealtruism) ning tagada asjakohased meetmed, et andmete kogujad ei hoiduks kõrvale oma kohustuste täitmisest. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Andmete jagamise vastutustundlik raamistik

| 3.2.1. | Komisjon peaks selgitama, kuidas ta kavatseb üksikisikuid teavitada, et nad saaksid aru, kuidas isiklikud andmeruumid töötavad. Ilma sellise teadlikkuseta ei ole mingit mõtet anda üksikisikutele õigust pääseda ligi nendele andmeruumidele ning ettepaneku jõustamine ei oleks tõhus ja õõnestaks strateegia eesmärke. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EL tunnistas vajadust jagamisõiguse järele ja kehtestas praktilised mehhanismid eriti valdkondlike algatuste jaoks, näiteks andmetöötlusteenuse pakkujate (andmete vaba liikumise määrus (8)) ja maksekontodel hoitavate andmete (teine makseteenuste direktiiv (9)) puhul. Kui välja arvata mõned erijuhud, ei ole üksikisikutel (andmete kasutajad, tarbijad, kodanikud) aga piisavalt oskusi, andmekirjaoskust ja vahendeid, et nõuda juurdepääsu oma isiku- ja isikustamata andmetele või jagada neid andmeid lihtsalt ja tõhusalt. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Et tõhustada ülekantavust, kehtestades „liidestele rangemad nõuded andmetele reaalajas juurdepääsuks“ (10), tagada isiklikud andmeruumid ning kindlustada, et teenusepakkujad tegutsevad neutraalsete vahendajatena, juhib komitee komisjoni tähelepanu turvaliste jagamismehhanismide kasutamisele, näiteks isikliku e-identimise süsteemid, mille võiksid üle võtta era- ja avalikud organisatsioonid ning mida saaks laiendada kasutamiseks valdkondadevahelises kiirendatud andmete jagamises. Finantssektori e-ID rakendused, näiteks Itsme (mobiilne identiteet digitehingute teostamiseks), on näited edukast ja vastastikku kasulikust kasutamisest, sealhulgas pankade ja mobiilsideoperaatorite vahel. Need loovad ettevõtetele märkimisväärset väärtust (kulude kokkuhoid, müügi kasv, pettuste ja identiteedivarguste vähenemine), pakuvad rohkem valikuid, säilitavad kasutaja privaatsuse, parandavad tarbijate usaldust, pakuvad üksikisikutele usaldusväärseid autentimismeetmeid ja vahendeid oma õiguste haldamiseks ja kontrolli teostamiseks ning võimaldavad turvalisi, mugavaid ja kiireid digitaalseid protsesse, näiteks digitaalne registreerimine. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee juhib komisjoni tähelepanu teise makseteenuste direktiivi kogemusele (võimaldab kolmandatel osapooltel kasutada pangaklientide nõusoleku korral pankade tarbijaandmeid uuenduste tegemiseks) ja muudele kasutusnäidetele (nt geolokaliseerimis- ja tehinguandmete kasutamine), mis võivad olla inspiratsiooniks laiemale andmete jagamise raamistikule. Neid põhimõtteid tuleks kohaldada võrdselt kõigis valdkondades ja sama ajakava alusel, et tagada eri turuosalistele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EL peaks tuginema isikuandmete kaitse üldmäärusele, et võimaldada valdkondadevahelist kasutajaandmete jagamist, ja kordama selle valdkonna olemasolevaid algatusi eri sektorites, et hõlbustada turvalist andmete jagamist, pakkuda kasu üksikisikutele ja väärtust ettevõtetele. See peaks tagama lõppkasutajatele õiguse nõuda, et nende esitatud (sisestatud andmed, nt nimi, aadress) ja vaadeldavad isikuandmed (nt geograafiline asukoht) edastataks otse ühelt andmevaldajalt teisele standardiseeritud viisil, kasutades reaalajas rakendusliideseid (11). Näiteks võib üksikisik paluda Spotifyl anda Deezerile juurdepääs tema kuulatud esitusloenditele. See looks turvalisuse isikuandmete kaitse üldmääruse eraelu puutumatusega seotud põhimõtete kindlustamisel, võimaldaks kasutajatel säilitada täielik kontroll protsessi üle ja kasutada oma andmete väärtust ning muuta isikuandmete ülekantavuse õigus tõeliselt tõhusaks, dünaamiliseks, õigeaegseks ja läbipaistvaks, laiendades samu põhimõtteid teatavatele isikustamata andmetele. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Nii ettevõtjatel kui ka kasutajatel peaks olema võimalus turvaliselt jagada oma andmeid sõltumata sellest, kes need on kogunud, ning valida ja hallata seda, kellega nad neid andmeid jagavad ja kuidas jagatud andmeid kasutatakse. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Ühtsete andmeruumide süsteem ja toimimine peaksid vastama avaliku registri kvaliteeditasemele; andmete pakkujad peaksid tagama andmete laitmatu kvaliteedi ja taristu järjepidevuse. Need nn andmehaldurid ei tohiks luua andmete jagamisel kitsaskohti, vaid peaksid jagamist tõhustama. See on keskse tähtsusega kindla ja sujuva andmehalduse ning kvaliteetsete andmete kättesaadavuse seisukohast. Komitee leiab, et strateegias ei ole pandud rõhku andmete kvaliteedile ja see vajab selgitamist. Lisaks soovitab komitee kehtestada kohustuste minimaalse künnise, et tagada andmete kvaliteet ja üksikisikute õigused kõigile ettevõtetele, olenemata nende suurusest. Kuna andmete kvaliteet võib olla kulukas ja kõigil sidusrühmadel ei ole juurdepääsu vajalikule tehnoloogiale, on ülioluline, et künnistele kehtivad kriteeriumid oleksid realistlikud kõikidele ettevõtetele, eelkõige VKEdele. Neil võib olla raskusi kriteeriumide täitmisega seoses piiratud vahenditega ja neid tuleks toetada, et neile ei pandaks liigseid kulusid (12). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Andmepõhised platvormid on kõige kõrgemalt hinnatud ettevõtted, kuna neil on digiturgudel strateegiline tähtsus ja oligopoolne kontroll konkreetsete andmekogumite üle. Kuid andmete piiratud kättesaadavus ELi ettevõtete jaoks piirab nende võimalusi kasutada andmeid innovatsiooni hoogustamiseks. Digiturgudele iseloomulik „võitja võtab kõik“ põhimõttele keskendumine tähendab, et üksikud suured ettevõtted on võtnud veebis sisse koha andmevoogude ristteel, mis annab neile teiste pakkujate jaoks kättesaamatut teavet. Isegi kui andmeid levitatakse laialdasemalt, on need harva kättesaadavad tööstusharude üleselt, mis vähendab nii tööstuse kui ka muude osalejate võimalusi valdkondadevaheliseks innovatsiooniks. Kuna ükski platvorm ei ole kohustatud moodustama andmekogu, ei ole lõppkasutajatel võimalik ühendada ja koondada andmeid, mida nad eri tööstusharudes loovad. Komitee kutsub komisjoni üles uurima, kuidas parandada ärikasutajate ja üksikisikute kontrolli andmete üle, seades prioriteediks süsteemsed platvormid (Big Tech). Komitee soovitab luua ka ELi toetatud platvormi, mis koondaks ja liidaks kõik ELi avalikud andmed, mis on kättesaadavad seda teenust taotlevate ettevõtete turul. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Andmeruumide haldamine

| 3.3.1. | Komitee soovitab valdkondlike andmeruumide haldamiseks järgmisi kriteeriume. Esiteks peaks andmetele juurdepääsu vormis toimuva sekkumise eesmärk olema kõrvaldada turutõrked, mis toovad kaasa kõrgemad tarbijahinnad, vähem valikuvõimalusi tarbijatele ja vähem innovatsiooni. Teiseks peab andmetele juurdepääs soodustama tarbijakeskse innovatsiooni arengut. Kolmandaks peaksid isikuandmeid käitlevad ettevõtjad täitma rangeid andmeohutus- ja andmeturbenõudeid. Neljandaks tuleks üksikisikutele pakkuda tehnilisi lahendusi isikliku teabe voogude kontrollimiseks ja haldamiseks. Viiendaks peaks üksikisikutel olema lubatud vaidlustada oma isikuandmete jagamine ja kui põhimõtteid ei järgita, peaks neil olema võimalus kasutada kaebuste lahendamise mehhanisme (komitee toetab inimjuhitavuse põhimõtet). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Kõik andmed ei tohiks olla avatud ega avalikustatud. B2B (ettevõtjalt ettevõtjale), B2C (ettevõtjalt tarbijale), B2G (ettevõtjalt riigile) või Me2B (üksikisikult ettevõtjale) andmete suhtes tuleks kohaldada erinevaid eeskirju. Tuletatud andmeid tuleks kaitsta ning nende suhtes ei tohiks kehtestada kohustuslikku juurdepääsu ja andmete edastamist. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Andmete jagamine andmeruumide vahel hõlmab segaandmekogumeid (isikuandmeid ja isikustamata andmeid), nt tervishoiu- ja finantsruumis. Tundlike ja isikuandmete kogumiseks ja kasutamiseks jälgimise või asukoha määramise eesmärgil peaks olema vajalik isiklik nõusolek. Kaitsemeetmetega tuleb tagada, et isikutega seotud andmepunktide kombinatsioonid (nt finants- ja terviseteave) ei põhjusta sõltuvust ühest teenusepakkujast, kuritarvitamist ega diskrimineerivat mõju näiteks üksikisikute juurdepääsule tööhõivele. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Sidusrühmadel (ettevõtjatel ja üksikisikutel) ei ole piisavat juurdepääsu tuvastamis-, autentimis- ja loa andmise mehhanismidele, mis võimaldavad edastada andmeid nii, et oleks tagatud eraelu puutumatus (eelkõige tervishoiuvaldkonnas), ja neil napib sellekohaseid teadmisi. See takistab andmete jagamist. Komitee soovitab kasutada ja rakendada ühtset tervishoiuteenuste andmekogumit sarnaselt Euroopa ühtse elektroonilise aruandlusvorminguga (ESEF). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Kolmandatele osapooltele tuleks kehtestada tingimused andmetele juurdepääsuks teadus- ja arendustegevuse eesmärgil. Näiteks kui tervishoiu valdkonna teadlased ja omavalitsuste osakonnad kasutavad tasuta andmeid, peaks seda reguleerima isikuandmete kaitse üldmäärus. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Komitee rõhutab, et kuna kõik ettevõtted ei ole digitaliseeritud (nt traditsioonilised tööstusharud ja paljud Euroopa VKEd) ning kõik ettevõtted ei saa kasu andmete väärtusest, siis see tähendab, et ühtsel turul ei ole võrdseid tingimusi. Vabatahtlik andmete jagamine on hea, kuid ebapiisav vahend andmetele võrdse juurdepääsu tagamiseks. Komisjon peaks tegelema tasakaalu puudumise probleemiga digitaliseeritud ja digitaliseerimata ettevõtete ning suurte ja väikeste ettevõtete vahel. ELi VKEde strateegia ja tööstusstrateegia pakuvad selleks hea lähtekoha. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Komitee rõhutab, et hoolimata ELi edusammudest lähenemise suunas ei ole ELi digitaalne ühtne turg veel kaugeltki homogeenne, selle eeskirjad on endiselt killustatud. See muudab ettevõtete jaoks keerukaks ja ebatõhusaks laienemise ning konkureerimise USA ja Hiina kolleegidega, kes tegutsevad ühe reguleeriva raamistiku alusel ja ostavad oma ELi võistlejad üles, nagu oli näha Skype’i ja Booking.com'i puhul. ELi idufirmade asutajad kolivad ka lõpuks USAsse või ettevõtjasõbralikumatele turgudele, et saada kasu suurematest ühtsetest turgudest ja paremast riskikapitalist. Selleks et olla tõhus, peaks andmeruume toetav ühine taristu peegeldama ka ühtse turu mitmekeelset iseloomu (13). |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Rahastamine

| 3.4.1. | Strateegias on ette nähtud 4–6 miljardi euro suurune rahastus, millesse oodatakse investeeringuid nii ELi liikmesriikidelt kui ka tööstusvaldkonnalt. Komisjon peaks selgitama, kuidas ta kavatseb leida rahalisi vahendeid, ning kehtestama selged kriteeriumid, et tagada vahendite õiglane jaotus ja seda hinnata. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Piisavate erainvesteeringute ja paljudele ELi ettevõtetele pakutavate olemasolevate teenuste järjepidevuse tagamiseks peab komitee oluliseks säilitada välismaiste pakkujate osalemine projektis (kooskõlas ELi eeskirjadega). Keskse tähtsusega on ka rahastamine avalikest vahenditest, näiteks programmi „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ kaudu. Kuid ELi eelarves on prioriteediks majanduse taastamise rahastamine ja eelarvet on võrreldes mais esitatud komisjoni esimese ettepanekuga vähendatud. Kuigi Euroopa digitaalset suutlikkust toetavatele peamistele strateegilistele meetmetele eraldatavad rahalised vahendid on eelmise mitmeaastase finantsraamistikuga võrreldes suurenenud, vähendati programmi „Digitaalne Euroopa“ eelarvet 8,2 miljardilt eurolt 6,76 miljardile eurole. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Oskuste nappuse kõrvaldamine

| 3.5.1. | Majanduskriis võib muuta ühiskonnale kasulikuks peetavate töökohtade hierarhiat, kuid tõenäoliselt ei vähenda see vajadust tehniliste oskuste järele. Automatiseerimine võib viia selleni, et vaja on töökohad ja ülesanded ümber kujundada (nõutakse rohkem pehmeid oskusi) ja see ei pruugi endaga kaasa tuua massilist töötust, pigem töökohtade massilise ümberpaigutamise (14). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Suurandmetega seotud töökohtade puhul näivad kõige suurema nõudlusega olevat järgmised oskused (15): analüüsioskused, andmete visualiseerimine, ärivaldkonna ja suurandmete vahendite tundmine, programmeerimine, probleemide lahendamine, struktuurpäringukeel (SQL), andmekaeve, tehnoloogia, avalike pilvede ja hübriidpilvede tundmine ning praktilised kogemused. Mõnda neist saab õpetada koolis, teisi tuleb omandada ja arendada kogu elu jooksul, st elukestva ja elu kõiki aspekte hõlmava lähenemisviisi raames, pideva mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu (16). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Selle võimaluse kasutamiseks ja kuna haridus jääb endiselt riikide pädevusse, kutsub komitee komisjoni üles julgustama liikmesriike rakendama jõulisemat poliitikat, mis suurendaks digikirjaoskust, tegeleks andmealaste oskuste nappuse ja selliste oskuste kontsentreerituse probleemiga, et kaotada ebavõrdsus kogu ELis, ja vähendaks oskusteabe kadu. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EL peaks koolitus- ja haridusprogrammid põhjalikult ümber kujundama. Liiga sageli ei ole kõikidel haridustasemetel hõlmatud õppekavadesse piisaval määral STEM (17)-õppeained. See mõjutab eeskätt naisi ning hoolimata komisjoni presidendi soovitustest soolise võrdõiguslikkuse kohta (18) jätab komisjon selle asjaolu rõhutamata. Selles valdkonnas peab komitee kasulikuks vahendiks kodanike digipädevuse raamistikku (19), mida tuleks laiemalt levitada ja rakendada. Komitee kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike ennetavalt käivitama ja kiirendama algatusi selle raamistikus. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Komitee soovitab komisjonil tugevdada tarbijaorganisatsioonide rolli. Need on olulised kasutajate koolitamiseks, harimiseks ja sõltumatuks nõustamiseks seoses üksikisikute kasutuses olevate vahenditega (nt teabe saamiseks andmete kasutamise ja jagamise kohta, selle kohta, kellel on nende andmed, kuidas esitada apellatsioon- ja muid kaebusi). Digikirjaoskuse suurendamiseks võiks laiendada erinevatele õppemoodulitele selliseid algatusi nagu Soome veebikursus „Elements of AI“ („Tehisintellekti elemendid“ – nüüd kõigile tasuta kättesaadav kõigis ELi keeltes). |
| --- | --- |

3.5.5.

Brüssel, 18. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&qid=1593592113206&from=ET, lk 21.

1

(2)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 122.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Ehkki üksikisikud on oma õigustest üha enam teadlikud, on neil endiselt keeruline välja selgitada, kuidas nende andmeid kasutatakse ja organisatsioonide vahel jagatakse: 81 % eurooplastest leiab, et neil puudub või on vaid osaline kontroll selle üle. Vt Eurobaromeeter (juuni 2019), https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2222.

4

(5)  Vt https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0456&qid=1593685941766&from=ET (lk 9 ja 10).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee uuring „The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context“ („Suurandmete eetika: tasakaalu leidmine suurandmete majandusliku kasu ja eetiliste küsimuste vahel ELi poliitika kontekstis“), 2017.

6

(7)  Sellised tööriistad nagu nõusoleku haldamise vahendid, isikuandmete haldamise rakendusprogrammid, sh täielikult detsentraliseeritud lahendused, on selleks õiged vahendid. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&qid=1593592113206&from=ET, lk 10.

7

(8)  Andmete vaba liikumise määrus, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32018R1807

8

(9)  Teine makseteenuste direktiiv: https://ec.europa.eu/info/law/payment-services-psd-2-directive-eu-2015-2366_et

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0066&qid=1593592113206&from=ET, lk 21.

10

(11)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 238.

11

(12)  Vt joonealune märkus 11.

12

(13)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 119.

13

(14)  Iga tulevikus digiteerimise tulemusel kaotatud töökoha kohta võidakse luua 3,7 uut töökohta. Vt https://www.agoria.be/en/Agoria-Without-a-suitable-policy-there-will-be-584-000-unfilled-vacancies-in-2030. https://newsroom.ibm.com/2019-10-30-MIT-IBM-Watson-AI-Lab-Releases-Groundbreaking-Research-on-AI-and-the-Future-of-Work; Vt EMSK arvamus TEN/705 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 77), ELT C 13, 15.1.2016, lk 161.

14

Euroopa Liidu Teataja

(15)  Utkarsh Singh, „Top 10 In-Demand Big Data Skills To Land ‘Big’ Data Jobs in 2020“ (upGradi blogi, 24. detsember, 2019), https://www.upgrad.com/blog/big-data-skills/.

15

(16)  Vt joonealune märkus 2.

16

(17)  Teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika.

17

(18)  EMSK arvamus TEN/705 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 77).

18

Euroopa Liidu Teataja

(19)  ELi teaduskeskus, „DigComp: Digital Competence Framework for Citizens“ (Euroopa Komisjon), https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp.

19

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/296 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/296

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Prantsusmaale luba pidada läbirääkimisi lepingu üle, millega täiendatakse Ühendkuningriigiga sõlmitud kehtivat kahepoolset lepingut, mis käsitleb La Manche’i väina püsiühenduse ehitamist ja käitamist eraõiguslike kontsessionääride poolt“

(COM(2020) 622 final – 2020/0160(COD))

(2020/C 429/39)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 14.9.2020
  nõukogu, 27.7.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõige 1 ja artikli 91 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | ühehäälselt |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 14.9.2020

nõukogu, 27.7.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõige 1 ja artikli 91 lõige 1

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

ühehäälselt

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 554. istungjärgul 16., 17. ja 18. septembril 2020 (16. septembri istungil) ühehäälselt esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

| 11.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 429/297 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 429/297

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/798 seoses raudtee ohutus- ja koostalitluseeskirjade kohaldamisega La Manche’i väina püsiühenduse suhtes“

(COM(2020) 623 final – 2020/0161(COD))

(2020/C 429/40)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 14.9.2020
  nõukogu, 4.8.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.9.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 554 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | ühehäälselt |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 14.9.2020

nõukogu, 4.8.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

16.9.2020

Täiskogu istungjärk nr

554

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

ühehäälselt

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ning ei soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 554. istungjärgul 16., 17. ja 18. septembril 2020 (16. septembri 2020 istungil) ühehäälselt esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse.

Brüssel, 16. september 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---