# Az Európai Unió C 22/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 22 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. január 21. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 22

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. január 21.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 22/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 22/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10073 — Vitol/Drax Generation) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 22/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. január 20. | 2 |
| | Európai Ügyészség |
| 2021/C 22/03 | Az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzata | 3 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2021/C 22/04 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszafizettetése esetén 2020. november 1-jétől az EFTA-államokban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/ leszámítolási kamatlábakról –
  Közzétéve az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának VII. részében meghatározott referencia-kamatlábra és leszámítolási kamatlábra vonatkozó szabályoknak és az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata 10. cikkének megfelelően. | 32 |
| 2021/C 22/05 | Norvégia közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan – Felhívás a Norvégia kontinentális talapzatán található kőolaj-kitermelési engedély iránti kérelmek benyújtására – 25. engedélyezési forduló | 33 |
| 2021/C 22/06 | Állami támogatás – Engedélyező határozat | 36 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 22/02

Euroátváltási árfolyamok — 2021. január 20.

2

Európai Ügyészség

2021/C 22/03

Az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzata

3

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2021/C 22/04

Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszafizettetése esetén 2020. november 1-jétől az EFTA-államokban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/ leszámítolási kamatlábakról –
  Közzétéve az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának VII. részében meghatározott referencia-kamatlábra és leszámítolási kamatlábra vonatkozó szabályoknak és az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata 10. cikkének megfelelően.

Közzétéve az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának VII. részében meghatározott referencia-kamatlábra és leszámítolási kamatlábra vonatkozó szabályoknak és az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata 10. cikkének megfelelően.

32

2021/C 22/05

Norvégia közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan – Felhívás a Norvégia kontinentális talapzatán található kőolaj-kitermelési engedély iránti kérelmek benyújtására – 25. engedélyezési forduló

33

2021/C 22/06

Állami támogatás – Engedélyező határozat

36

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 22/07 | Nyílt versenyvizsga-felhívás | 37 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 22/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 38 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 22/09 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 40 |
| 2021/C 22/10 | Értesítés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke alapján benyújtott kérelemről – A végrehajtási jogi aktusok elfogadására rendelkezésre álló időszak felfüggesztése | 46 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 22/07

Nyílt versenyvizsga-felhívás

37

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 22/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

38

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 22/09

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

40

2021/C 22/10

Értesítés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke alapján benyújtott kérelemről – A végrehajtási jogi aktusok elfogadására rendelkezésre álló időszak felfüggesztése

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10073 — Vitol/Drax Generation)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 22/01)

2021. január 15-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10073 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10073 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. január 20.

(2021/C 22/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2101 |
| JPY | Japán yen | 125,62 |
| DKK | Dán korona | 7,4382 |
| GBP | Angol font | 0,88563 |
| SEK | Svéd korona | 10,1383 |
| CHF | Svájci frank | 1,0778 |
| ISK | Izlandi korona | 157,20 |
| NOK | Norvég korona | 10,3230 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,125 |
| HUF | Magyar forint | 357,38 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5322 |
| RON | Román lej | 4,8738 |
| TRY | Török líra | 9,0111 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5666 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5379 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,3804 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6965 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6054 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 333,62 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,1101 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8292 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5635 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 004,08 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8949 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,122 |
| RUB | Orosz rubel | 89,0850 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,315 |
| BRL | Brazil real | 6,4390 |
| MXN | Mexikói peso | 23,7719 |
| INR | Indiai rúpia | 88,3680 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2101

JPY

Japán yen

125,62

DKK

Dán korona

7,4382

GBP

Angol font

0,88563

SEK

Svéd korona

10,1383

CHF

Svájci frank

1,0778

ISK

Izlandi korona

157,20

NOK

Norvég korona

10,3230

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,125

HUF

Magyar forint

357,38

PLN

Lengyel zloty

4,5322

RON

Román lej

4,8738

TRY

Török líra

9,0111

AUD

Ausztrál dollár

1,5666

CAD

Kanadai dollár

1,5379

HKD

Hongkongi dollár

9,3804

NZD

Új-zélandi dollár

1,6965

SGD

Szingapúri dollár

1,6054

KRW

Dél-Koreai won

1 333,62

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,1101

CNY

Kínai renminbi

7,8292

HRK

Horvát kuna

7,5635

IDR

Indonéz rúpia

17 004,08

MYR

Maláj ringgit

4,8949

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,122

RUB

Orosz rubel

89,0850

THB

Thaiföldi baht

36,315

BRL

Brazil real

6,4390

MXN

Mexikói peso

23,7719

INR

Indiai rúpia

88,3680

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Európai Ügyészség

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/3

---

Az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzata

(2021/C 22/03)

AZ EURÓPAI ÜGYÉSZSÉG (EPPO) ÜGYÉSZI KOLLÉGIUMA,

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EPPO-rendelet) és különösen annak 21. cikkére,

figyelembe véve az európai főügyész javaslatát;

mivel:

Az EPPO-rendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az EPPO munkaszervezésére a belső eljárási szabályzat az irányadó.

Az EPPO-rendelet 21. cikkének (2) bekezdése szerint az EPPO létrejöttét követően az európai főügyész haladéktalanul előkészíti az EPPO belső eljárási szabályzatára vonatkozó javaslatát, amelyet az ügyészi kollégium kétharmados többséggel fogad el.

Az európai főügyész az EPPO belső eljárási szabályzatára vonatkozó javaslatot nyújtott be az ügyészi kollégiumnak.

Az ügyészi kollégium az európai főügyész által kidolgozott javaslatot 2020. szeptember 29-i, 2020. szeptember 30-i, 2020. október 5-i és 2020. október 12-i ülésén vizsgálta meg,

ELFOGADTA EZT A BELSŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

(1)   A rendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban, ez a belső eljárási szabályzat az Európai Ügyészség (a továbbiakban: EPPO) munkaszervezését szabályozza.

(2)   A belső szabályzat kiegészíti a rendelet rendelkezéseit. Kötelező érvényű a központi hivatalra, az EPPO személyzetére és a delegált európai ügyészekre. Az EPPO biztosítja, hogy a belső szabályzatot adott esetben betartsák az irányítása alatt dolgozó, nem az EPPO által foglalkoztatott alkalmazottak, akiket a tagállamok biztosítanak az EPPO számára a rendelet szerinti feladatainak ellátásához.

2. cikk

Nyelvhasználati szabályok

(1)   Az operatív és igazgatási tevékenységek munkanyelvét kell használni az EPPO által készített valamennyi belső aktusban, határozatban és dokumentumban, a központi hivatalon belüli, a Központi Hivatal és a delegált európai ügyészek, valamint a különböző tagállamokban tartózkodó delegált európai ügyészek közötti hivatalos kommunikáció során.

(2)   Az EPPO európai uniós intézményekhez, szervekhez, hivatalokhoz vagy ügynökségekhez intézett közléseit, jogi aktusait vagy határozatait az operatív és igazgatási tevékenységek munkanyelvén kell megszövegezni. Az Európai Unió Bíróságával való kapcsolattartás során a francia és az angol nyelv is használatos.

(3)   A büntetőeljárásban részt vevő személyekkel, például gyanúsítottakkal vagy vádlottakkal, áldozatokkal és tanúkkal, illetőleg más harmadik személyekkel a kommunikációt a büntetőeljárási jog alkalmazandó nemzeti szabályainak megfelelően előírt nyelven, és adott esetben a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés vonatkozó uniós vagy nemzetközi jogi eszközeivel kell folytatni. Szükség esetén a kommunikációhoz mellékelni kell a címzett által értett nyelvre történő fordítást.

(4)   A delegált európai ügyészek biztosítják, hogy az általuk kezelt nyomozások során azok a cselekmények, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a központi hivatal elvégezhesse a rendelet szerinti feladatait, az EPPO munkanyelvén elérhetők legyenek, adott esetben összefoglaló formában, és szerepeljenek a 44. cikkben említett, az elért haladásról szóló jelentésben.

3. cikk

Fordítási módozatok

(1)   Az EPPO 2. cikkel összhangban történő működéséhez szükséges eseti és sürgős adminisztratív fordítások esetében az EPPO megfelelő megoldásokat keres annak biztosítására, hogy a magas színvonalú és gyors fordítások biztonságos környezetben készüljenek.

(2)   Nem sürgős adminisztratív fordításokhoz az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját kell igénybe venni.

(3)   A fordítási módozatoknak meg kell felelniük az adatvédelmi követelményeknek és az EPPO ennek biztosítására vonatkozó kötelezettségének.

II. CÍM

SZERVEZETI KÉRDÉSEK

SZERVEZETI KÉRDÉSEK

1. FEJEZET

1. FEJEZET

Az ügyészi kollégium

Az ügyészi kollégium

4. cikk

Elnöklés

(1)   Az ügyészi kollégium ülésein az európai főügyész elnököl.

(2)   Adott esetben az európai főügyész kijelöli az egyik európai főügyészhelyettest, aki távollétében az ügyészi kollégium ülését vezeti.

(3)   Az európai főügyész és a két helyettese távollétében a rangidős európai ügyész elnököl az ügyészi kollégium ülésén.

5. cikk

Általános felügyelet gyakorlása

(1)   A rendelet 9. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az ügyészi kollégium bármikor kérhet tájékoztatást – a rendelettel összhangban nyújtandó információkon túlmenően – az EPPO tevékenységeiről.

(2)   Az egyedi ügyekből adódó általános kérdésekről az ügyészi kollégiumnak csak a rendelet 9. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához szükséges mértékben, névtelenül kell tájékoztatást adni.

6. cikk

Stratégiai és politikai határozatok

Az ügyészi kollégium az európai főügyész javaslata alapján határozza meg az EPPO prioritásait, valamint nyomozási és bűnüldözési politikáját.

7. cikk

Ülések

(1)   A rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ügyészi kollégium havonta legalább egyszer rendes ülést tart, kivéve, ha az ügyészi kollégium másként határoz. Az európai főügyész bármikor rendkívüli ülést hívhat össze.

(2)   Az ügyészi kollégium legalább hét tagjának kérésére, legkésőbb a kérésüket követő 10 napon belül az európai főügyész rendkívüli ülést hív össze.

(3)   Az európai főügyész hívja össze az ügyészi kollégium üléseit, és kitűzi az ülések napját és időpontját.

(4)   Az ügyészi kollégium üléseire az EPPO székhelyén kerül sor. Amennyiben a körülmények azt megkövetelik, az európai főügyész összehívhatja az ügyészi kollégium üléseit videokonferencia útján. Ha az ügyészi kollégium egy vagy több tagjának fizikai jelenléte az EPPO helyiségeibe összehívott üléseken nem lehetséges, az elnök engedélyezheti távoli részvételüket.

(5)   Az európai főügyész készíti el az egyes ülések előzetes napirendjét. Az ügyészi kollégium bármely tagja és az adminisztratív igazgató tehet javaslatot az európai főügyésznek valamely pont ideiglenes napirendre történő felvételére. A napirendnek tartalmaznia kell az ügyészi kollégium legalább 7 tagja által kért pontokat és az állandó tanács által a 21. cikkel összhangban javasolt ügyeket. Az ügyészi kollégium titkára az ideiglenes napirendet – az esetleges igazoló dokumentumokkal együtt – legalább egy héttel az ülés előtt megküldi az ügyészi kollégium összes tagjának. A vonatkozó igazoló dokumentumokat azok számára is meg kell küldeni, akik az ügyészi kollégiumnak nem tagjai, de akiket meghívnak az egyes napirendi pontokra. Rendkívüli ülés összehívása esetén az ideiglenes napirendet és az igazoló dokumentumokat rövidebb időn belül is meg lehet küldeni.

(6)   Az egyes ülések kezdetén az ügyészi kollégium jóváhagyja a napirendet. Az ideiglenes napirenden nem szereplő sürgős ügyeket az ülés elnöke vagy az ügyészi kollégium bármely tagja javasolhat megvitatásra és szavazásra, és azok felvehetők a napirendre, feltéve, hogy az ügyészi kollégium nem emel ez ellen kifogást.

(7)   Az ügyészi kollégiumban tagsággal nem rendelkezők részvételét illetően:

| a) | az adminisztratív igazgató részt vesz az ügyészi kollégium azon ülésein, amelyeken költségvetési, személyzeti és egyéb adminisztratív kérdéseket tárgyalnak, és az európai főügyész meghívhatja az ügyészi kollégium azon üléseire, amelyeken stratégiai és politikai kérdéseket vitatnak meg. |
| --- | --- |

a)

az adminisztratív igazgató részt vesz az ügyészi kollégium azon ülésein, amelyeken költségvetési, személyzeti és egyéb adminisztratív kérdéseket tárgyalnak, és az európai főügyész meghívhatja az ügyészi kollégium azon üléseire, amelyeken stratégiai és politikai kérdéseket vitatnak meg.

| b) | Az európai főügyész meghívására vagy az ügyészi kollégium bármely tagjának kezdeményezésére az üléseken részt vehetnek más alkalmazottak és bármely más olyan személy, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot. |
| --- | --- |

b)

Az európai főügyész meghívására vagy az ügyészi kollégium bármely tagjának kezdeményezésére az üléseken részt vehetnek más alkalmazottak és bármely más olyan személy, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot.

8. cikk

Határozatképesség és szavazás

(1)   A rendelet 9. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában az ügyészi kollégium határozatképességéhez tagjainak kétharmada szükséges. Határozatképesség hiányában az elnök dönthet az ülés alakszerű határozathozatal nélküli folytatásáról. A vonatkozó napirendi pontokat az ügyészi kollégium következő ülésén, vagy írásbeli vagy egyszerűsített írásbeli eljárás útján lehet megvitatni.

(2)   Kivételesen, ha a távoli részvétel nem lehetséges, az az európai ügyész, aki nem tud részt venni valamely ügyészi kollégiumi ülésen, meghatalmazást adhat egy másik európai ügyésznek a nevében történő szavazásra. A meghatalmazottak szavazatait nem lehet figyelembe venni a határozatképesség (1) bekezdés szerinti megállapításakor.

(3)   A meghatalmazott útján történő szavazást igénybe vevő európai ügyész írásban értesíti az ügyészi kollégium titkárát a meghatalmazott személyéről, azokról a napirendi pontokról, amelyekre vonatkozóan a meghatalmazás érvényes, illetve a meghatalmazott útján történő szavazásra vonatkozóan kikötött esetleges korlátozásokról. A meghatalmazott útján történő szavazás csak arra (azokra) a napirendi pont(ok)ra érvényes, amely(ek)re azt adták.

(4)   Az elnök akkor kér szavazást a napirend valamely pontjáról, ha úgy ítéli meg, hogy az ügyet kellően megfontolták.

(5)   A szavazás kézfelemeléssel, elektronikus úton vagy – ha a kézfelemeléssel történő szavazás eredményét kétségbe vonják – név szerinti szavazással történik. Az ügyészi kollégium által elfogadott határozatokban a szavazatok megoszlása nem kerül rögzítésre.

(6)   A rendelet értelmében egyszerű többséggel meghozandó határozatok akkor minősülnek elfogadottnak, ha bármely ügyre vagy tételre leadott legtöbb szavazat meghaladja a második legtöbbet.

9. cikk

Írásbeli eljárás az ügyészi kollégiumi határozatainak elfogadására

(1)   Sürgős esetben, amikor a határozathozatal nem halasztható és arra még azelőtt sort kell keríteni, hogy az ügyészi kollégium ülésezhetne, az elnök írásbeli eljárást kezdeményezhet.

(2)   Az elnök a határozattervezet elektronikus úton történő kiküldésétől számítva legalább három munkanapos határidőt biztosít az ügyészi kollégium tagjainak a válaszadásra. Kivételes esetekben az európai főügyész határozhat rövidebb, de legalább egy teljes munkanapos határidőről.

(3)   Az írásbeli eljárás keretében elfogadandó határozati javaslatok nem módosíthatók, azok egészét kell jóváhagyni vagy elutasítani. Amennyiben az ügyészi kollégium valamely tagjától a megadott határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy az adott tag tartózkodott a szavazástól.

(4)   A határozat akkor minősül elfogadottnak, ha az ügyészi kollégium tagjainak legalább kétharmada írásbeli választ adott, és megvalósult a szükséges szavazattöbbség.

(5)   Amennyiben nem teljesült a határozatképességi feltétel, illetve nem valósult meg a szükséges szavazati többség, az európai főügyész újraindíthatja az írásbeli eljárást vagy a kérdést az ügyészi kollégium következő ülése elé terjesztheti.

(6)   Az európai főügyész állapítja meg az írásbeli eljárás befejeződését. Erről értesítést kell küldeni az ügyészi kollégium tagjainak, a határozat eredményének hivatalos formába öntésével.

10. cikk

Egyszerűsített írásbeli eljárás az ügyészi kollégiumi határozatainak elfogadására

(1)   Az európai főügyész egyszerűsített írásbeli eljárást kérhet a rendelettel összhangban egyszerű többséggel elfogadandó és kevésbé lényegesnek minősülő határozatok esetében.

(2)   Az elnök a határozattervezet elektronikus úton történő kiküldésétől számítva legalább három munkanapos határidőt biztosít az ügyészi kollégium tagjainak a válaszadásra. Kivételes esetekben az európai főügyész határozhat rövidebb, de legalább egy teljes munkanapos határidőről.

(3)   Az egyszerűsített írásbeli eljárás keretében elfogadandó határozati javaslatok nem módosíthatók, azok egészét kell jóváhagyni vagy elutasítani. Amennyiben az ügyészi kollégium valamely tagjától a megadott határidőn belül nem érkezik válasz, úgy kell tekinteni, hogy az adott tag igennel szavazott.

(4)   Az európai főügyész állapítja meg az egyszerűsített írásbeli eljárás befejeződését. Erről értesítést kell küldeni az ügyészi kollégium tagjainak, a határozat eredményének hivatalos formába öntésével.

(5)   Ha az ügyészi kollégium egy vagy több tagja kifogásolja az egyszerűsített írásbeli eljárást, a tárgyalt ügy nem minősül jóváhagyottnak.

11. cikk

Az iránymutatások elfogadására vonatkozó eljárás

(1)   A rendelet 10. cikkének (7) bekezdésében, 24. cikkének (10) bekezdésében, 27. cikkének (8) bekezdésében, 34. cikkének (3) bekezdésében, 40. cikkének (2) bekezdésében említett iránymutatások kollégium általi elfogadásának alkalmazásában a következő szabályok érvényesülnek.

(2)   Az iránymutatások elfogadására vagy módosítására irányuló javaslatokat az európai főügyész vagy egy legalább 7 európai ügyészből álló csoport nyújthat be az ügyészi kollégiumnak, és azokat közölni kell az ügyészi kollégium minden tagjával a kollégium azon ülése előtt legalább 15 nappal, amelynek napirendjére az adott pontot felvették.

(3)   A 8. cikk (1) bekezdésétől eltérően, az e cikk szerinti határozatok meghozatalához az ügyészi kollégium határozatképességéhez az ügyészi kollégium tagjainak négyötöde szükséges.

(4)   A 9. és a 10. cikket az e cikk szerinti határozatokra nem kell alkalmazni.

(5)   Az e cikkel összhangban hozott határozatokat közzé kell tenni az EPPO honlapján.

12. cikk

Zárt ülés és titoktartás

A 7. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az ügyészi kollégium ülései zártak, és a megbeszélések bizalmasak.

13. cikk

Az ügyészi kollégium titkára

(1)   Az európai főügyész az EPPO munkatársai közül kijelöl egy személyt az ügyészi kollégium titkárának feladatára.

(2)   Az ügyészi kollégium titkára az európai főügyész irányítása alatt dolgozik, és segíti őt az ügyészi kollégium üléseinek előkészítésében.

14. cikk

Az ülések jegyzőkönyvei

(1)   Az ügyészi kollégium titkára az ülést követő két munkanapon belül és az elnök jóváhagyását követően körbeküldi az ügyészi kollégium által elfogadott határozatok listáját.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az ügyészi kollégium titkára készíti el az ügyészi kollégium egyes üléseinek jegyzőkönyvét.

(3)   Az ügyészi kollégium üléseinek jegyzőkönyve tartalmazza legalább a résztvevők nevét, a viták és az elfogadott határozatok összefoglalását, a szavazatok megoszlásának rögzítése nélkül.

(4)   A jegyzőkönyv tervezetét az európai főügyész megküldi a kollégium tagjainak egy későbbi ügyészi kollégiumi ülésen történő jóváhagyás céljából. A jegyzőkönyvet elfogadását követően az európai főügyész és az ügyészi kollégium titkára írja alá, és azt nyilvántartásba veszik.

2. FEJEZET

2. FEJEZET

Az állandó tanácsok

Az állandó tanácsok

15. cikk

Az állandó tanácsok határozatai

(1)   Az állandó tanácsok számát, valamint az állandó tanácsok közötti hatáskörmegosztást és az ügyek elosztását az európai főügyész javaslatára az ügyészi kollégium által elfogadott, az állandó tanácsok létrehozásáról és az ügyek elosztásáról szóló határozat (a továbbiakban: az állandó tanácsokról szóló határozat) határozza meg.

(2)   Az európai főügyész javaslatához magyarázó feljegyzést kell csatolni.

(3)   Az állandó tanácsokról szóló határozat határozza meg az állandó tanácsok üléseinek eljárási szabályait.

(4)   Az állandó tanácsokról szóló határozatot közzé kell tenni a Hivatalos Lapban és az EPPO honlapján.

16. cikk

Összetétel

(1)   Az állandó tanácsok összetételét az ügyészi kollégium az európai főügyész javaslatára határozatban (a továbbiakban: az állandó tanácsok összetételéről szóló határozat) határozza meg.

(2)   Minden európai ügyész legalább egy állandó tanács állandó tagja.

(3)   Valamely európai ügyész több állandó tanácsban állandó tagként történő kinevezését megfelelően meg kell indokolni, figyelembe véve az említett európai ügyész munkaterhelését.

(4)   Az állandó tanácsok összetételéről szóló határozat figyelembe veszi az európai ügyészek aktuális és várható munkaterhelését, valamint az EPPO hatékony működése biztosításának szükségességét.

17. cikk

Az elnökök kijelölése

(1)   Az európai főügyész vagy egy európai főügyészhelyettes vezeti azon állandó tanácsokat, amelyekben állandó tagsággal rendelkeznek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett eseteken kívül az elnököt a tanács összetételéről szóló határozat határozza meg.

18. cikk

Az elnök ideiglenes helyettesítése

(1)   Ha szükségessé válik egy állandó tanács elnökének helyettesítése amiatt, hogy ideiglenesen nem tudja ellátni feladatait, az európai főügyész az európai főügyészhelyettesekkel konzultálva meghatározza a megfelelő intézkedéseket, eltérve az állandó tanácsok összetételéről határozattól. Az intézkedéseknek figyelembe kell venniük az állandó tanácsok működésének folytonosságát.

(2)   Ezen ideiglenes intézkedések időtartamát az európai főügyész határozza meg, és az nem lehet három hónapnál hosszabb.

(3)   Az említett intézkedéseket közölni kell az ügyészi kollégiummal, és azok azonnal hatályba lépnek.

19. cikk

Ügyek kiosztása

(1)   Az állandó tanácsokról szóló határozat létrehoz egy rendszert az ügyek állandó tanácsokhoz történő kiosztására. A rendszernek az ügyek állandó tanácsoknak véletlenszerűen, automatikusan és váltakozóan történő kiosztásán kell alapulnia, az egyes új ügyek nyilvántartásba vétele sorrendjének megfelelően, és biztosítania kell a munkaterhelés állandó tanácsok közötti egyenletes elosztását.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott rendszert úgy kell megtervezni, hogy kizárja annak lehetőségét, hogy egy ügyet olyan állandó tanácsnak osszanak ki, amelynek az ügyet felügyelő európai ügyész az állandó tagja.

(3)   Az állandó tanácsokról szóló határozat további szabályokat tartalmazhat az EPPO hatékony működése és a munka állandó tanácsok közötti egyenlő szétosztása biztosítására, lehetővé téve az európai főügyész számára, hogy kivételesen intézkedéseket hozzon, ha egy állandó tanács munkaterhelése másokét jelentősen meghaladja. Ezen intézkedések körébe tartozhat többek között egy meghatározott időtartamon át új ügyek valamely állandó tanácsnak való kiosztásának ideiglenes felfüggesztése. Az európai főügyész minden ilyen intézkedésről tájékoztatja az ügyészi kollégiumot.

(4)   A véletlenszerű és automatikus kiosztás elvétől eltérve és az EPPO hatékony működésének biztosítása érdekében az állandó tanácsokról szóló határozat előírhatja, hogy az ügyek bizonyos kategóriái – különösen a vizsgált bűncselekmény fajtája vagy a bűncselekmény körülményei alapján – egy meghatározott állandó tanácshoz kerüljenek.

20. cikk

Hatáskör egy adott ügyre és ügyáthelyezés

(1)   Miután az ügy valamely állandó tanácsnak kiosztásra kerül, a továbbiakban az rendelkezik hatáskörrel az ügyhöz kapcsolódó nyomozások és vádhatósági eljárások nyomon követésére és irányítására az ügy végleges lezárásáig. Ez nem érinti az ügyek állandó tanácsok közötti, az 51. cikkel összhangban történő áthelyezésére vonatkozó szabályok alkalmazását.

(2)   Az európai főügyész áthelyezheti az ügyet egy másik állandó tanácshoz az azon állandó tanáccsal folytatott konzultációt követően, amelyre az ügyet kiosztották:

| a) | amennyiben kapcsolódnak a különböző állandó tanácsokhoz rendelt egyedi ügyek, vagy ha a tárgykör ismétlődő; |
| --- | --- |

a)

amennyiben kapcsolódnak a különböző állandó tanácsokhoz rendelt egyedi ügyek, vagy ha a tárgykör ismétlődő;

| b) | ha sürgős határozathozatal szükséges, ideértve a rendelet 27. cikke szerinti határozatokat is. |
| --- | --- |

b)

ha sürgős határozathozatal szükséges, ideértve a rendelet 27. cikke szerinti határozatokat is.

(3)   Az európai főügyész valamely ügyet a 19. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott állandó tanácshoz is áthelyezhet azon állandó tanáccsal történő konzultációt követően, amelyre azt eredetileg kiosztották, ha az ügyet az állandó tanácsokról szóló határozat alkalmazásában eredetileg valamely szakosodott állandó tanácsra kellett volna kiosztani, vagy ha a vádhatósági eljárás során felmerül az ügyáthelyezés szükségessége.

(4)   Az európai főügyész tájékoztatja az ügyészi kollégiumot a (2) bekezdéssel összhangban hozott összes intézkedésről, megjelölve az ügyáthelyezés okait.

21. cikk

Az ügyészi kollégiumnak tájékoztatása

(1)   Minden állandó tanács elnöke írásban tájékoztatja az ügyészi kollégiumot az 5. cikk alkalmazásában és az abban a cikkben leírt módozatokkal a tanács munkájából felmerülő azon kérdésekről, amelyek relevánsak lehetnek az EPPO egészének munkája vonatkozásában, vagy az EPPO vádhatósági politikájának koherenciájával, hatékonyságával és következetességével kapcsolatban.

(2)   Minden állandó tanács – elnöke útján eljárva – írásbeli javaslatot nyújthat be az ügyészi kollégiumnak az EPPO vádhatósági politikájának végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdések, vagy az állandó tanács munkájából fakadó konkrét kérdésekre vonatkozó egyéb vonatkozó iránymutatások megvitatására.

22. cikk

Beszámolási kötelezettségek

(1)   Minden állandó tanács elnöke minden évben, az állandó tagokkal folytatott konzultációt követően írásbeli jelentést nyújt be az ügyészi kollégiumnak az állandó tanács tevékenységéről. E jelentés mintáját, valamint a benyújtás határidejét az európai főügyész állapítja meg.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt jelentésnek legalább a következőkre vonatkozó információkat kell tartalmaznia:

| a) | az állandó tanács munkaterhelése, ideértve a beérkező ügyek számát, a meghozott határozatok számát és típusát, valamint az ügyek elbírálásához szükséges időt; |
| --- | --- |

a)

az állandó tanács munkaterhelése, ideértve a beérkező ügyek számát, a meghozott határozatok számát és típusát, valamint az ügyek elbírálásához szükséges időt;

| b) | az eljárás megszüntetésének okai a rendelet 39. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban; |
| --- | --- |

b)

az eljárás megszüntetésének okai a rendelet 39. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban;

| c) | az egyszerűsített vádhatósági eljárás alkalmazásáról hozott határozatok a rendelet 40. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

c)

az egyszerűsített vádhatósági eljárás alkalmazásáról hozott határozatok a rendelet 40. cikkével összhangban;

| d) | a rendelet 27. cikkének (8) bekezdésével, 34. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban hozott határozatok; |
| --- | --- |

d)

a rendelet 27. cikkének (8) bekezdésével, 34. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban hozott határozatok;

| e) | írásbeli eljárás alkalmazása a 24. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

e)

írásbeli eljárás alkalmazása a 24. cikkel összhangban;

| f) | az állandó tanács tevékenységével kapcsolatos bármely egyéb olyan kérdés, amelynek horizontális hatása van az EPPO operatív tevékenységére. |
| --- | --- |

f)

az állandó tanács tevékenységével kapcsolatos bármely egyéb olyan kérdés, amelynek horizontális hatása van az EPPO operatív tevékenységére.

23. cikk

Az ülések megszervezése

(1)   Az állandó tanácsok üléseit a napirendnek megfelelően kell megtartani, megjelölve az elintézendő ügyeket, a meghozandó határozatot és az egyes ügyekkel kapcsolatban megvitatandó kérdéseket.

(2)   A napirendet az állandó tanács elnöke határozza meg. Az állandó tagok kérésére a napirendre további napirendi pontokat vesznek fel. Az elnök terjeszti a napirendet az állandó tanács tagjainak és a napirenden szereplő ügyeket felügyelő európai ügyésznek. A napirendet közölni kell az európai legfőbb ügyésszel.

(3)   Az állandó tanács elnöke felkérheti a rendelet 10. cikke (9) bekezdésének második albekezdésében megjelölt személyeket vagy az EPPO bármely érintett tagját, hogy meghatározott határidőn belül írásban nyújtsák be észrevételeiket.

(4)   Az állandó tanács csak akkor tanácskozhat a napirendi pontokról, ha az állandó tagok és az ügyet felügyelő illetékes európai ügyész személyesen vagy a (7) bekezdésben meghatározott módszerekkel vesznek részt az ülésen.

(5)   A (4) bekezdéstől eltérve, ha egy állandó tag személyesen vagy a (7) bekezdésben meghatározott feltételek szerint nem tud részt venni az ülésen, a napirendi pontban akkor lehet határozatot hozni, ha a jelenlévők konszenzusra jutnak.

(6)   Az állandó tanács elnöke tájékoztatja az európai főügyészt az (5) bekezdéssel összhangban hozott határozatokról, megadva az eljárás alkalmazásának okait.

(7)   Az állandó tanács üléseire az EPPO székhelyén kerül sor. Ha a körülmények megkövetelik, az elnök összehívhatja az állandó tanács üléseit videokonferencia útján. Ha az állandó tanács egy vagy több tagjának vagy az ülésre meghívott bármely más személynek a fizikai jelenléte nem lehetséges, az elnök engedélyezheti távoli részvételüket.

(8)   Az elnök kijelölheti az állandó tanács tagját vagy az ügyet felügyelő európai ügyészt az ülés napirendjén szereplő kérdésről való beszámolásra.

(9)   Az állandó tanácsok minden üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni az állandó tanács elnökének felelőssége mellett, és azt rögzíteni kell az ügyviteli rendszerben.

24. cikk

Írásbeli eljárás

(1)   Az állandó tanács eljárhat írásbeli eljárás útján:

| a) | amennyiben arra kérik fel, hogy hozzon határozatot az eljárás rendelet 39. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontja szerinti megszüntetéséről, vagy azt a rendelet 34. cikkével összhangban tegye át a nemzeti hatóságokhoz. |
| --- | --- |

a)

amennyiben arra kérik fel, hogy hozzon határozatot az eljárás rendelet 39. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontja szerinti megszüntetéséről, vagy azt a rendelet 34. cikkével összhangban tegye át a nemzeti hatóságokhoz.

| b) | amennyiben a meghozandó határozat kevésbé összetett, többek között tartalma vagy ismétlődő jellege, vagy az ugyanazon ügyben már meghozott korábbi határozatokhoz való kapcsolódása miatt. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a meghozandó határozat kevésbé összetett, többek között tartalma vagy ismétlődő jellege, vagy az ugyanazon ügyben már meghozott korábbi határozatokhoz való kapcsolódása miatt.

(2)   Az írásbeli eljárásnak megfelelően a határozattervezetet az ügyviteli rendszeren keresztül közölni kell az állandó tanács valamennyi állandó tagjával, az ügyet felügyelő európai ügyésszel.

(3)   Ha az állandó tanács állandó tagja vagy az ügyet felügyelő európai ügyész nem emel kifogást az elnök által megállapított, legalább három napos határidőn belül, a határozatot elfogadottnak kell tekinteni.

3. FEJEZET

3. FEJEZET

Az európai főügyész és helyettesei

Az európai főügyész és helyettesei

25. cikk

Az európai főügyész hatásköre és feladatai

(1)   Az európai főügyész rendelkezik a rendelet által rá ruházott hatáskörökkel, és feladatait a rendeletnek és ennek a szabályzatnak megfelelően látja el.

(2)   A rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban az európai főügyész határozatokat ad ki. Amennyiben a határozatot szóbeli formában adják ki, a címzett írásbeli megerősítést kérhet.

(3)   A rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az európai főügyész az EPPO nevében aláírja az olyan dokumentumokat, mint a munkamegállapodások és a megállapodások.

26. cikk

Az európai főügyész helyetteseinek kiválasztása és kinevezése

(1)   Ha az európai főügyészhelyettes álláshelye betöltetlen vagy a következő három hónapban megüresedik, az európai főügyész haladéktalanul tájékoztatja az ügyészi kollégiumot a megüresedésről, és felkéri az érdekelt európai ügyészeket, hogy nyújtsák be pályázatukat, motivációs nyilatkozattal együtt. Az európai főügyészhelyettes kinevezésére legkésőbb 3 hónappal azt követően kerül sor, hogy az ügyészi kollégium bejelentette az üresedést. A pályázatokat a kinevezésre előirányzott ügyészi kollégiumi ülés előtt két héttel fogadják be.

(2)   Legkésőbb egy héttel az ügyészi kollégium főügyészhelyettes kinevezése céljából tartott ülése előtt az európai főügyész javaslatot tesz az ügyészi kollégiumnak a beérkezett pályázatok közül az európai főügyészhelyettes kinevezésére jelöltekre. Az európai főügyész a pályázatot, valamint a javasolt jelölt által benyújtott motivációs nyilatkozatot a napirenddel együtt megküldi az ügyészi kollégiumnak.

(3)   A jelölt előadását követően az ügyészi kollégium minden tagja titkos szavazással szavaz.

(4)   Ha egyidejűleg két európai főügyészhelyettest kell kinevezni, az e cikk (1)–(3) bekezdésében ismertetett eljárást kell megfelelően alkalmazni.

27. cikk

Az európai főügyészhelyettesek hatáskörei

(1)   Az európai főügyész konkrét feladatokat vagy tematikus vagy szervezeti feladatköröket rendelhet ad hoc vagy általános alapon az egyes európai főügyészhelyettesekhez, illetve ezekre nekik felhatalmazást adhat. Az ügyészi kollégiumot erről tájékoztatni kell.

(2)   Az európai főügyész mindenkor biztosítja a szolgálat folytonosságát. Az európai főügyész dönt a helyettesítés rendjéről az európai főügyész távollétében és/vagy arra az esetre, hanem tudja ellátni az európai főügyészre kiosztott feladatokat.

28. cikk

Hatáskörök gyakorlása

A hatáskörök európai főügyészhelyettesi minőségben történő gyakorlása az európai főügyész felügyelete alatt történik, és az európai főügyészhelyettes e tekintetben közvetlenül az európai főügyésznek számol be.

29. cikk

Az európai főügyész helyetteseinek lemondása és felmentése

(1)   Ha valamely európai főügyészhelyettes le kíván mondani az európai főügyészhelyettes tisztségéről, erről eltérő megállapodás hiányában legalább három hónappal a lemondása tervezett napja előtt írásban értesítenie kell az európai főügyészt. Az európai főügyész haladéktalanul továbbítja a lemondást az ügyészi kollégiumnak.

(2)   Súlyos bizalomvesztés esetében az ügyészi kollégium az európai főügyész kérésére tagjai többségével úgy határozhat, hogy az európai főügyészhelyettest felmenti az európai főügyészhelyettes tisztségéből. Az érintett európai főügyészhelyettes a szavazásban nem vehet részt. Az ügyészi kollégium a határozat meghozatala előtt meghallgatja az érintett európai főügyészhelyettest.

4. FEJEZET

4. FEJEZET

Az európai ügyészek

Az európai ügyészek

30. cikk

Helyettesítés az európai ügyészek között

(1)   Valamely európai ügyész távollétében, vagy ha rövid ideig nem tudja ellátni feladatait, az európai főügyész kinevez egy helyettesítő európai ügyészt.

(2)   A helyettesített európai ügyész írásban javaslatot tehet az európai főügyésznek arra az európai ügyészre, akinek a helyettesítéshez való hozzájárulását már beszerezte. Az európai főügyész a javasolt vagy egy másik európai ügyészt nevezi ki.

(3)   Az európai főügyész biztosítja, hogy a helyettesítésre kijelölt európai ügyész a helyettesítés sajátos körülményeire figyelemmel megfelelően teljesíthesse feladatait, figyelembe véve a jogrendszer és a nyelv szükséges ismeretének mértékét. Ennek megfelelően tájékoztatni kell a két európai ügyészt és az ügyészi kollégiumot.

(4)   Az e cikk szerinti helyettesítés minden feladatra kiterjed, kivéve, ha a szabályzat másként rendelkezik, vagy a rendelet azt kizárja.

(5)   Ezt a cikket az európai ügyész távollétének minden esetére alkalmazni kell, a 31. cikkben foglalt távollét kivételével.

31. cikk

Európai ügyész delegált európai ügyész általi helyettesítése

(1)   Minden európai ügyész kinevezésekor, vagy amikor helyettesítésére van szükség, javaslatot tesz az európai főügyésznek a tagállamából egy delegált európai ügyészre, akit az ügyészi kollégium jelöl ki, és aki képes ideiglenes európai ügyészként eljárni, a rendelet 16. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

(2)   Amennyiben az európai ügyész lemond, felmentik vagy távozik hivatalából a rendelet 16. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban, vagy egyéb módon nem tudja ellátni feladatait, az európai főügyész haladéktalanul kéri az ügyészi kollégium határozatát, a lemondás, felmentés vagy távozás hatályosulásának napjától legfeljebb 3 hónapig a kijelölt személy ideiglenes európai ügyészként történő eljárásának lehetővé tételére.

(3)   Az ügyészi kollégium a három hónapos időszak vége előtt legkésőbb két héttel meghosszabbíthatja a helyettesítés időtartamát a szükségesnek ítélt időtartamra.

(4)   Az ideiglenes európai ügyész feladatainak ellátásával akkor hagy fel, amikor a tagállamából származó európai ügyész újból el tudja látni feladatait, vagy új európai ügyész kerül kinevezésre.

32. cikk

Ügyek kiosztása más európai ügyészeknek

(1)   A rendelet 12. cikkének (2) bekezdése alapján európai ügyész által benyújtott kérelmek tartalmazhatnak javaslatot egy olyan európai ügyészre, akinek az ügy átvételére vonatkozó hozzájárulását már beszerezték.

(2)   A munkaterheléssel kapcsolatos kérelem benyújtásakor az európai főügyész értékeli a megkereső európai ügyész munkaterhelését, a kérdés kezeléséhez megfelelőnek ítélt bármely más intézkedés lehetőségét és a javaslat az EPPO nyomozásai és vádhatósági eljárásai eredményességére gyakorolt hatását.

(3)   A potenciális összeférhetetlenség alapján előterjesztett kérelem esetében az európai főügyész akkor teljesíti a kérelmet, ha arra a következtetésre jut, hogy a megkereső európai ügyész személyes érdekei ténylegesen vagy potenciálisan hátrányosan befolyásolják függetlenségét az európai ügyészi feladatoknak a rendelet 12. cikkével összhangban történő ellátása során, vagy azok ilyenként értelmezhetők. Az (1) bekezdést lehető legnagyobb mértékben alkalmazni kell.

(4)   Az európai főügyész indokolatlan késedelem nélkül dönt a (2) és (3) bekezdés szerinti kérelmekről, biztosítva az EPPO szabályszerű és eredményes működésének folytatását. Az európai főügyész az ügyet áthelyezheti a javasolt vagy egy másik európai ügyészhez, vagy elutasíthatja a kérelmet.

(5)   Amennyiben az európai főügyész e cikk alapján áthelyezi az ügyet, biztosítja, hogy az ügy átvételére kijelölt európai ügyész ne legyen állandó tagja az ügyet felügyelő állandó tanácsnak, és megfelelően elláthassa feladatait, kellő figyelembevételével, a sajátos körülményekre tekintettel figyelembe véve a jogrendszer és a nyelv szükséges ismeretének mértékét. Az ügyet átvevő európai ügyész feladatait a rendelet 12. cikkével összhangban látja el.

(6)   Az áthelyezésről az ügyviteli rendszeren keresztül értesíteni kell az érintett európai ügyészeket és az állandó tanácsokat. Az európai főügyész rendszeresen tájékoztatja az ügyészi kollégiumot az ügyek áthelyezéséről.

5. FEJEZET

5. FEJEZET

Delegált európai ügyészek

Delegált európai ügyészek

33. cikk

Delegált európai ügyészek kinevezése

Az ügyészi kollégium az európai főügyész javaslata alapján nevezi ki a delegált európai ügyészeket. A javaslatot megelőzően az európai főügyész gondoskodik arról, hogy a jelöltek megfeleljenek a rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében szereplő kritériumoknak és a delegált európai ügyészek alkalmazási feltételeinek megállapításáról szóló kollégiumi határozatban előírt alkalmassági kritériumoknak.

34. cikk

A delegált európai ügyészek koordinálása

Az európai főügyész megbízhatja az európai ügyészeket az egyes tagállamok delegált európai ügyészeinek tevékenységeinek összehangolásával, beleértve munkaprogramjaikat is, hogy hatásköreik gyakorlása biztosított legyen.

35. cikk

Helyettesítés a delegált európai ügyészek között

Valamely delegált európai ügyész például éves szabadsága, betegszabadsága alatti vagy más ok miatti ideiglenes távollétében ugyanezen tagállam európai ügyésze az adott tagállam másik delegált európai ügyészét nevezi ki a távollévő delegált európai ügyész helyettesítésére távolléte időtartamára. A delegált európai ügyészek alkalmazási feltételeire vonatkozó szabályok megállapításáról szóló kollégiumi határozat rendelkezései nem változnak.

6. FEJEZET

6. FEJEZET

Adminisztratív igazgató

Adminisztratív igazgató

36. cikk

Az adminisztratív igazgató kiválasztása és kinevezése

(1)   Az európai főügyész tesz javaslatot az adminisztratív igazgató kiválasztására vonatkozó álláshirdetés ügyészi kollégium általi jóváhagyására.

(2)   Az álláshirdetést az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az EPPO honlapján kell közzétenni.

(3)   Az európai főügyész értékeli a jelölteket az álláshirdetésben meghatározott kiválasztási kritériumok alapján, és a legmegfelelőbb jelöltek közül meghallgat megfelelő számú jelöltet. Az európai főügyész az ebben való segítségnyújtásra egy bizottságot is kijelöl.

(4)   A meghallgatásokat követően az európai főügyész összeállítja a jelöltek legfeljebb 3 jelöltből álló, előválogatott listáját, amelyet az egyes kiválasztott jelöltek értékelésével együtt továbbít az ügyészi kollégiumnak.

(5)   Az ügyészi kollégium az adminisztratív igazgatót a listára felvett jelöltek közül nevezi ki.

37. cikk

Az adminisztratív igazgató teljesítményének értékelése és megbízatásának meghosszabbítása

(1)   Az európai főügyész legkésőbb 6 hónappal az adminisztratív igazgató megbízatásának lejárta előtt benyújtja az ügyészi kollégiumnak az adminisztratív igazgató teljesítményértékelését jóváhagyás céljából, adott esetben észrevételeivel együtt.

(2)   Az ügyészi kollégium az értékelés elfogadása előtt az adminisztratív igazgatót meghallgathatja, ha szükségesnek ítéli, vagy ha ezt az igazgató kéri. Az adminisztratív igazgató nem lehet jelen az ügyészi kollégium értékelő jelentést elfogadó ülésén. Az ügyészi kollégium a határozatot legkésőbb 4 hónappal az adminisztratív igazgató megbízatásának lejárta előtt fogadja el.

(3)   Az ügyészi kollégium az adminisztratív igazgató hivatali idejét – az európai főügyésznek a (2) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva – egy alkalommal, legfeljebb négy évre meghosszabbíthatja.

III. CÍM

OPERATIV KÉRDÉSEK

OPERATIV KÉRDÉSEK

1. FEJEZET

1. FEJEZET

Az információk nyilvántartásba vétele és ellenőrzése

Az információk nyilvántartásba vétele és ellenőrzése

38. cikk

Az információk nyilvántartásba vétele

(1)   Minden olyan bűncselekményre utaló információt, amelynek tekintetében az EPPO gyakorolhatja hatáskörét, és amelyet az EPPO a rendelet 24. cikkével összhangban kap, valamint hivatalból jut tudomására, rögzíteni kell a rendelet 44. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfelelően vezetett nyilvántartásba (a továbbiakban: nyilvántartás).

(2)   A nyilvántartásba vételnek tartalmaznia kell az információk beérkezésének dátumát, idejét és helyét, valamint a regisztrációs aktát megnyitó személyt. Az akta a következő részletes adatokat tartalmazza:

| a) | az információ forrása, ideértve az azt nyújtó szervezet vagy személy kilétét és elérhetőségeit, kivéve, ha az adatközlők és a visszaélést bejelentők védelmére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni és azok másként rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

az információ forrása, ideértve az azt nyújtó szervezet vagy személy kilétét és elérhetőségeit, kivéve, ha az adatközlők és a visszaélést bejelentők védelmére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni és azok másként rendelkeznek;

| b) | az információk formátuma, ideértve minden olyan dokumentumra vagy más adatra való hivatkozást, amely nem tárolható eredetiben az ügyviteli rendszerben; |
| --- | --- |

b)

az információk formátuma, ideértve minden olyan dokumentumra vagy más adatra való hivatkozást, amely nem tárolható eredetiben az ügyviteli rendszerben;

| c) | hogy az aktát nyomozás megindítása vagy saját hatáskörbe vonás céljából nyitották-e; |
| --- | --- |

c)

hogy az aktát nyomozás megindítása vagy saját hatáskörbe vonás céljából nyitották-e;

(3)   A nyilvántartásba vételnek a rendelkezésre álló mértékben tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a bejelentett bűncselekmény lehetséges jogi minősítése, beleértve azt is, ha azt szervezett csoport követte el; |
| --- | --- |

a)

a bejelentett bűncselekmény lehetséges jogi minősítése, beleértve azt is, ha azt szervezett csoport követte el;

| b) | a bejelentett bűncselekmény rövid leírása, beleértve az elkövetés dátumát; |
| --- | --- |

b)

a bejelentett bűncselekmény rövid leírása, beleértve az elkövetés dátumát;

| c) | a becsült kár összege és jellege; |
| --- | --- |

c)

a becsült kár összege és jellege;

| d) | az(ok) a tagállam(ok), amely(ek)ben a bűncselekmény összpontosul, illetve több bűncselekmény esetében azok nagy részét elkövették; |
| --- | --- |

d)

az(ok) a tagállam(ok), amely(ek)ben a bűncselekmény összpontosul, illetve több bűncselekmény esetében azok nagy részét elkövették;

| e) | más, esetlegesen érintett tagállamok; |
| --- | --- |

e)

más, esetlegesen érintett tagállamok;

| f) | a potenciális gyanúsítottak és a rendelet 24. cikkének (4) bekezdésével összhangban bármely más érintett személy neve, születési időpontja és helye, azonosító száma, szokásos tartózkodási helye és/vagy állampolgársága, foglalkozása, bűnszervezeti tagság gyanúja; |
| --- | --- |

f)

a potenciális gyanúsítottak és a rendelet 24. cikkének (4) bekezdésével összhangban bármely más érintett személy neve, születési időpontja és helye, azonosító száma, szokásos tartózkodási helye és/vagy állampolgársága, foglalkozása, bűnszervezeti tagság gyanúja;

| g) | kiváltságok vagy mentességek alkalmazhatósága; |
| --- | --- |

g)

kiváltságok vagy mentességek alkalmazhatósága;

| h) | a potenciális áldozatok (az Európai Unión kívül); |
| --- | --- |

h)

a potenciális áldozatok (az Európai Unión kívül);

| i) | az a hely, ahol a legjelentősebb pénzügyi kár bekövetkezett; |
| --- | --- |

i)

az a hely, ahol a legjelentősebb pénzügyi kár bekövetkezett;

| j) | elválaszthatatlanul összefüggő bűncselekmények; |
| --- | --- |

j)

elválaszthatatlanul összefüggő bűncselekmények;

| k) | minden egyéb kiegészítő információ, ha az adatfelvivő azt helyénvalónak tartja. |
| --- | --- |

k)

minden egyéb kiegészítő információ, ha az adatfelvivő azt helyénvalónak tartja.

(4)   Az információkat és a hozzájuk csatolt adatokat tartalmazó dokumentumot a lehetőségekhez mérten elektronikusan tárolható formátumba kell átalakítani az ügyviteli rendszeren belül.

(5)   A fenti (3) bekezdés d) pontjának tartalma alapján az ügyviteli rendszer értesíti a megfelelő európai ügyész(eke)t. Ezen túlmenően, ha a (3) bekezdés g) pontja szerinti értékelés pozitív, az ügyviteli rendszer értesíti az európai főügyészt.

(6)   Ha az információknak részét képezik a rendelet 55. cikkében meghatározott személyes adatok különleges kategóriái, ezeket csak akkor lehet feldolgozni, ha a rendelet 55. cikkében meghatározott követelmények teljesülnek. A személyes adatok különleges kategóriáit ilyenként kell megjelölni az ügyviteli rendszerben, és fel kell tüntetni tárolásuk okait. Az ügyviteli rendszer minden ilyen nyilvántartásba vételről értesíti az adatvédelmi tisztviselőt.

(7)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a magánfelek által jelentett információkat, amelyek nyilvánvalóan nem utalnak olyan bűncselekményre, amelynek tekintetében az EPPO gyakorolhatja hatáskörét, egy delegált európai ügyész vagy egy európai ügyész indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az illetékes nemzeti hatóságokhoz, a rendelet 24. cikkének (8) bekezdésével összhangban, vagy visszaküldi a bejelentő félnek és/vagy törli azokat. Megfelelő naplót kell vezetni.

39. cikk

Kiosztás ellenőrzésre

(1)   Valamennyi, a 38. cikk (1) bekezdése szerint nyilvántartott információt egy delegált európai ügyésznek ellenőriznie kell annak értékelése céljából, hogy van-e jogalap az EPPO hatáskörének gyakorlásához.

(2)   Az ügyviteli rendszerből a 38. cikk (5) bekezdésének megfelelően érkező értesítést követően az európai ügyész az ellenőrzést egy delegált európai ügyésznek osztja ki. Az ellenőrzés kiosztásának folyamatát az európai ügyész határozza meg, amelynek része lehet szabályalapú kiosztás is, beleértve azon ügyeket is, amikor az információkat hivatalból egy delegált európai ügyész szerezte be.

(3)   Ha több európai ügyészt értesítettek, vagy ha az értesített európai ügyész úgy ítéli meg, hogy egy másik európai ügyész alkalmasabb a megbízatás elvégzésére, akkor együtt kell konzultálniuk és dönteniük. Ha nem jön létre megállapodás, az európai főügyész hoz döntést.

(4)   Ha az információkat az EPPO a rendelet 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban kapta, azok ellenőrzésére a nyilvántartásba vételtől számított 24 órán belül megbízást kell adni. Minden más információt a nyilvántartásba vételtől számított 3 napon belül kell ellenőrizni.

(5)   Ha az európai ügyész az előírt határidőn belül nem osztja ki az ügyet, vagy közli, hogy képtelen erre a megadott határidőn belül, a megbízatást az európai főügyész vagy egy európai főügyészhelyettes adja ki.

40. cikk

Az információk ellenőrzése

(1)   A nyomozás megindítása céljából végzett ellenőrzés során értékelni kell, hogy:

| a) | a bejelentett magatartás olyan bűncselekménynek minősül-e, amely az EPPO tárgyi, területi, személyi és időbeli hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

a)

a bejelentett magatartás olyan bűncselekménynek minősül-e, amely az EPPO tárgyi, területi, személyi és időbeli hatáskörébe tartozik;

| b) | az alkalmazandó nemzeti jog alapján észszerű okkal feltételezhető-e, hogy bűncselekményt követnek vagy követtek el; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó nemzeti jog alapján észszerű okkal feltételezhető-e, hogy bűncselekményt követnek vagy követtek el;

| c) | vannak-e olyan nyilvánvaló jogi okok, amelyek gátolják a vádhatósági eljárás lefolytatását; |
| --- | --- |

c)

vannak-e olyan nyilvánvaló jogi okok, amelyek gátolják a vádhatósági eljárás lefolytatását;

| d) | adott esetben a rendelet 25. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében előírt feltételek teljesülnek-e. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a rendelet 25. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében előírt feltételek teljesülnek-e.

(2)   A saját hatáskörbe vonás céljából végzett ellenőrzésnek emellett értékelnie kell:

| a) | a nyomozás előrehaladottságát; |
| --- | --- |

a)

a nyomozás előrehaladottságát;

| b) | a nyomozás relevanciáját az EPPO vizsgálati és vádhatósági eljárási politikája koherenciájának biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

b)

a nyomozás relevanciáját az EPPO vizsgálati és vádhatósági eljárási politikája koherenciájának biztosítása szempontjából;

| c) | a nyomozás határokon átnyúló vonatkozásait; |
| --- | --- |

c)

a nyomozás határokon átnyúló vonatkozásait;

| d) | bármilyen más olyan konkrét ok fennállását, amely arra utal, hogy az EPPO megfelelőbb helyzetben van a nyomozás folytatásához. |
| --- | --- |

d)

bármilyen más olyan konkrét ok fennállását, amely arra utal, hogy az EPPO megfelelőbb helyzetben van a nyomozás folytatásához.

(3)   Az ellenőrzést az EPPO rendelkezésére álló összes információforrás, valamint a delegált európai ügyész rendelkezésére álló bármiféle forrás felhasználásával kell végrehajtani, az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban, beleértve azokat is, amelyek egyébként nemzeti minőségben eljáráskor rendelkezésére állnak. A delegált európai ügyész az ellenőrzés céljából igénybe veheti az EPPO személyzetét. Adott esetben az EPPO konzultálhat és információt cserélhet uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel, valamint a nemzeti hatóságokkal, figyelemmel a lehetséges jövőbeni nyomozás integritásának védelmére.

(4)   A delegált európai ügyész a nyomozás saját hatáskörbe vonásával kapcsolatos ellenőrzést a rendelet 27. cikkének (1) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt legalább 2 nappal befejezi. A nyomozás megindításával kapcsolatos ellenőrzést legkésőbb a megbízást követő 20 napon belül be kell fejezni.

(5)   Ha a delegált európai ügyész nem fejezi be az arra vonatkozó ellenőrzést, hogy az előírt határidőn belül megindítja-e a nyomozást, vagy tájékoztatást ad arról, hogy képtelen erre a megadott határidőn belül, az európai ügyészt tájékoztatni kell, és ha helyénvalónak ítéli, meghosszabbítja a rendelkezésre álló időt, vagy megfelelő utasítást ad a delegált európai ügyész számára.

(6)   Amennyiben a saját hatáskörbe vonásról szóló határozatról van szó, a delegált európai ügyész felkérheti az európai főügyészt, hogy legfeljebb öt nappal hosszabbítsa meg a saját hatáskörbe vonásról szóló határozat elfogadásához szükséges határidőt.

(7)   Ha a delegált európai ügyész a határidőn belül nem hoz határozatot, azt úgy kell kezelni, hogy az ügyet nem vonják saját hatáskörbe, és ennek megfelelően kell alkalmazni a 42. cikket.

41. cikk

Nyomozás megindításáról vagy ügy saját hatáskörbe vonásáról szóló határozat

(1)   Ha az ellenőrzést követően a delegált európai ügyész úgy dönt, hogy az EPPO hatáskörét a nyomozás megindításával vagy az ügy saját hatáskörbe vonásával gyakorolja, az ügy számára aktát kell nyitni, és az ügyiratok listájában (a továbbiakban: iratjegyzék) azonosító számmal kell ellátni. Az ügyviteli rendszer automatikusan létrehoz egy állandó hivatkozást a fenti 38. cikk (1) bekezdése szerinti kapcsolódó nyilvántartásba vételre.

(2)   Az iratjegyzék megfelelő hivatkozása a rendelkezésre álló mértékben a következőket tartalmazza:

| a) | az EPPO vádhatósági eljárásában gyanúsítottakat vagy vádlottakat, illetve az EPPO vádhatósági eljárását követően elítélt személyeket illetően:






  i. | vezetéknév, leánykori név, utónevek, és bármilyen álnév vagy felvett név; |
| --- | --- | --- |

a)

az EPPO vádhatósági eljárásában gyanúsítottakat vagy vádlottakat, illetve az EPPO vádhatósági eljárását követően elítélt személyeket illetően:

i.

vezetéknév, leánykori név, utónevek, és bármilyen álnév vagy felvett név;

| ii. | születési hely és idő; |
| --- | --- |

ii.

születési hely és idő;

| iii. | állampolgárság; |
| --- | --- |

iii.

állampolgárság;

| iv. | nem; |
| --- | --- |

iv.

nem;

| v. | az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye; |
| --- | --- |

v.

az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

| vi. | társadalombiztosítási azonosító számok, személyazonosító számok, továbbá járművezetői engedélyek, személyazonosító okmányok és útlevél adatai, valamint vám- és adóazonosító számok; |
| --- | --- |

vi.

társadalombiztosítási azonosító számok, személyazonosító számok, továbbá járművezetői engedélyek, személyazonosító okmányok és útlevél adatai, valamint vám- és adóazonosító számok;

| vii. | az állítólagos bűncselekmények leírása, beleértve azok elkövetésének időpontját; |
| --- | --- |

vii.

az állítólagos bűncselekmények leírása, beleértve azok elkövetésének időpontját;

| viii. | a bűncselekmények kategóriája, ideértve a szétválaszthatatlanul összefüggő bűncselekmények meglétét; |
| --- | --- |

viii.

a bűncselekmények kategóriája, ideértve a szétválaszthatatlanul összefüggő bűncselekmények meglétét;

| ix. | a becsült kár összege; |
| --- | --- |

ix.

a becsült kár összege;

| x. | a bűnszervezethez tartozás gyanúja; |
| --- | --- |

x.

a bűnszervezethez tartozás gyanúja;

| xi. | bankoknál és egyéb pénzintézeteknél vezetett számlák adatai; |
| --- | --- |

xi.

bankoknál és egyéb pénzintézeteknél vezetett számlák adatai;

| xii. | telefonszámok, SIM-kártyaszámok, e-mail-címek, IP-címek, valamint online platformokon használt fiók- és felhasználónevek; |
| --- | --- |

xii.

telefonszámok, SIM-kártyaszámok, e-mail-címek, IP-címek, valamint online platformokon használt fiók- és felhasználónevek;

| xiii. | gépjármű-nyilvántartási adatok; |
| --- | --- |

xiii.

gépjármű-nyilvántartási adatok;

| xiv. | a személy által birtokolt vagy használt azonosítható vagyon, például kriptovaluta és ingatlanok; |
| --- | --- |

xiv.

a személy által birtokolt vagy használt azonosítható vagyon, például kriptovaluta és ingatlanok;

| xv. | információ arról, hogy esetleges kiváltságok vagy mentességek érvényesülhetnek-e. |
| --- | --- |

xv.

információ arról, hogy esetleges kiváltságok vagy mentességek érvényesülhetnek-e.

| b) | azon természetes személyeket illetően, akik az EPPO hatáskörébe tartozó bűncselekmények bejelentői vagy sértettjei:






  i. | vezetéknév, leánykori név, utónevek, és bármilyen álnév vagy felvett név; |
| --- | --- | --- |

b)

azon természetes személyeket illetően, akik az EPPO hatáskörébe tartozó bűncselekmények bejelentői vagy sértettjei:

i.

vezetéknév, leánykori név, utónevek, és bármilyen álnév vagy felvett név;

| ii. | születési hely és idő; |
| --- | --- |

ii.

születési hely és idő;

| iii. | állampolgárság; |
| --- | --- |

iii.

állampolgárság;

| iv. | nem; |
| --- | --- |

iv.

nem;

| v. | az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye; |
| --- | --- |

v.

az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

| vi. | személyazonosító számok, személyazonosító okmányok és útlevél adatai; |
| --- | --- |

vi.

személyazonosító számok, személyazonosító okmányok és útlevél adatai;

| vii. | az érintett személyt érintő vagy általa bejelentett bűncselekmények leírása és jellege, elkövetésük időpontja, valamint a bűncselekmények büntetőjogi kategóriája. |
| --- | --- |

vii.

az érintett személyt érintő vagy általa bejelentett bűncselekmények leírása és jellege, elkövetésük időpontja, valamint a bűncselekmények büntetőjogi kategóriája.

| c) | a fenti a) pontban említett személyek valamelyikének kapcsolattartóját vagy bűntársát illetően:






  i. | vezetéknév, leánykori név, utónevek, és bármilyen álnév vagy felvett név; |
| --- | --- | --- |

c)

a fenti a) pontban említett személyek valamelyikének kapcsolattartóját vagy bűntársát illetően:

i.

vezetéknév, leánykori név, utónevek, és bármilyen álnév vagy felvett név;

| ii. | születési hely és idő; |
| --- | --- |

ii.

születési hely és idő;

| iii. | állampolgárság; |
| --- | --- |

iii.

állampolgárság;

| iv. | nem; |
| --- | --- |

iv.

nem;

| v. | az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye; |
| --- | --- |

v.

az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

| vi. | személyazonosító számok, személyazonosító okmányok és útlevél adatai. |
| --- | --- |

vi.

személyazonosító számok, személyazonosító okmányok és útlevél adatai.

A személyes adatok fent említett, az a) pont x)–xv) alpontjában említett kategóriáit csak az operatív érdek és a rendelkezésre álló források figyelembevételével lehet az iratjegyzékbe felvenni, amennyiben az lehetséges. Az iratjegyzékben szereplő hivatkozást naprakészen kell tartani az ügy iratainak vizsgálata során. Az ügyviteli rendszer időszakonként értesíti a delegált európai ügyészt, ha az információk bizonyos kategóriái nem szerepelnek az iratjegyzékben.

(3)   Az ügyviteli rendszer értesíti az ügyet felügyelő európai ügyészt és az európai főügyészt, és a 19. cikkel összhangban a nyomozás ellenőrzését véletlenszerűen kiosztja valamely állandó tanácsnak.

(4)   Amennyiben az eljáró delegált európai ügyész úgy ítéli meg, hogy a nyomozás integritásának megőrzése érdekében ideiglenesen el kell halasztani a rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében, 26. cikkének (2) bekezdésében és 26. cikkének (7) bekezdésében említett hatóságok tájékoztatására vonatkozó kötelezettség teljesítését, haladéktalanul tájékoztatja az ügyet felügyelő állandó tanácsot. Ez utóbbi kifogást emelhet e határozat ellen, és utasíthatja a delegált európai ügyészt, hogy haladéktalanul tegye meg a vonatkozó értesítést.

42. cikk

Határozat a nyomozás megindításának vagy az ügy saját hatáskörbe vonásának mellőzéséről

(1)   Ha az ellenőrzést követően a delegált európai ügyész úgy dönt, hogy nem indít nyomozást, vagy nem von valamely ügyet saját hatáskörbe, az indokokat a nyilvántartásban rögzíti. A döntésről értesíteni kell a megbízó európai ügyészt, és az ügyviteli rendszer a felülvizsgálatát egy olyan állandó tanácsnak osztja ki, amelynek nem állandó tagja az ügyet felügyelő európai ügyész.

(2)   Ha az ügyészi kollégium olyan általános iránymutatásokat fogadott el, amelyek lehetővé teszik a delegált európai ügyészek számára, hogy függetlenül és indokolatlan késedelem nélkül dönthessenek arról, hogy nem vonják saját hatáskörbe az eljárást bizonyos típusú bűncselekmények esetében, a delegált európai ügyész határozatának felülvizsgálatát az iránymutatásokban előírt szabályok szerint kell elvégezni.

(3)   Az állandó tanács, ha helyénvalónak tartja, segítséget kérhet az EPPO munkatársaitól a határozathoz további információk beszerzésében.

(4)   Az állandó tanács ügy saját hatáskörbe vonásának mellőzésére vonatkozó döntésének felülvizsgálatát a rendelet 27. cikkének (1) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt kell elvégezni. A nyomozás megindításának mellőzésére vonatkozó döntést legkésőbb az állandó tanácsnak történő kiosztást követő 20 napon belül felül kell vizsgálni. Az állandó tanács felkérheti az európai főügyészt a felülvizsgálatra rendelkezésre álló idő meghosszabbítására.

(5)   Ha az állandó tanács utasítást ad a delegált európai ügyésznek a nyomozás megkezdésére vagy az ügy saját hatáskörbe vonására, a delegált európai ügyész a 41. cikkel összhangban jár el.

(6)   Ha az állandó tanács nem utasítja a delegált európai ügyészt a felülvizsgálat határidejének lejárta előtt, a delegált európai ügyész döntését elfogadottnak kell tekinteni. Ha lehetséges, a bűncselekményt bejelentő hatóságot vagy személyt értesíteni kell a határozatról.

(7)   Ha a nyomozás megindításának mellőzéséről szóló határozat azon a tényen alapul, hogy a bejelentett bűncselekmény nem tartozik az EPPO hatáskörébe, az eredetileg kapott információkat – amennyiben megengedett az EPPO ellenőrzése során feltárt információkkal együtt továbbítani kell az illetékes nemzeti hatóságoknak.

2. FEJEZET

2. FEJEZET

Nyomozások

Nyomozások

43. cikk

A nyomozás lefolytatásának szabályai

(1)   A 49. cikk szerinti ügyáthelyezés lehetősége ellenére az a delegált európai ügyész jár el, aki a nyomozás megindítása vagy saját hatáskörbe vonása mellett döntött.

(2)   Ha a nemzeti jogszabályok ezt megengedik, az európai ügyész az eljáró delegált európai ügyész mellett ugyanabból a tagállamból egy vagy több delegált európai ügyészt rendelhet ki a nyomozás lefolytatására.

(3)   Az ügyre alkalmazandó nemzeti jogszabályok rendelkezéseinek sérelme nélkül az ügy EPPO által vezetett iratait e szabályzatnak megfelelően kell rendszerezni és kezelni annak biztosítása érdekében, hogy az EPPO egységes hivatalként megfelelően működjön. Az ügy irataiba felvett összes adat másolatát lehetőség szerint elektronikus formában kell tárolni az ügyviteli rendszerben, a rendelet 44. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban.

(4)   Az ügyet felügyelő európai ügyésznek és az illetékes állandó tanácsnak az ügy irataiból származó azon információkhoz és bizonyítékokhoz való hozzáférésére vonatkozó gyakorlati szabályokat, amelyek az ügyviteli rendszerben elektronikus úton nem tárolhatók, az eljáró delegált európai ügyésszel kell költséghatékony módon meghatározni.

(5)   Az európai főügyész javaslata alapján az ügyészi kollégium további szabályokat fogadhat el az EPPO ügyiratai kezelésével és archiválásával kapcsolatban.

44. cikk

Jelentés a nyomozásokról

(1)   A nyomozás alatt az eljáró delegált európai ügyész jelentést készít és vezet a nyomozás állásáról. A jelentésnek tartalmaznia kell egy indikatív nyomozati munkatervet, valamint a nyomozás bármely jelentős fejleményét, beleértve legalább a következőket:

| a) | a tervezett, végrehajtott nyomozási cselekmények és azok eredményei; |
| --- | --- |

a)

a tervezett, végrehajtott nyomozási cselekmények és azok eredményei;

| b) | a gyanúsított(ak), a vizsgált bűncselekmény(ek), az okozott kár és az áldozat(ok) vonatkozásában a nyomozás terjedelmében bekövetkezett bármilyen változás; |
| --- | --- |

b)

a gyanúsított(ak), a vizsgált bűncselekmény(ek), az okozott kár és az áldozat(ok) vonatkozásában a nyomozás terjedelmében bekövetkezett bármilyen változás;

| c) | fontos bizonyítékok összegyűjtése; |
| --- | --- |

c)

fontos bizonyítékok összegyűjtése;

| d) | adott esetben az eljáró delegált európai ügyész bármely cselekményének vagy határozatának felülvizsgálatára irányuló kérelem; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az eljáró delegált európai ügyész bármely cselekményének vagy határozatának felülvizsgálatára irányuló kérelem;

| e) | Valamely tagállamnak vagy tagállam joghatósága alá tartozó személynek címzett közlemények, cselekmények vagy határozatok tartalmának rövid leírása. |
| --- | --- |

e)

Valamely tagállamnak vagy tagállam joghatósága alá tartozó személynek címzett közlemények, cselekmények vagy határozatok tartalmának rövid leírása.

(2)   Ezt a jelentést az ügyviteli rendszerben kell megőrizni. Az ügyet felügyelő európai ügyész és az ügyet felügyelő állandó tanács tagjai az ügyviteli rendszeren keresztül értesítést kapnak a jelentés módosításakor.

(3)   Az európai ügyészek iránymutatásokat fogadhatnak el tagállamaik delegált ügyészei számára, amelyek meghatározzák a jelentési kötelezettséget.

45. cikk

A nyomozások felügyelete

(1)   Az ügy megindítását követően az ügyviteli rendszer véletlenszerűen kijelöli azt az állandó tanácsot ellenőrzésre, amelynek az ügyet felügyelő európai ügyész nem állandó tagja, a 19. cikkel összhangban.

(2)   Az ügyet felügyelő állandó tanács, beleértve annak bármely állandó tagját és az ügyet felügyelő európai ügyészt, bármikor hozzáférhet az ügy irataiból az ügyviteli rendszerben tárolt információkhoz. Ha a határozathozatalhoz elengedhetetlen, az állandó tanács felkérheti az ügyet felügyelő európai ügyészt, hogy biztosítsa azon eredeti adat(ok) továbbítását a központi hivatalnak, amely(ek) másolata még nincs az ügyviteli rendszerben tárolva, vagy amelye(ke)t nem lehet eredetiben ott tárolni, és amelye(ke)t nem a központi hivatalban tartanak. Az adato(ka)t indokolatlan késedelem nélkül vissza kell küldeni, amint teljesül az a cél, amelyre azokat az állandó tanács kérte.

(3)   A 22. cikk szerinti jelentéstételi kötelezettségek sérelme nélkül az állandó tanács vagy az ügyet felügyelő európai ügyész bármikor felkérheti a delegált európai ügyészt, hogy nyújtson tájékoztatást folyamatban lévő nyomozásokról vagy vádhatósági eljárásról.

(4)   Az állandó tanács felülvizsgálja a nyomozást időszakosan, az elnök által megállapított ütemterv szerint, vagy bármikor, az állandó tanács bármelyik állandó tagjának, az ügyet felügyelő európai ügyésznek vagy az eljáró delegált európai ügyésznek a kérésére.

(5)   A nyomozás során az eljáró delegált európai ügyész bármikor segítséget kérhet az EPPO személyzetének tagjaitól.

46. cikk

A nyomozások irányítása

(1)   A delegált európai ügyészeknek szóló, a rendelet 10. cikkének (5) bekezdése szerinti utasítások konkrét intézkedések meghozatalára vagy azoktól való tartózkodásra vonatkozhatnak.

(2)   Az utasítások kötelezettséget írhatnak elő az eljáró delegált európai ügyész számára, hogy tegyen jelentést a megfelelő nyomon követésről.

(3)   Az állandó tanács elnöke körözteti az utasítások tervezetét, vagy ezzel megbízza az állandó tanács tagját vagy az ügyet felügyelő európai ügyészt.

(4)   Az utasításokat fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely automatikusan értesíti az érintett delegált európai ügyészt.

(5)   Az ügyet felügyelő európai ügyész biztosítja, hogy a delegált európai ügyész betartsa az utasításokat. Ha az ügyet felügyelő európai ügyész úgy ítéli meg, hogy az eljáró delegált európai ügyész nem tartotta be az utasításokat, felvilágosítást kér és tájékoztatja az állandó tanácsot, szükség esetén a rendelet 28. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti javaslat benyújtásával.

47. cikk

Az állandó tanácsok utasításainak felülvizsgálata

(1)   Ha egy delegált európai ügyész úgy ítéli meg, hogy az ügyet felügyelő állandó tanácstól kapott utasítás végrehajtása ellentétes lenne az uniós joggal, beleértve a rendeletet vagy az alkalmazandó nemzeti jogot, haladéktalanul tájékoztatja az állandó tanácsot, javasolva a kapott utasítások módosítását vagy visszavonását. Az ügyet felügyelő állandó tanács indokolatlan késedelem nélkül dönt a kérelemről, miután konzultált a felügyelő európai ügyésszel.

(2)   Ha az állandó tanács elutasítja az említett kérelmet, a delegált európai ügyész felülvizsgálati kérelmet nyújthat be az európai főügyészhez. Az ügyet felügyelő állandó tanács elnöke észrevételeket nyújthat be az európai főügyésznek. Az európai főügyész a kérelmet egy másik állandó tanácsnak osztja ki, amely az utasításról végleges határozatot hoz az ügyet felügyelő európai ügyész részvételével.

48. cikk

A delegált európai ügyészek cselekményeinek belső felülvizsgálata

(1)   Ha egy tagállam nemzeti joga a saját ügyészségének keretein belül előírja a cselekmények belső felülvizsgálatát, a delegált európai ügyész által tett cselekmény felülvizsgálatára irányuló összes kérelmet fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely értesíti az ügyet felügyelő európai ügyészt és az ügyet felügyelő állandó tanácsot.

(2)   Az eljáró delegált európai ügyész írásbeli észrevételeket nyújt be az ügyet felügyelő európai ügyésznek.

(3)   Az ügyet felügyelő európai ügyész a felülvizsgálat iránti kérelmet a nemzeti jog szerint meghatározott határidőn belül elbírálja. A nemzeti jog eltérő rendelkezése hiányában a felülvizsgálati eljárásnak nincs felfüggesztő hatálya, és nem késleltetheti a folyamatban lévő nyomozások vagy vádhatósági eljárások hatékony lebonyolítását.

(4)   A felülvizsgálat iránti kérelemről szóló határozat meghozatala előtt az ügyet felügyelő európai ügyész tájékoztatja az illetékes állandó tanácsot. Az állandó tanács bármikor folytathatja a rendeletben rögzített ellenőrzési hatáskörének gyakorlását.

(5)   Amennyiben a nemzeti jog szerinti belső felülvizsgálatok keretében a nemzeti jog az ügyet felügyelő / felettes ügyészre hivatkozik, e cikk alkalmazásában azt a delegált európai ügyésszel kapcsolatban az ügyet felügyelő európai ügyésznek kell tekinteni.

49. cikk

Az ügy áthelyezése egy másik delegált európai ügyészhez

Az ügyet felügyelő európai ügyész javaslatot tehet az ügy áthelyezésére ugyanazon tagállam másik delegált európai ügyészéhez. Az indokolással ellátott javaslatot fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely értesíti az ügyet felügyelő állandó tanácsot és az eljáró delegált európai ügyészt. Az eljáró delegált európai ügyész az értesítés kézhezvételétől számított 5 napon belül írásbeli észrevételeket nyújthat be, kivéve, ha az ügy sürgőssége miatt ezt a határidőt az európai ügyész lerövidíti.

50. cikk

Az ügy áthelyezése egy másik tagállam delegált európai ügyészéhez

(1)   Az eljáró delegált európai ügyész, az ügyet felügyelő európai ügyész vagy az ügyet felügyelő állandó tanács bármely állandó tagja javaslatot tehet az ügy egy másik tagállamban működő delegált európai ügyészhez történő áthelyezésére, a rendelet 26. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

(2)   Az állandó tanács meghívhatja az ülésen való részvételre annak a tagállamnak az európai ügyészét, amelybe az ügyet javasolják áthelyezni, és írásbeli észrevételeket kérhet az érintett delegált európai ügyészektől.

Abban az esetben, ha az ügyáthelyezés azt eredményezi, hogy az ügyet felügyelő európai ügyész is állandó tagja az ügyet felügyelő állandó tanácsnak, a 19. cikket kell megfelelően alkalmazni.

(3)   Az állandó tanács az ügy (1) és (2) bekezdés szerinti áthelyezésére vonatkozó határozatát fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely erről értesíti az érintett európai ügyészeket és delegált európai ügyészeket. A határozat írásbeli eljárás keretében nem hozható meg.

51. cikk

Az ügyek egyesítése vagy elkülönítése

(1)   Bármely delegált európai ügyész, az ügyet felügyelő európai ügyész vagy az állandó tanács állandó tagja javasolhatja az állandó tanácsnak a rendelet 26. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és (6) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelő ügyek egyesítését vagy elkülönítését.

(2)   Amennyiben az egyesítendő ügyeket különböző állandó tanácsok ellenőrzik, konzultálniuk kell egymással az említett ügyek egyesítéséről történő határozathozatal érdekében. Az ügyek egyesítéséről szóló határozat meghozatalakor az ügyviteli rendszerben elsőként nyilvántartásba vett ügyet felügyelő állandó tanács is ellenőrzi az összevont ügyet, kivéve, ha az érintett állandó tanácsok közösen eltérnek ettől az elvtől. Az állandó tanácsok közötti nézeteltérés esetén az európai főügyész dönt.

(3)   Amennyiben az ügyet felügyelő állandó tanács úgy dönt, hogy elkülönít egy ügyet, továbbra is hatásköre lesz az elkülönítésből eredő összes ügyben. Ha indokolt eltérni ettől a szabálytól, az ügyet felügyelő állandó tanács tájékoztatja az európai főügyészt, aki erről dönt. Az elkülönítésből származó új ügy(ek) új ügyszámot kap(nak) a 41. cikkel összhangban.

(4)   Az ügyek egyesítéséről vagy elkülönítéséről szóló határozatot, valamint az egyesítést vagy az ügyek elkülönítését követően egy másik állandó tanácsnak történő kiosztást az ügyviteli rendszerben nyilvántartásba kell venni.

(5)   A határozatnak tartalmaznia kell az állandó tanács választását a rendelet 26. cikkével összhangban az egyesített vagy elkülönített ügyeket kezelő delegált európai ügyészről is. Az állandó tanácsok közötti nézeteltérés esetén az európai főügyész dönt.

52. cikk

Európai ügyész által lefolytatott nyomozások

(1)   Mielőtt indokolt határozatot hozna a rendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az ügyet felügyelő európai ügyész, aki személyesen kíván nyomozást lefolytatni, az ügyviteli rendszeren keresztül kéri az állandó tanács jóváhagyását.

(2)   A kérelemnek tartalmaznia kell azokat az okokat, amelyek miatt a nyomozást az ügyet felügyelő európai ügyésznek kell lefolytatnia.

(3)   Az állandó tanács pontosítást kérhet az eljáró delegált európai ügyésztől.

(4)   Ha az állandó tanács a jóváhagyást megadja, az ügyet felügyelő európai ügyész rögzíti a határozatot az ügyviteli rendszerben, amely értesíti az érintett delegált európai ügyész(eke)t. A határozatot közölni kell a nemzeti hatóságokkal is.

(5)   Ha egy európai ügyész személyesen folytat nyomozást, analógia útján a 44. cikket kell alkalmazni.

53. cikk

Másik delegált európai ügyész intézkedésekkel megbízása

(1)   Az eljáró delegált európai ügyész részéről valamely másik tagállamból érkező segítő delegált európai ügyész nyomozási cselekménnyel történő megbízását fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely erről értesíti az érintett európai ügyészeket. Annak a tagállamnak az európai ügyésze, ahol az intézkedést végre kell hajtani, kijelöli a megfelelő delegált európai ügyészt az intézkedés végrehajtására. Az ügyviteli rendszer értesíti a delegált európai ügyészt.

Ha már meghatároztak egy segítő delegált európai ügyészt, az eljáró delegált európai ügyész az intézkedés végrehajtását közvetlenül annak a delegált európai ügyészhez helyezheti át. Sürgős esetekben az eljáró delegált európai ügyész az intézkedés végrehajtását az adott tagállam bármely delegált európai ügyészéhez áthelyezheti.

(2)   A határozatnak tartalmaznia kell mindazokat az adatokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a segítő delegált európai ügyész végrehajthassa az intézkedést, és meg kell jelölnie a megbízatás teljesítésének határidejét.

(3)   Ha a segítő delegált európai ügyész a meghatározott határidőn belül nem tudja végrehajtani az intézkedést, erről tájékoztatnia kell az ügyet felügyelő európai ügyészt, és konzultálnia kell az eljáró delegált európai ügyésszel az ügy kétoldalú rendezése érdekében.

(4)   Ha szükségesnek tartják, például bonyolult, határokon átnyúló nyomozások esetében, koordinációs értekezletet is lehet szervezni az EPPO központi hivatalában.

54. cikk

Kiugróan költséges nyomozási cselekmények

(1)   Amennyiben az EPPO nevében kiugróan költséges nyomozási cselekményt hajtanak végre vagy lehetne végrehajtani, az eljáró delegált európai ügyész indokolt kérelmet nyújthat be az ügyviteli rendszerben az EPPO részleges pénzügyi hozzájárulása iránt a rendelet 91. cikkének (6) bekezdésével összhangban.

(2)   Az indokolással ellátott kérelemnek tartalmaznia kell az intézkedés költségeinek kiugró jellegére vonatkozó részletes adatokat. A kérelemnek tartalmaznia kell az EPPO pénzügyi hozzájárulásának kért összegét is.

(3)   A kérelemről az ügyviteli rendszer automatikusan értesíti az illetékes állandó tanács állandó tagjait, valamint az ügyet felügyelő európai ügyészt.

(4)   Az állandó tanács időszakonként megvizsgálja a kérelmeket. Az állandó tanács a kérelemnek helyt ad vagy azt elutasítja az EPPO kiugróan költséges nyomozási cselekményekhez való hozzájárulásáról szóló iránymutatásoknak megfelelően, a megítélendő összeg megjelölése nélkül.

(5)   Az érintett delegált európai ügyészt az ügyviteli rendszeren keresztül automatikusan értesíteni kell az állandó tanács határozatáról.

(6)   Ha az állandó tanács helyt ad a kérelemnek, az adminisztratív igazgatót tájékoztatni kell erről a határozatról és adott esetben a javasolt odaítélendő összegről. Az adminisztratív igazgató a pénzügyi szabályozásnak megfelelően és az EPPO kiugróan költséges nyomozási cselekményekhez való hozzájárulásáról szóló iránymutatásokkal összhangban időszakonként dönt az odaítélendő összegről. A határozatról haladéktalanul értesítik az érintett delegált európai ügyészt, az ügyet felügyelő európai ügyészt, az európai főügyészt és az állandó tanács állandó tagjait.

3. FEJEZET

3. FEJEZET

Az ügyek lezárása

Az ügyek lezárása

55. cikk

Az ügyek lezárására vonatkozó hatáskörök átruházása

(1)   Az állandó tanács a nyomozás megszüntetése előtt bármely szakaszban dönthet határozathozatali hatáskörének a rendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban történő átruházásáról. A határozat írásbeli eljárás keretében nem hozható meg. A határozatot fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, és arról értesíteni kell az európai főügyészt. Ha az európai főügyész az illetékes állandó tanács tagja, a határozatról értesíteni kell az európai főügyészhelyetteseket.

(2)   Az ügyviteli rendszer haladéktalanul közli a rendelet 10. cikke (7) bekezdésének második albekezdésével összhangban benyújtott, a határozat felülvizsgálatára irányuló kérelmet az ügyet felügyelő európai ügyésszel és az eljáró delegált európai ügyésszel, akik ezután tartózkodnak minden olyan cselekménytől, amely ronthatja a felülvizsgálat eredményességét.

(3)   Az ügyről az állandó tanács indokolatlan késedelem nélkül dönt. Az európai főügyész vagy adott esetben a kérelmet benyújtó európai főügyészhelyettes részt vehet az állandó tanács ügyről tartott ülésén. Az ügyészi kollégiumot a kérelemről és a felülvizsgálati eljárás eredményéről értesíteni kell.

56. cikk

A nyomozás befejezése

(1)   Ha az eljáró delegált európai ügyész úgy véli, hogy a nyomozás befejeződött, jelentést nyújt be, amely tartalmazza többek között

| a) | a nyomozás tárgyát képező, a meglévő bizonyítékokból következő tényállás összefoglalása; |
| --- | --- |

a)

a nyomozás tárgyát képező, a meglévő bizonyítékokból következő tényállás összefoglalása;

| b) | a tények jogi minősítése és alkalmazásuk a konkrét esetre; |
| --- | --- |

b)

a tények jogi minősítése és alkalmazásuk a konkrét esetre;

| c) | indokolt javaslat a vádhatósági eljárás lefolytatására, egyszerűsített vádhatósági eljárás alkalmazására, az ügy elutasítására vagy az illetékes nemzeti hatóságokhoz történő áttételére; |
| --- | --- |

c)

indokolt javaslat a vádhatósági eljárás lefolytatására, egyszerűsített vádhatósági eljárás alkalmazására, az ügy elutasítására vagy az illetékes nemzeti hatóságokhoz történő áttételére;

| d) | adott esetben javaslat több ügy egyesítésére és arra a bíróságra, amely elé az ügyet vinni kell; |
| --- | --- |

d)

adott esetben javaslat több ügy egyesítésére és arra a bíróságra, amely elé az ügyet vinni kell;

| e) | a nemzeti jog szerint alkalmazandó határidők. |
| --- | --- |

e)

a nemzeti jog szerint alkalmazandó határidők.

Ez a rendelkezés azon európai ügyészre is vonatkozik, aki a rendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban személyesen folytatja le a nyomozást.

(2)   A jelentést és a delegált európai ügyész által biztosított, az állandó tanácsnak megküldendő határozattervezetet fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely értesíti az ügyet felügyelő európai ügyészt és az ügyet felügyelő állandó tanács valamennyi tagját.

(3)   A jelentést és a határozattervezetet meg kell küldeni az ügyet felügyelő európai ügyésznek, aki 10 napon belül továbbítja azt az állandó tanácsnak, esetleges saját észrevételeivel együtt. Az európai ügyész kérheti az állandó tanács elnökétől a 10 napos határidő meghosszabbítását, kivéve, ha a delegált európai ügyész határozattervezete az ügy bíróság elé vitelét javasolja.

(4)   Az állandó tanács elnöke tűzi ki a jelentés és a határozattervezet megvitatásának időpontját. Amennyiben a delegált európai ügyész az ügy bíróság elé vitelére javaslatot tevő határozattervezetet nyújt be, azt legalább 5 nappal a rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt meg kell vitatni.

(5)   Amennyiben a delegált európai ügyész olyan határozattervezetet nyújt be, amelyben javaslatot tesz az ügy bíróság elé vitelére vagy egyszerűsített vádhatósági eljárás alkalmazására, az állandó tanács határozata írásbeli eljárás útján nem fogadható el.

(6)   Az állandó tanács elfogadhatja vagy módosíthatja a delegált európai ügyész által javasolt határozatot, elfogadhat eltérő határozatot, vagy utasíthatja a delegált európai ügyészt a nyomozás folytatására, megjelölve a végrehajtandó konkrét tevékenységeket, a 46. cikkel összhangban. Ha szükségesnek ítéli, a rendelet 35. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégezheti saját felülvizsgálatát is.

(7)   Ha határozatot hoztak az ügy elutasításáról, a delegált európai ügyész végzi a rendelet 39. cikkének (4) bekezdése alapján előírt értesítést és tájékoztatást, és azt felviszi az ügyviteli rendszerbe.

(8)   A delegált európai ügyész a jelentést úgy nyújtja be, hogy biztosított legyen a (3) és (4) bekezdésben előírt határidők betarthatósága, figyelembe véve a nemzeti eljárási jogszabályokkal összhangban alkalmazandó határidők létezését. Ha ez nem lehetséges, a jelentésben ki kell emelni ezt a szempontot, és meg kell indokolni azt. Az ügyet felügyelő európai ügyész és az állandó tanács ennek megfelelően jár el.

(9)   Abban az esetben, ha az illetékes állandó tanács az 55. cikkel összhangban átruházta határozathozatali hatáskörét, az (1) bekezdés szerinti jelentést az ügyet felügyelő európai ügyésznek kell megküldeni, aki a határozatot a javaslatnak megfelelően vagy annak megfelelőnek ítélt módosítása után fogadja el. Ha az ügyet felügyelő európai ügyész határozatával elutasítja az ügyet, az 56. cikk (7) bekezdését kell alkalmazni.

57. cikk

Az ügyek átadása a nemzeti hatóságoknak

(1)   A nyomozás során az eljáró delegált európai ügyész, az ügyet felügyelő európai ügyész vagy az ügyet felügyelő állandó tanács bármely tagja bármikor javaslatot tehet az ügy nemzeti hatóságoknak történő átadására, a rendelet 34. cikke (1)–(3) bekezdésének megfelelően.

(2)   A határozattervezetet fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely értesíti az állandó tanács állandó tagjait, az ügyet felügyelő európai ügyészt és az eljáró delegált európai ügyészt.

(3)   Ha a (2) bekezdés alapján egyik értesített féltől sem érkezik észrevétel öt napos határidőn belül, a határozatot elfogadottnak kell tekinteni, le kell fordítani és meg kell küldeni az illetékes nemzeti hatóságnak.

(4)   Ha az illetékes nemzeti hatóság úgy dönt, hogy átveszi az ügyet vagy ha az átadás a rendelet 34. cikkének (1) és/vagy (2) bekezdésén alapul, a delegált európai ügyész indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ügy iratait.

(5)   Azokban az esetekben, amikor az átadás a rendelet 34. cikkének (3) bekezdésén alapul, az illetékes nemzeti hatóság nem veszi át az ügyet, vagy az átadásról szóló határozat kézhezvételét követő 30 napon belül nem válaszol, a delegált európai ügyész folytatja le a nyomozást, vagy az 56. cikket alkalmazza.

58. cikk

Konzultáció a nemzeti hatóságokkal

(1)   Ha a delegált európai ügyész a rendelet 22. cikkének (3) bekezdésében megjelölt bűncselekménnyel kapcsolatos ügy elutasítását javasolja a rendelet 39. cikkének (3) bekezdésével összhangban, erről értesítenie kell az érintett tagállam által megjelölt hatóságokat a rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban.

(2)   A nemzeti hatóságtól a fenti (1) bekezdés szerinti értesítést követő 20 napon belül kapott észrevételek alapján a delegált európai ügyész az ügyviteli rendszerbe felviszi a megfelelő jelentést és határozattervezetet.

59. cikk

A nyomozás újbóli megindítása

(1)   Ha az EPPO a tényállással kapcsolatos olyan információkat kap, amelyek az ügy elutasításáról szóló határozat meghozatalakor nem voltak ismertek, és amelyek további nyomozást indokolhatnak, a következő szabályokat kell alkalmazni.

(2)   Az ügyet felügyelő európai ügyész az ellenőrzést ugyanarra a delegált európai ügyészre bízza, aki a nyomozást lefolytatta, vagy adott esetben ugyanazon tagállam másik delegált európai ügyészére.

(3)   Az új tények értékelését követően a delegált európai ügyész jelentést készít azok elutasító határozatra gyakorolt hatásukról, meghatározva és figyelembe véve a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseit, és hogy további nyomozási tevékenységet tart-e szükségesnek.

(4)   A jelentést és a hozzá tartozó határozattervezetet fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, amely azt ugyanannak az állandó tanácsnak osztja ki, amely az elutasításról döntött, kivéve, ha az adott állandó tanács már nem működik, ebben az esetben az ügyviteli rendszer véletlenszerűen osztja ki egy olyan állandó tanácsnak, amelynek nem állandó tagja az ügyet felügyelő európai ügyész, a 19. cikkel összhangban.

(5)   Ha az állandó tanács a fenti (4) bekezdés alapján, vagy egy nemzeti bíróság vagy az Európai Bíróság az elutasító határozat felülvizsgálatát követően úgy dönt, hogy az EPPO-nak újra kell nyitnia az ügyet, az ügyet felügyelő európai ügyész megbízza a delegált európai ügyészt a nyomozás folytatásával.

4. FEJEZET

4. FEJEZET

Bírósági eljárások

Bírósági eljárások

60. cikk

Képviselet a bíróságon

(1)   A rendelet 36. cikkével összhangban a nemzeti bíróságok előtti eljárásokban az EPPO-t elvben egy delegált európai ügyész képviseli.

(2)   A delegált európai ügyész jelentést készít, amely tartalmazza az eljárás minden jelentős fejleményét, és azt rendszeresen frissíti. A jelentést fel kell vinni az ügyviteli rendszerbe, és minden frissítésről értesíteni kell az állandó tanács tagjait.

(3)   Az állandó tanács a rendelet 10. cikkének (5) bekezdésével összhangban utasításokat adhat a delegált európai ügyésznek vagy az európai ügyésznek.

(4)   A fenti (1) bekezdéstől eltérve az EPPO-t az ügyet felügyelő európai ügyész is képviselheti a rendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban. E cikk fenti (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell.

IV. CÍM

ÜGYVITELI RENDSZER

ÜGYVITELI RENDSZER

61. cikk

Az ügyviteli rendszerhez való hozzáférési jogra vonatkozó szabályok

(1)   Az európai főügyész, az európai főügyészhelyettesek, más európai ügyészek és a delegált európai ügyészek csak annyiban férhetnek hozzá a nyilvántartáshoz és az iratjegyzékhez, amennyiben az feladataik ellátásához szükséges.

(2)   Az európai főügyész kijelöli az EPPO azon munkatársait, akiknek feladataik ellátásához a nyilvántartáshoz és/vagy az iratjegyzékhez való hozzáférés szükséges. A határozatban fel kell tüntetni a hozzáférés szintjét és a gyakorlásának feltételeit is.

(3)   Kivételes esetekben, ha a titoktartás biztosításához szükséges, az európai főügyész dönthet úgy, hogy a nyilvántartásban szereplő konkrét információkhoz és/vagy az iratjegyzék konkrét ügyirataihoz ideiglenesen csak az állandó tanács állandó tagjai, az ügyet felügyelő európai ügyész és az ügyintéző kiküldött ügyészek és más, külön kinevezett személyzet férhet hozzá.

(4)   Az európai főügyésznek és az európai főügyészhelyetteseknek közvetlen hozzáférésük van az ügyviteli rendszerben elektronikusan tárolt információkhoz vagy az ügy irataihoz, a feladataik ellátásához szükséges mértékben.

(5)   Az eljáró delegált európai ügyész hozzáférést biztosít az ügyviteli rendszerben elektronikusan tárolt információkhoz vagy az ügy iratanyagához a segítő delegált európai ügyésznek vagy az indokolt kérelmet benyújtó más delegált európai ügyésznek, vagy az EPPO személyzetének, csak a rájuk ruházott feladatok ellátásához szükséges mértékben.

(6)   Információk ügyviteli rendszerbe felvitelekor az eljáró delegált európai ügyésznek az EPPO személyzete vagy az irányítása alatt eljáró, az érintett részt vevő tagállam által az EPPO rendelkezésére bocsátott egyéb igazgatási személyzet csak olyan mértékben nyújthat segítséget, amely szükséges annak biztosításához, hogy az EPPO egységes hivatalként működhessen, és hogy az ügyviteli rendszer információtartalma mindig tükrözze az ügy iratait.

(7)   Az EPPO megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre az ügyviteli rendszerben tárolt személyes adatok védelmének biztosítása érdekében.

62. cikk

Az információk logikai ellenőrzése

(1)   Az iratjegyzékbe felvett információkat automatikusan összevetik a nyilvántartással, az iratjegyzékkel és az ügyviteli rendszerben elektronikusan tárolt ügyfájlokból származó összes információval.

(2)   Találat esetén értesíteni kell az eljáró delegált európai ügyészt és a mögöttes ügyeket felügyelő európai ügyészt.

(3)   Ha a 61. cikk (3) bekezdésével összhangban az összekapcsolt ügyek egyikéhez való hozzáférés ideiglenesen bizonyos felhasználókra korlátozott, csak az érintett ügyben eljáró delegált európai ügyészt és felügyelő európai ügyészt kell értesíteni.

(4)   A fenti (1)–(3) bekezdés alkalmazása megengedett a nyilvántartásba felvett információk, valamint az ügyiratokból az iratjegyzékben nem szereplő, az ügyintézési rendszerben elektronikusan tárolt információk esetében is.

V. CÍM

ADATVÉDELEM

ADATVÉDELEM

63. cikk

Általános elvek

(1)   A személyes adatokat az EPPO csak az említett adatfeldolgozásra alkalmazandó, vonatkozó adatvédelmi keretrendszer maradéktalan betartásával kezelheti. Az EPPO bármely személyes adatot csak a célhoz kötöttség, a jogszerűség és a tisztesség, az adattakarékosság, a pontosság, a tárolás korlátozása, az integritás, a titoktartás és az elszámoltathatóság elvének betartásával kezelhet.

(2)   Az EPPO teljes mértékben figyelembe veszi a rendelet 67. cikkében előírt, a beépített adatvédelem alkalmazásából eredő kötelezettségeit, és biztosítja annak megfelelő végrehajtását, különösen a személyes adatok automatizált feldolgozása és a rendszerek e tekintetben történő fejlesztése tekintetében.

(3)   Az EPPO biztosítja, hogy minden kapott személyes adat, valamint azok átadása megfelelően naplózott és nyomon követhető legyen, ideértve – amennyiben e vagy más végrehajtási szabályokkal összhangban szükséges – azok továbbításának okát.

(4)   Az adatvédelmi tisztviselőnek hozzáféréssel kell rendelkeznie a személyes adatok fenti (2) bekezdés szerinti továbbításának és fogadásának nyilvántartásához, lehetővé téve az adatvédelmi tisztviselő kifejezetten a rendelet 79. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti kötelezettségeinek teljesítését.

(5)   Semmilyen személyes adatot – legyen az adminisztratív vagy működési – nem szabad hosszabb ideig tárolni, mint ami a feldolgozás célja vagy más jogi kötelezettségek miatt szükséges.

(6)   Az ügyészi kollégium az európai főügyész javaslatára eljárva további végrehajtási szabályokat fogad el a személyes adatok EPPO általi kezeléséről, az alábbi 64. cikkel összhangban.

(7)   Az ügyészi kollégium az európai főügyész javaslata alapján elfogadja az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozó végrehajtási szabályokat.

(8)   Az EPPO-rendelet 79. cikke (1) bekezdése a) pontjában rögzítetteknek megfelelően az adatvédelmi tisztviselő független módon biztosítja, hogy az Európai Ügyészség megfeleljen a rendelet, az (EU) 2018/1725 rendelet adatvédelmi rendelkezéseinek az adminisztratív személyes adatok vonatkozásában, valamint az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzata vonatkozó adatvédelmi rendelkezéseinek.

64. cikk

A személyes adatok kezelésére vonatkozó végrehajtási szabályok

(1)   Az ügyészi kollégium az európai főügyész javaslatára további végrehajtási határozatokat fogad el az adminisztratív és operatív személyes adatok Európai Ügyészség általi kezeléséről.

(2)   Ezeknek a szabályoknak legalább a következőket kell felvázolniuk és meghatározniuk:

| a) | az érintett jogainak gyakorlásával összefüggő gyakorlati kérdések; |
| --- | --- |

a)

az érintett jogainak gyakorlásával összefüggő gyakorlati kérdések;

| b) | az adminisztratív személyes adatok tárolására vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

b)

az adminisztratív személyes adatok tárolására vonatkozó határidők;

| c) | az információcsere kritériumai és folyamata; |
| --- | --- |

c)

az információcsere kritériumai és folyamata;

| d) | szükség esetén az ügyiratoktól eltérő automatizált adatfájlok létrehozása az operatív személyes adatok kezeléséhez. |
| --- | --- |

d)

szükség esetén az ügyiratoktól eltérő automatizált adatfájlok létrehozása az operatív személyes adatok kezeléséhez.

65. cikk

Az ügyiratoktól eltérő automatizált adatfájlok létrehozása az operatív személyes adatok kezeléséhez

(1)   Amennyiben az feladatai teljesítéséhez szükséges, az EPPO a rendelet 44. cikkének (5) bekezdésével összhangban kezelhet az ügyiratoktól eltérő operatív személyes adatokat.

(2)   Ha az említett adatkezelés szükséges, az európai adatvédelmi biztos értesítésének eljárására, valamint az operatív személyes adatok tényleges kezelésének eljárását és a vonatkozó biztosítékokat a fenti 64. cikk alapján elfogadott végrehajtási szabályokban kell rendezni.

VI. CÍM

A PARTNEREKKEL VALÓ KAPCSOLATTARTÁS SZABÁLYAI

A PARTNEREKKEL VALÓ KAPCSOLATTARTÁS SZABÁLYAI

66. cikk

A munkamegállapodásokra és megállapodásokra vonatkozó általános szabályok

(1)   Ha az európai főügyész megállapítja, hogy munkamegállapodásokat kell kötni a rendelet 99. cikkének (1) bekezdésében említett szervezetekkel, írásban tájékoztatja az ügyészi kollégiumot, meghatározva a tárgyalások irányelveit.

(2)   A kollégiumnak nyújtott tájékoztatást követően az európai főügyész tárgyalásokat kezdhet a munkamegállapodásokról, és az elért eredményekről rendszeresen beszámol az ügyészi kollégiumnak. Az európai főügyész a tárgyalások során útmutatást kérhet az ügyészi kollégiumtól.

(3)   A munkamegállapodást az ügyészi kollégium fogadja el.

(4)   A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell a rendelet 103. cikkének (1) bekezdésében említett megállapodások megkötésére.

67. cikk

Kapcsolattartó pontok harmadik országokban

(1)   Az ügyészi kollégium megjelölheti azon harmadik országok listáját, amelyekkel az EPPO kapcsolatfelvételi pontokat kíván létrehozni a rendelet 104. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában.

(2)   Az EPPO harmadik országokban kapcsolattartó pontokat az európai főügyész és az érintett illetékes hatóságok közötti hivatalos levélváltás útján jelölhet ki.

VII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

68. cikk

A székhelyről szóló megállapodás megkötése

A 66. cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell a rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében említett megállapodás megkötésére.

69. cikk

Összeférhetetlenség

(1)   A delegált európai ügyészek, az európai ügyészek és az európai főügyész minden összeférhetetlenségtől mentesen jár el.

(2)   Ha olyan tényleges vagy potenciális összeférhetetlenség merül fel egy nyomozással kapcsolatban, amely ténylegesen vagy potenciálisan hátrányosan befolyásolhatja függetlenségét feladatai ellátása során, vagy ilyenként értelmezhető, az érintett delegált európai ügyész vagy európai ügyész haladéktalanul köteles írásban tájékoztatni az ügyet felügyelő illetékes európai ügyészt vagy az európai főügyészt. Ha az összeférhetetlenség az európai főügyészt érinti, erről haladéktalanul tájékoztatja az európai főügyészhelyettesek egyikét.

(3)   Ha az ügyet felügyelő európai ügyész arra a következtetésre jut, hogy a delegált európai ügyész tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséggel érintett, javaslatot tesz az ügy ugyanazon tagállam másik delegált európai ügyészéhez a 49. cikkel összhangban történő áthelyezéséhez, vagy a 35. cikkel összhangban kijelöl az adott tagállamból egy helyettesítő delegált európai ügyészt.

(4)   Ha az európai főügyész arra a következtetésre jut, hogy az ügyet felügyelő európai ügyész tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséggel érintett, az ügyet egy másik európai ügyészhez helyezi át a 32. cikkel összhangban.

(5)   Ha az európai főügyész arra a következtetésre jut, hogy az állandó tanács állandó tagja tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséggel érintett, az ügyet egy másik állandó tanácshoz kell áthelyeznie a 20. cikkel összhangban. Ha az európai főügyész az állandó tanács állandó tagja, a másik állandó tanácshoz történő ügyáthelyezésről az európai főügyészhelyettes dönt.

70. cikk

A belső eljárási szabályzat módosítása

(1)   E szabályzat módosítására az európai főügyész és bármely európai ügyész tehet javaslatot. Ennek érdekében indokolt módosító javaslatot kell közölni az ügyészi kollégiummal. Az európai főügyész konzultálhat az adminisztratív igazgatóval.

(2)   Az európai főügyész, bármely európai ügyész és adott esetben az adminisztratív igazgató a javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül írásbeli észrevételeket tehet.

(3)   Az e szabályzat módosítására irányuló javaslatról szóló szavazást az ügyészi kollégium (2) bekezdés szerinti észrevételek benyújtási határidejét követő első lehetséges ülésének napirendjére kell felvenni.

(4)   Minden módosítást kétharmados többséggel kell elfogadni, a rendelet 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

71. cikk

Eljárás az ügyviteli rendszer elérhetetlensége esetén

Amennyiben ez a szabályzat az ügyviteli rendszer által vagy az ügyviteli rendszeren keresztül végrehajtott bármely tevékenységre hivatkoznak, és az ügyviteli rendszer nem működik megfelelően vagy technikailag nem érhető el, ezeket a műveleteket olyan megfelelő módon kell végrehajtani, amely képes állandó és felülvizsgálható nyilvántartás létrehozására. Az ügyviteli rendszer újbóli elérhetőségekor az elvégzett intézkedéseket ennek megfelelően frissíteni kell a rendszeren belül.

72. cikk

Közzététel és hatálybalépés

(1)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései és azok minden módosítása az elfogadása napján lép hatályba.

(2)   A belső eljárási szabályzatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az EPPO honlapján keresztül is nyilvánosságra kell hozni.

Kelt Luxembourgban, 2020. október 12-én.

az ügyészi kollégium nevében

Laura Codruța KÖVESI

Európai főügyész

---

(1)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

1

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/32

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszafizettetése esetén 2020. november 1-jétől az EFTA-államokban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/ leszámítolási kamatlábakról

Közzétéve az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának VII. részében meghatározott referencia-kamatlábra és leszámítolási kamatlábra vonatkozó szabályoknak és az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata (1) 10. cikkének megfelelően.

(2021/C 22/04)

Az alapkamatlábakat az EFTA Felügyeleti Hatóság 2008. december 17-i 788/08/COL sz. határozatával módosított, az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának a referencia- és leszámítolási kamatlábak megállapítási módszeréről szóló fejezetével összhangban számítják ki. Az alkalmazandó referencia-kamatlábak kiszámításához az állami támogatásokról szóló iránymutatással összhangban az alapkamatlábhoz megfelelő kamatfelárakat kell hozzáadni.

Az alapkamatlábakat a következőképpen határozták meg:

| | Izland | Liechtenstein | Norvégia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020.11.1. – | 1,80 | –0,55 | 0,32 |

Izland

Liechtenstein

Norvégia

2020.11.1. –

1,80

–0,55

0,32

---

(1)  HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a HL 2006/26. EGT-kiegészítése, 2006.5.25., 1. o.

---

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/33

---

Norvégia közleménye
  a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan

Felhívás a Norvégia kontinentális talapzatán található kőolaj-kitermelési engedély iránti kérelmek benyújtására – 25. engedélyezési forduló

(2021/C 22/05)

A norvég Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium – a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében – felhívást tesz közzé kőolaj-kitermelési engedély iránti kérelmek benyújtására.

A kitermelési engedély csak Norvégiában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) valamely más részes államában bejegyzett részvénytársaságoknak vagy az EGT-megállapodás valamely részes államában lakóhellyel rendelkező természetes személyeknek ítélhető oda.

A norvég kontinentális talapzaton engedéllyel nem rendelkező vállalkozásoknak a kitermelési engedély odaítélésének feltételeként előminősítésen kell részt venniük a norvég kontinentális talapzatra vonatkozó engedély tekintetében.

A Minisztérium egyenlő alapon bírálja el az egyes vállalkozásokat és a csoport tagjaként pályázó vállalkozásokat. A kitermelési engedély megadása tekintetében egyaránt pályázónak minősülnek az egyéni pályázatot és csoport tagjaként közös pályázatotbenyújtók. A Minisztérium – az egyéni és csoportos pályázatok alapján – meghatározhatja a kitermelési engedélyben részesítendő engedélyesi csoportok összetételét, beleértve a csoportos pályázatokból egyes pályázók eltávolítását és egyéni pályázók hozzáadását is, illetve az engedélyesi csoportok üzemeltetőjének kinevezését.

A kitermelési engedélyben való részesedési érdekeltség odaítélésének feltétele, hogy az engedélyesek kőolaj-tevékenységi megállapodást kössenek, amelynek része többek között egy közös operatív megállapodás és egy elszámolási megállapodás. Ha a kitermelési engedély rétegtanilag meg van osztva, a két, rétegtanilag megosztott engedély birtokosának egy külön megállapodást is kell kötnie, amely erre nézve szabályozza a köztük lévő kapcsolatot.

Az említett kőolaj-tevékenységi megállapodás aláírásával az engedélyesek közös vállalkozást alapítanak, amelyen belül a részesedési érdekeltség mindenkor azonos lesz a kitermelési engedélyben meghatározott részesedési érdekeltséggel.

Az engedélyezési dokumentumok alapvetően az előre meghatározott területekre 2020-ban odaítélt engedélyek és a 24. engedélyezési forduló dokumentumain alapulnak. A keretrendszer esetleges módosításait fő vonalaikban lehetőség szerint még a pályázat előtt ismertetik a potenciális pályázókkal.

A kitermelési engedély odaítélésének feltételei

A forrásokkal való hatékony gazdálkodás és a norvég kontinentális talapzaton található kőolaj gyors és hatékony feltárásának és kitermelésének előmozdítása céljából, és az ennek biztosítását szolgáló engedélyesi csoportok összetételének meghatározása érdekében a következő kritériumok alkalmazandók a kitermelési engedélyekben való részesedési érdekeltségek odaítélésekor és az operátor kinevezésekor:

| a) | A pályázó geológiai ismeretei a szóban forgó földrajzi területről, és az engedélyesek elképzelései a kőolaj hatékony felkutatásának végrehajtására. |
| --- | --- |

a)

A pályázó geológiai ismeretei a szóban forgó földrajzi területről, és az engedélyesek elképzelései a kőolaj hatékony felkutatásának végrehajtására.

| b) | A pályázó idevágó műszaki szakértelme, és az a mód, ahogy szakértelmével aktívan hozzájárul a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj költséghatékony felkutatásához és adott esetben kitermeléséhez. |
| --- | --- |

b)

A pályázó idevágó műszaki szakértelme, és az a mód, ahogy szakértelmével aktívan hozzájárul a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj költséghatékony felkutatásához és adott esetben kitermeléséhez.

| c) | A pályázó norvég kontinentális talapzaton szerzett tapasztalatai, illetve más területeken szerzett releváns tapasztalatai. |
| --- | --- |

c)

A pályázó norvég kontinentális talapzaton szerzett tapasztalatai, illetve más területeken szerzett releváns tapasztalatai.

| d) | A pályázó kielégítő pénzügyi kapacitása a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj felkutatásához, illetve adott esetben kitermeléséhez. |
| --- | --- |

d)

A pályázó kielégítő pénzügyi kapacitása a szóban forgó földrajzi területen található kőolaj felkutatásához, illetve adott esetben kitermeléséhez.

| e) | Amennyiben a pályázó valamely kitermelési engedély esetében engedéllyel rendelkezik, illetve rendelkezett, a Minisztérium figyelembe veheti, ha a pályázó engedélyesként bármely formában hatékonyság vagy elszámoltathatóság hiányáról tett tanúbizonyságot. Nemzetbiztonsági megfontolásokat is figyelembe lehet venni, ha a minisztérium úgy ítéli meg, hogy ezek a megfontolások helytállóak. |
| --- | --- |

e)

Amennyiben a pályázó valamely kitermelési engedély esetében engedéllyel rendelkezik, illetve rendelkezett, a Minisztérium figyelembe veheti, ha a pályázó engedélyesként bármely formában hatékonyság vagy elszámoltathatóság hiányáról tett tanúbizonyságot. Nemzetbiztonsági megfontolásokat is figyelembe lehet venni, ha a minisztérium úgy ítéli meg, hogy ezek a megfontolások helytállóak.

| f) | Közös vállalkozásnak főszabályként akkor ítélnek oda kitermelési engedélyt, ha legalább az egyik engedélyes már legalább egy kutatófúrást végzett operátorként a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal rendelkezik a norvég kontinentális talapzaton kívül. |
| --- | --- |

f)

Közös vállalkozásnak főszabályként akkor ítélnek oda kitermelési engedélyt, ha legalább az egyik engedélyes már legalább egy kutatófúrást végzett operátorként a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal rendelkezik a norvég kontinentális talapzaton kívül.

| g) | Két vagy több engedélyesnek főszabályként akkor ítélnek oda kitermelési engedélyt, ha legalább az egyikük rendelkezik az f) pontban említett tapasztalattal. |
| --- | --- |

g)

Két vagy több engedélyesnek főszabályként akkor ítélnek oda kitermelési engedélyt, ha legalább az egyikük rendelkezik az f) pontban említett tapasztalattal.

| h) | A barents-tengeri kitermelési engedélyek esetében a kinevezett operátornak operátorként már ki kellett fúrnia legalább egy kutat a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. |
| --- | --- |

h)

A barents-tengeri kitermelési engedélyek esetében a kinevezett operátornak operátorként már ki kellett fúrnia legalább egy kutat a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül.

| i) | A mélyvízi kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátornak, mind pedig legalább még egy engedélyesnek operátorként már ki kellett fúrnia legalább egy kutat a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek operátorként már végeznie kellett mélyvízi fúrást. |
| --- | --- |

i)

A mélyvízi kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátornak, mind pedig legalább még egy engedélyesnek operátorként már ki kellett fúrnia legalább egy kutat a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek operátorként már végeznie kellett mélyvízi fúrást.

| j) | A magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HTHP) végzendő fúrásokra vonatkozó kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátornak, mind pedig legalább még egy engedélyesnek operátorként már végeznie kellett legalább egy fúrást a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek operátorként már ki kellett fúrnia legalább egy, magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HTHP) üzemelő kutat. |
| --- | --- |

j)

A magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HTHP) végzendő fúrásokra vonatkozó kitermelési engedélyek esetében mind a kinevezett operátornak, mind pedig legalább még egy engedélyesnek operátorként már végeznie kellett legalább egy fúrást a norvég kontinentális talapzaton, vagy ennek megfelelő operatív tapasztalattal kell rendelkeznie a norvég kontinentális talapzaton kívül. A kitermelési engedéllyel rendelkezők közül az egyik engedélyesnek operátorként már ki kellett fúrnia legalább egy, magas nyomáson és/vagy magas hőmérsékleten (HTHP) üzemelő kutat.

Pályázható tömbök

A kőolaj-kitermelési engedély iránti kérelmek a Norvég-tenger és a Barents-tenger következő tömbjeire vagy tömbrészeire nyújthatók be:

| | 6203/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

6203/1,2,3,4,5,6

| | 6204/1,2,3,4,5 |
| --- | --- |

6204/1,2,3,4,5

| | 7017/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7017/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7018/1,2 |
| --- | --- |

7018/1,2

| | 7116/1,2,3,4,5 |
| --- | --- |

7116/1,2,3,4,5

| | 7117/6,7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7117/6,7,8,9,10,11,12

| | 7118/4,5,6,7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7118/4,5,6,7,8,9,10,11,12

| | 7126/6 |
| --- | --- |

7126/6

| | 7127/4,5,6 |
| --- | --- |

7127/4,5,6

| | 7128/4,5,6 |
| --- | --- |

7128/4,5,6

| | 7215/12 |
| --- | --- |

7215/12

| | 7216/8,10,11,12 |
| --- | --- |

7216/8,10,11,12

| | 7217/10 |
| --- | --- |

7217/10

| | 7315/1,2,3,5,6,8,9 |
| --- | --- |

7315/1,2,3,5,6,8,9

| | 7316/10,11 |
| --- | --- |

7316/10,11

| | 7322/1,2 |
| --- | --- |

7322/1,2

| | 7323/2,3 |
| --- | --- |

7323/2,3

| | 7324/1,2,3,4 |
| --- | --- |

7324/1,2,3,4

| | 7325/1 |
| --- | --- |

7325/1

| | 7326/3,6 |
| --- | --- |

7326/3,6

| | 7327/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

7327/1,2,3,4,5,6

| | 7328/1,2,3,4,5,6 |
| --- | --- |

7328/1,2,3,4,5,6

| | 7329/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7329/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7330/1,2,3,4,5,6,7,8,9 |
| --- | --- |

7330/1,2,3,4,5,6,7,8,9

| | 7332/7,8,9 |
| --- | --- |

7332/7,8,9

| | 7333/7,8,9 |
| --- | --- |

7333/7,8,9

| | 7422/12 |
| --- | --- |

7422/12

| | 7423/10,11,12 |
| --- | --- |

7423/10,11,12

| | 7424/7,8,9,10,11,12 |
| --- | --- |

7424/7,8,9,10,11,12

| | 7425/7,8,10,11,12 |
| --- | --- |

7425/7,8,10,11,12

| | 7428/9 |
| --- | --- |

7428/9

| | 7429/7,8,9 |
| --- | --- |

7429/7,8,9

| | 7430/7,8,9 |
| --- | --- |

7430/7,8,9

| | 7431/7,8 |
| --- | --- |

7431/7,8

Minden egyes kitermelési engedély egy vagy több tömbből vagy tömbszelvény(ek)ből állhat.

A közlemény teljes szövege a pályázható területek részletes térképével együtt megtalálható a Norvég Kőolajigazgatóság honlapján: www.npd.no.

A pályázatot elektronikus formában a Kőolaj- és Energiaügyi Minisztériumnak kell megküldeni. A pályázat benyújtásának egyik módja az L2S (Licence2Share) Authority Communication platform.

A cím:

postmottak@oed.dep.no

A pályázatot és a pályázati levelet a Norvég Kőolajigazgatóságnak (NPD) az L2S Authority-n keresztül elektronikus formában kell megküldeni.

Határidő: 2021. február 23., déli 12 óra.

A 25. engedélyezési forduló keretében a norvég kontinentális talapzaton található kőolaj-kitermelési engedélyek odaítélésére várhatóan 2021 második negyedévében kerül sor.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

---

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/36

---

Állami támogatás – Engedélyező határozat

(2021/C 22/06)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság nem emel kifogást a következő állami támogatási intézkedéssel kapcsolatban:

| A határozat elfogadásának időpontja | 2020.10.14. |
| --- | --- |
| Ügyszám | 85638 |
| A határozat száma | 117/20/COL |
| EFTA-állam | Norvégia |
| Megnevezés | A sport- és önkéntességi események koronavírus-járvánnyal kapcsolatos törlésére vagy elhalasztására vonatkozó kompenzációs program megújítása és módosítása. |
| Jogalap | A Covid19-világjárvány következtében az önkéntességi és sportágazat számára létrehozott ideiglenes kompenzációs programról szóló rendelet. |
| Az intézkedés típusa | Program |
| Célkitűzés | A program célja a sport- és önkéntességi eseményeknek a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében történő törléséből vagy elhalasztásából eredő elszámolható veszteségek kiegyenlítése. |
| A támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatások |
| Költségvetés | 1 milliárd NOK |
| Időtartam | 2020.12.31-ig |
| Gazdasági ágazatok | Sport- és önkéntességi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norvég Szerencsejáték- és Alapítványi Hatóság) |
| P.O.Box 800 |
| NO-6805 Førde |
| NORVÉGIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2020.10.14.

Ügyszám

85638

A határozat száma

117/20/COL

EFTA-állam

Norvégia

Megnevezés

A sport- és önkéntességi események koronavírus-járvánnyal kapcsolatos törlésére vagy elhalasztására vonatkozó kompenzációs program megújítása és módosítása.

Jogalap

A Covid19-világjárvány következtében az önkéntességi és sportágazat számára létrehozott ideiglenes kompenzációs programról szóló rendelet.

Az intézkedés típusa

Program

Célkitűzés

A program célja a sport- és önkéntességi eseményeknek a Covid19-világjárvány megfékezése érdekében történő törléséből vagy elhalasztásából eredő elszámolható veszteségek kiegyenlítése.

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatások

Költségvetés

1 milliárd NOK

Időtartam

2020.12.31-ig

Gazdasági ágazatok

Sport- és önkéntességi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Norwegian Gaming and Foundation Authority (Norvég Szerencsejáték- és Alapítványi Hatóság)

P.O.Box 800

NO-6805 Førde

NORVÉGIA

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján található:http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/37

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS

(2021/C 22/07)

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) az alábbi nyílt versenyvizsgákat szervezi:

| | EPSO/AD/383/21 – BOLGÁR NYELVŰ (BG) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/383/21 – BOLGÁR NYELVŰ (BG) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7)

| | EPSO/AD/384/21 – CSEH NYELVŰ (CS) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/384/21 – CSEH NYELVŰ (CS) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7)

| | EPSO/AD/385/21 – FRANCIA NYELVŰ (FR) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/385/21 – FRANCIA NYELVŰ (FR) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7)

| | EPSO/AD/386/21 – ÍR NYELVŰ (GA) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/386/21 – ÍR NYELVŰ (GA) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7)

| | EPSO/AD/387/21 – MAGYAR NYELVŰ (HU) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/387/21 – MAGYAR NYELVŰ (HU) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7)

| | EPSO/AD/388/21 – LENGYEL NYELVŰ (PL) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/388/21 – LENGYEL NYELVŰ (PL) JOGÁSZ-NYELVÉSZ (AD 7)

A versenyvizsga-felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjának 2021. január 21-i C 22. A számában jelenik meg 24 nyelven.

További információk az EPSO honlapján találhatók: https://epso.europa.eu/

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/38

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10100 —
  Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 22/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | TA Associates Management L.P. (a továbbiakban: TA Associates, Amerikai Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P. (a továbbiakban: TA Associates, Amerikai Egyesült Államok),

| — | Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited (a továbbiakban: SSCP Funds, Jersey, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

Stirling Square Capital Partners Jersey AIFM Limited (a továbbiakban: SSCP Funds, Jersey, Egyesült Királyság),

| — | NBS Group (a továbbiakban: NBS, Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

—

NBS Group (a továbbiakban: NBS, Egyesült Királyság).

A TA Associates és az SSCP Funds az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szerez az NBS egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a TA Associates esetében: a TA Associates a technológia, az egészségügyi ellátás, a pénzügyi szolgáltatások, valamint a fogyasztói és üzleti szolgáltatások egyes ágazataira összpontosít; |
| --- | --- |

—

a TA Associates esetében: a TA Associates a technológia, az egészségügyi ellátás, a pénzügyi szolgáltatások, valamint a fogyasztói és üzleti szolgáltatások egyes ágazataira összpontosít;

| — | az SSCP Funds esetében: az SSCP Funds három magántőkealapon keresztül, többek között vezetői kivásárlások, vezetői felvásárlások, növekedési tőke és egyéb magántőkeügyletek révén nem jegyzett saját tőkébe és saját tőkéhez kötött eszközökbe fektet be Európa-szerte; |
| --- | --- |

—

az SSCP Funds esetében: az SSCP Funds három magántőkealapon keresztül, többek között vezetői kivásárlások, vezetői felvásárlások, növekedési tőke és egyéb magántőkeügyletek révén nem jegyzett saját tőkébe és saját tőkéhez kötött eszközökbe fektet be Európa-szerte;

| — | az NBS esetében: az NBS szoftverszolgáltatás-alapú platformokat kínál építészeti, mérnöki és építőipari szakembereknek, amelyek célja a felhasználók és az adatok összekapcsolása révén az építéstervezési eredmények javítása. |
| --- | --- |

—

az NBS esetében: az NBS szoftverszolgáltatás-alapú platformokat kínál építészeti, mérnöki és építőipari szakembereknek, amelyek célja a felhasználók és az adatok összekapcsolása révén az építéstervezési eredmények javítása.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10100 — Stirling Square Capital Partners/TA Associates/NBS Group

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/40

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2021/C 22/09)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„COTEAUX DU GIENNOIS”

PDO-FR-A0394-AM01

Az értesítés időpontja: 2020.11.5.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Hivatkozás a hivatalos földrajzi kódexre

A földrajzi terület és az annak közvetlen szomszédságában lévő terület esetében a szöveg kiegészült a hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozással. Ez a szövegezésbeli módosítás nem érinti a két terület kiterjedését.

Az egységes dokumentum 6. és 9. pontja ennek megfelelően módosult.

2.   A metszésre vonatkozó szabályok

A Pinot noir fajta esetében bevezetésre került a rövidmetszés (bakművelés vagy legyezőművelés), amelynek során tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg, az egyes csapokat pedig legfeljebb 2 rügyre metszik. A rövidmetszéssel művelt Gamay N fajta esetében általános szabály lett, hogy a csapokat legfeljebb 2 rügyre metszik vissza.

Azzal, hogy a legyezőműveléssel művelt Pinot Noir fajta esetében a már engedélyezett egyéb technikák kiegészítéseként engedélyezték a bakműveléses rövidmetszést, jobban kezelhetők lesznek a hozamok, különösen az ebből a fajtából korábban telepített életerős klónok esetében. Ez a bortermelők technikai tudását igazolja. Ezzel a metszési móddal valószínűleg jobb lesz a szőlő és ezáltal a borok minősége. Végezetül ez a fajta metszés csökkenteni fogja a Guyot-metszést alkalmazó műveléshez szükséges hajtásválogatási és zöldmetszési műveletekkel járó termelési költségeket.

Így a rövidmetszés (bakművelés vagy legyezőművelés) általánossá tételével a Pinot Noir és a Gamay fajták esetében azonosak lesznek a metszési szabályok, tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg, az egyes csapokat pedig legfeljebb 2 rügyre metszik. Ezekkel a határértékekkel fenntartható az eredetmegjelöléssel ellátott vörös- és rozéborok minősége.

Az egységes dokumentum 5. pontja ennek megfelelően módosult.

3.   A szőlő érettsége

A szőlő cukortartalmát és térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmát növelték.

Az egyre gyakoribb aszályos évek és a minőséget elősegítő művelési gyakorlatok tökéletesítése (hajtásválogatás, hónaljhajtások eltávolítása, lelevelezés, zöldszüret) együttesen a szőlő cukortartalmának növekedését eredményezik.

Az egységes dokumentum 3. pontja ennek megfelelően módosult.

4.   Különleges borászati eljárások

Az alkoholtartalom-növelés utáni, térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom 12,5 %-ról 13 %-ra nőtt.

Tekintettel a több idény óta tapasztalt éghajlati és érettségi viszonyokra, ez az emelés nem fogja növeli az alkoholtartalom-növelés arányát, amelyet továbbra is a rendkívüli helyzetekre, a nedves és hideg évekre, illetve a különösen aszályos évekre tartogatnak. Ez az emelés technikailag is kényelmesebb a bortermelők számára.

Az egységes dokumentum 3. és 4. pontja ennek megfelelően módosult.

5.   Öntözés

Az öntözési tilalom eltörlése

A hatályos nemzeti jogszabály tiltja az öntözést a május 1-jétől a betakarításig terjedő időszakban. Mostantól a betakarítást követően és május 1-je előtt lehet öntözni a szőlőket, különösen a fiatal ültetvények szükségleteitől függően.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

6.   Adóraktár-engedélyesek közötti szállítás

Az 1. fejezet IX. szakasza 5. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borszállítás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

7.   Átmeneti intézkedések

A termékleírásból törölték a lejárt átmeneti intézkedéseket. Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

8.   Főbb ellenőrizendő pontok

A főbb ellenőrizendő pontokat a rájuk vonatkozó értékelési eljárások egyszerűsítése érdekében felülvizsgálták.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Coteaux du Giennois

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok csendes fehér-, vörös- és rozéborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők:

| — | térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10,5 %. |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10,5 %.

| — | az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 4 gramm a fehér- és rozéborok esetében és literenként legfeljebb 2,5 gramm a vörösborok esetében. |
| --- | --- |

—

az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő tételek erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 4 gramm a fehér- és rozéborok esetében és literenként legfeljebb 2,5 gramm a vörösborok esetében.

| — | a borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot; |
| --- | --- |

—

a borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot;

| — | az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a csomagolás szakaszában lévő vörösbortételek almasavtartalma literenként legfeljebb 0,3 gramm. |
| --- | --- |

—

az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a csomagolás szakaszában lévő vörösbortételek almasavtartalma literenként legfeljebb 0,3 gramm.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A fehérborok szárazak, ásványosak és frissek. A leggyakrabban birsalmára és fehér virágokra emlékeztető aromák jellemzik őket.

A rozéborok kellemesek és könnyűek, gyakori, hogy a szájban először enyhén borsos, majd végül gyümölcsös jegyeket mutatnak, és aromáik ekkor érett gyümölcsökre és vérbarackra emlékeztetnek.

A vörösborok a kellemességet gyümölcsösséggel ötvözik. Gyakran kínálnak fűszeres jegyekkel keveredő piros és fekete bogyós gyümölcsös aromákat.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Különleges borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

A rozéborok készítéséhez tilos borászati használatra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve. A leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése tilos, amely során 40 °C-nál magasabb hőmérséklet jön létre, ha közvetlenül ez után történik a folyadékfázis és a szilárdfázis szeparálása. Tilos fadarabokat használni. A vörösborok esetében a kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiséghez viszonyított maximális részleges koncentráció mértéke 10 %-ban rögzített. A borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot.

A fenti rendelkezésen kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

Művelési gyakorlat

| a) | A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 700 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 1,40 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,80 méter és 1,25 méter közöttinek kell lennie. |
| --- | --- |

a)

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 700 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 1,40 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,80 méter és 1,25 méter közöttinek kell lennie.

| b) | A szőlőtőkék metszése: sauvignon B – pinot noir N: – Guyot-metszés, tőkénként legfeljebb 10 rüggyel, ebből a félszálvesszőn legfeljebb 8 rügy lehet, az egy vagy két csapon pedig legfeljebb 2 rügy lehet; – rövidmetszés (Royat-kordonművelés vagy a pinot noir N esetében bakművelés vagy legyezőművelés), tőkénként legfeljebb 12 rüggyel, amelyen legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csapok lehetnek. gamay N: – egyszerű Guyot-metszés, tőkénként legfeljebb 8 rüggyel, ebből a félszálvesszőn legfeljebb 6 rügy lehet, míg az 1 vagy 2 csap mindegyikén legfeljebb 2 rügy lehet; – rövidmetszés (Royat-kordonművelés, bakművelés vagy legyezőművelés), tőkénként legfeljebb 10 rüggyel, amelyen legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csapok lehetnek; |
| --- | --- |

b)

A szőlőtőkék metszése: sauvignon B – pinot noir N: – Guyot-metszés, tőkénként legfeljebb 10 rüggyel, ebből a félszálvesszőn legfeljebb 8 rügy lehet, az egy vagy két csapon pedig legfeljebb 2 rügy lehet; – rövidmetszés (Royat-kordonművelés vagy a pinot noir N esetében bakművelés vagy legyezőművelés), tőkénként legfeljebb 12 rüggyel, amelyen legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csapok lehetnek. gamay N: – egyszerű Guyot-metszés, tőkénként legfeljebb 8 rüggyel, ebből a félszálvesszőn legfeljebb 6 rügy lehet, míg az 1 vagy 2 csap mindegyikén legfeljebb 2 rügy lehet; – rövidmetszés (Royat-kordonművelés, bakművelés vagy legyezőművelés), tőkénként legfeljebb 10 rüggyel, amelyen legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csapok lehetnek;

A Royat-kordonművelés esetében a létrehozás időszaka legfeljebb 4 évig tarthat. Ebben az időszakban az egyszerű vagy kettős Guyot-metszés engedélyezett. Egy félszálvesszőn legfeljebb 8 rügy lehet. A Royat-kordonművelésű szőlőparcella ifjításának mértéke évente nem haladhatja meg a meglévő tőkék 20 %-át. – rövidmetszés (bakművelés vagy legyezőművelés), tőkénként legfeljebb 10 rüggyel, ebből az egyes csapokat legfeljebb 1 vagy 2 rügyre metszik.

b)   Maximális hozamok

Fehérborok

75 hektoliter hektáronként.

Fehér- és rozéborok

69 hektoliter hektáronként.

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése a következő települések területén történik (a felsorolás a 2019. évi hivatalos földrajzi kódex [Code officiel géographique] alapján készült): – Loiret megye: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Thou. – Nièvre megye: Alligny-Cosne, La Celle-sur-Loire, Cosne-Cours-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Gamay N

Pinot noir N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8.   A kapcsolat(ok) leírása

„Kapcsolat a földrajzi területtel”

A földrajzi terület, amelyet keletről a Morvan előhegysége és Puisaye lankái, nyugatról és délnyugatról pedig a Sancerrois-dombság határol, északról déli irányban mintegy 45 km-en terül el Gientől a Loire mentén húzódó délnyugati fekvésű lejtők alkotta keskeny sávban Cosne-Cours-sur-Loire-ig, majd a Cosne-Cours-sur-Loire-tól keletre, a Loire néhány mellékfolyója mentén húzódó déli-délnyugati fekvésű lejtőkön. A szőlőtermesztésre pontosan körülhatárolt parcellák a Loire-t és mellékfolyóit ezen a részen övező lejtőkön és fennsíkperemeken találhatók. A talajok, amelyek a topográfiai elhelyezkedéstől függően helyenként igen sok durva darabot tartalmazhatnak, felső-jura (kimmeridgei és portlandi) mészkőrétegeken, cenoman vagy turon krétás képződményeken vagy tavi eredetű eocén mészkőképződményeken alakultak ki. Az éghajlat az óceáni és a szárazföldi hatások találkozása miatt mérsékelt óceáni éghajlat. A Loire, valamint a hideg levegőt a lejtőkről elvezető völgyek hőszabályozóként működnek. A kevés, évente körülbelül 650 mm csapadékmennyiség a 434 méter magas Sancerrois-dombság közelségéből eredő főnhatásnak tudható be. A 180 és 250 méter közötti tengerszint feletti magasságban található szőlőültetvények tehát védettek a sok nedvességet szállító nyugati szelektől.

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A Cosne-Cours-sur-Loire-ban talált, II. századból származó szőlőmagok igazolják, hogy régen is volt szőlő a Loire-völgy e területén, ahol más híres szőlőültetvények is találhatók. A későbbi, középkori dokumentumok is megerősítik, hogy minőségi termelés folyt itt és gieni borokat vásároltak VI. Károly király udvarának. A XIII. században Auxerre grófja által épített Cosne-Cours-sur-Loire-i kastélyhoz egy tekintélyes szőlőültetvény tartozott, amelynek terméséből hatalmas pincékben készítettek bort. E szőlőültetvény felemelkedéséhez a régióban épített sok apátság is jelentős mértékben hozzájárult. Különösen a Myennes-ben található cisztercita apátság, az Abbaye des Roches és a Templomos Lovagrend Kommendája játszott meghatározó szerepet ebben a fejlődésben.

A hajózható vízi utak, a Loire és a Briare-csatorna, majd később a Loire melletti csatorna már igen korán lehetővé tették, hogy a borokat a fővárosba szállítsák, és ennek köszönhető, hogy ez a szőlővidék felvirágzott és megalapozta identitását. 1827-ben „A Nivernais és Dionzais történelmét szolgáló emlékiratok” című munkájában J. NEE de la ROCHELLE arról számolt be, hogy „a szőlő igen jól terem a Cosne-tól nem messze található lejtőkön”, és hogy „... [Cosne kereskedelme ezenfelül a borokra, a fára, ... is kiterjed]. Hatalmas kikötője és hatékony hajóflottája van.”. 1890-ben, közvetlenül a filoxéraválság előtt Gien járásban 2 300 hektár, Cosne-Cours-sur-Loire kantonban pedig 1 500 hektár szőlőültetvény volt. A filoxéraválság idején természetes módon jöttek létre borszövetkezetek (pl. az 1886-ban létrejött Syndicat anti-phylloxérique de Gien és az 1888-ban alapított Syndicat anti-phylloxérique de Cosne-Cours-sur-Loire), és kezdetben a szőlőültetvények védelme volt a céljuk. Később ezek a szervezetek léptek fel annak érdekében, hogy boraik hírnevét elismerjék.

A gieni borok hírneve főként a második világháború után erősödött meg, a gamay N és pinot noir N fajták házasításával készített vörösborok, valamint a sauvignon B fajtából készített fehérborok előállításának köszönhetően. A 6 településből álló első földrajzi terület, amelybe a Loiret megyei Gien település is beletartozott, képezi az 1954-ben elismert, körülhatárolt területről származó minőségi bor eredetmegjelölés földrajzi területét, amely 1964-ben és 1966-ban Nièvre megye további 8 településével bővült, amelyek addig a „Cosne-sur-Loire” egyszerű eredetmegjelölés alá tartoztak. Ezt a szőlővidéket 1998-ban ismerték el ellenőrzött eredetmegjelölésként.

2010-ben a szőlőültetvény területe 195 hektárt tett ki, amelyet 40 szőlőtermelő művelt meg, és amelynek termelése körülbelül 8 000 hl volt. A termelés 50 %-át a fehérborok, 30 %-át a vörösborok, fennmaradó 20 %-át pedig a rozéborok teszik ki.

„A termék és az ok-okozati összefüggések leírása”

A fehérborok szárazak, ásványosak és frissek. A leggyakrabban birsalmára és fehér virágokra emlékeztető aromák jellemzik őket. A rozéborok kellemesek és könnyűek, gyakori, hogy a szájban először enyhén borsos, majd végül gyümölcsös jegyeket mutatnak, és aromáik ekkor érett gyümölcsökre és vérbarackra emlékeztetnek. A vörösborok a kellemességet gyümölcsösséggel ötvözik. Gyakran kínálnak fűszeres jegyekkel keveredő piros és fekete bogyós gyümölcsös aromákat.

A híres ampelológus, Louis LEVADOUX a következőket jegyezte fel 1973-ban: „itt nemcsak egy természeti tényezőt kell figyelembe venni, hanem számos további kedvező tényezőt is, amelyek összeadódnak, és különösen a helyi szerkezettani és domborzati viszonyokkal függnek össze. [...] A Coteaux du Giennois területét tehát egy sor kelet-nyugati irányban húzódó domb alkotja, amelyek déli, délkeleti és délnyugati oldalain, valamint nyugati szirtfalán minőségi borokat adó szőlőt lehet termeszteni és ezeken mindig is szőlőültetvények voltak.” Ez a megállapítás jól tükrözi a földrajzi terület kedvező földrajzi és éghajlati viszonyait. A meszes vagy szilikátos talajú, jó fekvésű lejtőknek, valamint a Loire elvezető hatásával és a földrajzi terület nyugati részén található sancerrois-i dombok által előidézett főnhatással összefüggő különleges éghajlatnak köszönhetően a szőlők korán fejlődésnek indulnak és a leszüretelt termés megfelelően érett lesz.

A szőlő szüreteléséhez körülhatárolt, parcellákra osztott területbe a szokásokhoz igazodva csak a jó hőháztartású talajokkal rendelkező parcellák tartoznak bele. Így a „Coteaux du Giennois” borok minőségére és eredetiségére a szőlőművelésre szolgáló parcellák kiválasztása, továbbá az alkalmazkodás, illetve a bortermelő közösség által a nemzedékek során alkalmazott termelési gyakorlatok alakítása, majd megszilárdulása ad magyarázatot. Az ezeken a többnyire déli tájolású lejtőkön nagyon sűrűn ültetett gamay N és pinot N fajták házasítása teljes mértékben kibontakoztatja a fajtákban rejlő lehetőségeket, és egy eredeti, gyümölcsös és élénk vörösbor készítését teszi lehetővé.

A sauvignon B fajta, amelynek potenciálja teljes mértékben kibontakozik ezeken a lejtőkön, évről évre változatlan érettségi szinteket produkál, és friss és eredeti borok készíthetők belőle. Napjainkban ez utóbbi borok a megnevezés élvonalába tartoznak és 2010-ben a termelés felét tették ki.

Az eredeti borok termelése érdekében az elmúlt évtizedekben tett közös erőfeszítéseknek köszönhetően folyamatosan és fokozatosan nőtt ez a szőlővidék, amelynek karaktere egyre jobban megmutatkozik a tekintélyes és híres szőlőültetvények szomszédságában.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület – a 2019. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések területét foglalja magában: – Cher megye: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon. – Loiret megye: Saint-Brisson-sur-Loire. – Nièvre megye: Bulcy, Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire. – Yonne megye: Lavau.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

| a) | A címkéken valamennyi választható jelölést akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét. |
| --- | --- |

a)

A címkéken valamennyi választható jelölést akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

| b) | A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát. |
| --- | --- |

b)

A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

| c) | Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy: – kataszteri területről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

c)

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy: – kataszteri területről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

A termékleíráshoz vezető link

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-969d4bf1-b8ce-4792-af8b-8fd3b96dda75

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2021.1.21. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 22/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.1.21.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 22/46

---

Értesítés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke alapján benyújtott kérelemről

A végrehajtási jogi aktusok elfogadására rendelkezésre álló időszak felfüggesztése

(2021/C 22/10)

A Bizottsághoz 2020. október 2-án kérelem érkezett a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 35. cikke alapján. A kérelem kézhezvételét követő első munkanap 2020. október 5. volt. A Bizottság számára a kérelemmel kapcsolatos határozat elfogadására rendelkezésre álló időszak eredetileg 145 munkanap volt.

Az Österreichische Postbus AG által benyújtott kérelem az ausztriai nem kereskedelmi célú autóbusz-szolgáltatások működését érinti. Az ezzel kapcsolatos értesítés a HL C sorozatának 2020. október 27-i 361. száma 17. oldalán került közzétételre. Az eredeti határidő 2021. május 10-én jár le.

A 2014/25/EU irányelv IV. mellékletének 2. pontja alapján a Bizottság előírhatja a tagállam, az ajánlatkérő, vagy az illetékes független nemzeti hatóság, illetve bármely illetékes nemzeti hatóság számára, hogy megfelelő határidőn belül adjon át minden szükséges információt, valamint egészítse ki, illetve pontosítsa a benyújtott információkat. A Bizottság 2020. november 11-én felkérte az osztrák hatóságokat, hogy legkésőbb 2020. december 3-ig nyújtsanak be kiegészítő információkat.

Későn beérkezett vagy hiányos válaszok esetén az eredeti határidőt fel kell függeszteni az információkérésben előírt határidő lejárta és a hiánytalan és megfelelő információ beérkezése közötti időtartamra.

Ennek megfelelően a végső határidő a hiánytalan és megfelelő információ beérkezését követő 102. munkanapon jár le.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

---