# Europos Sąjungos C 37/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 37 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. vasario 2d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 37

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. vasario 2d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | Nuotolinė 141-oji RK plenarinė sesija per Interactio, 2020 12 8–2020 12 10 |
| 2021/C 37/01 | Europos regionų komiteto rezoliucija dėl 2021 m. Europos Komisijos darbo programos | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | Nuotolinė 141-oji RK plenarinė sesija per Interactio, 2020 12 8–2020 12 10 |
| 2021/C 37/02 | Europos regionų komiteto nuomonė Siekiant tvaresnio turizmo ES miestuose ir regionuose | 8 |
| 2021/C 37/03 | Europos regionų komiteto nuomonė. ES kaimo vietovių atgaivinimo strategija | 16 |
| 2021/C 37/04 | Europos regionų komiteto nuomonė Nuo ūkio iki stalo. Vietos ir regionų aspektas | 22 |
| 2021/C 37/05 | Europos regionų komiteto nuomonė Ekonomikos valdymo peržiūra | 28 |
| 2021/C 37/06 | Europos regionų komiteto nuomonė Prevencinio prisitaikymo prie klimato kaitos galimybės ir sinergija siekiant skatinti tvarumą ir gyvenimo kokybę regionuose ir savivaldybėse: kokių pagrindinių sąlygų tam reikia? | 33 |
| 2021/C 37/07 | Europos regionų komiteto nuomonė. Klimato kaitos poveikis regionams. Europos žaliojo kurso vertinimas | 40 |
| 2021/C 37/08 | Europos regionų komiteto nuomonė Vietos valdymo ir atstovaujamosios demokratijos stiprinimas taikant naujas skaitmenines technologijas | 47 |
| 2021/C 37/09 | Europos regionų komiteto nuomonė dėl dokumento Viešojo transporto iššūkiai miestuose ir didmiesčių regionuose | 51 |
| 2021/C 37/10 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos Komisijos ataskaita dėl atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo | 57 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

Nuotolinė 141-oji RK plenarinė sesija per Interactio, 2020 12 8–2020 12 10

2021/C 37/01

Europos regionų komiteto rezoliucija dėl 2021 m. Europos Komisijos darbo programos

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

Nuotolinė 141-oji RK plenarinė sesija per Interactio, 2020 12 8–2020 12 10

2021/C 37/02

Europos regionų komiteto nuomonė Siekiant tvaresnio turizmo ES miestuose ir regionuose

8

2021/C 37/03

Europos regionų komiteto nuomonė. ES kaimo vietovių atgaivinimo strategija

16

2021/C 37/04

Europos regionų komiteto nuomonė Nuo ūkio iki stalo. Vietos ir regionų aspektas

22

2021/C 37/05

Europos regionų komiteto nuomonė Ekonomikos valdymo peržiūra

28

2021/C 37/06

Europos regionų komiteto nuomonė Prevencinio prisitaikymo prie klimato kaitos galimybės ir sinergija siekiant skatinti tvarumą ir gyvenimo kokybę regionuose ir savivaldybėse: kokių pagrindinių sąlygų tam reikia?

33

2021/C 37/07

Europos regionų komiteto nuomonė. Klimato kaitos poveikis regionams. Europos žaliojo kurso vertinimas

40

2021/C 37/08

Europos regionų komiteto nuomonė Vietos valdymo ir atstovaujamosios demokratijos stiprinimas taikant naujas skaitmenines technologijas

47

2021/C 37/09

Europos regionų komiteto nuomonė dėl dokumento Viešojo transporto iššūkiai miestuose ir didmiesčių regionuose

51

2021/C 37/10

Europos regionų komiteto nuomonė Europos Komisijos ataskaita dėl atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo

57

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

Nuotolinė 141-oji RK plenarinė sesija per Interactio, 2020 12 8–2020 12 10

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/1

---

Europos regionų komiteto rezoliucija dėl 2021 m. Europos Komisijos darbo programos

(2021/C 37/01)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

atsižvelgdamas į

| — | 2021 m. Europos Komisijos darbo programą (1), |
| --- | --- |

—

2021 m. Europos Komisijos darbo programą (1),

| — | 2012 m. vasario mėn. Protokolą dėl bendradarbiavimo su Europos Komisija, |
| --- | --- |

—

2012 m. vasario mėn. Protokolą dėl bendradarbiavimo su Europos Komisija,

| — | RK rezoliuciją „Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetai“ (2), |
| --- | --- |

—

RK rezoliuciją „Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetai“ (2),

| — | RK rezoliuciją dėl Europos regionų komiteto pasiūlymų atsižvelgiant į Europos Komisijos 2021 m. darbo programą (3), |
| --- | --- |

—

RK rezoliuciją dėl Europos regionų komiteto pasiūlymų atsižvelgiant į Europos Komisijos 2021 m. darbo programą (3),

| 1. | pabrėžia, kad būtina kuo skubiausiai sušvelninti pasaulinės pandemijos poveikį, nes, kaip matosi iš pirmojo RK metinio vietos ir regionų barometro, koronaviruso krizė didina esamus socialinius, ekonominius ir teritorinius skirtumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti pagrindinį vaidmenį rengiant ir įgyvendinant socialinio ir ekonominio atsigavimo po COVID-19 darbotvarkę. remia ES tikslą vykdant ekologinę ir skaitmeninę pertvarką imtis vadovaujamojo vaidmens. RK įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų įvertinta patirtis, įgyta iki šiol valdant COVID-19 krizę, ir siekiama pasirengti ateičiai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Europos Komisiją vadovauti greitam procesui, kuriuo siekiama rasti patenkinamą ir nuolatinį humanitarinės krizės Viduržemio jūros regione problemos sprendimą, visų pirma sutelkiant dėmesį į migrantų gyvybių apsaugą, bet taip pat ir į žmogaus teisių laikymąsi ir pagrindinių laisvių užtikrinimą. RK ir vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios kuo glaudžiau bendradarbiauti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | todėl pritaria Komisijos požiūriui, kad ES politiniai prioritetai turi būti nustatomi rengiant metinę strateginio prognozavimo ataskaitą, prie kurios RK prisidės teikdamas duomenis iš vietos ir regionų valdžios institucijų visoje ES; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria nuomonei, kad Konferencija dėl Europos ateities turi būti pradėta kuo greičiau. Visapusiškas RK, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų vardu kalbančio atstovo, dalyvavimas visuose konferencijos organuose leistų projektą priartinti prie Europos piliečių ir išsamiau apsvarstyti būtinus ES politikos, procesų ir institucinės struktūros pokyčius. RK primygtinai reikalauja, kad visose su konferencija susijusiose viešose konsultacijose būtų užtikrintas kuo didesnis pliuralizmas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina kitas Europos institucijas bendradarbiauti su RK rengiant bandomąjį nuolatinio ir struktūruoto dialogo su piliečiais, vykdomo per vietos ir regionų valdžios institucijas, modelį, kuris taip pat galėtų padėti tobulinti ES sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, kad į ES politikos formavimą ir įgyvendinimą reikia įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, ypač tose srityse, kuriose vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbiausią vaidmenį, būtent tinkamai taikant aktyvų subsidiarumą ir integruojant daugiapakopio valdymo principus. RK palankiai vertina Komisijos sprendimą stiprinti RK dalyvavimą Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformoje ir įsipareigoja prisidėti prie platformos tikslų per vyriausybių grupę ir specialų „RegHub“ pogrupį; pabrėžia, kad peržiūrint programą REFIT reikia labiau atsižvelgti į vietos ir regionų perspektyvą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja savo raginimą Komisijai atidžiai stebėti, kaip taikomas Partnerystės elgesio kodeksas rengiant 2021–2027 m. partnerystės susitarimus ir programas, ir užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas taptų visaverte partneryste. Partnerystės ir daugiapakopio valdymo principai turėtų labiau įkvėpti Europos semestro valdymą, ypač atsižvelgiant į tai, kad per semestrą nustatomos 2021–2027 m. sanglaudos politikos programų ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės gairės; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atidžiai įvertins pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl naujų nuosavų išteklių, ypač dėl jų galimo poveikio vietos ir regionų finansams ir piliečiams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad reikia paaiškinti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos finansavimo vietos ir regionų lygmeniu sąveiką, ir, konkrečiai kalbant apie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir valstybes nares, ragina būsimas nacionalines reformas ir investicijų planus parengti tiek horizontaliai, tiek pagal principą „iš apačios į viršų“, taip pat skatina įvairias ES institucijas ir suinteresuotuosius subjektus dalyvauti 2021 m. spalio mėn. vyksiančiame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės forume; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą remtis JT darbotvarke iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslais, taip pat 2015 m. Paryžiaus susitarimu kuriant ES tvaraus atsigavimo politikos pagrindą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Komisijos parengtą „Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą“ priemonių rinkinį, tačiau mano, kad būtina ir įmanoma nustatyti platesnio užmojo 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą, atitinkantį Europos Parlamento poziciją; tokiomis aplinkybėmis ragina Komisiją savo „Pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą“ priemonių rinkinyje pateikti plataus užmojo ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, kurioje būtų aiškiai akcentuojamas esminis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo prisitaikant prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra pasirengęs prieš Glazge vyksiančią Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) 26-ąją šalių konferenciją (COP 26) parengti bendrą COP 26 veiksmų planą, kuriuo būtų siekiama pademonstruoti ES vykdomą veiklą visais lygmenimis ir skatinti subnacionalinių valdymo lygmenų vaidmenį ir indėlį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ir UNFCCC; demonstruodamas tai, pabrėš miestų ir regionų vaidmenį įgyvendinant ir spartinant klimato politikos priemones praktiškai bendradarbiaujant su pramone, universitetais, piliečiais ir įvairiomis bendruomenėmis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad paskelbtas pasiūlymas dėl pasienio anglies dioksido mokesčio korekcinio mechanizmo yra glaudžiai susijęs su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos peržiūra; kad būtų pažabotas diskriminuojantis įmonių skirstymas į trečiųjų valstybių ir ES įmones, ragina atidžiai įvertinti, kokį poveikį laipsniškas nemokamų apyvartinių taršos leidimų panaikinimas turės daug energijos suvartojantiems ES sektoriams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atidžiai stebės Teisingos pertvarkos mechanizmo įgyvendinimą ir siūlo 2021 m. antrąjį pusmetį surengti Teisingos pertvarkos forumą, kad būtų apibrėžtos pradinės politinės jos įgyvendinimo išvados; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad daugiapakopis dialogas energetikos ir klimato klausimais turėtų būti toliau skatinamas ir plečiamas visose žaliojo kurso srityse; primygtinai ragina visapusiškai pripažinti miestų ir regionų vaidmenį įgyvendinant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politiką ir ragina sukurti veiksmingą daugiapakopio valdymo sistemą pagal Europos klimato paktą. Atsižvelgdamas į tai, RK palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą pateikti bendrą žaliojo kurso įgyvendinimo veiksmų planą, į kurį galėtų būti įtraukta Europos regionų rezultatų suvestinė, skirta žaliojo kurso įgyvendinimo pažangai subnacionaliniu lygmeniu stebėti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad būtina skubiai įgyvendinti strategiją „Renovacijos banga“ ir įdiegti mechanizmus, kuriais ši pertvarkos dalis būtų pritaikyta prie vietos ypatumų ir aplinkybių ir kuriais būtų užpildytos esamos finansinių išteklių ir techninių pajėgumų spragos; šiuo atžvilgiu prašo pagal „Renovacijos bangą“ ir kitas priemones sudaryti plataus masto galimybes regionams, miestams ir savivaldybėms tiesiogiai naudotis Europos fondais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina Komisijos siekį paskelbti Nulinės vandens, oro ir dirvožemio taršos veiksmų planą, kuris būtų esminė Žaliojo ekonomikos gaivinimo plano dalis. Šis planas ir vėlesni teisės aktai turi būti grindžiami pagrindiniais atsargumo metodo principais, kad taršos problema turi būti sprendžiama ten, kur yra jos šaltinis, ir kad „moka teršėjas“. Veiksmų planas turėtų būti rengiamas ir įgyvendinamas bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, vykdant tokias iniciatyvas kaip Žaliojo miesto susitarimas, ir juo turėtų būti siekiama nustatyti plataus užmojo sistemą, kartu pripažįstant ES valstybių narių skirtumus ir nevienodas sąlygas ir sudarant galimybes prisitaikyti nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Rizikos veiksniais pagrįstas metodas turi būti pagrindinis plano elementas, siekiant užtikrinti, kad veiksmai būtų vykdomi ten, kur jie yra prasmingiausi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina nustatyti konkrečius naujojo žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo tikslus, atsižvelgiant į regioninius skirtumus, ypač atliekų prevencijos ir viešųjų pirkimų, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių srityse, nes tai paskatintų inovacines technologijas ir jų patekimą į rinką, taip pat pripažinti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį labiau žiedinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | įsipareigoja remti ES biologinės įvairovės strategijos iki 2030 m. įgyvendinimą, kartu nagrinėti vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį sprendžiant apdulkintojų nykimo problemą ir šalinant pavojingą spaudimą mūsų jūrų aplinkai. RK norėtų pabrėžti žemės ir žemės ūkio praktikos, taip pat tvarios miškotvarkos, vaidmenį atkuriant buveines ir didinant visų Europos ekosistemų ir natūralių teritorijų atsparumą ir stiprumą. RK pritaria Europos Parlamento raginimui Komisijai pasiūlyti teisinę sistemą dėl ES rinkai pateikiamų miško ir žemės ūkio produktų ir pavojų ekosistemoms keliančių produktų privalomo išsamaus patikrinimo visose tiekimo grandinėse, tačiau neužkraunant nereikalingos administracinės naštos biologinių produktų tiekėjams, palyginti su sintetinių ir iškastinių žaliavų produktais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Europos regionus visapusiškai dalyvauti įgyvendinant ir stebint ES strategiją „Nuo ūkio iki stalo“; ragina Komisiją būsimoje bendroje žemės ūkio politikoje (BŽŪP) ir jos įgyvendinimo procese veiksmingai įtvirtinti žaliojo kurso ir ypač biologinės įvairovės strategijos bei strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ tikslus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai ragina ES institucijas naująją ilgalaikę kaimo vietovių viziją perkelti į ES kaimo darbotvarkę, kuri turėtų užtikrinti, kad kaimo ir miesto pusiausvyros principas būtų įtvirtintas visose ES politikos srityse, atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos tikslus, ir padidinti vietos ir regionų lygmens vaidmenį kaimo politikos valdyme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja dėl to, kad darbo programoje trūksta užmojų jūrų srityje, ir pabrėžia pažangiausios jūrų pramonės ir stiprių pakrančių ir jūrų regionų strateginę geopolitinę svarbą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją parengti išsamią darbotvarkę mėlynajai pramonei ir jūrų regionams remti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | įsipareigoja prisidėti prie teisėkūros iniciatyvos dėl Europos žaliųjų obligacijų standarto, nes tai būtų labai svarbu siekiant į vietos ir regionų lygmenį nukreipti tvarias privačias ir viešąsias investicijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad persvarstant Reglamentą dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) reikia spręsti trūkstamų tarpvalstybinės transporto infrastruktūros jungčių ir susisiekimo su periferiniais ir atokiausiais regionais gerinimo klausimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant pagerinti platformų darbuotojų darbo sąlygas; taip pat tikisi, kad Skaitmeninių paslaugų akte bus nustatyti minimalūs deramo nuotolinio darbo ir skaitmeninių teisių darbe standartai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestauja, kad, atsižvelgiant į neseniai priimtą baltąją knygą, 2021 m. neplanuojama pateikti jokio pasiūlymo dėl dirbtinio intelekto reguliavimo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | parengs skaitmeninės transformacijos rodiklius vietos ir regionų lygmeniu, kad būtų galima nustatyti 2030 m. skaitmeninio dešimtmečio tikslus, paspartinti skaitmeninių platformų steigimą ir stebėsenos mechanizmą, sprendžiant nelygybės problemą ir užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina laikytis visapusiško ES požiūrio į 5G tinklų saugumą ir atsparumą, nes tampa itin svarbu užtikrinti plačiajuostį ryšį ir 5G diegimą vietos ir regionų lygmeniu tiek miesto, tiek kaimo vietovėse, kalnuotuose ir atokiuose bei mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją stiprinti ES pramonės strategijos teritorinį aspektą, išplečiant jos sektorinę apimtį ir sustiprinant jos politinį koordinavimą ES lygmeniu, visų pirma įtraukiant RK ir regionų valdžios institucijas į Pramonės forumą ir Europos žaliavų aljansą, kad regionai ir miestai galėtų prisiimti atsakomybę už savo pramonės dvejopą perėjimą prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos ir gauti naudos iš šios strategijos teikiamo ekonominės veiklos įvairinimo potencialo, taip pat numatant pramonės dalyvavimą profesinio rengimo ir mokymo sistemose, siekiant ugdyti tinkamus įgūdžius naujoms profesijoms užtikrinti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kartu su noriai dalyvaujančiais miestais ir regionais, pademonstruos, kaip EMTE centrai gali padėti kurti konkrečioms vietovėms pritaikytas regionines inovacijų ekosistemas ir, bendradarbiaudami europiniu mastu, paspartinti pažangų darnų augimą ir mažinti atotrūkį inovacijų srityje Europoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atsižvelgdamas į tai, kad ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai labai paveikė MVĮ visuose ES regionuose ir dėl jų gilėja nuolatinės problemos, pavyzdžiui, nepakankamos galimybės gauti finansavimą ir pavėluoti mokėjimai, taip pat į skirtingas MVĮ struktūras ir poreikius bei skirtingas ekonomines ir institucines sąlygas visoje Europoje, siūlo Komisijai stiprinti MVĮ strategijos vietos ir regionų valdymą. Savo ruožtu RK įsipareigoja bendradarbiauti su Komisija ir verslo bendruomene toliau plėtojant ir atliekant tikslą atitinkantį poveikio MVĮ tyrimą, visų pirma pasitelkiant Verslių Europos regionų (VER) tinklą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją atsižvelgti į sunkumus, su kuriais susiduria vietos ir regionų suinteresuotieji subjektai ir kurie trukdo jiems visapusiškai pasinaudoti bendrosios rinkos teikiama nauda, ir laukia atnaujintos bendrosios rinkos kliūčių ataskaitos ir priemonių, kurių Komisija ketina imtis siekdama užtikrinti visapusišką Paslaugų direktyvos įgyvendinimą. RK taip pat prašo Komisijos pateikti naują patobulintą pasiūlymą dėl paslaugų paso; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina tai, kad Komisija akcentuoja Teisingos ekonomikos dokumentų rinkinį, ir laukia Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano, kuris turėtų būti grindžiamas platesniu socialinių rodiklių suvestinės naudojimu empiriniu ir politikos požiūriu. RK rems ramsčio vietos ir regionų matmenį aktyviai dalyvaudamas konferencijoje, vyksiančioje prieš 2021 m. Porte vyksiantį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą. Be to, RK bendradarbiaus su Komisija plėtojant iniciatyvą „Vietos darbo mugės“; |
| --- | --- |

34.

| 35. | laukia naujos darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją paspartinti tempą 2021 m., kad galiausiai būtų pasiektas tikslas nustatyti 50 medžiagų profesinio poveikio ribines vertes, kurios iš pradžių buvo nustatytos 2020 m.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti įtrauktos rengiant socialinės ekonomikos veiksmų planą, kuriam būdingas stiprus regioninis ir vietos matmuo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad Komisija atsiliepė į RK raginimą sukurti Vaiko garantijų sistemą, kuri sustiprintų vaikų socialinę įtrauktį ir gerovę, taip pat vaikų teisių propagavimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tikisi, kad neįgaliesiems skirtoje strategijoje bus nustatyti plataus užmojo ir išmatuojami tikslai ir įtrauktos visos politikos sritys; remia JT Neįgaliųjų teisių konvencijos tikslus ir pageidautų Europos Komisijos paramos jos įgyvendinimui vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad 2021 m. darbo programoje numatyta peržiūrėti valstybės pagalbos nuostatas devyniose skirtingose srityse, kurios yra itin svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms; todėl įsipareigoja aktyviai dalyvauti šioje peržiūroje. Šiuo tikslu RK remsis konsultacijomis su Regioninių centrų tinklu ES politikos įgyvendinimui įvertinti, kuris jau analizuoja teisinę sistemą visuotinės ekonominės svarbos paslaugų ir regioninės pagalbos srityse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina lankstumą, kuris numatytas pradėjus taikyti Stabilumo ir augimo pakto bendrąją atsakomybę ribojančią išlygą, kad būtų galima greitai ir ryžtingai taikyti politikos koordinavimo priemones; pabrėžia, kad šis sustabdymas yra svarbus tol, kol valdžios institucijos susiduria su ypatingomis išlaidomis, kovodamos su pandemija, ir kol bus tinkamai pasimokyta iš dabartinės COVID-19 krizės ir būsime užtikrintai pasirengę būsimoms krizėms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apgailestauja, kad darbo programoje nėra priemonių, kuriomis būtų remiamas tvarus turizmo pramonės atsigavimas, nes ji yra itin svarbus regionų ekonomikos sektorius ir didelis vietos pragyvenimo šaltinis visoje Europoje ir labai nukentėjo nuo krizės; pakartoja, kad svarbu skirti pakankamai finansinių išteklių ir nustatyti koordinuotą regioninį požiūrį šiam sektoriui gelbėti ir plėtoti ilgalaikę Europos turizmo politiką; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina nustatyti aiškius orientyrus ir atitinkamas priemones, kad iki 2025 m. būtų sukurta Europos švietimo erdvė; remia Komisijos pastangas kurti mokymosi visą gyvenimą kultūrą ir Europos Sąjungoje palengvinti profesinės veiklos keitimą, taip pat prašo visose valstybėse narėse pripažinti ir patvirtinti jaunimui skirtą „būtinųjų kvalifikacijų ir įgūdžių garantiją“, kuri būtų įgyvendinama pagal būsimų individualiųjų mokymosi sąskaitų sistemą ir europinį požiūrį į mikrokredencialus (atsižvelgiant į tai, kad studijų programos principas yra ir lieka pirminis ir pagrindinis aukštojo mokslo organizavimo principas); |
| --- | --- |

42.

| 43. | tikisi visapusiškai pasinaudoti su Komisija įsteigtos Keitimosi žiniomis platformos (KŽP) teikiamomis galimybėmis skatinti pažangią ir tvarią specializaciją ir remti socialines inovacijas ir įtraukti, inovacijų ekosistemas vietos ir regionų lygmeniu; rekomenduoja kartu su Komisija išbandyti KŽP ir projekto „Mokslas ir regionai“ veiklą, taip pat ir makroregionų lygmeniu, siekiant skatinti inovacijų politiką ir pažangiąją specializaciją; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad reikia remti šalių kandidačių ir ES kaimyninių šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijas, padėti joms įgyvendinti strateginius ES prioritetus ir išvengti atotrūkio didėjimo, siekiant galutinio tikslo – atkurti geresnę padėtį po COVID-19 pandemijos ir didinti atsparumą bendruomenių lygmeniu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina Komisijos ketinimą paskelbti komunikatą dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis ir, atsižvelgdamas į 25-ąsias Barselonos proceso metines, pabrėžia, kad reikia stiprinti šiaurinių ir pietinių Viduržemio jūros pakrančių aljansus; atsižvelgdamas į tai, primena Europos kaimynystės politikos, kaip pagrindinės priemonės bendriems uždaviniams spręsti, svarbą ir pabrėžia, kad jos sėkmė priklausys nuo tinkamo regioninių ir vietos subjektų dalyvavimo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tvirtai remia Komisijos įsipareigojimą išlaikyti savo vadovaujantį vaidmenį stiprinant taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą ir siekti, kad DVT būtų PPO reformos pagrindas; laikosi nuomonės, kad ši iniciatyva kartu su geresniu prekybos ir darnaus vystymosi skyrių vykdymo užtikrinimu turėtų padėti gerinti socialinius ir aplinkos bei klimato apsaugos standartus trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | supranta, kad vykstančias derybas su JK supa netikrumas, tačiau yra labai nusivylęs dėl to, kad 2021 m. darbo programoje visiškai neužsimenama apie būsimus ES ir JK santykius, atsižvelgiant į tiesioginį ir dramatišką „Brexit’o“ poveikį daugeliui ES regionų ir savivaldybių; todėl laukia Komisijos pasiūlymo dėl prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo ir primygtinai reikalauja, kad jis būtų parengtas taip, kad juo būtų ne tik šalinami ekonominiai trūkumai valstybių narių lygmeniu, bet ir atsižvelgiama į teritorinį „Brexit’o“ aspektą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina tai, kad Komisija pabrėžė būtinybę apsaugoti ES įmones ir bendrąją rinką nuo nesąžiningos prekybos ir konkurencijos praktikos, ypač paskelbtomis teisėkūros iniciatyvomis dėl vienodų sąlygų sudarymo, viešųjų pirkimų ir tvaraus įmonių valdymo. RK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą tęsti derybas dėl Vykdymo užtikrinimo reglamento, pasiūlymo dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto ir Tarptautinės viešųjų pirkimų priemonės, susijusios su PPO daugiašale sutartimi dėl viešųjų pirkimų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | siūlo Komisijai teisinių kriterijų požiūriu gerinti ir stiprinti sanglaudos politikos ir konkurencijos politikos valstybės pagalbos linijos ryšį, kad būtų išvengta techninių kliūčių ir trukdžių, neleidžiančių tinkamai įgyvendinti atitinkamus jų elementus, ypač tuos veiksmus, kurie bendrai finansuojami su Europos socialiniu fondu, Europos regioninės plėtros fondu ir Sanglaudos fondu, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pakartoja, kad kuriant sveikatos sąjungą reikia įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, nes daugumoje valstybių narių joms tenka didelė atsakomybė visuomenės sveikatos srityje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos ketinimą stiprinti ES didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai nustatymo ir reagavimo į jas sistemą, įskaitant esamų agentūrų vaidmens stiprinimą ir Europos pažangiųjų biomedicinos tyrimų ir technologinės plėtros agentūros įsteigimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos sveikatos sąjungos dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama stiprinti nacionalinį koordinavimą ES, ir esamas struktūras ir mechanizmus, skirtus geresnei ES lygmens apsaugai, prevencijai, parengčiai ir reagavimui į pavojus žmonių sveikatai; primena, kad į šiuos naujus mechanizmus būtina įtraukti regioninius ir vietos sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir tie mechanizmai turėtų remti vaistų, medicinos priemonių ir ligoninių įrangos tiekimą; taip pat tvirtai remia pasiūlymą, kuriame pakartojamas RK pasiūlymas dėl Europos ekstremaliųjų sveikatai situacijų mechanizmo, sudaryti galimybę ES paskelbti ES masto nepaprastąją padėtį, kuri užtikrintų geresnį koordinavimą ir sudarytų sąlygas su krize susijusių produktų kūrimui, kaupimui ir pirkimui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją kontroliuoti nesąžiningą valstybės pagalbos praktiką, kurią vykdo keli subjektai, pasinaudodami Europos laikinąja valstybės pagalbos priemonių sistema, kai kyla reali neigiamo poveikio tinkamam bendrosios rinkos veikimui rizika, ir imtis taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos sveikatos duomenų erdvės, tačiau ragina atlikti išsamų pasiūlymo poveikio vertinimą vietos ir regionų lygmeniu, kad būtų užtikrintas sistemų sąveikumas ir kartu sumažinta administracinė ir finansinė našta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją pradėti dialogą su RK ir regionais, kuriuos domina būsimas Direktyvos dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo vertinimas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pakartoja, jog reikia užtikrinti, kad būsimuose pasiūlymuose pagal naująjį migracijos ir prieglobsčio paktą būtų laikomasi subsidiarumo principo ir kad jie būtų grindžiami solidarumu, ypač su regionais, kurie susiduria su didžiausiu migracijos spaudimu; pakte taip pat turėtų būti pripažintas esminis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo priimant ir integruojant migrantus ir suteikta tiesioginė Europos parama šioms užduotims vykdyti; taip pat tvirtina, kad, bendradarbiaujant su kilmės ir tranzito šalimis, labai svarbu šalinti pagrindines migracijos priežastis ir kovoti su prekyba žmonėmis; yra pasirengęs bendradarbiauti, teikdamas vietos ir regionų valdžios institucijų duomenis ir sukurdamas nuolatinius jų ir Komisijos politinių mainų kanalus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pakartoja, kad nori bendradarbiauti su Komisija rengiant bendrą projektą, kuriuo būtų skatinamas Europos įsipareigojimas saugoti ES vertybes, tapatybę ir pilietiškumą pasitelkiant švietimą ir kultūrą regionų ir vietos lygmenimis; dar kartą ragina Europos Komisiją, remiantis 2020–2025 m. RK prioritetais, įgyvendinti sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos dėl didesnės mažumų apsaugos ES pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina užtikrinti laisvą judėjimą Šengeno erdvėje stiprinant visų valstybių narių ir regionų, dalyvaujančių sienų valdyme, veiksmų koordinavimą. ES piliečiai labai vertina savo judėjimo laisvę, ypač atsižvelgiant į apribojimus, su kuriais jie pastaruoju metu susiduria dėl COVID-19 krizės, ir į tai, kad ši laisvė yra neatsiejama Europos pilietybės dalis ir esminis europinės tapatybės kūrimo elementas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ryžtingai remia kultūros ir kūrybos sektorius, kurie labai nukentėjo nuo COVID-19 krizės, ir ragina ekonomikos gaivinimo etape skatinti solidarumo kultūrą; ragina naujajam europiniam bauhauzui, apie kurį paskelbė Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen, suteikti tvirtą kultūros paveldo aspektą ir jį įtraukti į iniciatyvą „Renovacijos banga“, derinant rezultatus su išradingumu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vis dar tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymą dėl direktyvos dėl vienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio principo stiprinimo užtikrinant darbo užmokesčio skaidrumą ir pakartoja savo raginimą Europos Komisijai pasiūlyti Tarybai priimti sprendimą, pagal kurį, kaip tolesnę, su 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija susijusią priemonę, visų formų smurtas dėl lyties būtų priskirtas ypač sunkiems nusikaltimams pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalį; taip pat ragina Komisiją dėti pastangas, kad ES prisijungtų prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (2011 m. Stambulo konvencijos) ir palankiai vertina 2021 m. darbo programoje išdėstytus su tuo susijusius pareiškimus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | taip pat labai palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti iniciatyvą siekiant išplėsti ES masto nusikaltimų sąrašą, į jį įtraukiant neapykantos nusikaltimus ir neapykantą kurstančias kalbas prieš pažeidžiamas žmonių grupes, konkrečiai užkertant kelią rasizmui, antisemitizmui ir LGBTI+ asmenų diskriminacijai ir su tuo kovojant; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primygtinai ragina Europos institucijas užbaigti derybas ir priimti siūlomą reglamentą dėl mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims tarpvalstybiniu mastu šalinti, kuris darys ilgalaikį, reikšmingą ir teigiamą poveikį tarpvalstybinio bendradarbiavimo ateičiai; be to, pabrėžia tebesitęsiančios krizės dar labiau išryškintą poreikį sukurti tinkamą ES teisinę sistemą, kad būtų galima sudaryti sąlygas veiksmingai kurti ir valdyti tarpvalstybines viešąsias paslaugas. Dabartinės sistemos dažnai susijusios su didžiule administracine našta ir išlaidomis, dėl kurių daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų atsisako tokių paslaugų planų, todėl šiuose regionuose gyvenantys Europos piliečiai atsiduria nepalankioje padėtyje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjunga politiniu ir teisiniu lygmenimis jau pripažino unikalią atokiausių regionų padėtį, ragina Europos Komisiją būsimose metinėse darbo programose kaip gerą praktiką įtraukti priedą su konkrečiais pasiūlymais, kuriuos ji ketina tais metais pateikti ultraperiferijai, nustatant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, į kuriuos būtų įtrauktos specialios atokiausiems regionams skirtos priemonės. Tokie pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų būtų pagrįsti arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsniu, arba dvigubu Sutarties teisiniu pagrindu, arba tik bendru Sutarties sektoriniu teisiniu pagrindu, tačiau šiuo atveju pasiūlyme dėl teisės akto vis dėlto būtų numatyta de facto diferenciacija atokiausių regionų atžvilgiu. Šiame priede taip pat būtų paminėti kiti dokumentai (komunikatai, ataskaitos), kuriuos tais metais Europos Komisija ketina skirti ultraperiferijai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pakartoja, kad dėl COVID-19 atokiausiuose regionuose sukelto didelio nestabilumo Europos Komisija turėtų 2021 m. pradžioje atnaujinti savo 2017 m. strategiją pagal komunikatą „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su atokiausiais ES regionais“ (COM(2017) 623 final, 2017 m. spalio 24 d.), kuriame pristatomos naujos veiksmingos paramos priemonės atokiausiems regionams socialiniame, ekonominiame, teritoriniame ir kultūros sektoriuose; |
| --- | --- |

62.

| 63. | paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, paeiliui pirmininkaujančių valstybių narių – Vokietijos, Portugalijos ir Slovėnijos – grupei ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui. |
| --- | --- |

63.

2020 m. gruodžio 10 d. Briuselis.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 690 final.

1

final

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA (OL C 324, 2020 10 1, p. 8).

2

(3)  COR-2020-02622-00-00-RES-TRA (OL C 324, 2020 10 1, p. 16).

3

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

Nuotolinė 141-oji RK plenarinė sesija per Interactio, 2020 12 8–2020 12 10

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/8

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Siekiant tvaresnio turizmo ES miestuose ir regionuose“

(2021/C 37/02)

| Pranešėjas | Manuel Alejandro CARDENETE FLORES (ES / Renew Europe), Andalūzijos vyriausybės turizmo, atkūrimo, teisingumo ir vietos administracijos ministro pavaduotojas |
| --- | --- |

Pranešėjas

Manuel Alejandro CARDENETE FLORES (ES / Renew Europe), Andalūzijos vyriausybės turizmo, atkūrimo, teisingumo ir vietos administracijos ministro pavaduotojas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanginės pastabos

| 1. | pabrėžia, kad turizmas yra strateginis sektorius, integracijos priemonė ir pagrindinė socialinio ir ekonominio atsigavimo varomoji jėga; jis sudaro daugiau kaip 10 proc. ES bendrojo vidaus produkto, sukuria darbo vietų 26 mln. žmonių ir sudaro 6 proc. viso ES eksporto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | akcentuoja transporto ir judumo, kurie yra ES socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos pagrindas, svarbą ir pabrėžia, kad reikia pažangių ir tvarių judumo sprendimų, ypač tuose regionuose, kurių ekonominei plėtrai labiausiai trukdo išskirtinė priklausomybė nuo oro ir jūrų transporto; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad platus keliautojų spektras socialiniu ir kultūriniu bei amžiaus ir pajamų požiūriu daugeliui įmonių – nuo tarptautinių korporacijų iki labai mažų įmonių – suteikia daug įvairių galimybių. Turizmo ekosistema apima tokius sektorius kaip apgyvendinimas, transportas, gastronomija, kultūra, sportas ir laisvalaikis, taip pat kelionių organizatorių paslaugos. Iš viso jai galima priskirti apie 2,4 mln. įmonių, iš kurių daugiau kaip 90 proc. yra MVĮ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pritaria Pasaulio turizmo organizacijos (PTO) rekomendacijoms ir gairėms, taip pat iniciatyvos „Viena planeta“ vizijai, kuria siekiama tvaraus turizmo atsigavimo, ir Jungtinių Tautų darbotvarkės iki 2030 m. Darnaus vystymosi tikslų skatinimui turizmo ir transporto srityse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria PTO suformuluotai tvaraus turizmo apibrėžčiai, kuria jis apibūdinamas kaip turizmo forma, kai „visapusiškai atsižvelgiama į dabartinį ir būsimą ekonominį ir socialinį poveikį bei poveikį aplinkai, kartu įvertinant keliaujančių asmenų, pramonės, aplinkos bei priimančiųjų bendruomenių poreikius“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad dėl krizės, kurią sukėlė SARS-CoV-2, padėtis drastiškai pasikeitė – Europą sukrėtė neišmatuojama žmonių mirčių tragedija ir didžiuliai ekonominiai nuostoliai, dėl kurių žmonės patyrė asmeninių netekčių, kilo didelių finansinių sunkumų ir bankrutavo daug įmonių, ypač turizmo ir transporto sektoriuose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad šie sunkumai dar labiau padidėja atokiausiuose ES regionuose, kurie yra labai priklausomi nuo turizmo sektoriaus ir kurių ekonomikos atsigavimo perspektyvoms didelį pavojų kelia jų beveik išimtinis priklausomumas nuo oro transporto ir negalėjimas naudotis kitomis transporto rūšimis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia skatinti tvaraus turizmo paslaugas, kurias teikiant būtų atsižvelgiama į turtingą Europos istorinį ir kultūrinį paveldą, taip pat į jos unikalų gamtos paveldą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad, kaip parodė ši krizė, turizmas yra kompleksinė sritis, nes stipriai sumažėjusi turizmo veikla daro poveikį ne tik tokiems sektoriams kaip apgyvendinimas ir maitinimas arba transportas, bet ir daugeliui didelės pridėtinės vertės ekonomikos sričių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europa turi išlikti iniciatyvi ir imtis vadovaujančio vaidmens šios ir kitų, galbūt vėliau kilsiančių krizių metu, kartu imdamasi būtinų priemonių, kad užkirstų kelią turizmo sektoriaus žlugimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad dabartinė COVID-19 sukelta sveikatos krizė išryškino ypatingą turizmo, vykdomo salų teritorijose, kurių ištekliai yra riboti, pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena valstybėms narėms ir ES institucijoms, kad svarbu skirti pakankamai finansinių išteklių sektoriui gelbėti ir ilgalaikei Europos turizmo politikai, kuria būtų skatinama tvari, kokybiška turizmo veikla, plėtoti kartu atsižvelgiant į aplinką ir kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad reikia imtis veiksmų ir nuodugniau tobulinti esamus turizmo ir transporto modelius, užtikrinant visišką jų tvarumą socialiniu, ekonominiu ir aplinkos požiūriu, taip pat atsižvelgiant į šią krizę kaip į paskatą pradėti svarstymus siekiant nustatyti turizmo ir transporto sektorių atsparumo ir tvarumo ateityje pagrindus; |
| --- | --- |

13.

COVID-19 poveikis Europos turizmo ir transporto sektoriams ir ES trumpalaikiai bei vidutinės trukmės ekonomikos gaivinimo ir atsparumo veiksmai – turizmo ir transporto dokumentų rinkinys

| 14. | pabrėžia, kad PTO apskaičiavo, jog pasaulio turizmo pramonės nuostoliai dėl pandemijos per pirmuosius penkis 2020 m. mėnesius jau buvo daugiau kaip tris kartus didesni nei per 2009 m. tarptautinę finansų krizę (1); |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares glaudžiau koordinuoti veiksmus, kai nustatomi draudimai ir ribojimo priemonės, siekiant padėti atgaivinti šį sektorių, mažiau klaidinti turistus ir paskatinti žmones keliauti; palankiai vertina Europos Komisijos ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro pastangas teikti objektyvią ir tikslią informaciją apie pandemijos raidą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad siekiant atgaivinti turizmą svarbu priimti bendrą strategiją dėl žmonių judumo ES, kuria būtų didinamas pasitikėjimas kelionėmis, be kita ko, atliekant COVID-19 testus vietoje, t. y. prieš kelionę, nes tai leistų padidinti kelionių saugumą ir išvengti karantino; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina greitą ES atsaką siekiant gelbėti turizmą ir transportą, visų pirma Europos Komisijos komunikatą „Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau“ ir prie jo pridėtas rekomendacijas ir gaires – pirmiausia turizmo ir transporto dokumentų rinkinį. Tai padėjo valstybėms narėms atkurti saugų ir laisvą judėjimą ir vėl atidaryti vidaus sienas, sprendžiant likvidumo krizę ir atkuriant vartotojų pasitikėjimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | taip pat palankiai vertina tai, kad buvo priimtos šios priemonės: laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema (2), kuria valstybėms narėms sudarytos sąlygos teikti didesnę paramą įmonėms; nauja Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (3) (SURE), skirta užtikrinti tam tikrą šeimų pajamų lygį ir išsaugoti įmonių bei ekonomikos gamybos pajėgumus ir žmogiškąjį kapitalą; REACT-EU (4), kuri leidžia valdymo institucijoms pakeisti Europos struktūrinių ir investicijų fondų panaudojimą, kad būtų galima reaguoti į opiausius krizės padarinius; Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, kuris yra naudingas turizmo sektoriaus darbuotojams, dėl krizės atleistiems iš darbo, ir tokie projektai kaip interneto platforma „Re-open EU“ (5), kurioje pateikiama atnaujinta informacija apie kelionių apribojimus Europoje, visuomenės sveikatą ir saugumo priemones; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiai teikti didesnės apimties valstybės pagalbą, skirtą Europos įmonėms gelbėti, ir siūlo, kad kai kurios taisyklės (įskaitant iš dalies pakeistą de minimis reglamentą) toliau galiotų tiek, kiek reikia ypač nuo krizės nukentėjusiuose regionuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina visas valstybes nares naudoti visų rūšių pagalbą, kurią laikinai leidžiama teikti pagal laikinąją sistemą, siekiant patenkinti skubius likvidumo ir neatidėliotinus apyvartinio kapitalo ir investicijų poreikius, taip pat atsižvelgiant į krizę gelbėti dėl COVID-19 protrūkio didelių sunkumų patiriančias įmones (6) joms suteikiant galimybę pertvarkyti savo veiklą ir toliau ją plėtoti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina priemones, dėl kurių susitarė ES valstybės narės ir kurios, pasak Regionų komiteto pirmininko, yra „solidarumo pavyzdys“; be to, teigia, kad siekiant įveikti šią precedento neturinčią krizę, labai svarbu, kad miestai ir visų Europos miestų, regionų ir miestelių įmonės galėtų greitai pasinaudoti ES biudžetu ir ekonomikos gaivinimo planu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina siekti susitarimo sukurti tikrą visų valdymo lygmenų partnerystę, skatinant bendrą atsakomybę ir vengiant pernelyg didelės centralizacijos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Europos Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis priimti ES skirtų gairių rinkinį ir nustatyti konkrečius kontrolinius sąrašus, kuriais vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų naudotis kaip instrukcijomis vos ištikus nelaimėms, netgi prieš pradedant taikyti nacionalines ir ES priemones; taip pat pažymi, kad turizmo ir transporto dokumentų rinkinyje pateiktos gairės yra puikus pavyzdys; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nurodo, kad turizmo ir transporto dokumentų rinkinyje numatytos priemonės yra svarbus pirmas žingsnis, kuriuo siekiama pagerinti vietos turizmo vietovių gebėjimą reaguoti į naujas pandemijos bangas ir kitas galimas nelaimes, kurios gali tapti sektoriaus atsparumo išbandymu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad dėl pandemijos reikia skubiai parengti naujas strategijas, kuriomis būtų remiamas viešbučių, restoranų ir kavinių sektorius, ir plėtoti turizmo veiklą vietos lygmeniu, pavyzdžiui, kaimo turizmą, vietos gastronomiją ar vietos tradicijas. Pasaulio mastu tendencijos pasikeitė ir mažesnės turizmo vietovės, nuošalios kryptys, kur šeimos ir mažesnės grupės gali saugiai keliauti, tapo patrauklesnės. Kad turizmas išgyventų per ateinančius 2–3 metus, turime turistus nukreipti į savo lankytinas vietas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad išlaidos, patiriamos dėl su COVID-19 susijusių atsargumo priemonių viešajame transporte, galėtų būti įtrauktos į viešojo paslaugų pirkimo sutartis, taip išvengiant didelės papildomos finansinės naštos perkėlimo transporto institucijoms, kurios dažnai yra vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pritaria laipsniškam ilgalaikio bevizio režimo įvedimui, siekiant padidinti atvykstančių lankytojų iš trečiųjų šalių skaičių ir paskatinti turistus grįžti į Europą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tikisi, kad ateityje apie visus nacionalinių valdžios institucijų sprendimus dėl draudimo keliauti ir laikino sienų uždarymo bus iš anksto pranešta Europos valdžios institucijoms ir pasienio regionams, kad būtų pagerintas koordinavimas ir užtikrinta galimybė laiku gauti informaciją; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tvirtai remia Europos ekonomikos gaivinimo planą, kuriuo siekiama padėti atlyginti ekonominę ir socialinę žalą, patirtą dėl COVID-19 pandemijos, pradėti gaivinti Europos ekonomiką ir išsaugoti bei kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

29.

Būtinybė imtis veiksmų, kad turizmas taptų tvaresnis

| 30. | pažymi, kad pastaraisiais metais turizmas buvo viena sparčiausiai augančių pramonės šakų. Šis augimas išryškino subalansuoto vystymosi sunkumus, susijusius su tvarumo ekonominiais, aplinkos ir socialiniais aspektais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina Komisijos komunikatus „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (2010 m.) ir „Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (2014 m.); |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad šiuo metu turizmas susiduria su naujais didelio poveikio iššūkiais, kuriuos reikės spręsti, tai, pavyzdžiui, klimato kaita, didėjančios spūstys, pernelyg didelis spaudimas infrastruktūrai ir vandens bei energijos vartojimui, aplinkos būklės blogėjimas (juos reikia spręsti pirmiausia ir nedelsiant), taip pat prarandama tapatybė ir pagarba miestelių autentiškumui; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teigia, kad turizmas gali būti pavyzdinė veikla vykdant tvarų ekologišką perėjimą, įtvirtintą žaliuoju kursu, ir siekiant, kad iki 2050 m. Europa taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu, vykdydama ekonominio prisitaikymo prie skaitmeninio amžiaus procesus ir skatindama lygybę bei socialinę įtrauktį; primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta, kad šie tikslai bus pasiekti tik tuo atveju, jei jie bus nustatyti remiantis tvirtu pagrindu, tiksliai apibrėžiančiu šios veiklos aprėptį, prievoles ir pasekmes, siejamas su iš tiesų darnia šios veiklos plėtra, taip pat tvirtai įsipareigojant užtikrinti jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

34.

Kelionėms skirtos transporto rūšys

| 35. | primena, kad turizmą sudaro sudėtinga daugybės suinteresuotųjų subjektų vertės grandinė, tiesiogiai susijusi su keleivių vežimo veikla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad turizmo sektoriuje reikia daryti pažangą siekiant, kad žiedinė ekonomika turizmo srityje taptų realybe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad PTO ir Tarptautinis transporto forumas prognozuoja, kad iki 2030 m. dėl su turizmu susijusio transporto išmetamo anglies dioksido kiekis padidės maždaug 25 proc.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | todėl pripažįsta, kad reikia išnagrinėti ir įdiegti arba įgyvendinti geresnio Europos miestų ir regionų junglumo galimybes, teikti pirmenybę mažiau taršioms alternatyvoms ir išnagrinėti intermodalumo gerinimo galimybes, atsižvelgiant į galutinį žaliojo kurso tikslą; palankiai vertina tai, kad 2020 m. Europos Komisija pradėjo įgyvendinti tvaraus ir išmanaus judumo strategiją; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina, kad ES valstybės narės dėtų daugiau pastangų siekdamos skubiai spręsti tvarių transporto alternatyvų trūkumo problemą ir investuoti į tolimojo susisiekimo traukinių maršrutų, ypač naktinių traukinių, plėtrą ir skatinimą jais naudotis, kad kelionės, kurių metu išmetamas mažas anglies dioksido kiekis, taptų patrauklesne galimybe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pritaria tam, kad valstybės parama oro transporto bendrovėms būtų susieta su šių bendrovių įsipareigojimu siekti išmetamų teršalų mažinimo tikslų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teigia, kad šį įsipareigojimą turėtų būti skatinamos prisiimti įvairių rūšių – tiek kelių, tiek jūrų – transporto bendrovės, ypač daug dėmesio skiriant kruiziniams laivams, nes jie daro didelį poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | apgailestauja dėl mažesnės paramos autobusų ir geležinkelių transportui (pagrindinėms vietos ir regionų transporto rūšims), palyginti su aviacija, dėl kurios didėja spaudimas tvariausio transporto rūšių finansavimui; ragina tvirtai įsipareigoti didinti tvaraus judumo galimybes visoje Europoje naudojantis geležinkelių transportu, primindamas, kad Europos Komisija nustatė, jog vienas iš 2021 m. tikslų yra padidinti geležinkelių sektoriaus indėlį į tvarų turizmą ES; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant būsimas priemones dėl oro ir jūrų transporto išmetamo CO2 kiekio, numatytas Europos žaliajame kurse ir naujojoje tvaraus judumo strategijoje, svarbu įvertinti jų poveikį atokiausiems ES regionams, kurių ekonominė ir socialinė sanglauda tiek piliečių judumo, tiek jų ekonominės veiklos plėtros požiūriu labai priklauso nuo oro ir jūrų transporto; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad tam, kad viešojo transporto paslaugų teikėjai, kurių pajamos drastiškai sumažėjo, galėtų plėtoti tvaresnį transporto parką su netaršiomis ir mažataršėmis transporto priemonėmis, jiems būtina finansinė parama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | išreiškia susidomėjimą prisijungti prie iniciatyvų, kuriomis traukinių kelionės susiejamos su kultūriniais atradimais ir turizmu pasibaigus krizei, plėtoti iniciatyvą #DiscoverEU ir glaudžiai bendradarbiauti su ES regionų atstovais siekiant skatinti geležinkelių turizmo galimybes Europos geležinkelių metais (2021 m.) ir po jų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu pripažinti „EuroVelo“ dviračių takų tinklą (7)
  kaip kitą TEN-T (transeuropinį transporto tinklą) kartu su esamais kelių, geležinkelių ir vidaus vandenų kelių tinklais, nes tai padės sukurti saugesnę, labiau tiesioginę, nuoseklesnę ir susietą dviračių infrastruktūrą, kuri bus naudinga visų kategorijų dviratininkams ir labai paskatins dviračių turizmą; |
| --- | --- |

46.

Poveikis gamtinei aplinkai

| 47. | yra susirūpinęs dėl to, kad visuotinis atšilimas gali sumažinti tam tikrų turistų lankomų vietų patrauklumą ar net kelti grėsmę jų išsilaikymui, ir dar kartą patvirtina savo pasiryžimą laiku kovoti su klimato kaita pasitelkiant naujausias mokslo žinias ir įvairias iniciatyvas bei politikos priemones, išdėstytas Europos regionų komiteto nuomonėse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primena, kad ši kova bus itin svarbi daugeliui pakrančių ir salų regionų dėl kylančio jūros lygio, slidinėjimo kurortams dėl sniego trūkumo ir nuo miškų gaisrų, potvynių ar pūgų nukenčiantiems regionams (8); |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad turizmas gali svariai prisidėti prie Europos siekio sukurti žiedinę ekonomiką ir primygtinai ragina regionus ir miestus dalyvauti diskusijose apie tai, kaip skatinti įgyvendinti darbotvarkę vietoje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rekomenduoja turizmo pramonei ir transporto sektoriui didinti neutralaus poveikio klimatui produktų pasiūlą naudojant švarią energiją, mažinant kenksmingų cheminių medžiagų ir plastiko naudojimą ir įgyvendinant lietaus vandens ir buitinių nuotekų perdirbimo procesus (9), dėl kurių labai sumažėja geriamojo vandens paklausa tiekimo tinkle, ir perdirbant atliekas, taip pat siūlo šiuos procesus naudoti sistemingiau; |
| --- | --- |

50.

| 51. | teigia, kad reikia labiau remti dviračių turizmą, kuris yra naudingas vietos ekonomikai, nes tokiu būdu lankomos vietovės, kurių paprastai nepasiekia tradicinio turizmo maršrutai, ir naudojamasi vietos įmonėmis ir paslaugomis; be to, tam reikalinga infrastruktūra taip pat yra naudinga vietos gyventojams, nes didesnis junglumas padeda užtikrinti ilgalaikį vietos bendruomenių tvarumą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pritaria tam, kad būtų tęsiama Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD ir organizacijos „European Boat Industry“ darbo grupės dėl laivų gyvavimo ciklo pabaigos veikla siekiant parengti bendrą ES mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų planą, skirtą laivų statybos medžiagų perdirbimui didinti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skatinti tvarų jūrų pakrančių turizmą, kuriuo būtų stiprinama jūrų aplinkos aiškinimo ir išsaugojimo veikla; taip pat atkreipia dėmesį į didelį laivybos ir vėjo bei burlenčių sporto, povandeninio sporto ir vandens sporto apskritai potencialą mokslo, informuotumo apie aplinką didinimo, vandenynų kartografavimo ir mokslinių tyrimų aplinkosaugos klausimais srityse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia turizmo svarbą kaimo plėtrai, kuri nebeturėtų būti siejama vien tik su žemės ūkio plėtra: turizmą reikėtų vertinti kaip varomąją jėgą siekiant pažangos mažiau išsivysčiusiose kaimo vietovėse, turinčiose mažo rentabilumo žemės ūkio paskirties teritorijas, kurios yra nereikšmingos gamybos, bet labai vertingos aplinkos, kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės apsaugos požiūriu; todėl Europos institucijos turėtų tinkamai integruoti turizmą ir jo teikiamas galimybes į Biologinės įvairovės strategiją, strategiją „Nuo lauko iki stalo“, naują bendrą žemės ūkio politiką, tinklą „Natura 2000“ ir į ilgalaikę kaimo vietovių viziją; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad svarbu skatinti tvaresnį, didesnę pridėtinę vertę regionams suteikiantį turizmą į šį sektorių įtraukiant „0 km. produktų“ pasiūlą, taip pat būtina stiprinti natūralias ir saugomas teritorijas ir didinti dangaus kaip turizmo ištekliaus potencialą (astroturizmas); |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant teikti novatoriškas, tvarias, kintamo masto ir didelės pridėtinės vertės pažangaus turizmo paslaugas, svarbu naudoti skaitmenines technologijas, grindžiamas 5G, daiktų internetu, dirbtiniu intelektu ir dideliais duomenų rinkiniais, kurios paskatintų diegti naujus, veiksmingesnius, prieinamesnius ir įtraukesnius turizmo modelius, taikomus visuose regionuose, visų pirma kaimo vietovėse, kuriose svarbu turėti telekomunikacijų technologijas, kurios užtikrintų tinkamą junglumą; |
| --- | --- |

56.

Socialinis ir ekonominis turizmo poveikis. Turizmas neturi būti problema

| 57. | primena, kad turizmas, ypač perteklinis turizmas (viršijantis fizines, ekologines, socialines, ekonomines, psichologines arba politines lankytinų vietų ribas (10)), taip pat visa žmogaus veikla daro poveikį socialinei aplinkai, kurioje vykdoma veikla; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad būtina vengti neigiamo perteklinio turizmo poveikio, dėl kurio didėja spūstys, daromas spaudimas infrastruktūrai, auga energijos ir vandens paklausa, blogėja aplinkos būklė, daroma žala istorinėms vietovėms ir paminklams, prarandama tapatybė ir autentiškumas ir didėja vietos gyventojų pragyvenimo išlaidos bei nelygybė tarp pačių gyventojų; mano, kad ES institucijos ir valstybės narės turėtų skubiai apsvarstyti priemones ir iniciatyvas, kad būtų išvengta neigiamo perteklinio turizmo poveikio; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad turizmo skatinimas ir vystymas kaimo vietovėse gali būti ekonominės plėtros ir gerovės kūrimo šaltinis, padedantis pritraukti gyventojų arba sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą tose vietovėse, kuriose gyventojų mažėja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rekomenduoja parengti moterų skatinimo ir įgalinimo politiką. Moterys atlieka svarbų vaidmenį palaikant turizmo verslą, nes jos yra pagrindinės kovos su gyventojų skaičiaus mažėjimu dalyvės. Jų įsidarbinimo užtikrinimas yra gyventojų skaičiaus didinimo garantija. Reikia įvertinti jų poreikius, suteikti joms gebėjimų stiprinimo priemonių ir gerinti konkurencingumą rengiant tikslinius mokymus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie turizmo modeliai, grindžiami intensyviu pigių transporto priemonių naudojimu ir masinėmis kelionėmis, skatina perteklinį turizmą, o socialinė žiniasklaida ir tarpusavio mainų platformos taip pat gali pernelyg išpopuliarinti lankytinas vietas, todėl ragina diskutuoti dėl turizmo augimo ir kokybės; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nurodo, kad tinklo NECSTouR parengta Barselonos deklaracija „Geresnės vietos gyventi – geresnės vietos keliauti“ (angl. Better Places to Live, Better Places to Visit) yra geras pavyzdys, rodantis, kad turizmo ir kultūros bei materialaus ir nematerialaus paveldo sektoriai gali glaudžiai bendradarbiauti Europos piliečių ir kultūros paveldo labui; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį į tai, kad turizmas turėtų būti vertinamas kaip sprendimo dalis, o ne kaip problema, todėl pažymi, kad reikia rengti pasiūlymus dėl naujų veiksmų, kurie skirtųsi nuo jau vykdomų, ir suteikti ryžtingesnį postūmį jau vykdomiems veiksmams, taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę reguliuoti naujas turizmo ir bendro vartojimo ekonomikos platformų formas remiantis sąžiningos konkurencijos kriterijais, stiprinti kontrolės ir tikrinimo sistemas ir užtikrinti paslaugų, teikiamų pagal bendrą laisvos įmonių konkurencijos sistemą, kokybę ir teisėtumą, kartu išsaugant paveldą, kultūrą, tapatybę ir gyventojų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad naudinga skleisti geriausią tvaraus turizmo praktiką, strategijas ir metodikas pagal įvairias Europos programas, pvz., PANORAMED, horizontaliuosius MED projektus, MITMED + arba WINTERMED siekiant skatinti jų kapitalizavimą ir atkartojamumą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | todėl siūlo ir toliau skirti Europos pažangiojo turizmo sostinės apdovanojimą; |
| --- | --- |

65.

Skaitmeninimas ir duomenys bei jų nauda kuriant veiksmų stebėsenos ir atsekamumo sistemą

| 66. | atkreipia dėmesį į didelius platinimo kanalų ir turizmo formų pokyčius, dėl kurių daugelis įmonių galėjo tiesiogiai pasiekti savo klientus, nors mažosios įmonės šia galimybe pasinaudojo nepakankamai; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad informacija yra pagrindinė turizmo „žaliava“, kuria naudojamasi vykdant novatoriškiausias iniciatyvas šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atkreipia dėmesį į PTO iniciatyvos Statistikos sistemos tvariam turizmui įvertinti kūrimas (angl. Towards a Statistical Framework for Measuring the Sustainability of Tourism) (11), kuri apima ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus, svarbą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad išsamumo, duomenų kokybės, aiškinimo ir teisingo naudojimo lygis turės tiesioginį poveikį politikos priemonių, skirtų įveikti COVID-19 krizę ir siekti neutralaus poveikio klimatui Europos, veiksmingumui; |
| --- | --- |

69.

| 70. | yra susirūpinęs dėl nepakankamai suderintų ir nenuoseklių duomenų apie turizmo ekonominį poveikį, nes tai trukdo priimti sprendimus dėl paramos turizmo sektoriui ir transportui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad oficialūs duomenys nėra parengti taip, kad būtų galima pakankamai greitai suteikti informaciją ir ja remiantis reaguoti į esamą padėtį, todėl regionai ir miestai turėjo pasitelkti kitus vertinimo mechanizmus, kurie dar nėra integruoti į oficialius duomenis; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. kovo mėn. Europos Komisija pasiekė susitarimą su bendro vartojimo ekonomikos platformomis (12) dėl pagrindinių duomenų apie turistų apgyvendinimą skelbimo, ir ragina Europos Komisiją kartu su šiomis platformomis išnagrinėti rodiklius, pagal kuriuos būtų galima apibrėžti turizmo sektoriaus gaivinimo strategijas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena, kad bendro vartojimo ekonomikos platformos didina vietos būsto išlaidas, nes pasikeičia būstų paskirtis – jie tampa skirti aptarnauti nebe vietos gyventojus, o keliautojus. Nepaisant Europos Teisingumo Teismo sprendimo, bendro vartojimo ekonomikos platformos nėra tik informacijos teikėjos. Todėl RK ragina Europos Komisiją priimti teisės aktus, kuriais regionų ir vietos valdžios institucijoms būtų suteikta galimybė reguliuoti tokių platformų veiklą savo teritorijose, siekiant užtikrinti, kad joms būtų taikomos tos pačios administracinės taisyklės dėl nuomos vasarą, kaip ir labiau tradiciniams suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nustatyti standartizuotas priemones, kuriomis galėtų vadovautis miestai, regionai ir verslo sektorius siekdami tvaresnės politikos, kuri būtų įtraukta į naująją Europos statistikos programą ir kuri sustiprintų turizmo stebėseną ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu; pabrėžia, kad reikia palengvinti duomenų prieinamumą, pagerinti tokių duomenų atnaujinimą ir susiejimą ir sukurti suderintą kartografavimo sistemą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rekomenduoja nustatyti turizmo palydovinių sąskaitų rengimo ir skelbimo kiekvienoje ES valstybėje narėje teisinę sistemą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina geriau rinkti NUTS 3 lygmens duomenis apie turistų ir iškylautojų skaičių, apie kitas naujas apgyvendinimo formas ir transporto rūšis, taip pat suskirstyti statistinius apgyvendinimo duomenis pagal regionus ir pagrindines lankytinas vietoves; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rekomenduoja į vandens, oro ir energijos statistiką įtraukti matavimo sistemą, skirtą stebėti turizmo sektoriaus, įskaitant turizmo pramonę ir jai būdingus produktus, suvartojamo vandens ir išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

77.

| 78. | renkant turizmo statistinius duomenis ragina Eurostatą toliau nagrinėti didžiuosius duomenis kaip duomenų šaltinį, atsižvelgiant į iššūkius, susijusius su jų rinkimu, nepriklausomumu, patikimumu, prieiga, kokybe ir galimybe naudotis laikui bėgant; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina analizuoti perteklinio turizmo problemą į tyrimus dėl pajamų ir gyvenimo sąlygų, greituosius turizmo poveikio vertinimus ir Europos Komisijos rengiamą ataskaitą „Gyvenimo kokybė Europos miestuose“ įtraukiant kokybinius duomenis apie gyventojų požiūrį į turizmą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rekomenduoja toliau skatinti veiksmus, kuriais būtų siekiama panaudoti ir optimizuoti didžiulį pastaraisiais metais Europos Komisijos atliktą darbą, pvz., ETIS rodiklių sistemą arba turizmo skaitmeninimui ir saugumui skirtą S3 platformą (13) ir projektą „Tourism of Tomorrow Lab“; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Europos Komisiją ir Europos Parlamentą į būsimą Europos statistikos programą įtraukti sistemas ir stebėsenos priemones, kurios būtų labiau pritaikytos konkretiems regionų ir miestų poreikiams ir sudarytų sąlygas tinkamai atsekti įgyvendinamą turizmo politiką; |
| --- | --- |

81.

Būtinybė iš naujo pripažinti turizmą kaip vieną pagrindinių ES politikos sričių atsižvelgiant į jo indėlį ir augimo potencialą ir užtikrinti šio sektoriaus įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi

| 82. | tikisi, kad dabartinė krizė bus įspėjamasis signalas, paskatinsiantis Europos Komisiją vykdyti platesnio užmojo Europos turizmo politiką aplinkos, ekonominiu ir socialiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

82.

| 83. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą surengti Europos turizmo konvenciją, kurios metu būtų parengtas planas iki 2050 m. sukurti tvarią, novatorišką ir atsparią Europos turizmo ekosistemą (Europos turizmo darbotvarkė iki 2050 m.) ir kurioje aktyviai dalyvautų regionai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | yra pasirengęs surengti suinteresuotųjų subjektų konferenciją, kurioje dalyvautų viešosios ir privačios įstaigos, siekiant pasidalyti patirtimi, susijusia su įvairių lankytinų vietų pasirinktais atkūrimo būdais ir su ES ateities turizmo formomis; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tikisi, kad Europos Parlamento Transporto ir turizmo komitetas prisidės prie RK pastangų plėtoti tvirtą ES turizmo politiką; |
| --- | --- |

85.

| 86. | siūlo surengti bendrą Europos Parlamento Transporto ir turizmo komiteto ir RK NAT komisijos posėdį siekiant aptarti turizmo politikos ateitį ES po COVID-19 krizės ir atsižvelgiant į diskusijas dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

86.

| 87. | tikisi ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamento turizmo darbo grupe ir prašo visapusiškai įtraukti Komitetą į šios darbo grupės veiklą, kad jos diskusijose dalyvautų vietos ir regionų lygmens atstovai; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pakartoja, jog svarbu, kad valstybės narės ir jų regioninės valdžios institucijos įtrauktų turizmo prioritetus į savo veiksmų programas po 2020 m., siekiant didinti galimybes gauti Europos fondų lėšų turizmo projektams finansuoti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ ir lankytinoms vietoms sunku pasinaudoti dabartiniu finansavimo mechanizmu, ir siūlo sukurti konkrečias priemones (vieno langelio sistemą arba internetinę priemonę), kurios būtų susietos su Europos fondų valdymo institucijomis, siekiant palengvinti paraiškų teikimą ir tvarkymą; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rekomenduoja Europos regionų komitetui stiprinti bendradarbiavimą su PTO sudarant susitarimo memorandumą ir rengiant bendrus veiksmų planus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina Tarybą įtraukti Europos regionų komitetą ir jo vietos ir regionų valdžios institucijas į Tarybos darbo grupių, susijusių su turizmu, darbą ir pakviesti į jų posėdžius; |
| --- | --- |

91.

| 92. | siūlo parengti naują Europos darnaus turizmo programą, suderintą su žaliuoju kursu ir JT darbotvarke iki 2030 m., taip pat su regionuose įgyvendinamomis šios srities strategijomis, kuri apimtų įvairią veiklą, kurią ES plėtoja ir plėtos turizmo srityje, pvz., sektoriaus skaitmeninimo rėmimą, pažangių turizmo vietovių skatinimą, sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, žiedinės ekonomikos skatinimą, įtraukaus ir prieinamo turizmo skatinimą, gyventojų skaičiaus mažėjimo kaimo vietovėse stabdymą, dalyvaujamojo valdymo gerinimą ir viešojo ir privataus sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Europos Komisiją išnagrinėti galimybę įsteigti specialų generalinį direktoratą, skirtą tvariam turizmui, taip pat paraginti Europos Parlamentą apsvarstyti galimybę įsteigti specialų parlamentinį komitetą, kurio tikslas būtų užtikrinti turizmo tvarumą. |
| --- | --- |

93.

2020 m. gruodžio 10 d., Briuselis.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.e-unwto.org/doi/epdf/10.18111/wtobarometereng.2020 18 1.4

1

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/sa_covid19_temporary-framework.pdf

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0139

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/factsheet/2020_mff_reacteu_en.pdf.

4

(5)  https://reopen.europa.eu/lt

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?qid=1587137448000&uri=CELEX:52020DC0112

6

(7)  Per visą žemyną nusitiesusių ir jį jungiančių ilgo nuotolio 17 dviračių takų Europos tinklas.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2017)603932

8

(9)  https://ec.europa.eu/environment/emas/takeagreenstep/pdf/BEMP-5.7-FINAL.pdf

9

(10)  Neseniai atliktame Europos Parlamento tyrime nustatyta, kad 105 lankytinoms Europos Sąjungos vietoms gresia perteklinis turizmas, žr. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/629184/IPOL_STU(2018)629184_EN.pdf.

10

(11)  https://www.unwto.org/Measuring-Sustainability-Tourism

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/IP_20_194

12

(13)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/tourism

13

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/16

---

Europos regionų komiteto nuomonė. ES kaimo vietovių atgaivinimo strategija

(2021/C 37/03)

| Pranešėjas: | Enda STENSON (IE / EA), Leitrimo grafystės taryba |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Enda STENSON (IE / EA), Leitrimo grafystės taryba

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanginės pastabos

| 1. | nurodo, kad kaimo vietovės ir tarpiniai regionai sudaro 88 proc. visos ES teritorijos, juose gyvena 55 proc. jos gyventojų, sukuriama 43 proc. ES bendrosios pridėtinės vertės ir yra 56 proc. visų darbo vietų. taip pat pažymi, kad kaimo vietovės nėra vienalytės – kai kurios iš jų susiduria su didelėmis demografinėmis problemomis (gyventojų skaičiaus mažėjimu, visuomenės senėjimu ir kt.), kurios trukdo jų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi. Todėl kaimo plėtra yra itin svarbi Regionų komitetui ir gyvybiškai svarbi priemonė siekiant Lisabonos sutartyje įtvirtinto teritorinės sanglaudos tikslo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad naujoji ilgalaikė kaimo vietovių vizija turėtų virsti konkrečia politikos programa – kaimo darbotvarke. Kaimo darbotvarkėje turėtų būti numatyta keletas integruotų politikos priemonių, kurios kaimo vietovėms suteiktų galimybę ir jas įgalėtų iššūkius paversti pranašumais; tarp šių iššūkių galima paminėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, klimato kaitą, skaitmeninimą, aktyvų gamtos išteklių valdymą, tvarų judumą ir deramas darbo vietas bei pajamų galimybes, kaitų kartą, naujų migrantų integraciją ir socialines inovacijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį, kad kaimo darbotvarkė turėtų:






  — | užtikrinti, kad abipusiai naudingi kaimo ir miesto ryšiai būtų integruoti į visų sričių ES politiką laikantis teritorinės sanglaudos tikslų, kuo geriau išnaudojant stiprią kaimo ir miesto vietovių tarpusavio priklausomybę; |
| --- | --- | --- |

3.

—

užtikrinti, kad abipusiai naudingi kaimo ir miesto ryšiai būtų integruoti į visų sričių ES politiką laikantis teritorinės sanglaudos tikslų, kuo geriau išnaudojant stiprią kaimo ir miesto vietovių tarpusavio priklausomybę;

| — | įvairinti sąlyčio taškus ir integruoti kaimo klausimus į visų sričių ES politiką. Kaimo vietovių poreikiai gerokai viršija tai, ką galima pasiekti taikant kaimo plėtros politiką, tačiau šiuo metu siūlomas ES finansavimas yra nepakankamas tiek kiekybės, tiek kokybės požiūriu; |
| --- | --- |

—

įvairinti sąlyčio taškus ir integruoti kaimo klausimus į visų sričių ES politiką. Kaimo vietovių poreikiai gerokai viršija tai, ką galima pasiekti taikant kaimo plėtros politiką, tačiau šiuo metu siūlomas ES finansavimas yra nepakankamas tiek kiekybės, tiek kokybės požiūriu;

| — | suderinti įvairius reglamentus ir iš naujo integruoti Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai į Bendrųjų nuostatų reglamentą siekiant skatinti iš kelių šaltinių finansuojamus projektus, nebūtinai susijusius su žemės ūkiu kaimo vietovėse, ir jiems sudaryti palankesnes sąlygas; |
| --- | --- |

—

suderinti įvairius reglamentus ir iš naujo integruoti Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai į Bendrųjų nuostatų reglamentą siekiant skatinti iš kelių šaltinių finansuojamus projektus, nebūtinai susijusius su žemės ūkiu kaimo vietovėse, ir jiems sudaryti palankesnes sąlygas;

| — | stebėti ES išlaidas taikant tinkamumo kaimui metodą; |
| --- | --- |

—

stebėti ES išlaidas taikant tinkamumo kaimui metodą;

| — | persvarstyti miesto ir kaimo tipologiją siekiant pagerinti paramos tikslingumą; |
| --- | --- |

—

persvarstyti miesto ir kaimo tipologiją siekiant pagerinti paramos tikslingumą;

| — | vietos ir regionų lygmens vaidmeniui formuojant ir valdant kaimo politiką suteikti daugiau svarbos; įgyvendinant šį valdymą reikia skatinti vietos veiklos grupių dalyvavimą, nes jos gali atstovauti regionui ir įgyvendinti vystymosi politiką, pritaikytą prie vietovių, kuriose mažėja gyventojų skaičius ir kurioms kyla demografinis pavojus, poreikių ir reikalavimų, įtraukiant kaimo suinteresuotuosius subjektus ir piliečius per tokias pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomas iniciatyvas kaip LEADER / Bendruomenės inicijuotos vietos plėtra (BIVP); |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų lygmens vaidmeniui formuojant ir valdant kaimo politiką suteikti daugiau svarbos; įgyvendinant šį valdymą reikia skatinti vietos veiklos grupių dalyvavimą, nes jos gali atstovauti regionui ir įgyvendinti vystymosi politiką, pritaikytą prie vietovių, kuriose mažėja gyventojų skaičius ir kurioms kyla demografinis pavojus, poreikių ir reikalavimų, įtraukiant kaimo suinteresuotuosius subjektus ir piliečius per tokias pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomas iniciatyvas kaip LEADER / Bendruomenės inicijuotos vietos plėtra (BIVP);

| — | kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu ir socialine atskirtimi, be kita ko, skatinant pažangiųjų kaimų iniciatyvą, bioekonomiką, socialines inovacijas ir mažinant skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

—

kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu ir socialine atskirtimi, be kita ko, skatinant pažangiųjų kaimų iniciatyvą, bioekonomiką, socialines inovacijas ir mažinant skaitmeninę atskirtį;

| 4. | atkreipia dėmesį į tikslą suformuluoti tikrą kaimo atgaivinimo darbotvarkę, kuri apimtų šiuos aspektus: paramą tvarioms ir gyvybingoms kaimo bendruomenėms, paramą įmonėms, švietimui, mokymui, užimtumui ir darbo vietų kūrimui, prie vietos demografijos aktualijų pritaikyto urbanistinio planavimo skatinimą, skaitmeninio, viešojo sektoriaus (sveikatos, švietimo, teisingumo ir kt.) ir infrastruktūros junglumo didinimą, tvarių išteklių eksploatavimo užtikrinimą, kaimo turizmo potencialo maksimizavimą esant sveikam ir įvairiam gamtos kraštovaizdžiui, kaimo vietovių kūrybingumo ir kultūros potencialo išnaudojimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad kultūrinė ir biologinė įvairovė visoje Europoje yra labai susijusios ir kartu formuoja išskirtinę regionų tapatybę, o glaudesnis jų susiejimas turi didelį potencialą pasiekti Europos Sąjungos tvarumo tikslus. Reikia gilesnio supratimo, kadangi tradicinės ekologinės žinios neįtraukiamos į kaimo plėtros strategijas ir gamtai skirtas direktyvas. To reikia, jeigu norima pagilinti žmogaus ir gamtos ryšius panaudojant biokultūrinės įvairovės koncepciją, kuri yra svarbus tapatybės elementas. Turtingas Europos regionų gamtinis kapitalas yra nepaprastai svarbus ekonomikai ir ženkliai prisideda prie ES darnaus vystymosi ir biologinės įvairovės tikslų. Vietos bendruomenės ir jų žemė turi daug ryšių, jas sieja turtingos tradicinės ekologinės žinios ir aplinką tausojančios technologijos. Šie elementai šiandien yra visoje Europoje, tačiau juos reikia labiau susieti ir labiau pripažinti visais visuomenės lygmenimis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad dabartinė pandemijos krizė atskleidė ir padidino keleto ilgalaikių grėsmių, su kuriomis susiduria kaimo vietovės, pasekmes ir prisidėjo prie to, kad reikia dar skubiau atgaivinti kaimo vietoves Europos Sąjungos regionuose. Kaimo vietovės, miesteliai ir kaimai laipsniškai nyko dėl, inter alia, sumažėjusios žemės ūkio produktų paklausos, kurią lėmė turizmo ir apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektorių uždarymas, negalėjimas apsirūpinti kritine sezonine darbo jėga, akivaizdi socialinė izoliacija ir palyginti didesnis pažeidžiamumas pandemijos akivaizdoje dėl ribotų paslaugų mažose regioninėse ligoninėse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nurodo, kad žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos, pandemija gali pakeisti vartojimo ir gamybos modelius, nuotolinio darbo įpročius, gyvenimo kokybės svarbą ir judumo formas, o tai gali atverti naujų darnaus ekonomikos augimo galimybių kaimo vietovėse, visų pirma tose, kurios yra netoli didmiesčių centrų ir turi su jais gerą susisiekimą. Kai kuriose kaimo vietovėse naujų galimybių galėtų atsiverti ir iš naujo įvertinus gamybos grandinių perkėlimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nurodo, kad ES kaimo regionai turi didelio potencialo rasti sprendimų esamoms ir naujoms problemoms. Kaimo regionai, reaguodami į klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą ir ekonomikos nuosmukį, svariai padeda siekti DVT ir žaliojo kurso tikslų, suteikdami priemonių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui ir surinkimui (ŠESD absorbentas), biotopų apsaugai, ir ekonominių galimybių, užtikrinant tvarią maisto gamybą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kartu pripažįstant, kad daugiausiai dėmesio šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos mažinimui reikėtų skirti visų pirma miestuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rekomenduoja, kad atsižvelgiant į teritorinės sanglaudos dvasią ir į kaimo ir miesto pusiausvyrą, svarbu visomis Europos politikos priemonėmis ir ištekliais užtikrinti, kad būtų laikomasi šių 3 principų:






  — | lygiaverčių gyvenimo sąlygų tarp kaimo ir miesto, kurios kaip pagrindinis principas turėtų būti įtrauktos į visų sričių Europos politiką; |
| --- | --- | --- |

9.

—

lygiaverčių gyvenimo sąlygų tarp kaimo ir miesto, kurios kaip pagrindinis principas turėtų būti įtrauktos į visų sričių Europos politiką;

| — | lygių teisių visiems piliečiams, nepriklausomai nuo to, ar jie gyvena miestuose, ar kaimo vietovėse (žr. Pagrindinių teisių chartiją); |
| --- | --- |

—

lygių teisių visiems piliečiams, nepriklausomai nuo to, ar jie gyvena miestuose, ar kaimo vietovėse (žr. Pagrindinių teisių chartiją);

| — | teisingų visų dalyvių ir teritorijų priemonių ir praktikos, visų pirma pasinaudojant mainais ir bendra kompetencija, kad būtų patenkinami konkretūs kaimo teritorijų poreikiai. |
| --- | --- |

—

teisingų visų dalyvių ir teritorijų priemonių ir praktikos, visų pirma pasinaudojant mainais ir bendra kompetencija, kad būtų patenkinami konkretūs kaimo teritorijų poreikiai.

Kaimo plėtros politikos finansavimas

| 10. | ragina kitu programavimo laikotarpiu labiau atsižvelgti į kaimo vietoves didinant EŽŪFKP išlaidų lygį ir užtikrinant, kad visose ES politikos srityse kaimo plėtrai būtų skiriamas reikiamas dėmesys plačiąja prasme, o ne tik su žemės ūkiu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atsižvelgiant į Europos kaimo vietovių svarbą ragina didinti kaimo plėtrai skirtą Europos biudžetą. Nerimą kelia tai, kad naujosios DFP asignavimai yra gerokai mažesni nei dabartiniu programavimo laikotarpiu, todėl RK ragina šią tendenciją nukreipti priešinga linkme ir padidinti kaimo finansavimą, visų pirma 2023–2027 m. laikotarpiui; kartu ragina dideliu mastu naudoti naujas ekonomikos gaivinimui ir atsparumo didinimui numatytas lėšas ir programas kaimo plėtrai, kadangi kaimo vietovės yra vienos pažeidžiamiausių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nepritaria idėjai padidinti bendrą finansavimą antrajam BŽŪP ramsčiui, nes tai labiausiai pakenktų neturtingiausiems ūkininkams, mažiau išsivysčiusiems regionams ir kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | siūlo perkelti iki 15 proc. lėšų iš BŽŪP 1 ramsčio į 2 ramstį be bendro finansavimo kartu su papildomais 15 proc. aplinkos ir klimato priemonėms ir 2 proc. jauniesiems ūkininkams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo įvairinti sąlyčio taškus, o kaimo klausimus įtraukti į visų sričių ES politiką. Visų sričių struktūrinėje politikoje kaimo plėtra turėtų tapti vienu iš prioritetinių tikslų, siekiant Lisabonos sutartyje įtvirtinto teritorinės sanglaudos tikslo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina naujojoje DFP sukurti specialų kaimo vietovėms skirtą kaimo plėtros fondą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina toliau plėtoti finansines priemones ir jas pritaikyti nedidelio masto projektams, galbūt įsteigiant „kaimo plėtros bankus“, kurie galėtų veikti kaip skolinančiųjų institucijų ir paskolų gavėjų tarpininkai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina užtikrinti didesnį Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir kitų Europos fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir programos „Europos horizontas“, derėjimą siekiant spręsti darnaus vystymosi kaimo vietovėse klausimą. Tokia sąveika suteiktų galimybę kaimo subjektams geriau spręsti kompleksines problemas, gerinti bendradarbiavimą ir gyvenimo kokybę kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina supaprastinti struktūrinius ir investicijų fondus ir prašo supaprastinti ataskaitų teikimą ir programų stebėseną, visų pirma taikant naujas informacijos ir ryšių technologijas; |
| --- | --- |

18.

Didesnė vietos ir regionų lygmens vaidmens svarba valdant kaimo politiką

| 19. | pažymi, kad pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl BŽŪP strateginių planų sumenkinamas Europos regionų vaidmuo ir savarankiškumas BŽŪP valdymo srityje arba netgi jam keliama grėsmė, nes regionams pavedama vien užduotis įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu parengtas priemones; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pasisako už tai, kad pagal būsimą BŽŪP būtų išlaikomas tiesioginis ryšys su kaimo vietovėmis aktyviai dalyvaujant ES regionams, kurie atlieka labai svarbų vaidmenį formuojant ir įgyvendinant kaimo plėtros politiką vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina užtikrinti valstybės pagalbos taisyklių lankstumą ir pradėti taikyti kaimo vietovių ir kaimų atgaivinimo programas siekiant sudaryti sąlygas kaimo vietovių vystymuisi. Be to, reikia aiškiau pripažinti vietos ir regionines kaimo plėtros strategijas ir jas įtraukti į nacionalines planavimo sistemas. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali veikti kaip inovacijų tarpininkės vietos bendruomenėse; |
| --- | --- |

21.

Gyventojų skaičiaus mažėjimas

| 22. | atkreipia dėmesį į nerimą keliančią kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo tendenciją, kai vystantis žemės ūkiui darbo vietos daugiausiai kuriamos prie miestų, todėl kaimo vietovėse teikiama mažiau paslaugų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina parengti kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatomos kaimo vietovės, kuriose gyventojų skaičius nesiekia NUTS3 lygio ribos, siekiant spręsti šių vietovių gyventojų skaičiaus mažėjimo problemą ir sumažinti esamą disbalansą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tačiau siūlo dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo naujai pažvelgti į kaimo plėtrą, mažėjimą laikant ne našta, o galima gera proga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad susitaikymas su mažėjimu gali padėti perorientuoti kaimo politiką ir investavimo sprendimus, siekiant atsigauti žalesniu ir mažesniu mastu, suteikti naujų galimybių inovatyvumui ir modernizuoti valdymo ir viešąsias paslaugas taikant labiau holistines, iniciatyvesnes ir konkrečioms vietovėms pritaikytas strategijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | skatina naudoti nuotolinį darbą ir skaitmeninimą, skaitmeninį švietimą ir mokymą; mano, kad mobilusis ir nuotolinis švietimas ir mokymas bei darbas dabartinės pandemijos metu rodo, ką būtų galima pasiekti kaimo vietovėse, jei būtų prieinamos paslaugos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad pripažįstant gyventojų ir ūkių skaičiaus mažėjimo kaimo vietovėse tendenciją reikia parengti kaimo politiką ir strategijas, kuriomis būtų siekiama didinti apleistų teritorijų atsparumą klimato kaitos padariniams, pvz., erozijai, potvyniams ar dideliems gaisrams, veiksmingiau mažinti anglies pėdsaką ir skatinti gamtos ir kraštovaizdžio išsaugojimą; todėl mano, kad miškininkystės sektoriaus skatinimas ir parama miškingų vietovių bendruomenėms turi didelį potencialą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad reikia suteikti svarbesnį vaidmenį gyvenimo kaime būdui ir kovoti su gyvenimo miestuose dominavimu kultūriniu ir socialiniu požiūriu, siekiant panaikinti stereotipus ir taip padėti gerinti teritorijų, kurios patiria didžiausią demografinį pavojų, įvaizdį ir reputaciją, skatinti empatiją paveiktoms teritorijoms ir raginti imtis teritorinės rinkodaros: kaimo vietovės turi gerinti savo įvaizdį ir propaguoti geresnę gyvenimo kokybę, kuria džiaugtųsi jose gyventi nusprendę žmonės. Tai galima padaryti plėtojant regioninį atstovavimą, palankiai vertinant politiką ir geriau informuojant apie regione siūlomas darbo vietas, įskaitant nuotolinio darbo ir mokymo galimybes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į jaunimo poreikius, kad jaunuoliai būtų skatinami likti kaimo vietovėse, suteikiant jiems pageidaujamas mokymosi ir švietimo, kvalifikacijos įgijimo ir perkvalifikavimo galimybes, realizuojamas vietoje, kad būtų išvengta būtinybės išvykti mokytis (be kita ko, prireikus pasitelkiant nuotolinį mokymąsi), taip pat nustatyti priemones, kurios leistų jiems po studijų grįžti į savo kilmės vietą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina modernizuoti profesinio mokymo, kvalifikacijos įgijimo ir perkvalifikavimo paslaugas kaimo vietovėse ir priderinti jas prie pasaulinės konkurencijos sąlygų ir vietos įmonių reikmių ir daugiau ESF lėšų skirti profesiniam mokymui kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dar kartą ragina Europos Komisiją ir valstybes nares aktyviau skatinti moteris įsikurti kaimo vietovėse ir tam sudaryti palankesnes sąlygas propaguojant veiklą, kuri joms padėtų lengviau suderinti šeiminį gyvenimą su profesine veikla (1), išplečiant vaikų ir priklausomų šeimos narių priežiūros ir paramos paslaugų pasiūlą; |
| --- | --- |

31.

Žaliasis ekonomikos augimas

| 32. | pripažįsta, kad kaimo vietovės privalo pasinaudoti galimybe kurti vietos energetikos ir maisto ekosistemas bei stiprinti kaimo ir miesto integraciją. |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad būtina stiprinti moterų dalyvavimą ir lyderystę vietos veiklos grupėse ir kaimo plėtros tinkluose, pripažįstant moterų, kaip esminio kaimo vietovių teritorinės, ekonominės ir socialinės struktūros veiksnio, vaidmenį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina Europos žaliąjį kursą ir strategiją „nuo lauko iki stalo“ ir mano, kad jie gali padėti kurti darbo vietas ir išvengti ekonominio nutekėjimo iš kaimo vietovių. Reikia investuoti siekiant pasinaudoti tvariais projektais, kurie yra inicijuoti bendruomenės ir orientuoti į žiedinės ekonomikos modelius, kurie geriausiai išnaudoja gamybos grandines, kurdami darbo vietas ir mažindami anglies dioksido pėdsaką; |
| --- | --- |

34.

| 35. | remia trigubai – ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu – tvarią BŽŪP, kuri, taikant ja nustatomus aplinkosaugos standartus, būtų papildoma priemonė siekiant įgyvendinti strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategiją ir siekti Europos žaliojo kurso tikslų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rekomenduoja, kad ūkininkai, gyvulių augintojai ir miškų savininkai būtų mokomi ir finansuojami, kad jie galėtų nustatyti tvaraus gamtinės aplinkos valdymo ir savo produktų rinkodaros galimybes, kurias papildo visų pirma energetikos, turizmo ir anglies dioksido saugojimo sektoriai ir vietos ekosistemos. Reikėtų labiau remti kooperatyvų steigimą siekiant suburti smulkius gamintojus visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

36.

Skaitmeninis junglumas

| 37. | pažymi, kad didelė šių investicijų dalis buvo sutelkta į tankiai apgyvendintas vietoves, tačiau pirmenybė turi būti teikiama kaimo investicijoms, siekiant užtikrinti, kad kaimo vietovėse būtų sukurta tinkama skaitmeninio ryšio infrastruktūra, pavyzdžiui, skaitmeniniai ir inovacijų centrai, kurie sudaro palankesnes sąlygas nuotoliniam švietimui, darbui, verslo erdvei ir mokymui naudotis naujomis technologijomis, o tai padės, pavyzdžiui, reklamuoti vietoje gaminamus produktus ir jais prekiauti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad didelės spartos telekomunikacijų tinklai yra itin svarbūs kaimo vietovių konkurencingumui ir ekonomikos augimui, ir kad reikia dėti pastangas siekiant užtikrinti vienodą pajėgumą visuose regionuose, atsižvelgiant į 2020 m. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prašo, kad naudojantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, kurios biudžetas – 560 mlrd. EUR, būtų investuojama į didesnį ir geresnį junglumą ir orientuojamasi į skaitmeninės atskirties tarp kaimo ir miesto vietovių mažinimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prašo:






  — | prieigą prie interneto pripažinti ES lygmens visuomenės teise ir pripažinti poreikį greičiau plėsti itin spartų internetą kaimo vietovėse; |
| --- | --- | --- |

40.

—

prieigą prie interneto pripažinti ES lygmens visuomenės teise ir pripažinti poreikį greičiau plėsti itin spartų internetą kaimo vietovėse;

| — | remti galimybes gauti finansavimą investicijoms į plačiajuosčio ryšio tinklus nedidelio masto projektams; |
| --- | --- |

—

remti galimybes gauti finansavimą investicijoms į plačiajuosčio ryšio tinklus nedidelio masto projektams;

| — | pripažinti poreikį skaitmeninti viešąsias paslaugas, organizuoti mokymus, kaip naudotis skaitmeninėmis technologijomis, įvairių amžiaus grupių gyventojams ir mokymo metodiką pritaikyti tikslinėms auditorijoms; |
| --- | --- |

—

pripažinti poreikį skaitmeninti viešąsias paslaugas, organizuoti mokymus, kaip naudotis skaitmeninėmis technologijomis, įvairių amžiaus grupių gyventojams ir mokymo metodiką pritaikyti tikslinėms auditorijoms;

| — | imtis priemonių skatinti IRT mokymus, informuotumą MVĮ ir jų plėtrą; |
| --- | --- |

—

imtis priemonių skatinti IRT mokymus, informuotumą MVĮ ir jų plėtrą;

| — | sudaryti palankesnes sąlygas interneto paslaugų bendrovėms užtikrinti visos teritorijos aprėptį; |
| --- | --- |

—

sudaryti palankesnes sąlygas interneto paslaugų bendrovėms užtikrinti visos teritorijos aprėptį;

Prieiga prie paslaugų

| 41. | pabrėžia, kad kaimo bendruomenės turi turėti teisę į tam tikro lygmens paslaugas, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros (šeimos gydytojo) paslaugas, galimybę naudotis pašto, bankininkystės ir draudimo paslaugomis kaimo vietovėse, politiniu dalyvavimu, menais ir kultūra; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninės infrastruktūros nebuvimas iš dalies sutampa su prieigos prie paslaugų nebuvimu, ir ragina valstybes nares užtikrinti darnią prieigą visiems, o taip pat ir kaimo vietovėse įsisteigusioms įmonėms. Gali būtų steigiami daugiafunkciai centrai, pavyzdžiui, nuotolinio švietimo, darbo, mokymo, sveikatos ir e. sveikatos centrai, kavinės, pašto skyriai, kūrybinės erdvės, mobiliosios gamybos laboratorijos ir bendruomeniniai centrai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nurodo, kad reikalingos tvarios ir (arba) inovatyvios transporto sistemos, kad būtų sudarytos sąlygos naudotis pagrindinėmis paslaugomis; kalbant apie transporto rūšis turima omenyje, kad reikia išplėsti pagrindines viešąsias paslaugas iš daugiau gyventojų turinčių savivaldybių į mažesnes kaimo savivaldybes; |
| --- | --- |

43.

Gyvenimo kokybė

| 44. | nurodo, kad ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas yra labai svarbūs, tačiau juos, be kita ko, reikia papildyti pakankama kokybiškų paslaugų, būsto, švietimo ir mokymo, mokymosi visą gyvenimą ir sveikatos priežiūros sistemų pasiūla, siekiant užtikrinti, kad kaimo vietovės būtų ne tik tvarios, bet ir patrauklios gyventi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad įgyvendinant 2020 m. vasario 19 d. Europos Komisijos duomenų strategiją kuriama sąveiki duomenų infrastruktūra, apimanti konkrečių sričių duomenų erdves (pavyzdžiui, judumo duomenų erdvę, aplinkos duomenų erdvę, žemės ūkio duomenų erdvę, administracinių duomenų erdvę, sveikatos duomenų erdvę, energetikos duomenų erdvę), kuri grindžiama Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūra (INSPIRE) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/2/EB (2)(INSPIRE), kaip kompleksine sudedamąja dalimi, tokiu būdu tvariai ir veiksmingai užtikrinant viešąsias ir privačiąsias paslaugas kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina parengti inovatyvų veiksmų planą siekiant spręsti nepakankamų transporto jungčių kaimo, kalnų, salų ir atokiausiuose regionuose problemą; ragina visiems užtikrinti tvarų judumą skatinant naujų, švarių ir alternatyvių transporto priemonių ir prekių (elektra ar vandeniliu varomų transporto priemonių, važiavimo vienu automobiliu, bendrakeleivių vežimo ir įvairių paslaugų derinimo siekiant sumažinti sąnaudas – transportas pagal iškvietimą) kūrimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | skatina savivaldybių bendradarbiavimą, vadinamą „miesto ir kaimo vietovių abipusiškumo sutartimis“, kuriose pripažįstama kaimo vietovių įvairovė ir siekiama puoselėti miesto ir kaimo ryšius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad tokiam teritorinio planavimo metodui reikalingos platesnio masto strategijos, kuriose būtų pripažįstama policentrinio miestų tinklo svarba su šiomis didmiesčių zonomis susijusių teritorijų, įskaitant netoliese esančius mažus ir vidutinio dydžio miestus, plėtrai. Tikslas – panaikinti atotrūkį tarp miesto ir kaimo vietovių skatinant abipusiai naudingas partnerystes įvairiose srityse, pavyzdžiui, aplinkos ir energetikos pertvarkos, ekonominės plėtros, paslaugų kokybės ir administracinio organizavimo, o taip pat pašalinti atotrūkį tarp miesto ir kaimo bendruomenių švietimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina projekto „Socialinės inovacijos marginalizuotose kaimo vietovėse“ (SIMRA) (3) rezultatus, kurie parodė, kad socialinės inovacijos gali būti gyvybiškai svarbi priemonė sprendžiant kaimo problemas, pavyzdžiui, emigracijos, kaimo verslo įvairinimo, klimato kaitos, kintančio gyvenimo būdo ir kaimo ekonomikos restruktūrizavimo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tikslinius kvietimus teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“, atsižvelgiant į socialinių inovacijų vystymo etapą, ir ragina įgyvendinti šį patobulinimą visuose Europos struktūriniuose ir investicijų fonduose (ESI fonduose); |
| --- | --- |

50.

Pažangios kaimo vietovės ir kaimai

| 51. | palankiai vertina šią Europos Komisijos iniciatyvą dėl ES veiksmų, skirtų pažangiems kaimams – pirmąjį žingsnį siekiant pripažinimo, kad reikalingi tiksliniai veiksmai kaimo vietovių, kaip tvarių gyvenimo ir darbo vietų, atgaivinimui remti, tačiau mano, kad jos nepakanka; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nurodo, kad RK nuomonėje dėl pažangiųjų kaimų raginama šią darbotvarkę įtraukti į skirtingas politikos ir finansavimo galimybes. Nuomonėje ne tik nagrinėjama, kaip diegti plačiajuostį ryšį, bet ir kaip rasti pažangių būdų vystyti energijos tiekimą, paslaugas bendruomenėms ir vykdyti tikrą naują infrastruktūros kūrimo kaimo vietovėse revoliuciją. |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina Europos kaimo plėtros tinklo kaimo plėtros priemones, kurias valstybės narės gali įgyvendinti siekdamos paremti pažangiuosius kaimus, taigi ir socialines inovacijas, įskaitant bendradarbiavimą (visų pirma pagal programą LEADER), keitimąsi žiniomis, BŽŪP tinklus, jaunų verslininkų įsikūrimą ir kaimo verslo ir pramonės startuolius, investicijas ir kt.; vis dėlto pabrėžia, kad taip pat reikia lankstesnių priemonių, skatinančių inovuoti su žemės ūkiu nesusijusią veiklą, apimančią ir skatinančią tradicinę veiklą, skatinančią bioekonomiką ir leidžiančią geriausiai atskleisti teritorijos galimybes; tai apima ne tik paramą verslo steigimui, bet ir galimybę remti ne žemės ūkio įmonių plėtrą, kuri turėtų būti įtraukta į BŽŪP strateginio plano reglamento 69 straipsnį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina vidutinio dydžio kaimo vietovių miestams taip pat užtikrinti galimybę gauti miestams skirtą finansavimą; pabrėžia, kad šie miestai yra itin svarbūs kaimo vietovėms ir neretai negali pasinaudoti programomis dėl savo dydžio; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkreipia dėmesį į teigiamą būsimos LEADER programos, daugelio fondų finansuojamos bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) ir kitų pagal principą iš apačios į viršų vykdomų iniciatyvų vaidmenį; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad kaimo vietovės – tai jų gyventojai, bendruomenės ir aplinka, kurioje jie gyvena. RK mano, kad vykdant ES politiką, kuria būtų aktyviai valdomos ir saugomos kaimo vietovės, ir dirbant pagal įvairias programas ir įvairiose politikos srityse, būtų galima daugiau nuveikti siekiant užtikrinti, kad kaimo vietovės taptų puikia vieta gyventi, gaminti, dirbti ir kurti šeimą. |
| --- | --- |

56.

Briuselis, 2020 m. gruodžio 10 d..

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  OL C 225, 2012 7 27, p. 174 ir OL C 207, 2017 6 30, p. 57.

1

(2)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

2

(3)  http://www.simra-h2020.eu/.

3

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/22

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Nuo ūkio iki stalo. Vietos ir regionų aspektas“

(2021/C 37/04)

| Pranešėjas | Guido MILANA (IT/PES), Olevano Romano savivaldybės tarybos narys (Roma) |
| --- | --- |

Pranešėjas

Guido MILANA (IT/PES), Olevano Romano savivaldybės tarybos narys (Roma)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | labai palankiai vertina strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (toliau – strategija), kuri kartu su 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija (1) yra Europos žaliojo kurso (2) pagrindas ir būtinas elementas, kad Europa iki 2050 m. taptų neutralizuoto poveikio klimatui žemynu; pabrėžia, kad šios dvi strategijos turi būti visiškai suderintos siekiant sumažinti maisto sistemų poveikį klimatui, tvariai aplinkai ir biologinei įvairovei, ypatingą dėmesį skiriant dirvožemio būklei, apdulkintojų apsaugai, biologinių išteklių naudojimui siekiant integruotosios kontrolės, vandens ištekliams ir ekosistemoms, kartu užtikrinant saugų ir sveiką maistą. Jos taip pat turi padėti spręsti gyventojų skaičiaus mažėjimo kaimo vietovėse problemą; mano, kad apsirūpinimo maistu savarankiškumas yra svarbus strateginis uždavinys, susijęs su gamybos pajėgumų išsaugojimu, o tam reikalinga pakankama ES biudžeto parama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia suderinti įvairius su maisto produktais susijusius sektorius, pavyzdžiui, žemės ūkio, gyvulininkystės, miškininkystės, žuvininkystės ir jūrų reikalų, taip pat aplinkos, energetikos ir sveikatos, vartotojų, gamybos, užimtumo, kaimo plėtros ir miškininkystės politiką laikantis daugiapakopio valdymo metodo, kad Europos lygmeniu suderintos priemonės padėtų įgyvendinti strategiją ir pasiekti plataus užmojo ir bendrų reformų tikslų. Reikia geriau pripažinti vietos ir kaimo bendruomenių indėlį ir integruoti jas į politiką. Regionų kultūrinės tapatybės susiejimas su ekosistemomis yra labai svarbus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija itin aiškiai parodė mūsų sveikatos, ekosistemų, tiekimo grandinių, vartojimo modelių ir planetos ribų sąsajas. Dabartinė pandemija yra tik vienas iš pavyzdžių: dažnesnės sausros, potvyniai, miškų gaisrai ir nauji kenksmingieji organizmai mums nuolat primena, kad mūsų maisto sistemai kyla grėsmė ir ji turi būti tvaresnė ir atsparesnė, pajėgi veikti bet kokiomis aplinkybėmis ir užtikrinti piliečiams pakankamą sveiko ir tinkamo maisto tiekimą prieinamomis kainomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad bus neįmanoma plėtoti tvarų žemės ūkį, jei ES ir toliau importuos pigius žemės ūkio produktus, kurie neatitinka Europos gamybos standartų ir nesąžiningai konkuruoja su Europos gamybos grandinėmis, ir eksportuos perteklių žemesnėmis kainomis nei Europoje vykdomos gamybos sąnaudos; reikalauja skubiai nustatyti naujas, sąžiningesnes, solidaresnes daugiašales taisykles, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis ES gamintojų ūkių ekonominiam tvarumui; tikisi, kad šis naujas požiūris padės stiprinti gamintojų ir vartotojų ekonominę perspektyvą ir jų ryšius, juo bus remiamos įvairios, įprastas gamybos sistemas papildančios maisto sistemos; pabrėžia, kad reikia teisingiau paskirstyti vertę, kad būtų geriau atlyginama gamintojams, teikiantiems kokybiškas viešąsias gėrybes ir ekosistemines paslaugas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Europos Komisiją nuosekliai taikyti esamus rodiklius (pvz., DVT rodiklius), kad būtų galima stebėti pažangą, pasiektą įgyvendinant tikslą sujungti tvarią maisto gamybą, ekosistemines paslaugas ir sąžiningas ekonomines perspektyvas ūkininkams ir darbuotojams vykdant įvairių sektorių politiką, o naujus rodiklius reikėtų numatyti tik tose srityse, kurios iki šiol nepakankamai atspindimos; tikisi aktyvaus visų maisto sistemos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo stebint ir vertinant strategijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norėtų, kad būtų pripažintas ir remiamas regionų ir miestų, kaip pagrindinių veikėjų pertvarkant maisto sistemą, vaidmuo. Be kitų funkcijų, Europos regionų komitetas yra žinių apie Europos miestų ir regionų praktiką šaltinis, todėl jis gali būti svarbus tarpininkas užtikrinant įvairių valdžios lygmenų komunikaciją ir tarpusavio mokymąsi. Įgyvendinant ir apibrėžiant būsimą BŽŪP, labai svarbu, kad Europos regionai galėtų ir toliau atlikti vadovaujančiųjų institucijų vaidmenį siekiant paremti strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ numatytą perėjimą regionams artimiausiu lygmeniu ir užtikrinti, kad būsimi strateginiai planai atitiktų vietos poreikius. Šiuo požiūriu būtų labai svarbu strateginiuose planuose pirmajam ramsčiui suteikti regioninį aspektą, kad ekologines sistemas būtų galima valdyti kaip svarbias strategijos įgyvendinimo priemones, atsižvelgiant į konkrečius kiekvieno regiono poreikius; |
| --- | --- |

6.

Parama gamintojams, trumpų ir skaidrių tiekimo grandinių skatinimas

| 7. | rekomenduoja atidžiau stebėti žemės koncentracijos žemės ūkio pramonės naudai tendenciją, žemės kainų didėjimą, žemės apleidimą mažo rentabilumo žemės ūkio vietovėse, dėl kurių smulkieji ir vidutiniai gamintojai ir naujieji ūkininkai netenka žemės ūkio paskirties žemės; todėl rekomenduoja iš dalies pakeisti esamas bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) priemones, pavyzdžiui, apriboti tiesiogines išmokas kiekvienam ūkiui, siekiant sudaryti palankias galimybes vietos ir mažų bei vidutinių ūkių bei naujiems ekologiškai ūkininkaujantiems ūkininkams, tiek atskiriems, tiek susibūrusiems į grupes, naudotis žemės ūkio paskirties žeme siekiant išvengti aktyvių ūkininkų skaičiaus mažėjimo; rekomenduoja ekonomikos bei ekologijos pusiausvyros užtikrinimui ir toliau skirti svarbią vietą BŽŪP; be to, skatina vietovėse, kuriose trūksta vandens, drėkinimui naudoti regeneruotą vandenį ir skatinti agrarinę miškininkystę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad Komisija yra numačiusi skatinti ekologinį ūkininkavimą ir pasiryžusi siekti, kad, atlikus poveikio tyrimą, iki 2030 m. jam būtų skirta bent 25 % ES žemės ūkio paskirties žemės ir gerokai padidinti ekologinę akvakultūrą; be to, ragina Komisiją įvertinti ir kitas aplinkai naudingas auginimo ir gamybos sistemas; šiuo požiūriu rekomenduoja atsižvelgti į vietos ir regionų teritorinės politikos, kaip priemonės apsaugoti ir padidinti ekologinės gamybos plotus ir skatinti tikslųjį ir integruotą ūkininkavimą, kuriuo tausojami aplinkos ištekliai, vaidmenį ir ją remti įgyvendinant tokias programas kaip vietos maisto politika (įskaitant ekologinio ūkininkavimo zonas, ekoregionus, bioregionus (3)) ir užtikrinant mokymo procesus; tikisi, kad BŽŪP pertvarka bus suderinta su ekologiškų produktų vartojimo raida; be to, ragina imtis priemonių, kuriomis būtų remiamas viso ekologinio sektoriaus struktūrizacija, o ne tik gamybos plėtra, siekiant išsaugoti pridėtinę vertę, susijusią su šiuo gamybos ir perdirbimo metodu įvairiuose regionuose, ir, be kita ko, skatinant kurti vandens tinklus, kad ekologiškų produktų gamintojams būtų galima tiekti reikalavimus atitinkantį vandenį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina daugiau dėmesio skirti trumpoms tiekimo grandinėms ir pripažinti Europos gamybos sistemų įvairovę, įskaitant alternatyvias gamybos sistemas, kuriomis siekiama plėtoti vietos ir (arba) regionų gamybos, perdirbimo ir prekybos formas, grindžiamas maisto kokybe, gyvūnų gerove ir aplinkos tausojimu; ragina sukurti Europos sistemą, skirtą skatinti ir stiprinti trumpas tiekimo grandines remiantis sėkminga novatoriška vietos lygmens praktika; ragina remti kolektyvinius teritorinius projektus, kuriuose dalyvauja perdirbėjai, vietos valdžios institucijos, ūkiai, miškininkystės įmonės, vietos prekybininkai ir vartotojai, siekiant plėtoti vietos maisto produktų tiekimą; taip pat prašo remti vietos ir regionų gamybos ir perdirbimo įvairinimą, naujų sektorių (pvz., augalinių baltymų, ypač ankštinių augalų ir tokių kokybės sektorių kaip uogų, riešutų ir t. t.), numatančių kurti grandines, kuriose naudojami šalutiniai srautai ir atliekos, taip pat plėtrą, siekiant sukurti pridėtinę vertę įvairiuose maisto tiekimo grandinės etapuose, ir apsvarstyti galimybę įvesti sertifikavimą, susijusį su tvaria gamyba ir apimantį vandens išteklių ar dirvožemio valdymą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad tokias sąvokas, kaip „vietos“ ir „regioninis“, reikėtų vertinti atsižvelgiant į svarstomą produktą. Išeities taškas – mažas produkto ekologinis pėdsakas, nereikalingo transportavimo išvengimas ir geresni gamintojų ir vartotojų santykiai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad maisto produktų gamyba, perdirbimas, mažmeninė prekyba, pakavimas ir gabenimas ne tik daro poveikį biologinei įvairovei, bet ir labai didina oro, dirvožemio ir vandens taršą, šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, todėl ragina panaudoti antrinius srautus siekiant pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio. Kaip ir Europos Komisija EESRK mano, kad būtina imtis šių priemonių:






  a) | iki 2030 m. 50 % sumažinti bendrą cheminių pesticidų riziką ir naudojimą ir 50 % – pavojingesnių pesticidų (4) naudojimą, užtikrinant, kad ūkininkams būtų pasiūlyta tinkamų pesticidų arba ūkininkavimo praktikos alternatyvų, kuriomis nebūtų ribojamas jų produktyvumas, skiriant papildomų išteklių moksliniams tyrimams šioje srityje ir paspartinant patekimą į rinką; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

iki 2030 m. 50 % sumažinti bendrą cheminių pesticidų riziką ir naudojimą ir 50 % – pavojingesnių pesticidų (4) naudojimą, užtikrinant, kad ūkininkams būtų pasiūlyta tinkamų pesticidų arba ūkininkavimo praktikos alternatyvų, kuriomis nebūtų ribojamas jų produktyvumas, skiriant papildomų išteklių moksliniams tyrimams šioje srityje ir paspartinant patekimą į rinką;

| b) | maisto medžiagų išplovimą sumažinti bent 50 %, tačiau nesumažinant dirvožemio derlingumo; |
| --- | --- |

b)

maisto medžiagų išplovimą sumažinti bent 50 %, tačiau nesumažinant dirvožemio derlingumo;

| c) | iki 2030 m. bent 20 % sumažinti trąšų naudojimą; |
| --- | --- |

c)

iki 2030 m. bent 20 % sumažinti trąšų naudojimą;

| d) | iki 2030 m. 50 % sumažinti ūkiuose auginamiems gyvūnams ir akvakultūrai naudojamų antimikrobinių medžiagų pardavimą; |
| --- | --- |

d)

iki 2030 m. 50 % sumažinti ūkiuose auginamiems gyvūnams ir akvakultūrai naudojamų antimikrobinių medžiagų pardavimą;

| e) | toliau mažinti žemės ūkio ir naudojant žemę išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma azoto suboksido ir metano, kuris išmetamas ir gyvulininkystės sektoriuje ir durpynus naudojant žemės ūkio tikslais, kiekį, deramai prisidedant prie Europos klimato teisės akto įgyvendinimo; šiuo tikslu ragina Komisiją kuo greičiau paskelbti 2030 m. klimato tikslų planą, pagal kurį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo tikslas būtų padidintas bent iki 55 % palyginti su 1990 m. lygiu (5), ir įgyvendinti susijusius finansinius įsipareigojimus atitinkantį planą; |
| --- | --- |

e)

toliau mažinti žemės ūkio ir naudojant žemę išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma azoto suboksido ir metano, kuris išmetamas ir gyvulininkystės sektoriuje ir durpynus naudojant žemės ūkio tikslais, kiekį, deramai prisidedant prie Europos klimato teisės akto įgyvendinimo; šiuo tikslu ragina Komisiją kuo greičiau paskelbti 2030 m. klimato tikslų planą, pagal kurį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo tikslas būtų padidintas bent iki 55 % palyginti su 1990 m. lygiu (5), ir įgyvendinti susijusius finansinius įsipareigojimus atitinkantį planą;

| f) | didinti pievų plotą ir baltyminių pašarų gamybą, Europoje mažinant importuojamų pašarų ir baltymų, kurie nesiekia Europos klimato ir aplinkos apsaugos standartų, kiekį; |
| --- | --- |

f)

didinti pievų plotą ir baltyminių pašarų gamybą, Europoje mažinant importuojamų pašarų ir baltymų, kurie nesiekia Europos klimato ir aplinkos apsaugos standartų, kiekį;

| 11. | ragina Komisiją įgyvendinimo procese įvertinti kiekybinių tikslų nustatymo poveikį. Šalys, kuriose antibiotikai, cheminės augalų apsaugos priemonės ir augalų maistinės medžiagos naudojamos dideliais kiekiais, turėtų būti labiau raginamos sumažinti šių medžiagų naudojimą nei šalys, kuriose jų naudojimas jau yra nedidelis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | siūlo atlikti skaidrius ir suprantamus poveikio vertinimus, kad būtų galima stebėti vidutinės trukmės laikotarpiu pasiektus tikslus ir iš naujo derėtis dėl būtinų pakeitimų konsultuojantis su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir žemės ūkio pramonės subjektais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rekomenduoja nustatyti griežtesnes kovos su intensyvaus pramoninio ūkininkavimo praktikos poveikiu aplinkai priemones; pasisako už tai, kad strategijoje nagrinėjamas su gyvūnų gerove susijęs oficialiai sertifikuotas ženklinimas būtų privalomas ES lygmeniu; rekomenduoja nustatyti aiškų ir privalomą ženklą, kuriame būtų nurodytas gyvulių auginimo būdas, įskaitant gyvulių gyvenimo ciklą, kad būtų galima pripažinti augintojų praktikos patobulinimus, o vartotojai galėtų pasirinkti produktus pagal savo pageidavimus; siūlo palaipsniui ir planingai mažinti auginimą narvuose visoje Europos Sąjungoje, be kita ko, nustatant gyvūnų auginimo tankumo ribas ūkyje ir remiant ekstensyvųjį ūkininkavimą akvakultūros sektoriuje; prašo, kad gyvulių laikymo tankio ūkyje riba būtų sąlyga gauti BŽŪP išmokas, ir ragina sugriežtinti BŽŪP sąlygas, susijusias su teisės aktų dėl gyvūnų gerovės laikymusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina naujoms ekologinėms programoms skirti pakankamą privalomą, veiksmingą ir palaipsniui didinamą finansavimą, kad būtų skatinama tvari gamybos praktika, leidžianti ūkininkams ir miškininkams, be kita ko, gerokai padidinti anglies dioksido sekvestraciją (angl. carbon farming), taip pat biologinę įvairovę; vis dėlto primena, kad BŽŪP antrojo ramsčio agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonės pasirodė esančios veiksmingiausia BŽŪP žalinimo priemonė ir kad tai lėmė principas „iš apačios į viršų“, taikomas apibrėžiant šias priemones regionalizuoto valdymo atveju; todėl ragina naudotis galimybėmis iš pirmojo BŽŪP ramsčio lėšas perkelti į antrąjį ramstį ir įtraukti regionų valdžios institucijas nustatant ekologines sistemas tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti didesnį ekologinių sistemų ir agrarinės aplinkosaugos ir klimato priemonių nuoseklumą ir papildomumą ir labiau atsižvelgti į regionų poreikius; be to, rekomenduoja remti ekstensyviosios gyvulininkystės praktiką, darančią mažesnį ekologinį poveikį. Reikia, kad Europos ir nacionalinėmis lėšomis ūkininkams būtų galima kompensuoti visas papildomas išlaidas, susijusias su žemės ūkio gamyba, išlaikant aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad kartu su pokyčiais žemės ūkio sektoriuje būtina paspartinti perėjimą prie tvaraus žuvų auginimo; rekomenduoja imtis priemonių smulkiesiems žvejams, pavyzdžiui, praktikuojantiems tausiąją žvejybą atokiausiuose regionuose, apsaugoti ir įvertinti, taip pat kovoti su intensyviu auginimu narvuose, neteisėta pramonine žvejyba ir peržvejojimu, įskaitant tinkamesnių priemonių nustatymą peržiūrint bendrą žuvininkystės politiką (BŽP) ir prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina parengti pasiūlymus dėl jūrų erdvės planavimo ir teritorijų ir sukurti zonų, kuriose tam tikrą laiką būtų uždrausta bet kokia žvejyba, tinklą, kad būtų galima veiksmingiau siekti tikslo subalansuoti žvejybos išteklius ir jūrų pajėgumą juos atkurti; be to, prašo toliau dėti pastangas siekiant veiksmingiau rengti žvejybos valdymo planus aplinkos požiūriu pažeidžiamiausiose zonose; |
| --- | --- |

16.

Maisto aplinka, kova su nutukimu, atsakingo ir kritiniu mąstymu grindžiamo vartojimo skatinimas

| 17. | pabrėžia vartotojų pasirinkimo ir mitybos įpročių, kaip vieno iš pagrindinių maisto sistemos pokyčių veiksnių, svarbą; remia Komisijos siekį palengvinti perėjimą prie sveikos ir tvarios mitybos, laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. 12 tikslo (6); todėl ragina Komisiją įgyvendinti nuoseklias ir tikslines priemones Viduržemio jūros regiono mitybai, kuri laikoma sveikos mitybos pavyzdžiu, bei sveikos mitybos sistemoms skatinti, kuriose didesnis dėmesys būtų skiriamas daržovių komponentui ir tinkamam ir atsakingam mėsos, riebalų ir cukraus vartojimui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją nustatyti tinkamesnes produktų maistingumo ženklinimo sistemas, suderintas Europos lygmeniu ir pagrįstas naujausiais mokslinių tyrimų duomenimis; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti Europos mitybinės vertės duomenų bazę ir įgyvendinti Europos maistingumo ženklinimo programą. Norint skatinti sąmoningą vartojimą, turėtų būti siekiama teikti skaidrią, išsamią ir aiškią informaciją apie maistinę kokybę, atsižvelgiant į produkto kilmę, transportavimo poveikį aplinkai ir gamybos būdus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | be to, pabrėžia, kad svarbu neapsiriboti informatyvaus ženklinimo priemonėmis: reikia numatyti švietimą, paskatas ir struktūrines priemones, kurios padėtų ugdyti kritiniu mąstymu grindžiamą ir atsakingą vartojimą, ir skatinti sveiką ir visiems prieinamą maisto aplinką; todėl rekomenduoja rengti informavimo kampanijas ir švietimo programas sveikos mitybos, kurioje gausu daržovių ir skaidulų, klausimais; pritaria tam, kad būtų priimtos mokesčių paskatos, kuriomis vartotojai būtų skatinami rinktis sveiką ir tvarią mitybą; be to, ragina imtis priemonių, kuriomis žemės ūkio maisto produktų pramonė būtų skatinama atsisakyti parduoti ir reklamuoti labai perdirbtus ir nesveikus maisto produktus, kuriuose gausu cukraus, druskos ir sočiųjų riebalų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remia priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad maisto kaina atspindėtų realias aplinkos apsaugos ir socialines sąnaudas ir kad žaliavų gamintojams būtų sąžiningai atlyginama už jų darbą; todėl ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis apsvarstyti priemones, skirtas apriboti perdirbėjų ir mažmenininkų perkamąją galią ir stiprinti pirminių gamintojų derybinę poziciją, atsižvelgiant į mokslo įrodytas sąnaudas aplinkai ir visuomenės sveikatai. Jei dėl teisingos produktų kainos reikia kelti kainas vartotojams, RK laikosi nuomonės, kad tai yra priimtina (7); |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti, kad teisė į maistą būtų vienas iš strategijos įgyvendinimo ramsčių; todėl siūlo bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir vietos ir regionų valdžios institucijomis parengti trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio priemones (pvz., teikti ekonominę paramą) ir ilguoju laikotarpiu (vykdyti struktūrinę socialinę politiką), siekiant skatinti pažeidžiamiausių grupių galimybes naudotis tvaresne ir sveikesne maisto sistema, padėti spręsti nutukimo ir netinkamos mitybos problemą; ragina parengti Europos kovos su vaikų nutukimu veiksmų planą po 2020 m.; pabrėžia, kad sveiko maisto įperkamumas turėtų būti remiamas veikiau tiesiogine socialine politika ir priemonėmis, kartu užtikrinant sąžiningas produktų kainas ūkininkams ir darbuotojams; |
| --- | --- |

21.

Tvarūs viešieji pirkimai, žalieji maisto produktų viešieji pirkimai (angl. Green Food Procurement), švietimo programos

| 22. | ragina daugiau dėmesio skirti žaliųjų maisto produktų viešųjų pirkimų, kaip priemonės remti sveiką ir tvarią mitybą, vaidmeniui ir stiprinti bei skatinti vietos ir regionų ypatumais grindžiamą žemės ūkį, užtikrinant rinkos dalį vietos ir regionų gamintojams (8); |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad būtina nustatyti lankstesnius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima į viešuosius pirkimus įtraukti vietos ir regionų produktus, visų pirma taikant „nulinio kilometro principą“ mokyklų valgyklose; be to, ragina nustatyti veiksmingą konsultavimo sistemą arba supaprastintą Europos vadovą, kad valdžios institucijos turėtų aiškias gaires, kaip nustatyti daugiau tvarumo kriterijų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | remia Komisijos pastangas skatinti valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas mokyklose įgyvendinti švietimo programas žemės ūkio, maisto, aplinkos ir klimato klausimais; mano, kad iš tiesų labai svarbu skatinti kritiniu mąstymu grindžiamą vartojimą ir šviesti jaunimą bei pažeidžiamiausias grupes žemės ūkio, maisto kultūros klausimais ir ugdyti aplinkosauginį sąmoningumą; |
| --- | --- |

24.

Maisto švaistymo mažinimas ir prevencija, žiedinės ekonomikos skatinimas

| 25. | primygtinai ragina Komisiją pateikti plataus užmojo teisės aktus ir nustatyti privalomus maisto atliekų prevencijos ir mažinimo tikslus; tikisi, kad Komisija ir toliau tvirtai laikysis privalomo tikslo iki 2030 m. perpus sumažinti maisto švaistymą, remiantis darbu, atliktu bendradarbiaujant su ES maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos platforma, ir ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio ir suteikti daugiau paramos atokiausiems regionams, atsižvelgiant į tai, kad labai svarbu skatinti jų ekonomikos žiediškumą, pagerinti atliekų bei šalutinių produktų tvarkymą, perdirbimą ir pakartotinį naudojimą žemės ūkio maisto produktų ir žuvininkystės sektoriuose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rekomenduoja atsižvelgti į visą maisto grandinę ir numatyti priemones, kuriomis siekiama apriboti atliekų kiekį tiek pradiniame etape (pirminė gamyba), tiek maisto produktų perdirbimo, transportavimo metu, rinkodaros ir vartojimo tiek namuose, tiek už jų ribų etapais; siūlo skatinti prekybos centrus veiksmingiau sandėliuoti produktus ir nustatyti prekybos centrų, kurie neveiksmingai naudoja perteklių, apmokestinimo priemones; palankiai vertina kai kurių valstybių narių iniciatyvas dėl privalomo perteklinių atsargų dovanojimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo maisto produktų etiketėse pateikti tinkamesnę informaciją apie jų galiojimo pabaigą, nurodant iki kada produktą tinka vartoti ir kada produktas yra netinkamas vartoti; taip pat mano, kad svarbu vykdyti komunikacijos ir vartotojų informavimo kampanijas, kuriomis skatinamas elgesys, leidžiantis mažinti maisto švaistymą; rekomenduoja taikyti principą „iš apačios į viršų“, pristatyti ir plėtoti inovacijas bei gerąją patirtį, atsirandančią daugelyje miestų ir regionų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pritaria, kad būtų numatytos priemonės, kuriomis skatinama principu „be atliekų“ grindžiamų gamybos ir teritorinių modelių, pakartotinio naudojimo ir žiedinės ekonomikos visoje grandinėje, įskaitant plastikus, sklaida; pabrėžia, kad viešieji pirkimai yra galinga priemonė, per kurią vietos ir regionų valdžios institucijos gali nustatyti standartus ir paskatinti rinką kurti tvaresnius ir vietinius produktus bei paslaugas; siūlo laikytis principo „iš apačios į viršų“, kartu įgyvendinti programas, kuriomis remiami sėkmingi miestų, priemiesčių, kaimo ir atokiausių regionų veiksmai žiedinės ekonomikos srityje (9); |
| --- | --- |

28.

Tarptautinė prekyba, solidarumas ir darnus vystymasis trečiosiose šalyse

| 29. | mano, kad būtina laikytis visapusiško požiūrio į perėjimą prie tvarių žemės ūkio maisto produktų sistemų bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis ir įgyvendinant tarptautinės prekybos politiką; pabrėžia, kad ES, kuri yra didžiausia pasaulyje maisto importuotoja ir eksportuotoja, padidino savo priklausomybę nuo trečiųjų šalių ir šiuo metu vykdo prekybos politiką, kuri prieštarauja jos socialiniams ir aplinkos apsaugos tikslams; primygtinai ragina Komisiją aktyviai ieškoti sprendimų šiuo klausimu, ypač kai tai susiję su tarptautinės prekybos žemės ūkio produktais taisyklėmis, kainų nustatymu ES ir tarptautinėms rinkoms bei kai kalbama apie tvarią mėsos ir pieno produktų paklausos ir gamybos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai reikalauja vertinti prekybos susitarimus atsižvelgiant į tikslą mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir juos grįsti darnaus vystymosi samprata; prašo stiprinti šių susitarimų tvarios miškotvarkos ir kovos su miškų naikinimu, gyvūnų gerovės ir žmogaus teisių laikymosi skyrius (10); |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad prekybos politika, kuria neužtikrinama, kad išorės rinkose būtų laikomasi aukštų tvarumo ir maisto saugos standartų, gali kelti didelį pavojų vidaus rinkai ir pakenkti mūsų žemės ūkio sektoriui; mano, kad Europos prekybos susitarimai yra naudingi užtikrinant vienodas vidaus rinkos ir išorės rinkos sąlygas, apsaugant Europos ūkininkų konkurencingumą ir užtikrinant teisingą darbo užmokestį; reikalauja derėtis su trečiosiomis šalimis dėl griežto gamybos standartų abipusiškumo, suderinant augalų ir aplinkos apsaugos reikalavimus ir galbūt išskiriant vietos ankstyvuosius augalus, ir griežtinti produktų kontrolę jiems patenkant į Europos bendrąją rinką; pritaria, kad būtų nustatytas pasienio anglies dioksido mokestis, dėl kurio ES įmonės negalėtų perkelti savo gamybos į šalis, kuriose taikomi ne tokie griežti aplinkos apsaugos standartai; |
| --- | --- |

31.

Valdymas, įgyvendinimas, stebėsena

| 32. | rekomenduoja būsimą BŽŪP, BŽP ir veiklos programas bei nacionalinius BŽŪP strateginius planus nuosekliai orientuoti į Europos žaliajame kurse nustatytus tikslus, ypač įgyvendinant strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir 2030 m. biologinės įvairovės strategiją; atsižvelgdamas į tai, ragina į BŽŪP reglamentą įtraukti bendrus kiekybiškai įvertinamus ir išmatuojamus Europos tikslus nacionaliniams strateginiams planams; siūlo numatyti aiškius poveikio rodiklius, kad būtų galima apibrėžti tikslus ir stebėti rezultatus; prašo suteikti regionams svarbų vaidmenį valdant strateginius planus, visų pirma susijusius su antruoju ramsčiu; tikisi, kad BŽŪP reformos planuose bus atsižvelgta į teritorinį ir regioninį aspektą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apgailestauja, kad liepos mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtoje pozicijoje BŽŪP skirta dalis 2021–2027 m. DFP sumažėjo 6,4 %, palyginti su dabartiniu laikotarpiu. Plataus užmojo tikslams, kuriuos įgyvendinant siekiama žaliosios pertvarkos Europos žemės ūkio produktų gamybos srityje, turi būti skirtas šį užmojį atitinkantis BŽŪP biudžetas, ypač Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai; be to, apgailestauja, kad dedant pastangas persvarstyti BŽŪP, pasiūlymuose dėl reglamento iki šiol aiškiau neatsispindi didesnis orientavimasis į bendrą gerovę, tvarumas ir išteklių apsauga, o numatyti metodai dėl ilgo pereinamojo laikotarpio bus veiksmingi tik gerokai vėliau; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina siekį į strategijos įgyvendinimą ir stebėseną įtraukti visus maisto sistemos dalyvius, įskaitant pilietinę visuomenę ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus; mano, kad pagal strategiją būtina įgyvendinti horizontaliojo ir daugiapakopio valdymo sistemas, kurios leistų užtikrinti horizontalumą tarp atitinkamų Komisijos generalinių direktoratų veiklos; norėtų, kad būtų taikomas dalyvaujamasis modelis, pavyzdžiui, daugelyje vietos ir regionų valdžios institucijų sukurtos maisto politikos tarybos (angl. food policy councils); |
| --- | --- |

34.

| 35. | siūlo Komisijai įgyvendinant ir stebint šias dvi strategijas glaudžiai bendradarbiauti ne tik su Parlamentu, bet ir su Europos regionų komitetu bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu. |
| --- | --- |

35.

2020 m. gruodžio 10 d., Briuselis.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 380 final.

1

final

(2)  COM(2019) 640 final.

2

final

(3)  Pvz., „Bavarijos bioregionas 2012“, kuris iškėlė tikslą iki 2030 m. 30 % žemės plotų skirti ekologiniam žemės ūkiui (šaltinis: RK užsakymu atliktas tyrimas The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable).

3

The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable

(4)  Turimi omenyje augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, atitinkančių Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 309, 2009 11 24, p. 1) II priedo 3.6.2–3.6.5 ir 3.8.2 punktuose nustatytus atmetimo kriterijus, arba kurie laikomi keistinomis medžiagomis pagal šio priedo 4 punkte nustatytus kriterijus;

4

(5)  Toks prašymas pateiktas ir nuomonėje Europos klimato teisės aktas, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema [COR-2020/01361, pranešėjas Juan Moreno Bonilla (PPE/ES)] (OL C 324, 2020 10 1, p. 58).

5

(6)  12-asis DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba.

6

(7)  Žr. pvz., W. Willet ir kt. (2019). Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems. The Lancet Commission, 393 (1170), 447–492. Taip pat žr. pvz., P. Howard ir kt. Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry. MIT Press, 2019.

7

Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems. The Lancet Commission

Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry

(8)  Šiuo požiūriu primena ir pabrėžia Rezoliucijos dėl tvaraus maisto (OL C 313, 2015 9 22, p. 5), priimtos 2015 m. liepos mėn. vykusioje 113-ojoje plenarinėje sesijoje, 19 dalį: „rekomenduoja, kad įvairūs tvaria gamyba ir atsakingu vartojimu suinteresuoti subjektai [...] būtų informuojami apie galimybes į skelbimus apie konkursą įtraukti tvarumo kriterijus [...]“.

8

(9)  Vienas iš pavyzdžių – Mariboro savivaldybė Slovėnijoje, kuris sukūrė sinergiją tarp miesto ir kaimo vietovių organines atliekas paverčiant trąšomis (šaltinis – RK užsakymu atliktas tyrimas The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable).

9

The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable).

(10)  Toks raginimas išreikštas nuomonėje „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ [COR-2019/04601, pranešėjas Roby Biwer (PSE/LU)] (OL C 324, 2020 10 1, p. 48).

10

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/28

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Ekonomikos valdymo peržiūra“

(2021/C 37/05)

| Pranešėjas | Elio DI RUPO (BE / PES), Valonijos ministras pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos valdymo peržiūra“
  COM(2020) 55 final |

Pranešėjas

Elio DI RUPO (BE / PES), Valonijos ministras pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos valdymo peržiūra“

COM(2020) 55 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. vasario 5 d. Europos Komisija pristatė komunikatą „Ekonomikos valdymo peržiūra“ ir kad juo parodomas Komisijos noras atlikti ekonominių ir fiskalinių taisyklių reformą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | taip pat teigiamai vertina tai, kad kovo 20 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą pirmą kartą euro zonos istorijoje pradėti taikyti bendrąją išvengimo sąlygą, jau numatytą dabartiniame Stabilumo ir augimo pakte (SAP), siekiant sustiprinti neatidėliotinas biudžeto priemones reaguojant į COVID-19 pandemiją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad ši išvengimo sąlyga turi būti taikoma tol, kol COVID-19 krizės finansinės pasekmės ir poveikis biudžetui, kalbant tiek apie valstybių narių deficitą, tiek apie skolas, dar nėra gerai žinomi. Tokia pati logika taikoma bet kokiam laipsniškam laikinos valstybės pagalbos sistemos panaikinimui ES lygmeniu, kurį galima numatyti tik tada, kai makroekonominė padėtis stabilizuosis ir kai Europos Komisija, Ministrų Taryba ir Europos Parlamentas apsvarstys įvairias savo pozicijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taip pat pabrėžia, kad, Pasaulio sveikatos organizacijos nuomone, ateinančius dvejus metus pandemija gali ir toliau tęstis ir kad sukurti veiksmingas vakcinas ar vaistus veikiausiai bus įmanoma tik 2021 m.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, be COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio, nuo paskutinės Stabilumo ir augimo pakto reformos 2013 m. įvyko esminių ekonominių ir finansinių pokyčių: palūkanų normos dar niekada nebuvo tokios mažos, o realios viešojo skolinimosi išlaidos daugelyje šalių yra neigiamos, palyginti su dešimtmečio pradžia, kai šios išlaidos euro zonoje vidutiniškai siekė apie 3 proc.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | todėl mano, kad Komisija turėtų atlikti naują išsamų ir nuodugnų padėties kiekvienoje valstybėje narėje vertinimą ir persvarstyti ekonomikos valdymo peržiūros projektą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Europos ekonomikos valdymo sistema daro didelį poveikį visiems valdžios lygmenims, ypač vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios yra atsakingos už beveik trečdalį viešųjų išlaidų ir daugiau kaip pusę viešųjų investicijų visoje Europos Sąjungoje, nors valstybėse narėse ir pastebima didelių skirtumų (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Stabilumo ir augimo paktui ir kitiems dabartinės Europos ekonomikos valdymo sistemos elementams šiuo metu būdingi keturi pagrindiniai trūkumai: i) procikliški padariniai: ekonomikos nuosmukio sąlygomis valstybė narė gali būti priversta mažinti išlaidas, rizikuodama dar labiau padidinti nuosmukį; nors ekonomikos sąlygos, kaip nurodyta 2015 m. aiškinamajame komunikate (2), ir gali būti lanksčios, šio lankstumo nepakanka. Šis procikliškumas buvo ypač juntamas kalbant apie viešąsias investicijas, kurios, įgyvendinant griežtą taupymo politiką, pernelyg dažnai atlikdavo koreguojamo kintamojo vaidmenį; ii) sudėtingumas: dėl daugybės tikslų, lankstumo, išimčių, vengimo sąlygų ir skirtingų situacijų, į kurias reikėtų atsižvelgti, buvo sukurta pernelyg sudėtinga ir techniška sistema, kuri, be kita ko, buvo grindžiama tiesiogiai nepastebimais rodikliais, pvz., struktūriniu deficitu ir gamybos apimties atotrūkiu; iii) veiksmingumo stoka: nors 2018 m. perviršinis deficitas beveik išnyko, skolos pokyčiai buvo gerokai mažiau palankūs dar iki 2020 m. koronaviruso krizės fiskalinio poveikio. 60 proc. ribą viršijančių valstybių narių skaičius padidėjo nuo 9 valstybių 2008 m. iki 14 valstybių 2018 m. (3). Finansinių sankcijų taikymas nėra patikimas, nes tai duotų priešingų rezultatų; iv) skaidrumo ir teisėtumo trūkumas: dėl ekonomikos valdymo sistemos sudėtingumo ir techninio pobūdžio ji atrodo neaiški. Nei Europos Parlamentas, nei vietos ar regionų valdžios institucijos, nei pilietinė visuomenė ar kiti suinteresuotieji subjektai iš tikrųjų nėra su ja susiję. Be to, remiantis dabartine sistema, nėra koreliacijos tarp atitinkamų valdžios lygmenų pareigų įgyvendinant SAP ir pripažįstama tik nacionalinė kolektyvinė atsakomybė, neatsižvelgiant į veiksmingą biudžeto valdymą įvairiais lygmenimis. Šie esamos struktūrinės sistemos trūkumai, susiję su jos nepageidaujamu poveikiu ir veiksmingumo trūkumu, labai pakenkė jos teisėtumui, ypač labiausiai nuo euro zonos krizės nukentėjusiose valstybėse, kurioms taikomos kompleksinės paramos priemonės, o tai paskatino ES atmetimą ir pastūmėjo į politinius kraštutinumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į Komisijos komunikato išvadas, šešių ir dviejų dokumentų rinkinių reformos padėjo glaudžiau koordinuoti biudžeto politiką euro zonoje. Pasitelkusios griežtesnę priežiūros sistemą valstybės narės galėjo konsoliduoti savo biudžetų struktūras, nors prieš prasidedant COVID-19 pandemijai Sąjungoje buvo labai didelių teritorinių ir socialinių skirtumų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina 2020 m. spalio 17 d. sėkmingai Komisijos išleistas socialines obligacijas, kuriomis siekiama finansuoti laikiną 100 mlrd. EUR vertės paramą nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE), kuriomis galima pasinaudoti iki 2022 m. gruodžio 31 d. kaip paskolomis valstybėms narėms, kurios turi sutelkti didelius finansinius išteklius neigiamoms ekonominėms ir socialinėms koronaviruso protrūkio pasekmėms savo teritorijoje šalinti. RK mano, kad jei programa SURE turės ilgalaikį teigiamą poveikį, ji galėtų sudaryti sąlygas sukurti Europos nedarbo perdraudimo sistemą; |
| --- | --- |

10.

Rodikliai

| 11. | primygtinai ragina užtikrinti, kad nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos bei piliečiai galėtų aiškiai suprasti taikytinas taisykles. Šiuo tikslu taikytinos taisyklės turi būti grindžiamos tiesiogiai patikrinamais rodikliais ir apimti anticiklinį stabilizavimą, išvengiant ciklinių svyravimų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | taip pat mano, kad ekonomikos valdymas turi būti grindžiamas pusiausvyra tarp su biudžetine drausme susijusių ir nebiudžetinių rodiklių. Todėl RK mano, kad laikantis nuoseklumo su įvairesnius rodiklius, įskaitant nedarbo lygį, apimančia makroekonominio disbalanso procedūra (MDP) reformuotame ekonomikos valdyme reikia atsižvelgti į poreikį didinti investicijas ir viešąsias išlaidas (4), siekiant paremti pertvarką pagrindiniuose sveikatos, maisto, transporto, skaitmeninių technologijų ir energetikos sektoriuose, įskaitant pastatų energijos vartojimo efektyvumo gerinimą. Dalį šių išlaidų, prisidedant prie privačiojo ir Europos finansavimo, turės padengti nacionaliniai biudžetai. Šią padėtį dar labiau apsunkina spaudimas viešosioms išlaidoms siekiant pritaikyti ekonomiką prie vykstančios klimato kaitos arba kompensuoti anglies dioksido apmokestinimo padidinimo socialinį poveikį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sutinka su kritika dėl „potencialaus BVP“ naudojimo kaip rodiklio, nes potencialus BVP yra gamybos pajėgumas, kurį galima pasiekti visiškai išnaudojant gamybos kapitalo atsargas ir darbo jėgos pasiūlą, nesukuriant infliacinio spaudimo. Šia sąvoka neatsižvelgiama nei į energiją, kaip į gamybos veiksnį, įskaitant riziką, kad gamybos kapitalas gali greičiau tapti nebeaktualiu dėl anglies pagrindu pagamintos energijos naudojimo apribojimų, nei į fizines žmogaus veiklos plėtros ribas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | taip pat ragina atlikti perbalansavimą, kad būtų labiau atsižvelgta į pajamas. Išlaidų mažinimas socialiniame, švietimo ir sveikatos sektoriuose dažnai laikomas lengviausiu būdu sumažinti skolą trumpuoju laikotarpiu, tačiau koordinuojant fiskalinę politiką ir imantis priemonių užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui galima gerokai sumažinti spaudimą valstybės biudžetui. Vien dėl sukčiavimo PVM kasmet patiriama 147 mlrd. EUR nuostolių (5), o bendras visų ES valstybių narių deficitas 2018 m. buvo 109 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, siekiant sumažinti ciklinius neatitikimus, reikia geriau koordinuoti valstybių narių ekonominę politiką; atsižvelgdamas į tai, taip pat remia Komisijos siekį perbalansuoti tarp valstybių narių perteklių ir deficitą. Einamosios sąskaitos balanse perteklių turinčios valstybės narės turėtų vykdyti labiau ekspansinę politiką, kuri skatintų vidaus paklausą, o dėl mažo našumo ir konkurencingumo struktūrinį disbalansą turinčios valstybės narės turėtų padidinti savo investicijas, skirtas modernizuoti savo gamybinę veiklą. Visos valstybės narės taip pat turi didinti investicijas į mokymą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, kurių kol kas nepakanka Europos ekonomikos konkurencingumui užtikrinti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | dar kartą siūlo išplėsti MDP įtraukiant į ją pagalbinius rodiklius, kuriais daugiausia dėmesio skiriama regioniniams skirtumams. RK mano, kad ja būtų galima labiau atsižvelgti į pažangą įgyvendinant 17 Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT), kurie apima ne tik aplinkos apsaugą, bet ir socialinius, ekonominius bei valdymo kriterijus; |
| --- | --- |

16.

Viešosios investicijos ir subalansuoto biudžeto taisyklė

| 17. | mano, kad Europos ekonomikos valdymo sistema iš dalies lėmė staigų viešųjų investicijų sumažėjimą po euro zonos krizės, nes ja nepakankamai atsižvelgiama į skirtumą tarp einamųjų ir investicinių išlaidų. 2009–2018 m. bendros viešosios investicijos ES sumažėjo 20 proc., palyginti su BVP. Vietos ir regionų valdžios institucijų investicijos sumažėjo beveik 25 proc., o keliose labiausiai nuo krizės nukentėjusiose valstybėse narėse – 40 proc. ar daugiau (6); |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad Europos fiskalinė valdyba nustatė, kad valstybės, kurių viešųjų investicijų lygis yra aukštas, yra linkusios jį gerokai sumažinti perviršinio deficito procedūros (PDP) metu (7) ir kad pati Komisija pažymėjo, jog fiskalinė sistema neužkirto kelio investicijų mažėjimui ir nepadarė viešųjų finansų palankesnių augimui, be to, nei SAP „nuostata dėl investicijų“, nei SESV 126 straipsnio 3 dalis (pagal kurią reikalaujama, kad Komisija, nustatydama, ar tenkinami perviršinio deficito procedūros inicijavimo kriterijai, taip pat turi atsižvelgti į tai, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas viršija valstybės investicijų išlaidas), atrodo, nepadarė didelio poveikio (8); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad savo nuomonėje dėl 2015 m. aiškinamojo komunikato šiuo klausimu (9) RK jau nurodė, kad esamas SAP lankstumas yra pernelyg griežtas ir ribojamo pobūdžio, kad turėtų realų teigiamą poveikį viešosioms investicijoms; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad tikslinės ir aukštos kokybės viešosios investicijos, kurios grindžiamos teritorinio poveikio vertinimu ir patikima su viešosiomis išlaidomis susijusia sąnaudų ir naudos ekonomine analize, turi būti anticiklinės, siekiant užtikrinti jų naudą ateities kartoms. Dabartinėmis aplinkybėmis, kai būtinos didelės viešosios išlaidos, atgrasymas nuo viešųjų investicijų deficito finansavimo gali sumažinti norą pakankamai investuoti, o tai kenkia ateities kartoms; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad RK nuolat tvirtina, jog neatsižvelgiama į valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų patiriamas viešąsias išlaidas, bendrai finansuojamas struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis, kai kalbama apie struktūrines, viešąsias ar panašias išlaidas, nurodytas SAP. Iš tiesų šios išlaidos iš esmės yra visuotinės svarbos Europos investicijos ir jų sverto poveikis tvariam augimui yra įrodytas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad Europos ekonomikos valdymo sistemoje įtvirtintas subalansuoto biudžeto taisyklės taikymas viešosioms investicijoms gali būti naudinga priemonė siekiant panaikinti žalingą dabartinių fiskalinių taisyklių poveikį, galiausiai neįtraukiant grynųjų viešųjų investicijų į SAP deficito skaičiavimus, taip sudarant sąlygas ne tik išsaugoti sistemą krizės metu, bet ir taikant sankcijas atgrasyti nuo itin mažų investicijų (neigiamų grynųjų viešųjų investicijų), kurios daro neigiamą poveikį kai kurioms valstybėms narėms. Ši priemonė visų pirma galėtų būti taikoma viešosioms investicijoms į projektus, kuriais siekiama skatinti perėjimą prie tvarios visuomenės aplinkos, ekonomikos ir socialiniu požiūriu, kaip apibrėžta DVT ir žaliajame kurse, atsižvelgiant į tai, kad šios investicijos pripažįstamos itin svarbiomis ne tik atsigaunant po COVID-19 krizės, bet ir siekiant užtikrinti ateities kartų gerovę ir gyvenimo kokybę. RK taip pat ragina investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir įgūdžius, kad būtų lengviau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, efektyvaus išteklių naudojimo ir konkurencingos ekonomikos, kuri būtų prisitaikiusi prie skaitmeninio amžiaus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją, iš naujo parengus savo pasiūlymus, kuriais būtų atsižvelgta į COVID-19 žalą ekonomikai ir biudžetui, parengti baltąją knygą dėl ekonomikos valdymo pertvarkos, pagrįstos tokios subalansuoto biudžeto taisyklės galimu nustatymu. Komisija savo vertinime taip pat turėtų apsvarstyti ir kitas priemones, pavyzdžiui, išlaidų taisyklę (10), pagal kurią, atsižvelgiant į ekonomikos augimo tendencijas ir skolos dydį, ribojamas metinis visų viešųjų išlaidų augimas ir kuri gali užtikrinti visuomenės pasitikėjimą didinant skaidrumą, mažinant administracinę naštą ir užtikrinant tinkamą biudžetinės drausmės ir pakankamų viešųjų investicijų pajėgumų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

23.

Europos semestras

| 24. | primena, kad ekonomikos valdymas, kuris praktiškai įgyvendinamas per Europos semestro koordinavimo ciklą, nėra pakankamai veiksmingas įgyvendinant reformas. Per Europos semestrą svarstytų reformų mastas niekada nebuvo apibrėžtas Europos teisės aktuose, visų pirma atsižvelgiant į jų svarbą ir pridėtinę vertę Europos lygmeniu. Dėl šios trūkstamos apibrėžties ribojama galima nacionalinio lygmens reformų ir Bendrijos politikos (finansų srities teisės aktų ir programų) sąveika ir kyla su subsidiarumo principu susijusių problemų. RK pritaria Europos Komisijai, kad ateityje, pagal Europos žaliąjį kursą, daugiausia dėmesio turi būti skiriama valstybių narių socialinės, ekonominės, biudžeto ir užimtumo politikos aplinkosaugos aspektui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja, kad viena pagrindinių šio mažo veiksmingumo priežasčių yra nepakankamas vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip partnerių, dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant reformas, nors 36 proc. visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų yra tiesiogiai skirtos vietos ir regionų valdžios institucijoms ir 83 proc. jų turi vietos arba regioninį aspektą (11); |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra įsitikinęs, kad jo pasiūlymas dėl elgesio kodekso, kuriuo vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos semestrą (12), vis dar gali padėti ištaisyti šį veiksmingumo trūkumą geriau atsižvelgiant į vietos ir regionų realijas ir kad jo įgyvendinimas tebėra būtinas, juolab kad nuo 2019 m., įgyvendinant Europos semestrą, teikiamos sanglaudos politikos, kuri vykdoma visais valdžios lygmenimis, gairės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Europos Komisiją skatinti apsvarstyti valstybių narių administracinius gebėjimus ir fiskalinę decentralizaciją, kad, laikantis valstybių narių konstitucijų ir subsidiarumo principo, būtų patikrinta, ar vietos ir regionų valdžios institucijoms pavestos užduotys atitinka turimus žmogiškuosius, techninius ir finansinius išteklius; |
| --- | --- |

27.

Skaidrumas ir demokratinis teisėtumas

| 28. | mano, kad Europos ekonomikos valdymo sistemos demokratinis teisėtumas yra pernelyg menkas ir kad tai kelia pavojų ne tik pačiam ekonomikos valdymui, bet ir visam Europos projektui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad klimato apsauga įtraukta į Europos semestrą, ir tikisi, kad taip bus užtikrinta tiek aiški klimato apsaugos priemonių veiksmingumo stebėsena, tiek jų vertinimas, kad nacionalinė pažanga įgyvendinant semestro tikslus taptų labiau apčiuopiama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia Komisijos ir teisės aktų leidėjų dėmesį į tai, kad geresnis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas Europos semestre pasitelkiant elgesio kodeksą taip pat užtikrintų geresnį sprendimų reprezentatyvumą ir didesnį semestro, taigi ir apskritai ekonomikos valdymo, teisėtumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pritaria idėjai reformuoti Euro grupę, kurios statusas turėtų būti įteisintas ir atnaujintas siekiant visaverčio pirmininkavimo, didesnės atskaitomybės Europos Parlamentui ir skaidresnės veiklos, pradedant išsamių protokolų skelbimu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atsižvelgdamas į Konferenciją dėl Europos ateities, primena savo įsitikinimą, kad demokratinio teisėtumo trūkumo problema ES, ypač jos ekonomikos valdymas, gali būti išspręsta tik tuo atveju, jei Europos piliečiai bus įsitikinę, kad jiems didžiausią susirūpinimą keliantys klausimai yra sprendžiami. Socialiniai standartai, užimtumas, aplinkos apsauga ir tvarumo aspektai, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų DVT, ar kova su nelygybe negali būti laikomi antraeiliais aspektais, palyginti su makroekonominiais ir biudžeto poreikiais. Todėl Konferencijoje dėl Europos ateities turėtų būti galima aptarti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytus ekonomikos valdymo pokyčius; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad reikia toliau spręsti euro zonos problemas atkuriant patikimus viešuosius finansus, sukuriant tvirtą bankų sistemą, siekiant pažangos kuriant fiskalinę sąjungą ir skatinant tvarų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

33.

Ekonomikos valdymas ir COVID-19 krizė

| 34. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra kovos su COVID-19 pandemija, kuri daro didelį poveikį Europai, priešakyje, turint omenyje jų didelę atsakomybę sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir paramos ekonomikai srityse. Italijoje ir Ispanijoje, dviejose labiausiai nukentėjusiose valstybėse narėse, vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat yra atsakingos už daugiau kaip 90 proc. sveikatos priežiūros išlaidų (13). Nors daugelio kategorijų išlaidos smarkiai didėja, vietos ir regionų valdžios institucijų pajamos mažėja ir tai visų pirma lemia precedento neturintis ekonomikos nuosmukis. Tai turi didelės įtakos miestų ir regionų, taigi ir valstybių narių, biudžeto pusiausvyrai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad daugelyje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijoms taikomos griežtos nacionalinės fiskalinės taisyklės, kuriomis ribojamas jų išlaidų didėjimas, jos įpareigojamos užtikrinti pusiausvyrą arba ribojamas jų deficitas ir (arba) įsiskolinimas iki dažnai labai žemo lygio, palyginti su valstybių lygiu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją, Parlamentą ir valstybes nares nenuvertinti rizikos, kad dėl COVID-19 krizės gali padaugėti regioninių skirtumų ir tai gali lemti trys pagrindinės priežastys: i) poveikis sveikatai yra labai teritorinis, kai kuriuose regionuose ar miestuose fiksuojamas neproporcingas atvejų skaičius ir jie yra nevienodai pajėgūs išspręsti šią problemą; ii) be tiesioginio ekstremaliosios situacijos poveikio labiausiai nukentėjusioms vietovėms, dėl ilgiau taikomų ar griežtesnių prevencinių priemonių padidės ekonomikos nuosmukis, todėl MVĮ ir savarankiškai dirbantys asmenys, vieni iš pagrindinių daugelio regioninių ekonomikų, taip pat ir vietos ir regionų valdžios institucijų ramsčių, patirs finansinių sunkumų; iii) kai kurie ekonomikos sektoriai (pvz., turizmas) patiria neproporcingai didelį poveikį, todėl poveikis subnacionaliniams finansams priklausys nuo vietos ir regionų sektorių specializacijos ir poveikio pasaulinėms vertės grandinėms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis, parengti aiškų veiksmų planą, kuris padėtų joms atkurti tvarius subalansuotus biudžetus, turint omenyje besitęsiančios pandemijos asimetrišką poveikį, ir užtikrinti, kad aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarus ekonomikos atsigavimas taip pat būtų ekonomiškai tvarus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad dabartinė padėtis atskleidžia faktines griežtos taupymo politikos, kuri buvo vykdoma po euro zonos krizės, išlaidas, ypač turint omenyje nepakankamas investicijas pagrindinių viešųjų paslaugų srityje. Griežtos taupymo priemonės negali būti atsakas sprendžiant ir šią naują krizę. Ekonomikos gaivinimo strategijose turėtų būti numatyti plataus užmojo viešųjų investicijų planai, kuriais būtų siekiama skatinti aplinkos bei socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarų ekonomikos atgaivinimą ES regionuose ir miestuose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | yra įsitikinęs, kad po koronaviruso krizės labiau nei bet kada reikia persvarstyti Europos biudžeto sistemą, kad viešosios investicijos ir viešosios paslaugos vėl netaptų būsimų biudžeto konsolidavimo programų koreguojamu kintamuoju. |
| --- | --- |

39.

2020 m. gruodžio 10 d., Briuselis.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  2018 m. duomenys. Eurostatas, duomenų kodai TEC00023 ir TEC00022.

1

(2)  2015 m. Europos Komisijos komunikatas Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės, nuoroda COM(2015) 12 final.

2

Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės

final

(3)  Eurostatas, duomenų kodas TEINA225.

3

(4)  Europos Komisijos skaičiavimais prireiks 260 mlrd. EUR per metus (apie 1,7 proc. ES BVP).

4

(5)  „Siekiant veiksmingesnio ir demokratiškesnio ES mokesčių politikos sprendimų priėmimo“ COM(2019) 8 final, p. 4.

5

(6)  Eurostatas, duomenų kodas TEC00022.

6

(7)  Europos fiskalinė valdyba (2019 m.), Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation, p. 76.

7

Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation

(8)  COM(2020) 55 final, p. 10.

8

final

(9)  RK nuomonė Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės. Pranešėja Olga Zrihen (BE / PES), priimta 2015 m. liepos 9 d. (OL C 313, 2015 9 22, p. 22).

9

Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės

(10)  Benefits and drawbacks of an „expenditure rule“, as well as of a „golden rule“, in the EU fiscal framework. Europos Parlamento tyrimas https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/645732/IPOL_STU(2020)645732_EN.pdf

10

Benefits and drawbacks of an „expenditure rule“, as well as of a „golden rule“, in the EU fiscal framework.

(11)  RK 2018 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teritorinė analizė.

11

2018 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teritorinė analizė

(12)  RK nuomonė Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, pranešėjas Rob Jonkman (NL / ECR), priimta 2017 m. gegužės 11 d. (OL C 306, 2017 9 15, p. 24).

12

Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo

(13)  EBPO (2020 m.), Covid-19 and intergovernmental Fiscal Relations: Early responses and main lessons from the Financial Crisis, COM-CTPA-ECO-GOV-CFE(2020)2.

13

Covid-19 and intergovernmental Fiscal Relations: Early responses and main lessons from the Financial Crisis

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/33

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Prevencinio prisitaikymo prie klimato kaitos galimybės ir sinergija siekiant skatinti tvarumą ir gyvenimo kokybę regionuose ir savivaldybėse: kokių pagrindinių sąlygų tam reikia?“

(2021/C 37/06)

| Pranešėjas | Markku MARKKULA (FI/EPP), Espo miesto tarybos pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pirmininkaujančios valstybės prašymas (41 straipsnio b punkto i papunktis) |

Pranešėjas

Markku MARKKULA (FI/EPP), Espo miesto tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Pirmininkaujančios valstybės prašymas (41 straipsnio b punkto i papunktis)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Visuotinės nepaprastosios padėties skelbimas siekiant paspartinti veiksmus

| 1. | pabrėžia, kad politikos formuotojai turėtų klimato kaitą vertinti kaip nepaprastąją padėtį ir visuotinę grėsmę, į kurią reikia reaguoti kartu, bendrais veiksmais ir normomis šalinant sustabarėjusias struktūras ir įveikiant kliūtis. ES turėtų imtis aktyvaus vadovaujamojo vaidmens pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir atsparesnės visuomenės, kad būtų užtikrintos palankios gyvenimo sąlygos, ir užtikrinti, kad Europos įmonėms ir viešoms bei privačioms įstaigoms visame pasaulyje būtų taikomos aiškios, patikimos ir lygiavertės procedūros; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad svarbu, jog miestai ir regionai atliktų aktyvų vaidmenį ir suvienytų jėgas su vietos ir tarptautine pramone siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos ir ją sušvelninti, priimdami vis platesnio užmojo ir realistiškus tikslus, ir pabrėžia, kad labai svarbu paspartinti veiksmus visose atitinkamose ES politikos srityse, didinti prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimą, kartu kurti tinkamus prisitaikymo metodus ir priemones, stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi bei geriausia praktika, didinti atsparumo ir prisitaikymo pajėgumus, gamtos procesais pagrįstus sprendimus ir galimybes diegti inovacijoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad apie 800 regioninių valdžios institucijų 17 valstybių narių paskelbė kritinę klimato padėtį, o tai sudaro apie 40 % ES piliečių, gyvenančių vietos ir regionų valdžios institucijų, kurių politiniai vadovai papildomai pabrėžė, oficialiai patvirtino ir paskelbė sudėtingą kritinę klimato padėtį visame pasaulyje, teritorijoje; pažymi, kad tai suteikia didelę paramą aktyviai imtis vadovaujančio vaidmens siekiant neutralaus poveikio klimatui Europos pabrėžiant perspektyvą „iš apačios į viršų“ (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemija dar labiau pabrėžė būtinybę kuo anksčiau imtis koordinuotų veiksmų: dabartinė su pandemija susijusi patirtis parodė, kad reikia didinti socialinių ir ekonominių sistemų atsparumą didelio masto sutrikimams, nes dėl nenumatytų krizių kyla papildoma rizika, ypač pernelyg siauro profilio ekonomikose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo politika turi būti geriau susieta tiek su viešojo, tiek ir su privataus sektoriaus bei piliečių veikla ES klimato politikos srityse, tokiose kaip apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo ir žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė (LULUCF). Norėdama ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, ES turi sparčiau mažinti visų sektorių veiklos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Atsakomybė už pastangų pasidalijimo direktyvos įgyvendinimą, ypač šildymo, aušinimo, žemės naudojimo ir transporto srityse, visų pirma tenka miestams ir regionams, šiuo tikslu bendradarbiaujantiems su pramone. |
| --- | --- |

5.

Subnacionalinių Vyriausybių sąsajos su JT darnaus vystymosi tikslais ir JT bendrąją klimato kaitos konvencija (JTBKKK)

| 6. | mano, kad subnacionalinės Vyriausybės turi atlikti labai svarbų vaidmenį didinant pasaulinius užmojus klimato srityje, o prisitaikymo prie klimato kaitos politika turėtų atlikti esminį vaidmenį nustatant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT); ES turi sukurti paskatas savivaldybėms siekti DVT; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina JTBKKK oficialiai pripažinti subnacionalinio lygmens vaidmenį prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo politikoje, aktyviai skatinti subnacionalinio lygmens valdžios institucijas joje dalyvauti ir pasiūlyti šalims patvirtinti plataus užmojo tikslus; atkreipia dėmesį į vietos lygmens parengtus savanoriškus vietos vertinimus, kuriuose pabrėžiama, kad miestai yra lygmuo, kuriame vykdomi didelį poveikį darantys veiksmai ir kuriame geriausiai išnagrinėjama įvairių DVT sinergija ir tarpusavio sąsajos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (COP 26) yra itin svarbus žingsnis siekiant, kad ES taptų pasaulinių veiksmų klimato kaitos srityje lydere, ir pabrėžia, kad šiuo metu vykdoma regionų ir miestų veikla ir įsipareigojimai turėtų atlikti svarbų ir matomą vaidmenį COP 26; yra pasirengęs remti ES institucijas bendradarbiaujant su JTBKKK siekiant didinti subnacionalinių Vyriausybių matomumą ir pripažinimą pasaulinėje klimato diplomatijoje ir veikloje; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į bendradarbiavimą su tarptautinėmis bendruomenėmis ir tinklinėmis organizacijomis, tokiomis kaip ICLEI, UNDER2Coalition, Regions4, Klimato aljansas ir UCLG (Vieningi miestai ir vietos valdžios institucijos). |
| --- | --- |

8.

Įtakingesnės ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos, grindžiamos naujomis įžvalgomis, mokymusi ir inovacijomis, kūrimas

| 9. | palankiai vertina naujos ir platesnio užmojo ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos planą, kuriame prisitaikymui prie klimato kaitos suteikiama daugiau svarbos ES 2030 m. ir 2050 m. klimato siekiuose, gerinant žinias, tobulinant planavimą ir spartinant veiksmus bei pripažįstant regionų ir vietos lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių poreikį; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę veiksmingai integruoti prisitaikymo prie klimato kaitos klausimus į visas politikos sritis; ragina Komisiją parengti naują ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją su aiškiais tikslais ir rodikliais laikantis aktyvaus subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad norėdama padėti subnacionalinėms valdžios institucijoms taikyti pasaulines DVT priemones, pati ES turi rodyti pavyzdį; būtent todėl šiomis vertybėmis jis turi grįsti savo bendradarbiavimą su potencialiais partneriais už ES ribų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad norint imtis veiksmų reikia Europos masto prisitaikymo prie klimato kaitos sistemos ir gerai veikiančios daugiapakopio valdymo struktūros su aiškiai nustatyta atsakomybe. Svarbu sukurti veiksmingas regionų ir vietos prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių ir jų švelninimo priemones pasitelkiant bendrus viešojo, privačiojo ir trečiojo sektorių tinklus ir gerinant žinias, pajėgumus ir finansinius išteklius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia gamtos procesais pagrįstų sprendimų svarbą prisitaikymui prie klimato kaitos, nes jų įgyvendinimas suteikia galimybių įveikti tarpusavyje susijusias klimato, gamtos ir sveikatos krizes; šie sprendimai naudingi tiek socialinėje, tiek ekologijos srityse, kartu jie skatina tvarumą ir atsparumą. Gamtos procesais pagrįsti sprendimai taip pat gali būti svarbi priemonė siekiant įgyvendinti DVT ir JTBKKK užmojus, visų pirma siekiant išnaudoti įvairių DVT ir klimato politikos veiksmų sinergiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad prisitaikymui prie klimato kaitos prireiks reikšmingų pokyčių ir šis tikslas turės būti įtrauktas kaip kompleksinis teritorijų planavimo ir valdymo prioritetas; prisitaikymo prie klimato kaitos politika turi didelio poveikio sveikatai ir socialiniam teisingumui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad pasirengimas vietos lygmeniu prisitaikyti prie klimato kaitos skiriasi tiek visame pasaulyje, tiek ir Europoje. Dabartiniuose savivaldybių parengtuose bendruose rizikos valdymo ir pasirengimo planuose nėra plačiai įtraukta su klimatu susijusi rizika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad norint, kad visi klimato srities veiksmai, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, būtų sėkmingi, jie turi būti grindžiami geriausiomis sukauptomis žiniomis ir naujovėmis ir būtų visiškai priklausomi nuo piliečių pritarimo; vietos ir regionų valdžios institucijos yra patikimiausias valdžios lygmuo, nes jos geriausiai žino, ko reikia ir kaip veiksmingiausiai patenkinti Europos piliečių poreikius ir lūkesčius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares remti pokyčius šiose srityse:






  a. | tvarumas kaip „nauja įprasta praktika“ visoms bendruomenėms, įmonėms ir asmenims; |
| --- | --- | --- |

16.

a.

tvarumas kaip „nauja įprasta praktika“ visoms bendruomenėms, įmonėms ir asmenims;

| b. | tvarus vystymasis, anglies dioksido poveikio neutralumas, žiedinė ekonomika ir atsparumas – pagrindinis visų, tiek viešųjų, tiek privačiųjų, įskaitant biudžeto sudarymo procesus, sprendimų priėmimo principas; |
| --- | --- |

b.

tvarus vystymasis, anglies dioksido poveikio neutralumas, žiedinė ekonomika ir atsparumas – pagrindinis visų, tiek viešųjų, tiek privačiųjų, įskaitant biudžeto sudarymo procesus, sprendimų priėmimo principas;

| c. | į tvarumą orientuotas planavimas ir žiniomis, bendradarbiavimu ir gerąja patirtimi grindžiami veiksmai; |
| --- | --- |

c.

į tvarumą orientuotas planavimas ir žiniomis, bendradarbiavimu ir gerąja patirtimi grindžiami veiksmai;

| d. | tvarumo moksliniai tyrimai ir bendra veikla – daugiadalykė ir tarpdalykė – siekiant didinti ir įvairinti praktinę patirtį; |
| --- | --- |

d.

tvarumo moksliniai tyrimai ir bendra veikla – daugiadalykė ir tarpdalykė – siekiant didinti ir įvairinti praktinę patirtį;

| e. | skaitmeninis junglumas visiems tinkamų įgūdžių turintiems piliečiams, kaip kompleksinis elementas, užtikrinantis žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

e.

skaitmeninis junglumas visiems tinkamų įgūdžių turintiems piliečiams, kaip kompleksinis elementas, užtikrinantis žaliąją ir skaitmeninę pertvarką;

| f. | visų šių elementų integravimo į visus mokymosi sprendimus Europos Sąjungoje metodai; ir |
| --- | --- |

f.

visų šių elementų integravimo į visus mokymosi sprendimus Europos Sąjungoje metodai; ir

| g. | miestų ir regionų finansavimas, skirtas darbo jėgos perkvalifikavimui ir jos kvalifikacijos kėlimui; |
| --- | --- |

g.

miestų ir regionų finansavimas, skirtas darbo jėgos perkvalifikavimui ir jos kvalifikacijos kėlimui;

| 17. | rekomenduoja mažinti anglies dioksido išmetimą iki minimumo sumažinant neigiamą produktų, paslaugų ir organizacijų poveikį; taip pat ragina daugiau dėmesio skirti anglies dioksido mažinimui, parodant teigiamą būsimą poveikį, kurį produktai, paslaugos ar organizacijos gali sukurti tvarumo požiūriu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remia vietos mokslinių platformų, skirtų klimato kaitai (jau veikiančių įvairiuose regionuose ir atliekančių vietos Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vaidmenį), kūrimą siekiant skatinti bendradarbiavimą su mokslininkais ir remti vietos lygmeniu išrinktų pareigūnų sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad asmeninio, bendruomenių ir regioninio atsparumo didinimas yra pagrindinis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksnys; atkreipia dėmesį į žmonių sąmoningumo, mokymosi, gebėjimų ugdymo ir koncepcijų svarbą siekiant stiprinti tarpregioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo kultūrą, kad ji galėtų veikti pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją sukurti ir plačiau naudoti Europos masto bendradarbiavimo priemones, kad būtų kartu kuriami nauji sprendimai klimato iššūkiams spręsti, ir ragina kurti virtualias skaitmeninio konsultavimo komandas ir tarpusavio mentorystę naujai, inovatyviai, tvariai regionų ir vietinei plėtrai remti; regionai ir miestai nori būti bandomosiomis laboratorijomis, kuriose kuriami nauji sprendimai, galintys patenkinti įvairius ES teritorijų poreikius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia gyvųjų laboratorijų tinklo naudą siekiant panaikinti „prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo atotrūkį“ ir skatinti tvariam vystymuisi skirtas inovacijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia žemės ūkio ir miškininkystės (BŽŪP) vaidmenį pasaulinėje klimato politikoje, nes jos atlieka svarbų vaidmenį didinant atsparumą ir tvarumą ir skatinant inovatyvius sprendimus kaimo vietovėse; atsižvelgiant į tai, žaliojo kurso tikslai, ypač biologinės įvairovės strategija ir strategija „Nuo ūkio iki stalo“, turi būti integruoti į BŽŪP, nutraukiant subsidijų ir žemės ūkio naudmenų ploto dydžio ryšį ir subsidijas susiejant su griežtais ir privalomais klimato apsaugos, biologinės įvairovės, pesticidų naudojimo ir gyvūnų gerovės standartais, trumpesnėmis tiekimo grandinėmis ir vietos gamybos skatinimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į teigiamą biologinės įvairovės išsaugojimo politikos ir klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politikos – pagrindinių ramsčių, kuriais grindžiama visuotinė kova su klimato kaita – sąveiką; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia prevencinių informacinių sistemų, kaip antai „Galileo“ ar „Copernicus“ naudojimo svarbą vertinant pavojus ir riziką vietos lygmeniu. Tam reikia sistemingesnių ir visapusiškesnių regionų ir vietos duomenų gavybos ir apdorojimo sprendimų, pavyzdžiui, naudojant palydovus ir jutiklius su GIS pagalbinėmis priemonėmis, kad būtų galima nustatyti pažeidžiamumą, susijusį su įvairia su klimatu susijusia rizika; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas naudoti ir eksploatuoti turimus duomenis ir paslaugas, ypač „Copernicus“ klimato kaitos paslaugas (C3S); |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad būtina toliau investuoti į svarbias kosmoso technologijas, nes jos yra tvaraus ir atsparaus vystymosi pagrindas ir teikia aktualią informaciją apie su klimatu susijusią riziką ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemones; yra pasirengęs šioje srityje bendradarbiauti su Komisija, JRC ir EAA siekiant nustatyti, kaip padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms geriau išnaudoti šias technologijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad prisitaikymas prie klimato kaitos turėtų būti pripažintas svarbiu Europos žaliojo kurso, kaip naujos ES augimo strategijos, ramsčiu; palankiai vertina pasiūlytą Europos klimato teisės aktą, kaip priemonę sukurti visapusišką klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sistemą. |
| --- | --- |

26.

Miestai ir regionai turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį prisitaikymo prie klimato kaitos politikoje

| 27. | pabrėžia, kad miestai ir regionai yra novatoriai ir kelrodžiai klimato politikos ir prisitaikymo prie jos srityje, dažnai dalyvauja mokslinių tyrimų ir inovacijų projektuose, pavyzdžiui, pagal programas „Horizontas 2020“ ir „Europos horizontas“, kad galėtų veikti kaip prisitaikymo prie klimato kaitos ambasadoriai visoje Europoje ir skatintų tarpvalstybinį subnacionalinio lygmens bendradarbiavimą sprendžiant klimato kaitos problemas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad vietos valdžios institucijos yra atsakingos už daugiau kaip 70 % klimato kaitos mažinimo priemonių ir iki 90 % prisitaikymo veiksmų ir kad prisitaikymo prie klimato kaitos politika neveiks, jei nebus atsižvelgta į vietos regionų ir miestų poreikius, nuomonę ir patirtį; pažymi, kad apskaičiuota, kad Europos Sąjungoje apie 40 % miestų, kuriuose gyvena daugiau kaip 150 000 gyventojų, yra priėmę prisitaikymo prie klimato kaitos planus (2); |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad skaitmeninės taikomosios programos gali atlikti svarbų vaidmenį padedant vietos ir regionų valdžios institucijoms įgyvendinti darnaus vystymosi ir klimato tikslus arba prisitaikyti prie klimato kaitos. Todėl norint prisitaikyti prie klimato kaitos ir sušvelninti jos poveikį visada reikia atsižvelgti į tvarius skaitmeninius sprendimus; būtina keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat visada kontroliuoti faktinį skaitmeninių sprendimų efektyvumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad keičiantis klimatui labiausiai pastebimą poveikį Europoje ir pasaulyje sukelia ekstremalios oro sąlygos, tokios kaip karščio bangos, potvyniai, vandens trūkumas, miškų gaisrai ir ligos, dėl kurių prarandama daug žmonių gyvybių, patiriama finansinės žalos ir blogėja gyvenimo kokybė; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimas, galimybės naudotis derlingu dirvožemiu ir biologinės įvairovės praradimas tampa vis didėjančia pasauline problema, turėsiančia didelių pasekmių Europoje (3); |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia dviejų į klimatą orientuotų misijų – „klimatui atsparios Europos“ ir „100 klimato požiūriu neutralių miestų iki 2030 m.“ svarbą; yra pasirengęs bendradarbiauti su Komisija skatinant visai Europos teritorijų geografinei, socialinei ir ekonominei įvairovei atstovaujančias bendruomenes, miestus ir regionus teikti paraiškas ir siūlyti kandidatūras; yra pasirengęs kartu su misijomis, Merų paktu ir kitais subjektais parengti įgyvendinimo planą klimato neutralumo tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rekomenduoja, kad Europos aplinkos agentūra (EAA), kartu su įvairiomis ekspertų organizacijomis, pvz., Jungtiniu tyrimų centru, miestų darbotvarkės partnerystė prisitaikymo prie klimato kaitos srityje (4) ir Merų paktas dėl klimato ir energetikos (5), reguliariai teiktų naujausią informaciją apie mokslines žinias ir pristatytų konkrečius projektus, susijusius su klimato kaita, poveikiu ir pažeidžiamumu pagrindiniuose Europos biogeografiniuose regionuose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad klimato kaitos poveikis yra nevienodas ir kad teritoriniams veiksniams tenka esminis vaidmuo pasirenkant tinkamą politiką; tinkami prisitaikymo veiksmai priklauso nuo specifinio pažeidžiamumo, pavyzdžiui, ES atokiausiuose regionuose, salose, kalnuotose vietovėse, pakrančių zonose ir Arktyje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina imtis skubių priemonių Arktyje, kur žiemos temperatūra jau yra 2,5 oC aukštesnė palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, o tai reiškia, kad jūros ledas ir sniegas tirpsta precedento neturinčiu greičiu, kaip neseniai tai dar kartą patvirtino, pavyzdžiui, MOSAiC ekspedicija. Šiam regionui būtinas ypatingas dėmesys dėl didesnio Arkties pažeidžiamumo klimato atšilimo reiškiniui, kuris vadinamas „poliariniu stiprėjimu“; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į išskirtinį Viduržemio jūros regiono gamtos turtingumą ir didelį jo pažeidžiamumą vykstant stichinėms nelaimėms, klimato kaitai ir socialinei bei ekonominei plėtrai. Norint padidinti gamtos išteklių tvarumą, ypač siekiant apsaugoti biologinę įvairovę, reikia imtis konkrečių veiksmų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad klimato kaita yra glaudžiai susijusi su socialiniais ir ekonominiais pokyčiais, tokiais kaip urbanizacija; pabrėžia, kad Europos miestų teritorijos, kuriose gyvena trys ketvirtadaliai gyventojų, susiduria su klimato iššūkiais, kuriems reikia pritaikytų sprendimų ir ES bei valstybių narių paramos (6); taip pat pabrėžia, kokios svarbios yra kaimo ir priemiesčių teritorijos, kuriose kartais sunkiau sumažinti išmetamą teršalų kiekį, todėl ragina ir ten imtis reikiamų sprendimų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad daugiapakopis dialogas klimato ir energetikos klausimais gali tapti galinga priemone užtikrinant veiksmingą vertikaliąją integraciją ir prisitaikymo prie klimato kaitos politikos integravimą; jis turėtų būti išplėstas ir apimti visą žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia lemiamą Merų pakto dėl klimato ir energetikos bei panašių iniciatyvų vaidmenį priartinant prisitaikymo politiką prie miestų ir regionų, taip pat svarbų pakto signatarų vaidmenį įgyvendinant tvarios energijos ir klimato veiksmų planus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu plačiau naudoti, plėsti ir diegti novatoriškas skaitmenines technologijas, kurios būtų naudingos integracijos pajėgumams ir sanglaudai, siekiant pažangios teritorinės strategijos. Šios technologijos, pavyzdžiui, 5G technologija, daiktų internetas ir duomenų analitika, turėtų būti laikomos skaitmeninės ir žaliosios regionų ir miestų pertvarkos veiksniais ir ypač revoliuciniu skaitmeninių viešųjų paslaugų teikimo, energijos vartojimo efektyvumo, kultūros ir turizmo skatinimo ir socialinės bei teritorinės sanglaudos svertu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia energetikos sistemų vaidmenį prisitaikant prie klimato kaitos ir jų tarpusavio sąsajas, kaip nurodyta komunikate dėl ES energijos sistemų integracijos strategijos (7), ir ragina Europos Komisiją toliau nagrinėti šias sąsajas imantis tolesnių su šiuo komunikatu susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti Europos partnerystes tarp regionų ir miestų pasitelkiant pažangiosios specializacijos koncepcijas; ragina sustiprinti miestų ir regionų vaidmenį Prisitaikymo prie klimato kaitos platformoje (8) ir yra pasirengęs stiprinti bendradarbiavimą visų pirma su Europos aplinkos agentūra, EIT „Climate KIC“ ir mokslinių tyrimų centru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į būtinybę gerinti regionų ir miestų įgyvendinimo pajėgumus ir užtikrinti pakankamą skaičių darbuotojų, įskaitant kvalifikuotus darbuotojus. Ypač savivaldybių lygmeniu reikia sistemingai pasirūpinti reikalinga darbo jėga, kad būtų galima koordinuoti daugelį darbo ir atsakomybės sričių, susijusių su darnaus vystymosi ir klimato politikos tikslų įgyvendinimu. |
| --- | --- |

42.

Finansavimas ir bendrosios taisyklės

| 43. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti CO2 kainų nustatymo sistemai. Klimato pokyčiams reikalingos naujos, ypač privačios investicijos į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą. Siekiant pritraukti reikiamų investicijų, turėtų būti nustatyta nuspėjamo ir tinkamo lygio CO2 kaina. Tokia sistema turėtų paskatinti energetikos ir kitas bendroves atlikti svarbų vaidmenį siekiant klimato politikos tikslų ir kuriant naujus anglies dioksido požiūriu neutralius sprendimus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad prireiks veiksmingesnės CO2 apmokestinimo sistemos, įskaitant pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą, kad CO2 taptų skaidria ekonomikos sistemos dalimi ir būtų skatinamas perėjimas prie anglies dioksido poveikio neutralumo; taip būtų sukurtos naujos vienodos sąlygos tvariems veiksmams ir tai būtų labai svarbi priemonė siekiant, kad CO2 sistema taptų skaidri visais lygmenimis ir visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pritaria EP raginimui sukurti naujausiais Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) naudojamais moksliniais skaičiavimais paremtą ES 27 grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, kuris sudarytų teisingą Sąjungai tenkančią likusio pasaulinio galimo išmesti teršalų kiekio dalį, laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų, ir kuriuo remiantis būtų nustatytas Sąjungos grynojo nulinio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio užtikrinimo ne vėliau kaip 2050 m. kelias; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina ES pasaulio mastu imtis tvirto vadovaujamojo vaidmens siekiant iki 2030 m. sukurti būtinas CO2 kainų nustatymo ir biudžeto sudarymo sistemas ir derėtis dėl panašių elementų su savo pasauliniais prekybos partneriais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | siūlo skatinti ilgalaikes ES finansuojamas su prisitaikymu susijusias investicijas į infrastruktūrą; pabrėžia, kad svarbu turėti tinkamas finansavimo galimybes prisitaikymui prie klimato visais valdžios lygmenimis, taip pat ištirti galimas naujas esamų įrenginių galimybes ir ieškoti naujų ir inovatyvių sprendimų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rekomenduoja ES ir nacionalinėms Vyriausybėms užtikrinti stabilų ir sistemingą viešąjį prisitaikymo, pavyzdžiui, komunalinių paslaugų, skubios pagalbos ir gelbėjimo paslaugų ir sveikatos priežiūros, finansavimą. Prevencinis prisitaikymas prie klimato kaitos reikalauja visapusiškų investicijų į infrastruktūrą ir gelbėjimo pajėgumus, kuriomis į bendras tvarumo priemones įtraukiamas prisitaikymas prie klimato kaitos ir jos švelninimas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina paskelbimą apie žaliąsias obligacijas klimato srities veiksmams finansuoti; įspėja, kad viešųjų išteklių gali nepakakti patenkinti visus prisitaikymo poreikius ir kad turėtų būti skatinamas privatus prisitaikymo pastangų finansavimas; Taksonomijos kriterijai ir praktinis veiksmų, kurie laikomi tvariais ir nedarančiais žalos, valdymas turi būti parengti nesukuriant administracinės naštoms norintiems tvariai investuoti. Tai ypač aktualu tada, kai šių aspektų atveju neapsiribojama galiojančiais ES ir valstybių narių teisės aktais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tai, kad naujoje 2021–2027 m. sistemoje daugiausia dėmesio bus skiriama pažangesnei Europai ir žalesnei, anglies dioksido neišskiriančiai Europai; ragina RK skirti svarbesnį vaidmenį vadovaujant įvairių priemonių, skirtų regioninėms viešojo ir privačiojo sektorių investicijoms į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, naudojimui; tai apima ir paramą vietos lygmens strategijoms ir vietos valdžios institucijų įgalėjimą valdant ES, nacionalinius, regioninius ir vietos fondus; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos programomis turėtų būti skatinama kurti veiksmingus klimato srities sprendimus ir jais dalytis, kad jais galėtų pasinaudoti įvairaus dydžio savivaldybės; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai žino piliečių poreikius ir iššūkius ir yra atsakingos už ES politikos įgyvendinimą vietos ir regionų lygmeniu. Todėl valstybės narės turi įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į sprendimų priėmimo procesus, susijusius su ES ir nacionaliniais teisės aktais. RK ragina valstybes nares, remiantis subsidiarumo principu, vietos ir regionų valdžios institucijoms deleguoti fondų ir finansinių priemonių valdymą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į naują Europos investicijų banko (EIB) įsipareigojimų lygį, kurio tikslas – iki 2025 m. padidinti finansavimo dalį klimato politikai ir aplinkos tvarumui ir parengti Klimato banko veiksmų planą (9); palankiai vertina tai, kad sistemingam fizinių klimato kaitos pavojų vertinimui buvo įdiegta EIB klimato rizikos vertinimo sistema (CRA); |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad naujosios ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos kūrimas turi būti grindžiamas Europos žaliojo kurso principais; primygtinai ragina Komisiją pripažinti miestus ir regionus visaverčiais šios sistemos partneriais ir veiksmingiau šalinti atotrūkį tarp vietos, pagal principą „iš apačios į viršų“ rengiamų ir nacionalinių prisitaikymo strategijų. |
| --- | --- |

53.

Didesnis nuoseklumas ir geresnė veikla visoje Europoje

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, kad Klimato pakto tikslai priklauso nuo aktyvaus subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo: RK yra pasirengęs teikti savo politinę paramą Klimato pakto (10) įgyvendinimui ir pristatyti jį visuose Europos miestuose ir regionuose. Atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus į šią svarbią iniciatyvą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia Europos klimato pakto potencialą, kaip, viena vertus, novatorišką valdymo priemonę, stiprinančią vietos ir regionų valdžios institucijų ir Europos institucijų bendradarbiavimą, ir, kita vertus, bendrą iniciatyvą, skirtą skatinti vietos klimato paktų kūrimą visoje ES ir sukurti palankias sąlygas taikyti geriausią praktiką, taip pat ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pakartoja, kad svarbu įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos politiką į teritorinės infrastruktūros ir kraštovaizdžio planavimą ir valdymą (11): miestai ir regionai turėtų dėti daug pastangų; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina pasiūlymą dėl plataus užmojo 2030 m. Klimato tikslų plano ir ragina Komisiją į šią programą taip pat įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos priemones ir tikslus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad keliomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, piliečių dialogais, teritorinio poveikio vertinimais, daugiapakopiais energetikos ir klimato dialogais ir regioninių centrų tinklu bei Europos miestų iniciatyva įgyvendinant sanglaudos politiką po 2020 m., galima remti tiek prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų vertinimą, tiek strateginės darbotvarkės nustatymą, įtraukiant tuos, kuriems tiesioginį poveikį daro klimato kaita ir prisitaikymo priemonės; |
| --- | --- |

58.

| 59. | džiaugiasi iniciatyvos „Renovacijos banga“ paskelbimu, nes ši į ateitį orientuota iniciatyva sustiprina ES pastangas vienoje iš pagrindinių sričių siekiant mūsų klimato srities tikslų; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją toliau plėtoti pastatų atnaujinimą siekiant prisitaikymo prie klimato kaitos tikslų ir didinant apstatytos aplinkos atsparumą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaitos poveikis piliečiams skiriasi priklausomai nuo jų socialinio ir ekonominio pažeidžiamumo, amžiaus ir lyties; todėl socialinis prisitaikymo politikos aspektas turėtų būti kruopščiai apsvarstytas naujojoje ES strategijoje, remiantis Europos aplinkos agentūros šioje srityje atliekamu darbu (12); |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad valstybės narės šiuo metu rengia įvairius planus ir strategijas, pavyzdžiui, prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas, nacionalinius energetikos ir klimato planus, nacionalines ilgalaikes strategijas ir darnaus vystymosi strategijas bei kitas sektorių politikos priemones, pavyzdžiui, biologinės įvairovės, miškininkystės, žemės ūkio ar žemėtvarkos; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to kyla painiavos pavojus miestams ir regionams, ir ragina Europos Komisiją persvarstyti bendrą sistemą, kad būtų laikomasi labiau integruoto požiūrio; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją primygtinai rekomenduoti valstybėms narėms įtraukti subnacionalines Vyriausybes į savo prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų rengimą ir skatinti regioninių ir vietos strategijų rengimą bei regioninį nacionalinių strategijų suskirstymą; RK yra pasirengęs šiuo tikslu surengti daugiapakopį dialogą energetikos ir klimato klausimais. |
| --- | --- |

62.

2020 m. gruodžio 10 d., Briuselis.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://climateemergencydeclaration.org/climate-emergency-declarations-cover-15-million-citizens/

1

(2)  Ataskaita dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos įgyvendinimo (COM(2018) 738 final).

2

final

(3)  https://www.eea.europa.eu/themes/climate-change-adaptation

3

(4)  https://ec.europa.eu/futurium/en/climate-adaptation

4

(5)  https://www.eumayors.eu/

5

(6)  https://www.eumayors.eu/

6

(7)  COM(2020) 299 final

7

(8)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/

8

(9)  https://www.eib.org/en/about/partners/cso/consultations/item/cb-roadmap-stakeholder-engagement.htm

9

(10)  Žr. Nuomonę Nr. 1360/2020 „Europos klimato paktas“ (OL C 440, 2020 12 18, p. 99), pranešėjas Rafał Trzaskowski (PL/EPP), prieiga https://cor.europa.eu/EN/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1360-2020.

10

(11)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/swd_2013_137_en.pdf

11

(12)  https://www.eea.europa.eu/publications/unequal-exposure-and-unequal-impacts

12

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/40

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Klimato kaitos poveikis regionams. Europos žaliojo kurso vertinimas

(2021/C 37/07)

| Pranešėjas: | Andries GRYFFROY (BE/EA), Regiono asamblėjos narys: Flandrijos parlamentas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pirmininkaujančios valstybės prašymas pateikti nuomonę (41 straipsnio b punkto i papunktis) |

Pranešėjas:

Andries GRYFFROY (BE/EA), Regiono asamblėjos narys: Flandrijos parlamentas

Pamatinis dokumentas:

Pirmininkaujančios valstybės prašymas pateikti nuomonę (41 straipsnio b punkto i papunktis)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Žaliojo kurso įgyvendinimas visais lygmenimis, kaip viena pagrindinių žaliojo ekonomikos atsigavimo priemonių siekiant neutralaus poveikio klimatui Europos

| 1. | nurodo, kad, remiantis JT vystymosi programos duomenimis, daugiau kaip 70 % klimato kaitos švelninimo ir iki 90 % prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių imasi vietos ir regionų valdžios institucijos ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos įgyvendina 70 % visų ES teisės aktų, t. y. jos yra atsakingos už trečdalį visų viešųjų išlaidų ir du trečdalius viešųjų investicijų. 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslo, taip pat didesnio teritorijų atsparumo reikia siekti bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir su jų parama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad žaliasis kursas yra viena pagrindinių ES priemonių siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, visiškai įgyvendinant JT darbotvarkę iki 2030 m. ir Darnaus vystymosi tikslus, ir plataus užmojo ES indėlis įgyvendinant Pasaulinės biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. (1); taip pat pabrėžia būtinybę priimti atnaujintus 2030 m. tikslus, siekiant, kad pasaulinis temperatūros padidėjimas neviršytų 2 oC ir dėti pastangas, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, kaip nurodyta Paryžiaus susitarime; pabrėžia, kad nustatant tikslus turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės išimtinę teisę nustatyti savo nacionalinį energijos rūšių derinį atsižvelgiant į jos ypatumus ir aplinkybes bei laikantis technologinio neutralumo principo; primena, kad klimato kaita daro poveikį visiems Europos regionams ir, atsižvelgiant į jos plataus masto pasekmes sveikatai, aplinkai ir ekonomikai, kurios gali būti nevienodos, būtina skubiai imtis veiksmų ir pokyčius lemiančių pastangų siekiant kylančius iššūkius paversti galimybėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad žaliasis kursas suteikia puikią progą skatinti tvarius, efektyviai išteklius naudojančius ir novatoriškus vietos ir regionų darnaus vystymosi sprendimus. Jis gali padėti užtikrinti tvaresnę, konkurencingesnę ir atsparesnę ekonomiką Europoje ir suteikti įkvėpimo, užtikrinti lyderystę ir pasaulinį modelį neutraliam poveikiui klimatui ir žaliajam ekonomikos atsigavimui pasiekti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad siekiant sėkmingai įgyvendinti žaliąjį kursą, būtina planuoti veiksmus pagal principą „iš apačios į viršų“ ir teisingai juos paskirstyti ES teritorijose pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus, taikant būtiną lankstumą išlaidų veiksmingumui užtikrinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nurodo, kad COVID-19 krizė atskleidė mūsų visuomenių pažeidžiamumą bei poreikį didinti jų atsparumą ekonominiams, socialiniams ir aplinkos sukrėtimams; dar kartą patvirtina svarbų naujosios ES ekonomikos gaivinimo priemonės vaidmenį remiant ES atsigavimą bei sudarant sąlygas sklandesniam ir teisingesniam perėjimui prie žaliosios ekonomikos ir tvarumui ateityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | siūlo pripažinti daugiapakopį valdymą, siekiant veiksmingai susieti žaliojo kurso uždavinius su žaliuoju ekonomikos atsigavimu Europoje; pabrėžia, kad plataus spektro sritys, kurias apima žaliasis kursas, suteikia tinkamą pagrindą naujų ir esamų planų integracijai įvairiuose sektoriuose, siekiant parengti ir įdiegti priemones, kurios padėtų įvertinti vietos aplinkos poreikius ir pridėtinę vertę bei papildyti nacionalines pastangas, vadovaujantis subsidiarumo principu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai suteikia gerą progą subalansuoti daugiapakopį valdymą. Šiuos veiksmus reikia remti tinkama reglamentavimo sistema ir ištekliais visapusiškai įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas, kad jos dalyvautų apibrėžiant ir įgyvendinant planus bei suteikiant joms tiesioginę prieigą prie ES fondų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad Europos aplinkos agentūros (EAA) analizė rodo, kad nepakankamai optimalus ES aplinkos teisės aktų taikymas daugeliu atveju yra neveiksmingo vietos, regionų ir nacionalinių valdžios institucijų koordinavimo rezultatas, kurį apsunkina administracinių pajėgumų trūkumas ir nepakankamas finansavimas, žinių ir duomenų trūkumas, nepakankamas užtikrinimo priemonių taikymas ir politikos integracijos trūkumas; todėl siūlo sistemingai stiprinti vertikalią integraciją, siekiant išspręsti plačių užmojų trūkumą, suderinti įgyvendinimo laiką bei investicijų prioritetus, apriboti priemonių dubliavimą, prieštaringus ar nesusijusius procesus bei panaikinti esamos politikos ir teisės aktų spragas (2); |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad nors Reglamente dėl energetikos sąjungos valdymo labai skatinamas nuolatinis dialogas tarp valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų, patirtis, įgyta įgyvendinant nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą (NEKSVP), parodė, kad gali būti sudėtinga pasiekti struktūrizuotą įsitraukimo ir konsultacijų procesą tarp valdžios lygmenų (3); laikosi nuomonės, kad šis daugiapakopis dialogas klimato ir energetikos klausimais turėtų būti labiau skatinamas ir plečiamas, įtraukiant visas žaliojo kurso sritis, siekiant užtikrinti tokį suderinamumo lygį, kuris būtinas tinkamam išteklių, įsipareigojimų ir planų subalansavimui; sekdamas daugiapakopių dialogų klimato ir energijos klausimais pavyzdžiu, primena, kad yra pasirengęs sukurti nuolatinę daugiapakopio dialogo žaliojo kurso klausimais platformą; pabrėžia, kad rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus turėtų būti užtikrintas principas „iš apačios į viršų“ ir privalomos konsultacijos su vietos ir regionų valdžios institucijomis siekiant užtikrinti, kad žaliojo kurso politikos integravimas vyktų koordinuotai ir veiksmingai (4); ragina Europos Komisiją remtis įgyvendinimo patirtimi, kurią taip pat yra sukaupęs RK regioninių centrų tinklas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad strateginis vietos ir regionų valdžios institucijų indėlis yra būtinas, siekiant įgyvendinti principą „nepakenkti“, tvariai ir sąžiningai kuriant darbo vietas pagal žaliąjį kursą ir atsižvelgiant į vietinius ir regioninius poreikius; pritaria Naujosios Leipcigo chartijos projektui, kuriame pabrėžiamas vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimas skatinti pokyčius, primygtinai raginant įtraukti integruotus miestų planavimo procesus, kurie būtų koordinuojami integruotais, vietos, daugiapakopiais ir dalyvavimo principais taip, kaip integruotos teritorinės investicijos; ragina Europos Komisiją aktyviau dalyvauti ES miestų darbotvarkėje bei įtraukti ją į žaliąjį kursą ir skaitmenines iniciatyvas (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai įtraukti savo bendruomenes, pritraukti privačius investuotojus ir imtis plataus užmojo ir savalaikių veiksmų ne tik kaip administratorės, bet ir kaip paslaugų teikėjos. Jos gali taikyti visaapimantį žaliąjį kursą vietos lygmeniu, atsižvelgdamos į įvairias vietos ekonomines, socialines, geografines ir aplinkos aplinkybes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares įgalėti vietos ir regionų valdžios institucijas veikti kaip pagrindinius partnerius siekiant neutralizuoti ES poveikį klimatui ir prisidėti įgyvendinant vietos ir regionų lygmens įsipareigojimą, pavyzdžiui, paskelbtą Manheimo pranešime, vykdyti žaliąjį kursą vietos lygmeniu ir parengti klimato sutartis ir klimato paktus (6), parengtus bendradarbiaujant su piliečiais ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant verslo, pramonės, mokslinių tyrimų ir inovacijų sektorius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | siūlo bendradarbiaujant su Europos Komisija pradėti rengti žaliajam kursui skirtą Europos regioninę rodiklių suvestinę, įskaitant aiškius, tikslinius, lengvai taikomus rodiklius, kad būtų galima įvertinti ir stebėti žaliojo kurso poveikį regionų lygmeniu (NUTS 2), derinant su aštuntojoje aplinkosaugos veiksmų programoje numatyta stebėsenos sistema. Kadangi ES regionai yra labai skirtingoje startinėje pozicijoje ir vystymosi etapuose, suvestinė teiktų informacijos apie žaliojo kurso vykdymo pažangą, leistų nustatyti potencialias kliūtis ir pasiūlyti sprendimus atsiliekančioms teritorijoms bei dalytis gerąja pirmaujančiųjų patirtimi. Jungtinis tyrimų centras galėtų teikti Europos Komisijai ir Europos regionų komitetui metodologinę paramą kuriant tokią suvestinę derinant veiksmus su susijusiomis agentūromis ir institucijomis, pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pritaria Komisijos siūlymui patvirtinti Europos klimato paktą, kuriuo siekiama įtraukti piliečius ir jų bendruomenes į konkrečių klimato ir aplinkos veiksmų kūrimą jų vietovėse; dar kartą pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasiruošusios bendradarbiauti su ES institucijomis, valstybėmis narėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais klimato pakto subjektais, kad kartu siektų bendrų neutralaus poveikio klimatui ir JT darnaus vystymosi tikslų (7); laikosi nuomonės, kad pajėgumų didinimo veikla turėtų būti derinama su finansavimo priemonėmis siekiant įgyvendinti miestų ir regionų parengtus planus ir veiksmus; |
| --- | --- |

14.

Pasaulinių sprendimų taikymas įgyvendinant žaliąjį kursą vietos ir regionų lygmeniu

| 15. | pabrėžia, kad žaliasis kursas gali sukurti stipresnę, tvaresnę ir įtraukią Europą tik užtikrinus tiek horizontalią, tiek vertikalią visų valdžios lygmenų integraciją ir piliečiams prisiėmus atsakomybę už energetikos pertvarką; ragina Komisiją ir valstybės nares vietos ir regionų valdžios institucijas laikyti artimiausiomis savo sąjungininkėmis šiame procese ir traktuoti jas ne vien kaip įgyvendinančiuosius partnerius, tačiau pripažinti jų vaidmenį ir apibrėžiant mūsų teisinę, fiskalinę ir finansinę sistemas visais lygmenimis pagal (tikrą) daugiapakopę valdymo sistemą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra privilegijuotoje padėtyje, nes tiesiogiai dirba su žmonėmis ir skatina žmonių elgsenos pokyčius siekiant tvaresnių vartojimo modelių, ir gali pateikti perspektyvius sprendimus bei veikti kaip gyvosios naujų idėjų ir žinių laboratorijos (8), jos taip pat gali paskatinti užsibrėžti plataus užmojo, tačiau realistiškus tikslus, įtraukiant juos į priemones, paslaugas ir jų atstovaujamų bendruomenių prioritetus; pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę įgyvendinant klimato politikos veiksmus ir būtinybę stiprinti komunikaciją ir švietimą klimato klausimais, nes tai yra būtina priemonė, kad piliečiai įgytų galių ir būtų informuoti dalyviai imantis šių veiksmų; pažymi, kad 2030 m. tikslo padidinimas užuot atgrasęs turėtų sudaryti sąlygas imtis efektyvių klimato politikos veiksmų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rengiantis 26-ajai JT klimato kaitos konferencijai, ragina Komisiją aiškiai apibrėžti regionų ir vietos lygmeniu nustatytų veiksmų vaidmenį ir indėlį pagal ES patvirtintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus, vadovaujantis Paryžiaus susitarimu, ir apskritai aktyviai skatinti nuolatinį subnacionalinės valdžios svarbos ir jos tiesioginio dalyvavimo Paryžiaus susitarimo ir UNFCCC procesų įgyvendinime pripažinimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali padėti siekti darnaus vystymosi tikslų, ypač 11 ir 17 tikslų; primena, kad 2019 m. Europos tvaraus vystymosi ataskaitoje (9) buvo numatyta, kad didžiausi iššūkiai siekiant darnaus vystymosi tikslų yra klimatas, biologinė įvairovė, žiedinė ekonomika ir gyvenimo lygio suvienodinimas įvairiose šalyse ir regionuose; ypač rekomenduoja išsaugoti suderintą struktūrą ir ragina ES imtis būtinų veiksmų ir rodyti pavyzdį tiek Europos, tiek pasaulio lygmeniu įgyvendinant DVT; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą pabrėžia nuolatinio vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo kiekviename ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planavimo proceso etape svarbą: nustatant prioritetus, rengiant planus, paskirstant išteklius ir numatant investicijas; skatina Europos institucijas nuolat naudotis Regionų komiteto ir RK darbo grupės „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“ parama ir įžvalgomis siekiant paskatinti žaliojo kurso įgyvendinimą ir veiksmingesnį ekonomikos gaivinimą; |
| --- | --- |

19.

Ryšių palaikymas ir sinergijos siekimas: būtina paspartinti įgyvendinimą remiantis sisteminiais metodais

| 20. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti CO2 kainų nustatymo sistemai. Klimato pokyčiams reikalingos naujos, visų pirma privačiojo sektoriaus investicijos į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą. Siekiant pritraukti reikiamų investicijų, turėtų būti nustatyta nuspėjamo ir tinkamo lygio CO2 kaina. Tokia sistema turėtų paskatinti energetikos ir kitas bendroves atlikti svarbų vaidmenį siekiant klimato politikos tikslų ir kuriant naujus anglies dioksido požiūriu neutralius sprendimus; pabrėžia, kad būtina veiksmingesnė CO2 apmokestinimo sistema, įskaitant pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą, kad CO2 taptų skaidria ekonominės sistemos dalimi ir būtų skatinamas perėjimas prie anglies dioksido poveikio neutralumo; tokia sistema turėtų būti sukurta taip, kad paskatintų energetikos ir kitas įmones ieškoti naujų anglies dioksido požiūriu neutralių sprendimų. Taip būtų sukurtos naujos vienodos sąlygos tvariems veiksmams ir tai būtų labai svarbi priemonė siekiant, kad CO2 taptų skaidria perėjimo dalimi visais lygmenimis ir visuose sektoriuose; ragina ES pasauliniu mastu imtis tvirto vadovaujamojo vaidmens, kad iki 2030 m. būtų suformuota būtina sistema ir derėtis dėl panašių elementų su savo pasauliniais prekybos partneriais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pritaria EP raginimui sukurti naujausiais Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) naudojamais moksliniais skaičiavimais paremtą ES27 grynąjį šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžetą, kuris sudarytų teisingą Sąjungai tenkančią likusio pasaulinio galimo išmesti teršalų kiekio dalį, laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų, ir kuriuo remiantis būtų nustatytas Sąjungos grynojo nulinio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio užtikrinimo ne vėliau kaip 2050 m. kelias; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra žaliojo atsigavimo priešakinėse gretose; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau įtraukia darnaus vystymosi tikslus į savo vietos planus ir regionines strategijas (10), o tai galėtų tapti esminiu atskaitos tašku diegiant ekonomiškai efektyvų žaliąjį kursą vietos ir regionų lygmeniu, sujungiant sektorių planus ir strategijas bei įdiegiant atitinkamus poveikio stebėjimo ir įvertinimo rodiklius; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nurodo būtinybę optimizuoti ir sujungti daugybę esamų ES lėšomis finansuojamų iniciatyvų, skirtų vietos lygmeniui, ir prisidedančių prie darnaus vystymosi tikslų ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo; tam reikėtų dėmesį sutelkti į vieną ar kelis sektorius (kaip antai Merų paktas, Žaliojo miesto susitarimas, Europos žaliųjų sostinių tinklas, Europos inovacijų partnerystė „Pažangieji miestai“, 100 neutralizuoto poveikio klimatui miestų ir pažangiųjų miestų iššūkis, taip pat kitos iniciatyvos, kurių ES tiesiogiai nefinansuoja, pavyzdžiui, „Under2“ koalicija); ragina Europos Komisiją prisidėti teikiant aiškią esamų ES finansuojamų iniciatyvų, susijusių su žaliuoju kursu ir skirtų vietos ir regionų valdžios institucijoms, aprėpties ir ypatumų apžvalgą, siekiant geriau nukreipti jų veiksmus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad žaliojo kurso įgyvendinimas pareikalaus lanksčių ir novatoriškų sprendimų ir naujų verslo modelių, kurie leistų vietinę ir regionų infrastruktūrą ir ekosistemines paslaugas transformuoti į anglies dioksido neišmetančią visuomenę, įskaitant išmaniąją skaitmeninę technologiją ir žaliąją bei mėlynąją infrastruktūras, padedančias gerinti mūsų viešųjų erdvių kokybę, remti prisitaikymą prie klimato kaitos, didinti biologinę įvairovę bei gerinti visuomenės sveikatą ir gyvenimo kokybę; palankiai vertina nustatytus prioritetus, tačiau pabrėžia būtinybę sustiprinti jų tarpusavio sąsajas, didinti gamybos diversifikavimą, ekonominį efektyvumą bei teikti pirmenybę didesniam darbo vietų kūrimo potencialui, siekiant, kad žaliasis kursas paskatintų ekonomikos gaivinimą, įskaitant:






  — | privačių ir viešųjų pastatų renovacijos bangą, taip pat šildymo ir vėsinimo sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, |
| --- | --- | --- |

24.

—

privačių ir viešųjų pastatų renovacijos bangą, taip pat šildymo ir vėsinimo sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą,

| — | netaršų judumą ir transportą, |
| --- | --- |

—

netaršų judumą ir transportą,

| — | žiedinę ekonomiką ir tvarias žemės ūkio maisto produktų sistemas, |
| --- | --- |

—

žiedinę ekonomiką ir tvarias žemės ūkio maisto produktų sistemas,

| — | biologinę įvairovę ir ekosistemų valdymą, |
| --- | --- |

—

biologinę įvairovę ir ekosistemų valdymą,

| — | gamtos procesais pagrįstus sprendimus ir žaliųjų miestų kūrimą, |
| --- | --- |

—

gamtos procesais pagrįstus sprendimus ir žaliųjų miestų kūrimą,

| — | ES nulinės taršos tikslą, |
| --- | --- |

—

ES nulinės taršos tikslą,

| — | skaitmeninimą, |
| --- | --- |

—

skaitmeninimą,

| — | sveikatos ir aplinkos politiką, |
| --- | --- |

—

sveikatos ir aplinkos politiką,

| — | atsparumo didinimo politiką, kuri apima sanglaudą, kaimo plėtrą, sveikatos ir aplinkos politiką, |
| --- | --- |

—

atsparumo didinimo politiką, kuri apima sanglaudą, kaimo plėtrą, sveikatos ir aplinkos politiką,

| — | spartaus ir sklandaus Švarios energijos dokumentų rinkinio perkėlimo ir skubaus ES klimato teisės akto priėmimo skatinimą pritaikant ES klimato ir energetikos teisės aktus prie padidinto 2030 m. ES klimato politikos tikslo siekiant neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m., |
| --- | --- |

—

spartaus ir sklandaus Švarios energijos dokumentų rinkinio perkėlimo ir skubaus ES klimato teisės akto priėmimo skatinimą pritaikant ES klimato ir energetikos teisės aktus prie padidinto 2030 m. ES klimato politikos tikslo siekiant neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m.,

| — | perėjimą į tvarią mėlynąją ekonomiką, |
| --- | --- |

—

perėjimą į tvarią mėlynąją ekonomiką,

| — | perėjimą prie tvarios ir sąžiningos energetikos, skatinančios piliečius būti tiesiogiai už ją atsakingais, ir prieigą prie saugios ir visiems įperkamos energijos; |
| --- | --- |

—

perėjimą prie tvarios ir sąžiningos energetikos, skatinančios piliečius būti tiesiogiai už ją atsakingais, ir prieigą prie saugios ir visiems įperkamos energijos;

| 25. | pabrėžia, kad žaliasis kursas suteikia galimybę sistemingiau pagreitinti energijos sistemos integraciją, sektorių susiejimą ir pažangiojo sektorių integravimo ir pažangiosios specializacijos įgyvendinimą, vienu metu didinant energetinį saugumą, saugant sveikatą ir aplinką bei skatinant augimą, inovacijas ir pramonės pirmavimą pasaulyje; todėl pabrėžia, kad energetikos pertvarka turės būti įgyvendinama laikantis visapusiško požiūrio, kartu sprendžiant su energetika susijusius socialinių, pramonės, teritorinių, aplinkosaugos ir kultūros klausimų aspektus, atsižvelgiant į kiekvieno regiono, ir ypač tokių pažeidžiamiausių kaip anglių pramonės ir daug anglies dioksido išmetančių regionų, salų ir atokiausių regionų, ypatumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti izoliuotas energetikos sistemas turintiems regionams, kuriuose esama didelio atsinaujinančiųjų išteklių potencialo ir kuriems dar nėra parengta naujoviškų technologinių sprendimų, leidžiančių sujungti sistemas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pakartoja, kad nors inovacijos atlieka vieną svarbiausių vaidmenų siekiant tvaresnės ir atsparesnės ES, plataus spektro techniniai sprendimai, skirti ekonomiškai efektyvesnei, neutralaus poveikio klimatui Europai, jau yra prieinami rinkoje ir turėtų būti taikomi – pavyzdžiui, tyrimai rodo, kad naudojant dabartines technologijas išmetamą CO2 kiekį (11) galima sumažinti iki 86 % susietoje energetikos sistemoje ir ragina toliau sustiprinti mokslinius tyrimus ir plėtrą šioje srityje; pabrėžia, kad šie sprendimai ir geriausia patirtis turėtų būti lengvai prieinami vietos regionų valdžios institucijoms įgyvendinant klimato paktą, kad būtų galima paskatinti tarpusavio mokymąsi ir ES masto bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos susiduria su kliūtimis dėl finansinių ir žmogiškųjų išteklių trūkumo, taip pat dėl esamų politinių, reglamentavimo ir organizacinių struktūrų. Nuosekli, stabili ir nuspėjama reglamentavimo sistema, mechanizmų, susijusių su projektų rengimu, supaprastinimas, pajėgumų stiprinimas ir pagal poreikius pritaikyta techninė pagalba padėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms užtikrinti investicijas į plataus užmojo projektus bei įgyvendinti finansiškai naudingus projektus; |
| --- | --- |

28.

Europos žaliojo ekonomikos gaivinimo spartinimas suteikiant atitinkamus žaliojo kurso įgyvendinimui regionuose reikalingus įgaliojimus ir finansavimą

| 29. | mano, kad ekonomikos gaivinimas po COVID-19 yra sunki užduotis, kurią įveikti reikia taikant sistemingą strategiją, kuri leistų investuoti, remti ir skatinti tvaresnį kelią Europai, o ypač būtini drąsūs vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmai siekiant sušvelninti socialines ir ekonomines krizės pasekmes; yra įsitikinęs, kad ekonomikos gaivinimo priemonė „Next Generation ES“ (12), ypač 37 % iš 750 mlrd. EUR biudžeto lėšų skyrimas, padėtų siekti žaliojo kurso tikslų, o aukštesnis DFP tikslas dėl su klimatu susijusių veiksmų padėtų ES eiti teisingu keliu įgyvendinant klimato tikslus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pritaria, kad Teisingos pertvarkos fondas galėtų paremti darbuotojų profesinį perkvalifikavimą didinant profesinio rengimo ir mokymo pasiūlą, padedant kurti naujas ekonomikos galimybes ir kartu skatinant socialinį teisingumą ir atsparumą, ypač pažeidžiamuose regionuose, taip pat ir tuose, kuriems būdinga mažai diversifikuota gamybos struktūra; pabrėžia, kad svarbu skatinti žaliajam kursui svarbius darbuotojų įgūdžius pagal Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo, pasitelkiant Europos įgūdžių paktą ir įgūdžių partnerystę, bei stiprinant visuomenės švietimą ir informuotumą siekiant skatinti elgsenos pokyčius, kad būtų ugdomi tvaresni įpročiai, švelninantys poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina finansavimą susieti su 2021–2027 m. sanglaudos politika, siekiant sustiprinti veiklos programas ir žalinti šias ekonomikas; pabrėžia ERPF ir naujos ekonomikos gaivinimo priemonės svarbą skatinant žaliojo kurso įgyvendinimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina ES institucijas taikyti partnerystės ir daugiapakopio valdymo principus, užtikrinti svarbų vietos ir regioninį vaidmenį bei vietos ir regionų valdžių institucijų privalomo dalyvavimo rengiant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (13) sąlygą ir kartu sudarant palankias sąlygas įtraukiam, prieinamam ir skaidriam procesui visais lygmenimis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina institucijas ir valstybes nares sukurti geresnę fiskalinę sistemą ir skubiai sustabdyti subsidijas iškastiniam kurui, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos atsinaujinančiajai energijai, paskatinti elgsenos pokyčiai ir sugeneruojami ištekliai, siekiant teisingos pertvarkos; pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti teisingą pertvarką, galinčią paskatinti socialinę ir ekonominę sanglaudą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad nors vietos ir regionų valdžios institucijos turi ribotas galimybes generuoti pajamas iš savo biudžetų per vietinius mokesčius ir rinkliavas, jos yra atsakingos už 65 % viešų su klimatu ir aplinka susijusių investicijų; tuo pat metu jos ir ateinančiais metais jus COVID-19 krizės poveikį savo finansams ir veikimui; todėl ragina suteikti joms tiesioginę prieigą prie finansavimo Europos lygmeniu ir taikyti koordinuotas programas visais valdžios lygmenimis, ir ypač investicijų planus, kurie padėtų įgyvendinti žaliąjį kursą bei atsparumo didinimo ir ekonomikos gaivinimo planus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | dar kartą ragina sumažinti biurokratizmą ir supaprastinti procedūras, susijusias su projektų rengimu bei vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimu pajėgumų stiprinimo iniciatyvose, ir pritaria Komisijos įsipareigojimui pagerinti reglamentavimo gaires, skirtas labiau atsižvelgti į tvarumą ir inovacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | laiko žaliojo biudžeto sudarymą (14) veiksminga biudžeto politikos formavimo priemone siekiant įvertinti ir skatinti patobulinimus derinant nacionalines ir subnacionalines (15) išlaidas, pajamų procesus ir išteklių paskirstymą su aplinkos ir tvaraus vystymosi tikslais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimo svarbą apibrėžiant ES taksonomiją, kad būtų galima geriau nustatyti investicijas klimato ir tvarumo skatinimo srityse. Taksonomijos kriterijai ir valdymas turėtų pagerinti investicijų tvarumą nesukuriant administracinės naštos ir neatgrasant nuo investicijų. Vietos ir regionų valdžios institucijos vis dar susiduria su didelėmis kliūtimis norėdamos įgyti būtinos kvalifikacijos, kad galėtų įgyvendinti finansiškai naudingus projektus ir pasinaudoti vidutinėmis ir didelės apimties investicijomis (16); |
| --- | --- |

37.

| 38. | pritaria Europos investicijų banko (EIB), kaip ES klimato banko, skiriamo finansavimo laipsniškam didinimui, kuris apima klimato politikos veiksmus ir aplinkos tvarumą; dar kartą ragina tęsti pagal poreikius pritaikytą techninę pagalbą vietos ir regionų valdžios institucijoms; ragina EIB ir Europos Komisiją pagerinti vietos ir regionų valdžios institucijų galimybes naudotis programomis ir paremti jas rengiant bankams patrauklius projektus, įskaitant mažesnio masto projektus sujungiant nedidelius projektus būtinai masto ekonomijai sukurti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia būtinybę didinti vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumus pritraukti ir sutelkti privačiojo sektoriaus lėšas tokiomis priemonėmis, kaip ekologinės obligacijos, investiciniai fondai ir lėšų sutelkimo priemonės, siekiant paspartinti žaliąjį ekonomikos atsigavimą; pritaria ES City Facility misijai sukurti tvirtą bazę tvariems energetikos investicijų projektams bei suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybes pasinaudoti tokiomis priemonėmis kaip Europos struktūrinis ir investicijų fondas bei programos „Horizontas 2020“ Projekto vystymo pagalba; skatina plėsti ir didinti vieno langelio principo iniciatyvas, kurios galėtų teikti techninį įvertinimą, padėtų vykdyti viešųjų pirkimų procedūras bei teiktų vietos ir regionų valdžios institucijoms informaciją apie finansavimo galimybes; skatina viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę ir tolimesnį ESI fondų priderinimą prie kitų programų, tokių kaip „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, jog būtina tiesioginę finansinę paramą skirti moksliniams tyrimams ir inovacijoms pagal nustatytus vietos poreikius, ir palankiai vertina naujausią kvietimą teikti pasiūlymus, kuris buvo paskelbtas pagal „Horizontas 2020“ programą įgyvendinant žaliąjį kursą ir yra skirtas remti miestus ir regionus; pabrėžia inovacijų ir technologijų, kurios teiktų reikalingą ir aktualią informaciją, skirtą geresniam planavimui, sprendimų priėmimui ir valdymui, poreikį; pabrėžia ekologiškų viešųjų pirkimų praktikos svarbą, skatinant tvarias inovacijas, technologijas ir paslaugas; |
| --- | --- |

40.

Poveikio vertinimas ir rezultatų stebėjimas, kad ateityje galėtume sustiprinti veiksmus įvairiais lygmenimis

| 41. | pabrėžia būtinybę sukurti rodiklių rinkinį, kuriuo būtų vertinama ir stebima žaliojo kurso įgyvendinimo pažanga teisiniu, politiniu ir finansiniu aspektu regionų, miestų ir vietos lygmenimis; siūlo sukurti Europos regioninę rodiklių suvestinę, įskaitant aiškius, tikslinius, lengvai taikomus rodiklius, kad būtų galima įvertinti ir stebėti žaliojo kurso kaip ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį, aiškiai apibrėžti socialinius ir ekonominius bei aplinkos rodiklius, kurie galėtų padėti įvertinti naujų atsirandančių žaliųjų kursų vietos lygmeniu poveikį, teikti papildomos politikos ir priemonių apžvalgą, nustatyti finansavimo panaudojimo galimybes bei finansavimo srautus regionų ir subnacionaliniu lygmeniu, ir padėtų pakartotinai įvertinti, priimant informacija pagrįstus sprendimus, bei vertinant priemonių, kurių buvo imtasi siekiant žaliojo atsigavimo, neutralaus poveikio klimatui ir socialinio ekonominio vystymosi tikslų, poveikį; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad veiksmingai ir prasmingai stebėti pažangą naudojant Europos regioninę rezultatų suvestinę galima tik suteikus tinkamus įgaliojimus bei vietos ir regionų valdžios institucijoms nuolat ir nuosekliai dalyvaujant rengiant, paskelbiant ir įgyvendinant šiuos planus, taip papildomi veiksmai įvairiuose lygmenyse bus grindžiami ekonominio efektyvumo principais; pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vis dar susiduria su didelėmis kliūtimis dėl duomenų rinkimo, įskaitant nenuoseklias reglamentavimo sistemas bei įgaliojimų, pajėgumų ir išteklių trūkumą; todėl mano, kad itin svarbu suderinti, sujungti ir supaprastinti esamų susijusių iniciatyvų stebėsenos sistemas ir rodiklius, siekiant išvengti pastangų dubliavimo ir pasinaudoti esamomis metodikomis ir būdais; |
| --- | --- |

42.

| 43. | skatina nustatyti fiksuotą atskaitos tašką veiksmų ir priemonių poveikiui stebėti, kuris būtų grindžiamas patikimais mokslinių tyrimų duomenimis ir skirtas nustatyti pažangą įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarimą; pabrėžia kad tarptautiniai standartai, tokie kaip tvarių miestų ir bendruomenių srities standartas TC 268 ir kosmoso technologijų surenkami duomenys gali padėti stebėti veiklą ir kurti tokią regioninę rezultatų suvestinę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad Europos regioninė rezultatų suvestinė veiks kaip žinių kaupimo priemonė ir padės atskleisti vietos ir regionų valdžios institucijų poreikių ir aplinkybių įvairovę visoje Europoje, suvestinė taip pat padės nustatyti ir pasidalyti gerąja patirtimi remiantis bendrais skaidriais kriterijais, įskaitant finansiškai parengtus bandomuosius veiksmus vietos ir subnacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad Europos regioninė rezultatų suvestinė taip pat turėtų padėti stebėti ekonomikos gaivinimo planus pažeidžiamose zonose, tokiose kaip kalnų vietovės, salos ar atokiausi regionai bei mažiau išsivystę regionai ar regionai, kuriuose gamybos įvairinimo lygis yra žemesnis; dar kartą ragina įkurti Europos neutralaus poveikio klimatui stebėsenos centrą, kuris prisidėtų prie nacionalinio Energetikos sąjungos ataskaitų teikimo įsipareigojimo ir padėtų nustatyti ir stebėti tokį pažeidžiamumą kartu su atnaujintu ES gebėjimų auditu, vykdomu pagal ES įgūdžių panoramą. Turime siekti suderinti tvarių politikos priemonių įgyvendinimą su gebėjimų didinimu, kad sukurtume perspektyvias geros kokybės darbo vietas labiausiai pažeidžiamuose ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose ar regionuose, kuriuose gamybos įvairinimo lygis yra žemesnis, ir sudarytume sąlygas keistis geriausios praktikos patirtimi, taip pat pasinaudotume jau esamais sudėtiniais rodikliais ir kitais rodikliais, kurie gali būti nustatyti (17). |
| --- | --- |

45.

2020 m. gruodžio 10 d., Briuselis.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Biologinės įvairovės užtikrinimas miestuose ir regionuose po 2020 m. per JT BĮK COP15 ir ES 2030 m. biologinės įvairovės strategijoje (COR-2020–00539) (OL C 440, 2020 12 18, p. 20).

1

(2)  Aštuntosios aplinkosaugos veiksmų programos rengimas (COR-2018–01672) (OL C 168, 2019 5 16, p. 27).

2

(3)  Nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų vertinimas ES mastu.

3

(4)  Švarios energijos dokumentų rinkinio įgyvendinimas. Nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai – vietos ir teritorinio valdymo lygmens priemonė klimato, aktyviosios ir pasyviosios energijos srityje (COR-2019–00618) (OL C 39, 2020 2 5, p. 33).

4

(5)  Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartijos atnaujinimas (COR-2019–04829) (OL C 440, 2020 12 18, p. 119).

5

(6)  Europos klimato paktas (COR-2020–01360) (OL C 440, 2020 12 18, p. 99).

6

(7)  Europos klimato paktas (COR-2020–01360) (OL C 440, 2020 12 18, p. 99).

7

(8)  Aštuntosios aplinkosaugos veiksmų programos rengimas (COR-2018–01672) (OL C 168, 2019 5 16, p. 27).

8

(9)  https://www.sustainabledevelopment.report/

9

(10)  Strategijų pavyzdžiai: Malmė, Manheimas, Valonijos regionas.

10

(11)  Europos šilumos energijos veiksmų plano (HRE) 2050 m. scenarijus, palyginus su 1990 m., Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (EN).

11

Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (EN)

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_20_940.

12

(13)  Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė (COR-2020–03381) (OL C 440, 2020 12 18, p. 160).

13

(14)  http://www.oecd.org/environment/green-budgeting/OECD-Green-Budgeting-Framework-Highlights.pdf.

14

(15)  EcoBudget

15

(16)  Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas vykdant novatorišką ir tvarią energetikos pertvarką vietos ir regionų lygmeniu (COR-2019–00617) (OL C 39, 2020 2 5, p. 72).

16

(17)  „Švari mūsų visų planeta“ – strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija (COR-2018–05736) (OL C 404, 2019 11 29, p. 58).

17

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/47

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Vietos valdymo ir atstovaujamosios demokratijos stiprinimas taikant naujas skaitmenines technologijas“

(2021/C 37/08)

| Pranešėjas: | Rait PIHELGAS (EE/Renew Europe), Jervos savivaldybės tarybos pirmininkas |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Rait PIHELGAS (EE/Renew Europe), Jervos savivaldybės tarybos pirmininkas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės ir valdžios institucijos visais lygmenimis susiduria su vis sudėtingesniais ir precedento neturinčiais iššūkiais: nuo globalizacijos, ekonomikos vystymosi, technologijų poveikio, klimato kaitos ir demografinių pokyčių iki saugumo, dezinformacijos, sveikatos klausimų ir radikalizacijos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Europos Komisijos politinį prioritetą „prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa“ ir Komisijos pirmininkės U. von der Leyen raginimą skatinti perėjimą prie Europos pranašumais ir vertybėmis grindžiamo skaitmeninio pasaulio; remia politinį prioritetą „naujas postūmis Europos demokratijai“ ir palankiai vertina Komisijos pirmininkės įsipareigojimą siekti aktyvesnio demokratinio dalyvavimo ir didesnio skaidrumo ES sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kaip pateikiama jos naujame pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, ir 8,2 mlrd. EUR asignavimą Skaitmeninės Europos programai (1);- |
| --- | --- |

3.

| 4. | remia Europos Parlamento pasiūlymą, pateiktą 2020 m. sausio 15 d. priimtoje pozicijoje dėl Konferencijos dėl Europos ateities – skaitmeninę transformaciją įtraukti kaip politinį Konferencijos prioritetą; pritaria Parlamento pozicijai, kad piliečių dalyvavimas Konferencijos procese turėtų vykti ir „konsultacijos turėtų būti organizuojamos naudojant veiksmingiausias, novatoriškiausias ir tinkamiausias platformas, įskaitant internetines priemones, ir turėtų apimti visą ES, kad vykstant Konferencijai kiekvienas pilietis galėtų pareikšti savo nuomonę“; pabrėžia, kad konferencija turėtų būti kaip bandymų platforma užmegzti tam tikrą struktūrinį ir nuolatinį dialogą su piliečiais ES klausimais, kuris iš esmės turi remtis skaitmeninėmis priemonėmis ir novatoriškais procesais, ypač atsižvelgiant į dėl COVID-19 pandemijos nustatytus apribojimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | patvirtina ankstesnėse nuomonėse išdėstytą savo susijusį požiūrį:






  — | Nuomonė „Vietos ir regionų perspektyva. Viešojo sektoriaus inovacijų skatinimas taikant skaitmeninius sprendimus“‚ priimta 2017 m. lapkričio 30 d. RK plenarinėje sesijoje (2). RK mano, kad valdymo skaitmeninimas yra būdas užtikrinti geresnes paslaugas piliečiams ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį modernizuojant viešąjį sektorių. Jis ragina viešąjį sektorių įgyvendinti tokią inovacijų politiką, kuri būtų orientuota į naudotojų poreikius ir visiems piliečiams ir įmonėms suteiktų galimybes naudotis skaitmeninėmis paslaugomis jų nediskriminuojant; be to, pabrėžia institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais svarbą. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Nuomonė „Vietos ir regionų perspektyva. Viešojo sektoriaus inovacijų skatinimas taikant skaitmeninius sprendimus“‚ priimta 2017 m. lapkričio 30 d. RK plenarinėje sesijoje (2). RK mano, kad valdymo skaitmeninimas yra būdas užtikrinti geresnes paslaugas piliečiams ir pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį modernizuojant viešąjį sektorių. Jis ragina viešąjį sektorių įgyvendinti tokią inovacijų politiką, kuri būtų orientuota į naudotojų poreikius ir visiems piliečiams ir įmonėms suteiktų galimybes naudotis skaitmeninėmis paslaugomis jų nediskriminuojant; be to, pabrėžia institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais svarbą.

| — | Nuomonė „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas“, priimta 2016 m. spalio 11 d. RK plenarinėje sesijoje (3). RK palankiai vertina standartinio paslaugų skaitmeninimo principą, pagal kurį viešojo administravimo įstaigos turėtų teikti paslaugas visų pirma skaitmeniniu būdu, ir pabrėžia, kad būtinos ilgalaikės pastangos siekiant padidinti skaitmeninį dalyvavimą, kad kuo daugiau žmonių galėtų naudotis infrastruktūra ir įgytų įgūdžių, būtinų norint naudotis skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis. RK pažymi, kad skaidrios administracijos, skaidriai ir saugiai tvarkančios duomenis ir teikiančios paslaugas, yra svarbios siekiant padidinti skaidrumą ir veiksmingumą; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti aukštą tam tikros informacijos ir asmens duomenų apsaugos lygį. Be to, RK remia standartinio paslaugų tarpvalstybiškumo principą, taikomą viešojo administravimo įstaigų teikiamoms skaitmeninėms viešosioms paslaugoms, ir atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtent pasienio regionuose gali atlikti labai svarbų vaidmenį nustatant ir kuriant susijusias veiksmingas ir sklandžiai teikiamas tarpvalstybines paslaugas. |
| --- | --- |

—

Nuomonė „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas“, priimta 2016 m. spalio 11 d. RK plenarinėje sesijoje (3). RK palankiai vertina standartinio paslaugų skaitmeninimo principą, pagal kurį viešojo administravimo įstaigos turėtų teikti paslaugas visų pirma skaitmeniniu būdu, ir pabrėžia, kad būtinos ilgalaikės pastangos siekiant padidinti skaitmeninį dalyvavimą, kad kuo daugiau žmonių galėtų naudotis infrastruktūra ir įgytų įgūdžių, būtinų norint naudotis skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis. RK pažymi, kad skaidrios administracijos, skaidriai ir saugiai tvarkančios duomenis ir teikiančios paslaugas, yra svarbios siekiant padidinti skaidrumą ir veiksmingumą; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti aukštą tam tikros informacijos ir asmens duomenų apsaugos lygį. Be to, RK remia standartinio paslaugų tarpvalstybiškumo principą, taikomą viešojo administravimo įstaigų teikiamoms skaitmeninėms viešosioms paslaugoms, ir atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtent pasienio regionuose gali atlikti labai svarbų vaidmenį nustatant ir kuriant susijusias veiksmingas ir sklandžiai teikiamas tarpvalstybines paslaugas.

| — | Nuomonė „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“‚ priimta 2016 m. gruodžio 7 d. RK plenarinėje sesijoje (4). RK ragina investuoti į skaitmeninius įgūdžius ir jų ugdymą ir mano, kad skaitmeninimu galima įveikti nemažai švietimo politikos iššūkių; |
| --- | --- |

—

Nuomonė „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“‚ priimta 2016 m. gruodžio 7 d. RK plenarinėje sesijoje (4). RK ragina investuoti į skaitmeninius įgūdžius ir jų ugdymą ir mano, kad skaitmeninimu galima įveikti nemažai švietimo politikos iššūkių;

| 6. | pabrėžia, kad skaitmeninė transformacija neturėtų būti vykdoma dėl technologijos, veikiau pokyčiai turi būti grindžiami piliečių poreikiais ir lūkesčiais, į kuriuos turi būti reaguojama skaidriausiomis, įtraukiausiomis, patogiausiomis naudoti, saugiausiomis ir ekonomiškai efektyviausiomis priemonėmis. Tai reiškia, kad nauji iššūkiai reikalauja pokyčių taip pat ir vietos ir regionų lygmeniu, kurių įgyvendinimas ypač priklauso nuo vadovų gebėjimo atpažinti tuos poreikius ir pasirengimo imtis tinkamiausių permainų. Šiuolaikinėje demokratijoje nepakanka, kad būtų reguliariai užtikrinama atstovaujamoji demokratija, turi būti nuolat įtraukiami bendruomenės nariai, interesų grupės ir organizacijos. Įtrauktis ir dalyvavimas skatina priimti geresnius sprendimus, stiprina demokratiją, bendruomenės jausmą ir norą prisidėti prie regiono vystymosi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors tradiciniai piliečių ir politikų santykiai ir labai keičiasi, vis dėlto kartu atsiveria nauja skaitmeninė politinė arena, kurioje naujos skaitmeninės technologijos gali padėti rasti naujus sprendimus ir atsaką į iššūkius, skatinti inovacijas ir ekonomikos augimą, gerinti viešąsias paslaugas, stiprinti ir atnaujinti piliečių dalyvavimą, gerinti vietos valdymą ir papildyti bei stiprinti demokratiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad demokratiniai procesai turėtų toliau vystytis, prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti naujų skaitmeninių technologijų ir IRT priemonių teikiamomis galimybėmis, nes tai gali pagerinti sprendimų priėmimo kokybę, skatinti dalyvavimą, komunikaciją ir dialogą, taip pat aktyvų pilietiškumą ir piliečių politinį dalyvavimą, didinti skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat stiprinti mūsų demokratinės sistemos legitimumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad e. sprendimų taikymas vietos ir regionų valdžios institucijose yra puiki galimybė veiksmingai teikti aukštos kokybės viešąsias paslaugas piliečiams. Vien pildydami elektronines formas piliečiai ir institucijos sutaupys laiko, todėl darbuotojai galės daugiau laiko ir dėmesio skirti kitoms administracinėms užduotims. Be to, įvairios elektroninės taikomosios programos suteikia galimybę bendruomenės nariams dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir tikruoju laiku stebėti vietos valdžios institucijų valdymą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad skaitmeninė transformacija geriausiai vykdoma vietos ir regionų valdymo ir administravimo lygmeniu; patvirtina, kad naujų skaitmeninių technologijų taikymas atveria naujų konsultavimosi ir dalyvavimo galimybių ir leidžia teikti aukštos kokybės informaciją, analizuoti visuomenės reakciją, pasiekti atokias vietoves ir nepalankiausioje padėtyje esančius piliečius, perimti piliečių žinias ir kompetenciją ir kartu su jais formuoti politiką atsižvelgiant į jų poreikius ir lūkesčius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas vykdyti skaitmeninę transformaciją ir išnaudoti visą skaitmeninių technologijų potencialą siekiant dar labiau palengvinti piliečių dalyvavimą formuojant politiką ir priimant sprendimus. Šiuo tikslu reikėtų taikyti naujas skaitmenines technologijas, gerinti sprendimų priėmimo proceso skaidrumą, įtraukumą ir reagavimo pajėgumą, siekti geram valdymui būtino pasitikėjimo ir užmegzti tam būtiną dialogą; tai reikia būtinai derinti su skaitmeninių įgūdžių ugdymu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kaip svarbu priimant sprendimus atsižvelgti į piliečių indėlį ir atitinkamai imtis tolesnių veiksmų; atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamas sprendimus priimančių asmenų atvirumas sukelia nusivylimą ir nepasitikėjimą, ir kad piliečių pasitikėjimas institucijomis yra labai svarbus vietos demokratijos veikimui užtikrinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad piliečių dalyvavimas turėtų būti grindžiamas veiksminga ir nediskriminuojančia prieiga prie informacijos ir žinių; mano, jog būtina mažinti skaitmeninę atskirtį ir per švietimą ir informavimą kelti žmonių kvalifikaciją. Tai apima ir skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymą, prioriteto teikimą visoms amžiaus grupėms skirtoms skaitmeninėms mokymo programoms ypatingą dėmesį skiriant vyresnio amžiaus žmonėms ir kitoms silpnesnėms ar marginalizuotoms grupėms, taip pat išplėsti mokymo ir švietimo paslaugų teikimą kaimo ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad jaunimas turi dalyvauti visuomenės gyvenime; atkreipia dėmesį į tai, kad nauja skaitmeninė karta turi tiek su technologijomis, tiek su žiniasklaida susijusių būtinų gebėjimų; mano, kad naujų skaitmeninių technologijų taikymas politiniuose ir sprendimų priėmimo procesuose yra veiksminga priemonė skatinti jaunimo iniciatyvumą ir dalyvavimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninei transformacijai reikia daug išteklių; ragina visus valdymo ir administravimo lygmenis šiam tikslui skirti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir sudaryti mokymosi galimybes, o ypač atokiose kaimo ir silpnesnės ekonomikos vietovėse pasirūpinti visiems, taip pat neįgaliems ir vyresnio amžiaus žmonėms, prieinama (taip pat finansiškai) skaitmenine sparčiojo interneto infrastruktūra; todėl pakartoja, kad „„skaitmeninės sanglaudos“ sąvoka yra svarbus papildomas ES Sutartyje apibrėžtos tradicinės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos aspektas“ (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad skaitmeninių technologijų taikymas remiasi duomenų naudojimu, kurį užtikrina duomenų rinkimas ir jų generavimas; todėl ragina išsaugoti teisę į privatumą ir duomenų apsaugą. Turėtų būti prašoma tik tiek asmens duomenų, kiek būtina, ir jie turėtų būti tvarkomi taip, kiek svarbu ir būtina konkrečiam tikslui pasiekti. Reikia propaguoti interneto aplinkos ir skaitmeninių paslaugų apsaugą ir saugumą, o piliečiai turėtų būti tinkamai informuojami, kas daroma su jų duomenimis ir kokių susijusių saugumo priemonių ir veiksmingų teisių gynimo priemonių imamasi šių teisių pažeidimų atvejais, įskaitant tvirtą Europos teisinę sistemą, siekiant išvengti piliečių nepasitikėjimo ir nepasitenkinimo; šiuo tikslu pabrėžia, kad reikia panaudoti dirbtinį intelektą, kad jis ir toliau būtų orientuotas į žmogų ir naudojamas taip, kad būtų skatinamas pažangus pilietiškumas ir atvira Vyriausybė, taip stiprinant demokratiją; |
| --- | --- |

16.

| 17. | įspėja, kad socialinės žiniasklaidos platformos sudaro palankias sąlygas skleisti dezinformaciją, klaidingą informaciją ir neapykantą kurstančias kalbas, o tai gali pakenkti demokratijai ir pasitikėjimui viešosiomis institucijomis; ragina dėti daugiau pastangų gebėjimams naudotis skaitmeninėmis žiniasklaidos priemonėmis ugdyti ir ragina vietos politinius sprendimus priimančius asmenis naudotis esamomis skaitmeninėmis priemonėmis, interneto platformomis ir žiniasklaida komunikacijai su piliečiais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir užmegzti tikrą dialogą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, jog svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos naudotų tinkamus savo skaitmeninius kanalus su piliečiais bendrauti interaktyviau ir sparčiau, siekiant užtikrinti, kad pateikta informacija būtų patikima ir atitiktų vietos ir regionų poreikius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad, be to, kad skaitmeninimas daro didžiulį poveikį žmonių socialiniam gyvenimui ir darbo, švietimo ir kultūros sričiai, ir tai tik keletas jų, COVID-19 krizė aiškiai parodė, kokia svarbi yra faktais grindžiama ir aktuali informacija ir kokia yra komunikacijos kanalų, kuriais ji skleidžiama, svarba. Taip pat tapo akivaizdu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir piliečiai turi turėti galimybę užmegzti ryšį ir kad kovai su dezinformacija ir klaidinga informacija reikia atitinkamų skaitmeninių priemonių; taikant šias priemones visada turi būti užtikrintos galimybės visapusiškai naudotis žodžio laisve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina skirti dėmesį lygioms ir nevaržomoms galimybėms naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad jaunoji skaitmeninė karta yra viena iš tikslinių grupių, į kurias yra nutaikyta dezinformacija ir neapykantą kurstančios kalbos; reiškia susirūpinimą, kad dėl jaunimo itin intensyvaus socialinių tinklų naudojimo, gebėjimo kritiškai vertinti žiniasklaidoje pateiktą informaciją stokos, ypač tarp menkiau išsilavinusių asmenų, kartu su vienalytės nuomonės burbulų (informacinių šulinių) sukūrimu, kuriems palankias sąlygas sudaro socialinė žiniasklaida, jaunesni vartotojai gali tapti pažeidžiamesni politinėms manipuliacijoms; pabrėžia, kad reikia naudoti skaitmenines technologines priemones, kuriomis ne tik būtų lengva naudotis, bet ir jos būtų suprantamos ir patrauklios tiek turinio, tiek formos požiūriu, ir pritaikytos atsižvelgiant į jaunimo socialinius ir skaitmeninius įgūdžius, siekiant padidinti kritinį mąstymą apie naujos žiniasklaidos priemonių ir skaitmeninės technologijos riziką ir galimybes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad COVID-19 krizė aiškiai parodė, koks svarbus gali būti nuotolinis darbas; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas apsvarstyti galimybę išplėsti nuotoliniam darbui taikomą savo tvarką; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja savo raginimą glaudžiau bendradarbiauti ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais visais valdymo ir administravimo lygmenimis, kad miestai ir savivaldybės galėtų geriau pasinaudoti skaitmenine transformacija ir ją toliau plėtoti; džiaugiasi gausiais nacionaliniais, regionų ir vietos pavyzdžiais, kurie aiškiai parodo, kaip skaitmenines priemones būtų galima naudoti dalyvaujamajai demokratijai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pastebi, kad naujų technologinių sprendimų diegimą dar labiau apsunkina reikiamų žinių ir įgūdžių trūkumas valdžios institucijų, kurios galėtų pasinaudoti skaitmeninių priemonių teikiama nauda, lygmeniu; Todėl pirmiausia vertėtų įvertinti esamus vietos ir regionų valdžios institucijų skaitmeninius gebėjimus, tada – nustatyti atskirų valdžios institucijų (ir lyginant jas tarpusavyje) technologines spragas ir apibrėžti atitinkamą poreikį išskiriant procesą ir techninį sprendimą. Be to, turi būti užtikrintas įvairių duomenų rinkinių ir duomenų bazių tarpusavio suderinamumas (sąveikumas). |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia internetinių priemonių svarbą siekiant palengvinti ES vietos ir regionų valdžios institucijų tarpusavio partnerysčių, taip pat su šalimis partnerėmis, kūrimą; mano, kad naujausią technologijų plėtrą atitinkantis decentralizuotam bendradarbiavimui skirtas Europos interneto portalas suteiktų didžiulę pridėtinę vertę, nes leistų užmegzti ryšius ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; yra pasirengęs bendradarbiauti su Europos Komisija kuriant tokią skaitmeninę priemonę; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tikisi, kad klausimas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų įvairių skaitmeninių sprendimų, dėl kurių gali laikinai stipriai išaugti investicijų paklausa, priėmimo bus įtrauktas į bendrus naujojo ES biudžeto svarstymus atsižvelgiant į skaitmeninę transformaciją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pritaria asociacijos „Civic Tech Europe“ (ACTE) 2020 m. kovo mėn. pozicijos dokumentui, kuriame nurodoma, kad verslo modelių įvairovė pilietinių technologijų srityje leidžia rasti greitus ir piliečiams palankius sprendimus, ir reiškia susirūpinimą, kad Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijoms ne visada lengva naudotis šiomis priemonėmis, nes jos dažnai kuriamos kaip paslauginės programinės įrangos (SaaS) tipo platformos (6), kurios paremtos prenumerata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad Europos regionų komitetas galėtų kurti priemones vietos ir regionų valdžios institucijoms motyvuoti ir joms pripažinti siekiant, kad jos aktyviau taikytų atviro ir įtraukaus valdymo principus. Taip ateityje susiformuotų naujas kokybės kriterijus, pagal kurį būtų galima įvertinti demokratijos lygį savivaldybėse ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina visoje Europoje skirti finansinių išteklių piliečių skaitmeniniams įgūdžiams ir gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis gerinti pagal mokymo programas, skirtas įvairiems mokyklos lygmenims, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų darbuotojams ir pareigūnams, siekiant pagerinti jų gebėjimus ir žinias apie galimybes naudoti ir taikyti šiuolaikinius skaitmeninius sprendimus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rekomenduoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visuose fonduose ir pagal visas programas pirmenybę teiktų skaitmeninių priemonių diegimui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina finansuoti skaitmenines švietimo priemones ir įrangą, kad visoje Europoje būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis kokybišku skaitmeniniu mokymusi ir mokymu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pataria prireikus persvarstyti paramos kriterijus, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų lengviau ir ekonomiškiau įdiegti naujus skaitmeninius sprendimus ir platformas, o tai apima ir galimybes gauti ES lėšų SaaS platformoms. |
| --- | --- |

32.

Briuselis, 2020 m. gruodžio 10 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ES
  biudžetas
  Europos ekonomikos gaivinimo planui įgyvendinti (COM(2020) 442 final)

1

biudžetas

(2)  COR-2017–03529–00–00-AC-TRA (OL C 164, 2018 5 8, p. 34).

2

(3)  COR-2016–02882–00–01-AC-TRA (OL C 88, 2017 3 21, p. 54).

3

(4)  COR-2016–04094–00–01-AC-TRA (OL C 185, 2017 6 9, p. 29).

4

(5)  RK nuomonė „Skaitmeninė Europa visiems. Pažangių ir įtraukių skaitmeninių sprendimų taikymas vietoje“ (COR-2019–03332) (OL C 39, 2020 2 5, p. 83).

5

(6)  Asociacijos „Civic Tech Europe“ (ACTE) pozicijos dokumentas, 2020 m. kovo mėn.

6

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/51

---

Europos regionų komiteto nuomonė dėl dokumento „Viešojo transporto iššūkiai miestuose ir didmiesčių regionuose“

(2021/C 37/09)

| Pranešėjas: | Adam STRUZIK (PL/EPP), Mazovijos vaivadijos maršalka |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Adam STRUZIK (PL/EPP), Mazovijos vaivadijos maršalka

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia mažinti transporto išorinį poveikį, siekiant skatinti netaršų judumą. Transporto sektoriui tenka apie ketvirtadalis ES išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Be to, kai kurios transporto rūšys daro neigiamą poveikį gyvenimo kokybei ir žmonių sveikatai, nes jos kelia oro taršą, spūstis, triukšmą, nelaimingus atsitikimus ir dėl jų neracionaliai naudojamos erdvės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia pereiti prie tvarių transporto rūšių, siekiant užtikrinti aukštą gyvenimo kokybę miestuose ir padidinti jų prieinamumą, švarumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad miesto funkcijų susiskaidymas vykstant miestų brovimuisi ir miestų driekai kelia didelę grėsmę tvariai miestų ir regionų plėtrai. Dėl šių tendencijų ne tik blogėja vietovės būklė ir mažėja žemės ūkio paskirties plotų, žalių ir atvirų erdvių, bet ir stiprėja apgyvendinimo išorinis poveikis ir su tuo susiję eismo srautai – visa su tuo susijusi našta daugiausia tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

3.

Judumo mieste iššūkiai, į kuriuos reikia atsižvelgti Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje (1)

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didėjančio automobilių eismo intensyvumo miestuose ir didmiesčių regionuose stiprėja išorinis poveikis – keliama oro tarša ir prarandamas laikas, o tai savo ruožtu turi neigiamo poveikio profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai. Todėl viešasis transportas turėtų tapti pagrindine judumo mieste dalimi. Be to, turėtų būti skatinamos įvairios aktyvaus judumo formos, pavyzdžiui, važiavimas dviračiu ir vaikščiojimas, siekiant didinti judumo mieste tvarumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į didmiesčių regionams kylančius iššūkius plačiąja prasme ir nurodo, kad didmiesčių regionams būdinga tai, kad daug gyventojų vyksta dirbti į miestų centrus. Todėl vienas didžiausių didmiesčių regionų iššūkių yra aplinką tausojantis ir ekonomiškai efektyvus viešasis transportas (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad transporto sistema turėtų būti laikoma integruota sistema. Didėjanti paslauginio judumo (angl. MaaS) svarba ir naujoviškų transporto valdymo ir organizavimo būdų poreikis turėtų paskatinti vietos ir regionų valdžios institucijas planuojant teritorijas ir rengiant transporto planus derinti viešąjį ir asmeninį transportą (ypač ėjimą pėsčiomis ir dviračių transportą bei naujas judėjimo formas elektra varomomis nedidelėmis transporto priemonėmis); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad Europos žaliajame kurse nustatyti išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai ir ES 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas yra plataus užmojo, tačiau būtini. Kad miestai ir didmiesčių regionai galėtų įgyvendinti šiuos tikslus, reikalingi politiniai sprendimai, pagrįsti konceptualiu ir organizaciniu darbu bei sąmoningumo ugdymu, taip pat turi būti skirta reikiamų finansinių išteklių šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rekomenduoja rinkti su judumo srautais didmiesčių regionuose susijusius duomenis, kad būtų galima susidaryti išsamų vaizdą apie eismo padėtį, siekiant parengti labiau pritaikytas priemones, įrodymais pagrįstus tvaraus judumo mieste planus ir tikslingiau nukreipti investicijas iš sanglaudos politikos ir kitų fondų lėšų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad viena iš judumo mieste problemų priežasčių yra nepakankamas miesto transporto ir nemotorizuoto judumo infrastruktūros finansavimas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jų vežėjams reikalingas papildomi finansavimo šaltiniai, kurie būtų specialiai naudojami didinti ne individualaus kelių transporto, o alternatyvių ir tvarių transporto rūšių dalį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad viešojo transporto politika turi būti įtraukta į platesnę socialinę politiką. Reikėtų vengti neproporcingo viešojo transporto išorės poveikio, pavyzdžiui, triukšmas, tarša, ekspropriacija, infrastruktūros darbai ir kita, socialiai pažeidžiamiausiems asmenims. Be to, turi būti užtikrinta vienoda prieiga visiems kainų ir junglumo požiūriu, taip pagerinant visų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

10.

Skatinimas rinktis tvarias transporto priemones siekiant įgyvendinti Europos žaliajame kurse įtvirtintus tikslus

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu planavimo ir finansavimo srityse sudaromos palankios sąlygos privačių automobilių transportui. Šiuo požiūriu reikės keisti išankstines sąlygas, kad būtų skatinamos tvaresnės ir veiksmingesnės transporto rūšys. Tačiau dabartiniai įpročiai yra susiję su įvairių transporto rūšių prieinamumu ir patrauklumu, o daugumos visuomenės narių sprendimai šioje srityje yra lankstūs; Didinant viešojo transporto patrauklumą kainos, prieinamumo, dažnumo ir sklandžiai veikiančių transporto jungčių požiūriu, atsiras tikra alternatyva asmeniniams automobiliams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu sukurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę miestuose ir regionuose siekiant pritraukti privačių investicijų ir kurti inovatyvius viešojo transporto sprendimus. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas ragina sukurti verslui palankią reglamentavimo sistemą, kuria būtų skatinamas naujų verslo modelių atsiradimas ir kuriama konkurencinga rinka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą ir tvarų viešąjį transportą už miestų administracinių ribų, ypač važinėjantiems į darbą žmonėms, vyresnio amžiaus žmonėms ir jaunimui Šiuo požiūriu labai svarbus geras valdžios institucijų bendradarbiavimas ir valdymas didmiesčių lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint pakeisti socialinius įpročius, siekiant, kad žmonės rinktųsi mažiau taršias transporto priemones, visų pirma būtina ugdyti naudotojų sąmoningumą ir tikrą pasirinkimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad kitas žingsnis – sąmoningai teikti pirmenybę aplinką tausojančioms transporto rūšims. Būtina sukurti pėstiesiems ir dviratininkams pritaikytas zonas ir, atsižvelgiant į maršrutų prieinamumą ir patrauklumą bei transporto organizavimą, prioritetą erdvės požiūriu teikti tausojamajam judumui ir viešajam transportui. Tačiau siekiant šio pokyčio reikia koordinuoti teritorijų planavimo, miestų ir transporto politiką bei užtikrinti daugiapakopį bendradarbiavimą nepaisant administracinių ribų, kad būtų sukurta erdvė automobilių eismo alternatyvoms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Europos Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, tiksliau apibrėžti investicijų į viešojo transporto plėtrą tikslus. Pastebima neigiama tendencija investicijas į viešąjį transportą susieti su kelių tinklo plėtra ir pajėgumo didinimu. Vietoj to, aiškus prioritetas turėtų būti teikiamas visų rūšių viešajam ir kolektyviniam transportui. Kai geležinkelių transportas neįmanomas, pirmenybė turėtų būti teikiama „greitųjų autobusų“ sistemoms ir daug keleivių vežančių transporto priemonių (angl. HOV) eismo juostoms. Tinkamomis kontrolės priemonėmis ir teisės aktais turėtų būti ribojama tokia praktika, kuri prieštarauja tvarios transporto politikos tikslams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad aplinką iš tiesų tausojančios transporto rūšys ne tik yra mažataršės, bet taip pat taupo erdvę, laiką ir energiją. Tai ne tik vaikščiojimas pėsčiomis ir važiavimas dviračiu, bet ir geležinkelių transportas arba „greitieji autobusai“ bei daug keleivių vežančios transporto priemonės. Todėl miesto traukiniai, metro, tramvajai, mažataršiai autobusai, visų pirma „greitieji autobusai“, turėtų būti viešojo transporto pagrindas didmiesčių regionuose ir didesniuose miestuose; |
| --- | --- |

17.

Judumas ir viešasis transportas – pagrindinė vietos ir regionų valdžios institucijų užduotis

| 18. | primena, kad didelė eismo srauto dalis susidaro dėl to, kad gyvenamojoje vietoje neįmanoma patenkinti visų poreikių. Todėl politikos tikslas turėtų būti visų prekių ir paslaugų prieinamumas, ypač sveikatos, švietimo, sporto, kultūros ir socialinės paramos srityse, o ne judumas kaip savaiminis tikslas; kartu Komitetas atkreipia dėmesį, kad teritoriniams pokyčiams reikia laiko ir skatinti gerai veikiančius miesto ir kaimo ryšius siekiant išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo kaimo vietovėse, tačiau transporto sistemos srityje taip pat būtina imtis ad hoc taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad pagrindinis teritorijų planavimo ir transporto politikos tikslas turėtų būti užtikrinti maksimalias galimybes poreikiams patenkinti kartu kuo labiau sumažinant judėjimo poreikį. Antrasis tikslas – racionalizuoti transporto apimtį, visų pirma nustatant pagrįstą transporto rūšių derinį, siekiant sumažinti vietos ir regionų valdžios institucijų patiriamą transporto išorinį poveikį; taip pat pabrėžia, kad padidėjęs nuotolinio darbo mastas, kaip buvo per COVID-19 pandemiją, gali atverti kaimo vietovėms galimybių suteikti darbuotojams daugiau lankstumo renkantis savo gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad dėl padidėjusio nuotolinio darbo masto per COVID-19 pandemiją, kasdienis judumo poreikis didesniais atstumais sumažėjo ir ši tendencija, įgyvendinus tokias koncepcijas kaip „15 minučių miestas“, galėtų tapti ilgalaike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad viešojo transporto tinkluose turėtų būti kuo anksčiau atsižvelgiama į naują gyvenamųjų rajonų plėtrą ar atsirandančius gyvenviečių modelius ir užtikrinamas prieinamumas dar ankstyvuoju etapu, nes kai tik žmonės įsigyja automobilį, jie būna linkę juo naudotis; naujų būsto projektų gyventojai turėtų turėti galimybę naudotis viešuoju transportu iš karto persikėlę į naujus namus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad reikia apriboti miesto brovimąsi, kuris per trumpą laiką periferinėse miestų teritorijose gali nusidriekti iki kelių dešimčių kilometrų nuo miesto centro. Kuo didesnė paveikta teritorija, tuo didesnė problema. Todėl svarbu grįžti prie gyvenviečių struktūros, paremtos sutankinimu ir centrų tinklu, kuriame pagrindinės funkcijos yra suplanuotuose tinkamo dydžio centruose, sujungtuose su efektyviu transporto tinklu; Planuojant naują būsto plėtrą taip pat svarbu ją susieti su viešojo transporto mazgais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Europos Komisiją skirti lėšų ne tik naujoms investicijoms į miesto transporto organizavimą, bet ir pasenusių ir neveiksmingų sprendimų pakeitimą. Šiomis investicijomis visų pirma turėtų būti siekiama modernizuoti geležinkelių sistemas, užtikrinti geležinkelių saugumą ir skaitmeninimą, taip sukuriant greitesnes, saugesnes ir patogesnes transporto sistemas. Be to, siūlomos investicijos galėtų apimti tokius aspektus kaip susidūrimų išvengti padedantys transporto priemonių maršrutai miestuose, tikri miesto keliai, leidžiantys efektyviau naudoti erdvę, transporto poreikių mažinimas, veiksmingų transporto rūšių dalies didinimas transporto rūšių derinyje ir transporto išorinio poveikio mažinimas. Tokiomis priemonėmis skatinama rinktis kolektyvinį transportą ir alternatyvas individualioms transporto priemonėms, taip pat mažinama iliuzija, kad kelionės iš priemiesčių asmeniniais automobiliais yra nesudėtingos ir pigios, nes jų išorinis poveikis faktiškai tenka miesto gyventojams; |
| --- | --- |

23.

Tinkamas transporto priemonių derinys ir išorės sąnaudų internalizavimas, kaip išankstinė ES finansavimo regionuose sąlyga

| 24. | mano, kad reikėtų išnagrinėti galimybes didinti investicijas į tvarų judumą, pavyzdžiui, pasitelkiant Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Modernizavimo fondą ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Taip pat svarbu didinti judumą investuojant į infrastruktūrą, kuria gerinama prieiga prie miesto arba transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) mazgų, ir teikti šiems mazgams pirmenybę; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad pagrindinis uždavinys – didinti labiau aplinką tausojančių transporto rūšių, t. y. tų transporto rūšių, kurioms reikia mažiau energijos ir erdvės, transporto dalį. Todėl tvarūs ir inovatyvūs judumo būdai galėtų būti neatsiejama pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus pateiktų reformų dalis. Tai reiškia, kad turi būti tinkamai naudojamos įvairios transporto rūšys, siekiant kuo didesnės naudos ir kuo mažesnių sąnaudų visuomenei, laikantis principo „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina užbaigti darbą, susijusį su transporto išorės sąnaudų internalizavimu, kad naudotojai, rinkdamiesi transporto priemones, taip pat atsižvelgtų į visuomenės gerovę. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į faktines kelių transporto išlaidas, kurios šiuo metu yra nepakankamai įvertintos. Geresnė pusiausvyra šioje srityje labai paskatins dažniau naudoti mažiausiai išorės sąnaudų reikalaujančias transporto rūšis, kaip antai geležinkelių transportą ir „greituosius autobusus“, kurie turėtų būti viešojo transporto pagrindas didmiesčių regionuose; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti konkurencingas viešojo transporto kainas keleiviams. Atsižvelgiant į tai, kad automobilių eismas sukelia didžiausią išorinį poveikį, viešojo transporto patrauklumui užtikrinti reikėtų pakankamai didelio viešojo finansavimo, iš dalies užtikrinamo lėšomis, gautomis internalizavus individualaus kelių transporto sąnaudas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad geležinkeliai, kaip regioninio judumo pagrindas, labai prisideda prie teritorinės sanglaudos. Komitetas ragina didinti investicijas į miestų geležinkelių mazgus, geriau juos integruoti į TEN-T tinklą, gerinti tarpvalstybines jungtis ir tobulinti geležinkelio „paskutinės mylios“ infrastruktūrą, kad geležinkeliai būtų geriau integruoti į miestų ir priemiesčių judumo tinklus (3). |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia būtinybę remti ir kitas tvaraus viešojo transporto rūšis, pavyzdžiui, mažataršius autobusus, kaip priemonę sumažinti spūstis miestuose, išmetamų teršalų kiekį ir pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus klimato srityje. Todėl labai svarbu teikti ekonomines paskatas transporto parko atnaujinimui, švarių technologijų diegimui ir investicijoms į infrastruktūrą (pvz, autobusų ir daug keleivių vežančių transporto priemonių juostas didmiesčiuose, persėdimą palengvinančius transporto terminalus, įlaipinimo ir išlaipinimo stoteles, stovėjimo aikšteles, kuriose galima persėsti iš asmeninio automobilio į viešąjį transportą ir t. t.); |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina miestų viešajam transportui skirti daugiau lėšų iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Sanglaudos fondo ir Europos regioninės plėtros fondo, paspartinti jų naudojimą ir užtikrinti didesnį finansavimo poveikį regionų ir vietos lygmeniu. Šios lėšos bus labai svarbios įgyvendinant veiklos ir techninius sprendimus miestų lygmeniu ir užtikrinant tvarius ir aplinką tausojančius sprendimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina būsimoje 2021–2027 m. finansinėje programoje paramą judumui mieste ir geresniam jo sujungimui su didmiesčių regionų priemiesčiais ir kaimo vietovėmis, taip sukuriant gerai veikiančias integruotas transporto sistemas, pirmiausia teikti per regionų valdžios institucijas ir jų veiklos programas. Siekiant užtikrinti koordinuotą, veiksmingą ir efektyvų požiūrį, reikia pasinaudoti didele regionų valdžios institucijų patirtimi, žiniomis ir gebėjimais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | šiuo požiūriu pritaria tam, kad tvarus aplinkai nekenkiantis viešasis transportas būtų laikomas tinkamu finansuoti pagal konkretų tikslą „žalesnė ir mažo anglies dioksido kiekio Europa, skatinant perėjimą prie švarios ir teisingos energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, prisitaikymą prie klimato kaitos ir rizikos prevenciją bei valdymą“ (toliau – 2-asis PT) pagal Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (ERPF-SF) reglamentą – Komisijos pasiūlymas COM(2018) 372 final (su pakeitimais, padarytais COM(2020) 452 final), kuris padės pasiekti oro kokybės gerinimo ir triukšmo mažinimo tikslus ir svariai prisidės įgyvendinant žaliojo kurso tikslus ir pereinant prie neutralaus poveikio klimatui; |
| --- | --- |

32.

Viešojo transporto paslaugų kokybė ir krizinių situacijų numatymas bei saugumo užtikrinimas kilus grėsmei, įskaitant pandemijas

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti aukštus viešojo transporto kokybės standartus, kad jis galėtų konkuruoti su individualiu kelių transportu. Pagrindiniai veiksniai šioje srityje yra šie: erdvinis prieinamumas, eksploatavimo laikas ir dažnumas, punktualumas ir patikimumas, konkurencingumas kelionės trukmės atžvilgiu, tiesioginiai maršrutai ar nesudėtingi persėdimai bei transporto priemonių patogumas ir saugumas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kritinės padėties, kurią sukėlė COVID-19 pandemija, didmiesčių regionuose perėjimas prie viešojo transporto gali pasisukti priešinga linkme. Žmonės ir vėl labiau linkę naudotis automobiliais ir daugeliu atvejų automobiliu į darbą važinėja po vieną. O didmiesčių regionai, taikydami prevencines higienos priemones viešojo transporto priemonėse, turi investuoti daug finansinių išteklių. Tačiau dėl didesnių išlaidų nepadaugėjo besinaudojančių viešuoju transportu ir didmiesčių regionai prarado didelę dalį pajamų, gaunamų parduodant transporto bilietus. Be to, dėl viešojo sektoriaus lėšų trūkumo, kurį lėmė COVID-19 pandemija, gerokai sumažėjo didmiesčių regionų biudžetai. Todėl reikia kompensuoti didmiesčių regionų biudžeto poreikius, pasimokyti iš patirties ir sukurti atsparias viešojo transporto sistemas, kurios būtų tinkama alternatyva, jei kiltų kita krizė; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina naudoti Teisingos pertvarkos fondo lėšas miestams ir didmiesčių zonoms remti pereinant prie viešojo transporto, kuris būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rekomenduoja organizuoti bendrus ES masto viešųjų pirkimų konkursus, skirtus netaršiems mikroautobusams, ypač skirtiems pagyvenusiems žmonėms, neįgaliesiems ir moksleiviams, kuriems būtini labiau pritaikyti sprendimai. Tokie mikroautobusai yra brangesni atsižvelgiant į vieno keleivio nuvažiuotą kilometrą nei didesnės transporto priemonės ir jų nusidėvėjimo trukmė yra ilgesnė, tačiau jie taip pat svarbūs kuriant visiškai netaršaus viešojo transporto tinklą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti efektyvų viešąjį transportą, būtina jį integruoti erdviniu, organizaciniu ir tarifų aspektais. Tai ypač svarbu didmiesčių regionuose, sostinių regionuose ir didesnėse miestų aglomeracijose, kuriose kasdieninėms kelionėms vienu metu naudojamas miesto, priemiesčių, vietos transportas ir nacionalinis transportas, taip pat ir kaimo vietovėse, kur gali būti sudėtinga užtikrinti viešojo transporto reisų dažnumą. Integracija reiškia bendrą kainų sistemą ir geresnę skirtingų viešojo transporto bendrovių, veikiančių tame pačiame didmiesčio regione, įskaitant geležinkelio transporto bendroves, veiklą. Integracija taip pat susijusi su tausojamuoju judumu, lengva prieiga prie viešojo transporto stotelių žmonėms, kurie neturi motorinių transporto priemonių, o geležinkelio stotelių menkai užstatytuose priemiesčiuose atveju – ir individualiam kelių transportui; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad taip pat būtina pagerinti geležinkelio stočių infrastruktūrą ir sukurti išmaniojo judumo centrus, kuriuos sudarytų ne tik logistikos centrai, bet ir susitikimų vietos, kur būtų sukurta maloni aplinka ne tik persėdimui į kitą transporto priemonę, bet ir žmonių bendravimui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad kartu su viešojo transporto operatoriais reikia stiprinti bendradarbiavimą Europos viešojo transporto informacijos teikimo srityje. Turėtų būti galima paprasčiau planuoti keliones ir keliauti viešuoju transportu naudojant ir atskirų regioninių transporto operatorių interneto svetainėse pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rekomenduoja Europos Komisijai, bendradarbiaujant su viešojo transporto operatoriais, nustatyti ir patvirtinti Europos masto sistemą, kad Europos miestuose būtų galima veiksmingai naudotis viešuoju transportu. Reikia atsižvelgti į įvairias galimybes, kurios būtų tvarios ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia Komisijos dėmesį į galimybę bendradarbiaujant su viešojo transporto operatoriais parengti Europos masto sistemą, pagal kurią išvykimo ir paskirties miestuose geležinkelio bilietai būtų derinami su miesto transporto bilietais (pvz., taikant papildomą mokestį). Keleiviams būtų labai naudinga viena platforma arba mobilioji programėlė ir mokėjimo sistema. Tokie sprendimai jau taikomi įvairiose valstybėse narėse ir įdiegus tokią galimybę visoje Europos Sąjungoje būtų lengviau planuoti kelionę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina iš esmės išspręsti problemą dėl nepagrįstai didelių mokesčių vežėjams ir, kartu, keleiviams, kuriuos geležinkelių tinklo valdytojai ima už valstybės sienų kirtimą ES viduje. Šie mokesčiai neturėtų viršyti faktinių techninių išlaidų keičiant tinklą, jei tokių yra. Priešingu atveju jie turėtų būti panaikinti. Tai viena iš būtinų sąlygų siekiant atkurti tolimojo susisiekimo geležinkelių paslaugų konkurencingumą. Savo ruožtu tai padėtų skatinti naudojimąsi viešuoju transportu miestuose, į kuriuos atvyksta turistai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad reikia parengti europinius prevencijos, konkrečių grėsmių, įskaitant pandemijas, nustatymo ir procedūrų, kuriomis būtų užtikrintas saugus asmenų judėjimas tokių grėsmių atveju, standartus. Rengiant ES darnaus ir išmanaus judumo strategiją, kuri pakeis Baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (4), reikėtų remtis patirtimi ir geros praktikos, taikytos daugelyje ES regionų ir miestų įgyvendinant kovos su COVID-19 poveikiu priemones, pavyzdžiais. |
| --- | --- |

43.

Briuselis, 2020 m. gruodžio 10 d..

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Pagal veiksmų planą rengiamos viešos konsultacijos dėl Darnaus ir išmanaus judumo strategijos (nuomonę galima pateikti iki 2020 m. rugsėjo 23 d.) (nuoroda Ares (2020) 3438177–01/07/2020): https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12438-Sustainable-and-Smart-Mobility-Strategy.

1

Darnaus ir išmanaus judumo strategijos

(2)  RK nuomonė 1896/2019 (OL C 79, 2020 3 10, p. 8).

2

(3)  RK nuomonė 2633/2020 (OL C 440, 2020 12 18, p. 183).

3

(4)  Pagal veiksmų planą rengiamos viešos konsultacijos dėl Darnaus ir išmanaus judumo strategijos (nuomonę galima pateikti iki 2020 m. rugsėjo 23 d.) (nuoroda Ares (2020) 3438177–01/07/2020): https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12438-Sustainable-and-Smart-Mobility-Strategy.

4

---

| 2021 2 2 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 37/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 2

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 37/57

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos Komisijos ataskaita dėl atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo“

(2021/C 37/10)

| Pranešėjas (-a) | Ángel Víctor TORRES PÉREZ (ES/PES), Kanarų salų Vyriausybės pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui dėl Komisijos komunikato dėl sustiprintos ir atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo
  COM(2020) 104 final |

Pranešėjas (-a)

Ángel Víctor TORRES PÉREZ (ES/PES), Kanarų salų Vyriausybės pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui dėl Komisijos komunikato dėl sustiprintos ir atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo

COM(2020) 104 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | primena, kad atokiausi regionai – tai aštuonių salų ir salynų Karibų jūroje, Indijos vandenyne ir Atlanto vandenyne grupė bei izoliuota žemyninė teritorija Amazonėje, kurios apima šešias Prancūzijos užjūrio teritorijas (Prancūzijos Gvianą, Gvadelupą, Martiniką, Majotą, Reunjoną ir Sen Marteną), du Portugalijos autonominius regionus (Azorų salas ir Madeirą) ir vieną Ispanijos autonominę sritį (Kanarų salas); jie susiduria su tam tikromis nuolatinėmis vystymąsi apsunkinančiomis kliūtimis, kurias lemia šių regionų atokumas, izoliacija ir mažumas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Europos Sąjungos (ES) prisiimtą įsipareigojimą atokiausių regionų atžvilgiu, kaip nurodyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su Europos Sąjungos atokiausiais regionais“ (toliau – Komunikatas) ir kaip patvirtinta 2018 m. balandžio mėn. Bendrųjų reikalų tarybos išvadose, kuriose Komisija raginama tęsti darbą, susijusį su atokiausiems regionams skirtų konkrečių priemonių priėmimu pagal SESV 349 straipsnį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina 2020 m. kovo mėn. paskelbtą tarpinę ataskaitą (toliau – ataskaita), kurioje nagrinėjama Komunikato įgyvendinimo pažanga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vis dėlto apgailestauja, kad ataskaitoje nepateikiamas išsamus šių regionų atžvilgiu vykdomos strategijos vertinimas ir nesudaroma galimybė pašalinti tam tikrų priemonių šių regionų vystymuisi svarbiose politikos srityse, pavyzdžiui, sanglaudos politikoje ir ypač ES socialiniame ramstyje, trūkumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad šią strategiją reikia pritaikyti atsižvelgiant į rimtas COVID-19 pandemijos pasekmes, kurios šioms teritorijoms yra sunkesnės, nes jos yra labai priklausomos nuo turizmo ir išorės jungčių, ir kuriose, kaip numatoma, ekonomikos atsigavimui prireiks daugiau laiko; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis reikia remti atokiausių regionų pramonės sektorių ir kad labai svarbus vaidmuo tenka tinkamai Europos valstybės pagalbos ir fiskalinių priemonių sistemai, siekiant didinti įmonių konkurencingumą ir skatinti darbo vietų kūrimą šiuose regionuose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad socialiniai klausimai visada buvo centrinis atokiausiems regionams kylančių iššūkių aspektas, o tai dar labiau paaštrino pražūtingas dabartinės krizės poveikis šių regionų darbo rinkoms, todėl tampa dar svarbiau visose šių regionų strategijose daugiausia dėmesio skirti ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Atokiausiems regionams reikia taikyti naują požiūrį, apimantį sustiprintą socialinį aspektą, ir nustatyti konkrečias priemones, kad būtų galima susidoroti su dabartinėmis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą bendradarbiauti su atokiausiais regionais ir pabrėžia šio įsipareigojimo svarbą atsižvelgiant į šiems regionams kylančius sunkumus šalinant COVID-19 pandemijos padarinius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad atokiausi regionai yra labai pažeidžiami ir dėl pandemijos jų padėtis itin pablogėjo, bei pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą požiūrį į atokiausius regionus pagal ES ekonomikos gaivinimo planą, atsižvelgiant į regionų realijas ir poreikius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia būtinybę apsaugoti atokiausių regionų interesus plėtojant ES užsienio politiką ir ragina būsimame ES susitarime su Jungtine Karalyste atsižvelgti į neigiamą „Brexit’o“ poveikį atokiausiems regionams, atsižvelgiant į jo pasekmes šiems itin pažeidžiamiems regionams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad iniciatyvos REACT-ES srityje finansuojamais projektais atokiausiuose regionuose turi būti sprendžiami labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusiems sektoriams, pavyzdžiui, turizmo sektoriui, kylantys uždaviniai, didinamos investicijos su junglumu, įskaitant skaitmeninį, susijusiuose sektoriuose, stiprinama žalioji ir mėlynoji ekonomika, taip pat investuojama į įgūdžius ir gebėjimus, kurie sudaro sąlygas kurti darbo vietas ir prisitaikyti prie pandemijos sukeltų pokyčių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina aiškų Komisijos įsipareigojimą ypatingą dėmesį skirti atokiausiems regionams pagal Europos žaliąjį kursą, atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą dėl klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių, taip pat į jų unikalius išteklius, kaip antai biologinė įvairovė ir atsinaujinantieji energijos ištekliai, ir tikisi, kad šiuo tikslu bus imtasi konkrečių priemonių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rekomenduoja išlaikyti būtiną aplinkos apsaugos tikslų ir didelių socialinių išlaidų, kurių gali būti patirta atokiausiuose regionuose, pusiausvyrą, taip pat, vedant tarptautines derybas, Europos Komisijai pripažinti atokiausių regionų ypatumus ir į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neįtraukti skrydžių tarp atokiausių regionų ir kitų ES valstybių narių. Jeigu planuose į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą įtraukti tiek jūrų, tiek oro transportą nebus numatyta išimčių šiems regionams, bus padarytas didelis neigiamas poveikis jų ekonominei ir socialinei padėčiai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina glaudesnę Komisijos, valstybių narių ir atokiausių regionų pirmininkų sueigos partnerystę, kuri sudarė sąlygas vaisingam ir nuolatiniam dialogui per specialias platformas ir darbo grupes, padedančias nustatyti problemas, rasti sprendimų ir planuoti strategijas, kaip pritaikyti Europos politiką atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad daugiapakopis valdymas leido daugumoje Komisijos pasiūlymų, skirtų 2021–2027 m. laikotarpiui, atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atsižvelgdamas į pasiektus teigiamus rezultatus, pažymi, kad reikia tęsti sustiprintą ir nuolatinį Europos Komisijos ir atokiausių regionų dialogą ateityje rengiant tinkamą politiką, kurioje būtų atsižvelgiama į atokiausių regionų realijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad, atsižvelgiant į šių teritorijų pažeidžiamumą daugelyje sektorių, svarbu taikyti Europos Komisijos 2017 m. komunikate pasiūlytą specialiai pritaikytą tvarką; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad Konferencijoje dėl Europos ateities būtina išlaikyti atskirą atokiausių regionų teisinį statusą, kad jie ir toliau galėtų teisingai ir subalansuotai integruotis į ES raidą; |
| --- | --- |

18.

Atokiausių regionų išteklių panaudojimas

Mėlynoji ekonomika

| 19. | primena, kad atokiausių regionų jūrų erdvė teikia didelį pranašumą užimtumo, ekonominės veiklos ir vystymosi sritims ir jį reikėtų apsaugoti bei išnaudoti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina Europos Komisijos tyrimą „Atokiausių regionų potencialo užtikrinti tvarų mėlynąjį augimą išnaudojimas“ ir jo išvadų įtraukimą į Komunikatą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena savo 2018 m. vasario mėn. priimtą nuomonę, kurioje pabrėžiama, kad ES turi teikti atokiausiems regionams didesnę finansinę paramą, skirtą veiksmams, kuriais siekiama plėtoti jų jūrų ir jūrininkystės išteklius ir plataus užmojo investicijas, atsižvelgiant į darbo vietų kūrimo ir ekosistemų apsaugos potencialą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad atokiausių regionų žvejybos laivyno atnaujinimą vis dar riboja ES teisinių nuostatų įgyvendinimas, ir kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti didesnį persvarstytų valstybės pagalbos žuvininkystei gairių ir EJRŽF nuoseklumą, kad atokiausių regionų žvejybos laivyno atnaujinimas galėtų būti finansuojamas pagal šiuos teisės aktus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad 2019 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadose dėl vandenynų ir jūrų raginama apsaugoti atokiausius regionus, atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, ir pabrėžiama jūrų ir žuvininkystės politikos svarba tvarios ekonominės veiklos plėtrai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apgailestauja, kad nebuvo atsižvelgta į atokiausių regionų prašymus dėl papildomų išlaidų kompensavimo planų, ir palaiko jų prašymą dėl pritaikyto ir lankstaus sumų taikymo bei dėl jų taikymo tvarkos; |
| --- | --- |

24.

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

| 25. | primena, kad žemės ūkis yra nepaprastai svarbus sektorius atokiausių regionų ekonomikai ir užimtumui, kaip tai pripažino ES nustatydama specialią tvarką pagal programą POSEI, ir pabrėžia šio sektoriaus indėlį ir pridėtinę vertę per COVID-19 krizę, padedant užtikrinti savarankišką apsirūpinimą maistu, sudarant palankias sąlygas trumpoms tiekimo grandinėms ir reaguojant į didelę gyventojų paklausą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pritaria tam, kad pagal pirmąjį BŽŪP ramstį atokiausiems regionams ir toliau būtų taikomos specialios išimtys, t. y. dėl atsiejimo nuo gamybos apimčių ir paramos mažinimo sistemos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vis dėlto apgailestauja, kad EŽŪFKP srityje pagal pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos buvo sumažintas atokiausiems regionams skiriamas bendras finansavimas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad COVID-19 krizė atokiausiuose regionuose sukėlė rimtą maisto tiekimo problemą, nepritaria tam, kad būsimu finansiniu laikotarpiu šiems regionams būtų sumažintas BŽŪP biudžetas, ir ragina atstatyti dabartinius asignavimus pagal programą POSEI; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena Europos Komisijai, kad į prekybos susitarimus, dėl kurių deramasi su trečiosiomis šalimis, turi būti įtrauktas specialus skyrius visais atokiausiems regionams itin aktualiais klausimais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | remia atokiausių regionų prašymą po 2020 m. pratęsti stabilizavimo priemonės taikymą dvišaliams bananų importo susitarimams, sudarytiems su Andų ir Centrinės Amerikos šalimis, ir užtikrinti jų automatišką veikimą, kai viena iš šių šalių viršija jai nustatytą ribą; |
| --- | --- |

30.

Biologinė įvairovė

| 31. | palankiai vertina tai, kad Komisijos žaliajame kurse pripažįstama didelė unikalios atokiausių regionų biologinės įvairovės vertė ir klimato kaitos grėsmė, kaip vienas iš pagrindinių biologinės įvairovės nykimo veiksnių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teigiamai vertina tai, kad į 2014–2020 m. programą LIFE įtraukti konkretūs kvietimai teikti pasiūlymus dėl biologinės įvairovės apsaugos, išsaugojimo ir didinimo bei prisitaikymo prie klimato kaitos atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

32.

Žiedinė ekonomika

| 33. | ragina Komisiją savo žiedinės ekonomikos priemonėse atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus, nes šiems regionams būdingas izoliuotumas, atokumas ir didelis spaudimas, patiriamas dėl savo ekonominių modelių, kurie daugiausia grindžiami turizmu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tikisi, kad ad hoc platforma suteiks galimybę parengti specialiai pritaikytas atliekų patekimo į atokiausius regionus ir išvežimo iš jų kontrolės priemones, kuriomis bus prisidedama prie tinkamo atliekų tvarkymo ir remiamas šių regionų tikslas tapti „nulinio atliekų kiekio“ regionais; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta, kad atliekų tvarkymas atokiausiuose regionuose yra sudėtingas ir brangus, ir kad reikia remti investicijas į infrastruktūrą, be kita ko, ERPF lėšomis, nes tai palengvina perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

35.

Klimato kaita

| 36. | pritaria atokiausių regionų įsipareigojimui siekti 2050 m. ES klimato kaitos poveikio neutralizavimo tikslų ir primena šių regionų pažeidžiamumą dėl klimato kaitos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad Europos žaliojo kurso užmojai yra suderinti su Komunikato nuostatomis, palankiai vertina tai, kad jis konkrečiai paminėtas, ir tikisi, kad ši nuoroda paskatins atokiausius regionus pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina visas priemones išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo srityje vertinti ir svarstyti laikantis holistinio požiūrio, siekiant tinkamos pusiausvyros tarp būtinybės saugoti aplinką ir poreikio užtikrinti prieinamumą piliečiams bei palaikyti ekonomiką; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau suderinti tinkamumo gauti Teisingos pertvarkos fondo paramą kriterijus ir į ES ilgalaikę strateginę prisitaikymo prie klimato kaitos viziją įtraukti tikrąją atokiausių regionų padėtį; |
| --- | --- |

39.

Energetikos pertvarka

| 40. | palankiai vertina atokiausiems regionams skirtas priemones, numatytas Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje ir iniciatyvoje „Švari ES salų energija“, ir ragina Komisiją tęsti darbą šioje srityje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad atokiausi regionai yra vieninteliai nuo iškastinio kuro priklausantys regionai, turintys izoliuotas energetikos sistemas, kurių negalima sujungti su Europos tinklais, ir apgailestauja, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonė nėra pritaikyta prie jų konkrečios padėties; mano, kad atokiausi regionai turėtų būti įtraukti į Teisingos pertvarkos mechanizmą ir naudotis priemonėmis, remiančiomis jų energetinę pertvarką pereinant prie švaraus kuro; |
| --- | --- |

41.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 42. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą atokiausių regionų atžvilgiu inovacijų srityje, siekiant atkreipti dėmesį į jų, kaip laboratorijų novatoriškiems sprendimams išbandyti, potencialą, taip užtikrinant kompetencijos prieinamumą ir stiprinant vertės grandines; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina tai, kad pagal dabartinę programą „Horizontas 2020“ pradėti įgyvendinti atokiausiems regionams skirti koordinavimo ir tikslinės paramos veiksmai, ir atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant būsimas bendrąsias mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų programas, kaip paskelbta Komunikate, reikia atsižvelgti į parengiamųjų veiksmų FORWARD išvadas; |
| --- | --- |

43.

Socialiniai reikalai, užimtumas, švietimas ir mokymas

| 44. | mano, kad Komisija turėtų išlaikyti atokiausius regionus iniciatyvose, kurios turi būti pateiktos pagal Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą, skatinant lygias galimybes, patekimą į darbo rinką, sąžiningas darbo sąlygas, socialinę apsaugą ir įtrauktį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia didžiulį krizės, kurią sukėlė COVD-19 pandemija, poveikį užimtumui atokiausiuose regionuose, taip pat labai išaugusį skurdą, kurį lėmė nutrūkusi ekonominė veikla ir sumažėjusi apyvarta pagrindiniuose sektoriuose, ir būtinybę toliau stiprinti konkrečias priemones, skirtas naujos nišinės veiklos kūrimui remti ir darbo vietoms tradiciniuose sektoriuose išsaugoti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina imtis priemonių siekiant didinti atokiausių regionų dalyvavimą visuose programos „Erasmus+“ veiksmuose ir skatinti šių regionų ir trečiųjų šalių, ypač jų kaimyninių šalių, žmonių ir organizacijų bendradarbiavimą ir tarpusavio judumą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tikisi, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas suteiks reikiamą lankstumą, kad būtų galima teikti pagalbą, kai didelio masto restruktūrizavimas daro stiprų poveikį šių regionų ekonomikai; |
| --- | --- |

47.

Prieinamumas siekiant konkurencingumo, verslumo ir integracijos į bendrąją rinką

| 48. | įspėja, kad dabartinė krizė padarė didžiulį poveikį šių atokių teritorijų prieinamumui oro transportu ir kad reikia išlaikyti iki krizės buvusį susisiekimo lygį, nes šios teritorijos yra visiškai priklausomos nuo jūrų ir oro transporto; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina rengiant, tvirtinant ir įgyvendinant politiką, kuria siekiama sumažinti fizinės ir skaitmeninės prieigos prie ES rinkos trūkumą, taip pat ir regionų viduje bei tarpregioniniu lygmeniu, atsižvelgti į atokiausių regionų atokumą, geografinę izoliaciją ir teritorinį pasklidimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad pasiekiamumas oro transportu taip pat yra esminis turizmo sektoriaus, kuris yra pagrindinė daugelio šių regionų ekonomikos varomoji jėga ir ypač kenčia nuo COVID-19 pandemijos padarinių, konkurencingumo elementas, todėl ragina Komisiją į tai atsižvelgti nustatant politiką, kuria siekiama pagerinti fizinį atokiausių regionų pasiekiamumą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina tai, kad baigtas atokiausių regionų susisiekimo poreikių tyrimas ir kad Komisija atsižvelgė į esamus trūkumus ir priklausomybę nuo uostų ir oro uostų, pasiūlydama priemonių pagal ERPF ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP); vis dėlto mano, kad tokių priemonių nepakanka ir kad transporto politiką būtina pritaikyti prie atokiausių regionų realijų; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į investicijų svarbą mažinant spūstis miestų transporto mazguose ir sudarant palankesnes sąlygas tvarioms sausumos transporto rūšims; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad būtų naudinga numatyti finansavimą pagal EITP pagrindiniams tinklams, įskaitant jūrinius kabelius, diegti, siekiant sujungti atokiausius regionus su jų valstybėmis narėmis, taip pat su Sąjunga ir trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

53.

Regioninė integracija savo geografinėje erdvėje

| 54. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad regioninė atokiausių regionų integracija savo geografinėje erdvėje išlieka prioritetinis tikslas ir kad Europos teritorinio bendradarbiavimo programos yra pagrindinė priemonė šiam tikslui pasiekti, todėl mano, kad būtina išlaikyti šioms programoms skirtas finansines pastangas, taip pat naujo atokiausiems regionams skirto komponento veiklos vystymą, tačiau neribojant šių regionų galimybių naudotis kitais komponentais ir jų finansiniais paketais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apgailestauja, kad pagal ETB-Interreg reglamentą 2021–2027 m. laikotarpiu sumažintas atokiausių regionų bendro finansavimo lygis Europoje, nors tai prieštarauja Europos Komisijos nuo 2004 m. taikomam požiūriui, kad stiprinti regioninę atokiausių regionų integraciją jų geografinėje teritorijoje yra strategiškai svarbu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją pagal Interreg programą remti bendrus strateginio bendradarbiavimo projektus, kuriuose dalyvautų visi atokiausi regionai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primena Komisijai, kad ji įsipareigojo priimti konkretų, paprastą ir aiškų sprendimą, pagal kurį būtų galima bendrai programuoti ERPF ir kaimyninių trečiųjų šalių finansines priemones; apgailestauja, kad šis konkretus sprendimas dar nėra apibrėžtas, ir primygtinai ragina Komisiją galutinai išspręsti šį klausimą 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

57.

Migracija

| 58. | pabrėžia, kad atokiausi regionai yra tarp tų, kurie patys pirmieji susiduria su neteisėtų migrantų atvykimu iš kaimyninių šalių, ir įspėja apie didelį migracijos srautų valdymo poveikį visai jų viešajai politikai, ypač įgyvendinant priėmimo priemones ar priimant nelydimus nepilnamečius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena Komisijos įsipareigojimą remti atokiausius regionus tvariai sprendžiant migracijos klausimus ir primygtinai ragina 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu numatyti konkrečias priemones iš Prieglobsčio ir migracijos fondo; |
| --- | --- |

59.

Išvados

| 60. | atkreipia Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos dėmesį į tai, kad diskutuojant dėl Europos ateities ir plėtojant būsimą Europos politiką reikia atsižvelgti į atokiausius regionus, užtikrinant visapusišką ir veiksmingą SESV 349 straipsnio įgyvendinimą. |
| --- | --- |

60.

2020 m. gruodžio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Apostolos TZITZIKOSTAS

---