# Službeni list C 23/21.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 23 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.21. siječnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 23

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.21. siječnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevna sjednica od 11. ožujka 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 420, 4.12.2020.
  ZASJEDANJE 2019.–2020.Dnevne sjednice od 12. do 14. ožujka 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 420, 4.12.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevna sjednica od 11. ožujka 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 420, 4.12.2020.
  ZASJEDANJE 2019.–2020.Dnevne sjednice od 12. do 14. ožujka 2019.
  Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 420, 4.12.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 420, 4.12.2020.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 420, 4.12.2020.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 12. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje (2019/2575(RSP)) | 2 |
| 2021/C 23/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (2018/2158(INI)) | 7 |
| 2021/C 23/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o izgradnji kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje (2018/2159(INI)) | 16 |
| | Srijeda, 13. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Europi koja štiti: čist zrak za sve (2018/2792(RSP)) | 23 |
| 2021/C 23/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola soj NRRL Y-27328 i proheksadion u ili na određenim proizvodima (D059754/02 – 2019/2520(RPS)) | 33 |
| 2021/C 23/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 (DP-ØØ4114-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060242/03 – 2019/2551(RSP)) | 36 |
| 2021/C 23/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411 (MON-87411-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060243/03 – 2019/2552(RSP)) | 42 |
| 2021/C 23/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060244/03 – 2019/2553(RSP)) | 48 |
| 2021/C 23/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu Provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiakloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum i ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP)) | 54 |
| 2021/C 23/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2018/2150(INI)) | 58 |
| 2021/C 23/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2019. (2018/2119(INI)) | 67 |
| 2021/C 23/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2019. (2018/2120(INI)) | 73 |
| | Četvrtak, 14. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (2019/2610(RSP)) | 83 |
| 2021/C 23/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Iranu, posebno o slučaju branitelja ljudskih prava (2019/2611(RSP)) | 88 |
| 2021/C 23/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Gvatemali (2019/2618(RSP)) | 92 |
| 2021/C 23/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o provedbi Uredbe (EU) br. 978/2012 o OSP-u (2018/2107(INI)) | 98 |
| 2021/C 23/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2019/2614(RSP)) | 105 |
| 2021/C 23/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o europskom režimu sankcija za kršenje ljudskih prava (2019/2580(RSP)) | 108 |
| 2021/C 23/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o hitnoj potrebi za EU-ovom crnom listom trećih zemalja u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca (2019/2612(RSP)) | 113 |
| 2021/C 23/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (2019/2582(RSP)) | 116 |
| 2021/C 23/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju u Nikaragvi (2019/2615(RSP)) | 126 |
| 2021/C 23/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2018/2279(INI)) | 130 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 13. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/23 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 13. ožujka 2019. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o području djelovanja i mandatu posebnih predstavnika EU-a (2018/2116(INI)) | 146 |
| 2021/C 23/24 | Preporuka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o analizi popratnih mjera koje je ESVD poduzeo dvije godine nakon izvješća Europskog parlamenta o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane 2018/2115(INI)) | 152 |
| 2021/C 23/25 | Preporuka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Andore, Monaka i San Marina (2018/2246(INI)) | 159 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 12. ožujka 2019.

2021/C 23/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje (2019/2575(RSP))

2

2021/C 23/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (2018/2158(INI))

7

2021/C 23/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o izgradnji kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje (2018/2159(INI))

16

Srijeda, 13. ožujka 2019.

2021/C 23/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Europi koja štiti: čist zrak za sve (2018/2792(RSP))

23

2021/C 23/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola soj NRRL Y-27328 i proheksadion u ili na određenim proizvodima (D059754/02 – 2019/2520(RPS))

33

2021/C 23/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 (DP-ØØ4114-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060242/03 – 2019/2551(RSP))

36

2021/C 23/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411 (MON-87411-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060243/03 – 2019/2552(RSP))

42

2021/C 23/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060244/03 – 2019/2553(RSP))

48

2021/C 23/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu Provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiakloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum i ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP))

54

2021/C 23/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2018/2150(INI))

58

2021/C 23/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2019. (2018/2119(INI))

67

2021/C 23/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2019. (2018/2120(INI))

73

Četvrtak, 14. ožujka 2019.

2021/C 23/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (2019/2610(RSP))

83

2021/C 23/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Iranu, posebno o slučaju branitelja ljudskih prava (2019/2611(RSP))

88

2021/C 23/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Gvatemali (2019/2618(RSP))

92

2021/C 23/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o provedbi Uredbe (EU) br. 978/2012 o OSP-u (2018/2107(INI))

98

2021/C 23/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2019/2614(RSP))

105

2021/C 23/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o europskom režimu sankcija za kršenje ljudskih prava (2019/2580(RSP))

108

2021/C 23/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o hitnoj potrebi za EU-ovom crnom listom trećih zemalja u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca (2019/2612(RSP))

113

2021/C 23/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (2019/2582(RSP))

116

2021/C 23/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju u Nikaragvi (2019/2615(RSP))

126

2021/C 23/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2018/2279(INI))

130

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 13. ožujka 2019.

2021/C 23/23

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 13. ožujka 2019. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o području djelovanja i mandatu posebnih predstavnika EU-a (2018/2116(INI))

146

2021/C 23/24

Preporuka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o analizi popratnih mjera koje je ESVD poduzeo dvije godine nakon izvješća Europskog parlamenta o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane 2018/2115(INI))

152

2021/C 23/25

Preporuka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Andore, Monaka i San Marina (2018/2246(INI))

159

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 12. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/26 | Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Moniki Hohlmeier (2019/2002(IMM)) | 164 |
| 2021/C 23/27 | Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu (2018/2247(IMM)) | 166 |
| 2021/C 23/28 | Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Dominique Bilde (2018/2267(IMM)) | 168 |
| | Srijeda, 13. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/29 | Odluka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nepostizanju većine glasova za prijedlog pravno obvezujućeg akta u odboru (tumačenje članka 171. stavka 1. prvog podstavka točke (b) Poslovnika) (2019/2011(REG)) | 170 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 12. ožujka 2019.

2021/C 23/26

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Moniki Hohlmeier (2019/2002(IMM))

164

2021/C 23/27

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu (2018/2247(IMM))

166

2021/C 23/28

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Dominique Bilde (2018/2267(IMM))

168

Srijeda, 13. ožujka 2019.

2021/C 23/29

Odluka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nepostizanju većine glasova za prijedlog pravno obvezujućeg akta u odboru (tumačenje članka 171. stavka 1. prvog podstavka točke (b) Poslovnika) (2019/2011(REG))

170

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 12. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/30 | Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o produljenju primjene članka 159. Poslovnika Parlamenta do završetka devetog parlamentarnog saziva (2019/2545(RSO)) | 171 |
| 2021/C 23/31 | P8_TA(2019)0139Elektroničke informacije o prijevozu tereta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))P8_TC1-COD(2018)0140Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta(Tekst značajan za EGP) | 173 |
| 2021/C 23/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE)) | 200 |
| 2021/C 23/33 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE)) | 201 |
| 2021/C 23/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE)) | 207 |
| 2021/C 23/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o integriranom pristupu za sigurnost, zaštitu i usluge na nogometnim utakmicama i ostalim sportskim priredbama (CETS br. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE)) | 208 |
| 2021/C 23/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o pomorskom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i vlade Narodne Republike Kine, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE)) | 209 |
| 2021/C 23/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE)) | 210 |
| 2021/C 23/38 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća i Komisije o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE)) | 211 |
| 2021/C 23/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu Provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Ujedinjenoj Kraljevini (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS)) | 215 |
| 2021/C 23/40 | P8_TA(2019)0148Razmjena podataka o državljanima trećih zemalja i Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))P8_TC1-COD(2016)0002Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP | 216 |
| 2021/C 23/41 | P8_TA(2019)0149Centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))P8_TC1-COD(2017)0144Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 | 217 |
| 2021/C 23/42 | P8_TA(2019)0150Program Europskih snaga solidarnosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))P8_TC1-COD(2018)0230Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014(Tekst značajan za EGP) | 218 |
| 2021/C 23/43 | P8_TA(2019)0151Akt EU-a o kibersigurnosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ENISA-i (agenciji EU-a za kibersigurnost) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije (Akt o kibersigurnosti) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))P8_TC1-COD(2017)0225Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o ENISA-i (Agencija Europske unije za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) | 252 |
| 2021/C 23/44 | P8_TA(2019)0152Nepoštene trgovačke prakse u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))P8_TC1-COD(2018)0082Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima | 254 |
| 2021/C 23/45 | P8_TA(2019)0153Europska građanska inicijativa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))P8_TC1-COD(2017)0220Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi | 257 |
| 2021/C 23/46 | P8_TA(2019)0154Uvoz kulturnih dobara ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))P8_TC1-COD(2017)0158Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o unosu i uvozu kulturnih dobara | 258 |
| 2021/C 23/47 | P8_TA(2019)0155Zaštita osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))P8_TC1-COD(2018)0336Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament | 259 |
| | Srijeda, 13. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/48 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/1799 u pogledu izuzeća Središnje banke Ujedinjene Kraljevine od zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja iz Uredbe (EU) br. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA)) | 260 |
| 2021/C 23/49 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA)) | 261 |
| 2021/C 23/50 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA)) | 262 |
| 2021/C 23/51 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/522 u pogledu izuzeća Središnje banke Ujedinjene Kraljevine i Ureda za upravljanje dugom Ujedinjene Kraljevine iz područja primjene Uredbe (EU) br. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA)) | 263 |
| 2021/C 23/52 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 13. veljače 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/588 u pogledu mogućnosti prilagodbe prosječnog dnevnog broja transakcija dionicom kada se mjesto trgovanja s najvećim prometom tom dionicom nalazi izvan Unije (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA)) | 264 |
| 2021/C 23/53 | P8_TA(2019)0165Opća izvozna dozvola Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 izdavanjem opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))P8_TC1-COD(2018)0435Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 izdavanjem opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu | 266 |
| 2021/C 23/54 | P8_TA(2019)0166Nastavak programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))P8_TC1-COD(2018)0432Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 267 |
| 2021/C 23/55 | P8_TA(2019)0167Nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredbi za nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (Ujedinjena Kraljevina) iz Europske unije (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))P8_TC1-COD(2019)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredbi za nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1288/2013, u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 268 |
| 2021/C 23/56 | P8_TA(2019)0168Sigurnost zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))P8_TC1-COD(2018)0434Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije | 269 |
| 2021/C 23/57 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE)) | 270 |
| 2021/C 23/58 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE)) | 271 |
| 2021/C 23/59 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Aranžmana između Europske unije, s jedne strane, i Kraljevine Norveške, Republike Islanda, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna, s druge strane, o sudjelovanju tih država u Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE)) | 284 |
| 2021/C 23/60 | P8_TA(2019)0173Zahtjevi za pristupačnost proizvoda i usluga ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))P8_TC1-COD(2015)0278Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga | 285 |
| 2021/C 23/61 | P8_TA(2019)0174Vizni informacijski sustav ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))P8_TC1-COD(2018)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o reformi viznog informacijskog sustava izmjenom Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP [Am. 1] | 286 |
| 2021/C 23/62 | P8_TA(2019)0175Uspostava Fonda za azil i migracije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil i migracije (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))P8_TC1-COD(2018)0248Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju [Am. 1] | 356 |
| 2021/C 23/63 | P8_TA(2019)0176Uspostava, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))P8_TC1-COD(2018)0249Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza | 406 |
| 2021/C 23/64 | P8_TA(2019)0177Uspostava Fonda za unutarnju sigurnost ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))P8_TC1-COD(2018)0250Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost | 451 |
| 2021/C 23/65 | P8_TA(2019)0178Definicija, prezentiranje i označivanje jakih alkoholnih pića i zaštita njihovih oznaka zemljopisnog podrijetla ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda te zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))P8_TC1-COD(2016)0392Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 | 492 |
| 2021/C 23/66 | P8_TA(2019)0179Nacrt izmjena Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))P8_TC1-COD(2018)0900Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije | 494 |
| 2021/C 23/67 | P8_TA(2019)0180Utvrđivanje mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))P8_TC1-COD(2019)0019Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 495 |
| 2021/C 23/68 | P8_TA(2019)0181Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))P8_TC1-COD(2018)0436Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta i putnika s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije | 497 |
| 2021/C 23/69 | P8_TA(2019)0182Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))P8_TC1-COD(2018)0433Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije | 498 |
| 2021/C 23/70 | P8_TA(2019)0183Pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz UnijeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu određenih pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))P8_TC1-COD(2019)0009Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu određenih pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 499 |
| 2021/C 23/71 | P8_TA(2019)0184Odobrenja za ribolov ribarskim plovilima Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i ribolovne aktivnosti ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i za ribolovne operacije ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))P8_TC1-COD(2019)0010Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i ribolovnim operacijama ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije | 500 |
| 2021/C 23/72 | P8_TA(2019)0185Određeni aspekti sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))P8_TC1-COD(2019)0040Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 501 |
| 2021/C 23/73 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) | 502 |
| 2021/C 23/74 | P8_TA(2019)0190Izmjena Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))P8_TC1-COD(2018)0298Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 570 |
| 2021/C 23/75 | P8_TA(2019)0191Izmjena Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))P8_TC1-COD(2018)0299Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 571 |
| 2021/C 23/76 | P8_TA(2019)0192Lučki uređaji za prihvat isporuke brodskog otpada ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ i izmjenama Direktive 2009/16/EZ i Direktive 2010/65/EU (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))P8_TC1-COD(2018)0012Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, izmjeni Direktive 2010/65/EU i stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ | 572 |
| 2021/C 23/77 | P8_TA(2019)0193Produljenje prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))P8_TC1-COD(2018)0040Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene u Carinskom zakoniku Unije | 573 |
| 2021/C 23/78 | P8_TA(2019)0194Borba protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća borbi protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/413/PUP (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))P8_TC1-COD(2017)0226Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara i krivotvorenja u vezi s bezgotovinskim sredstvima plaćanja i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/413/PUP | 575 |
| | Četvrtak, 14. ožujka 2019. |
| 2021/C 23/79 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Vijeća o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS)) | 576 |
| 2021/C 23/80 | P8_TA(2019)0208Minimalno pokriće gubitka za neprihodujuće izloženosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))P8_TC1-COD(2018)0060Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti | 577 |
| 2021/C 23/81 | P8_TA(2019)0209Zaštita tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))P8_TC1-COD(2017)0116Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 868/2004 | 578 |
| 2021/C 23/82 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2020., dio III. – Komisija (2019/2001(BUD)) | 579 |
| 2021/C 23/83 | Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o prijedlogu Komisije u vezi s imenovanjem člana Jedinstvenog sanacijskog odbora (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE)) | 585 |
| 2021/C 23/84 | Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Preporuci Vijeća o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE)) | 587 |
| 2021/C 23/85 | Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu imenovanja predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE)) | 588 |
| 2021/C 23/86 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP)) | 590 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

Utorak, 12. ožujka 2019.

2021/C 23/30

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o produljenju primjene članka 159. Poslovnika Parlamenta do završetka devetog parlamentarnog saziva (2019/2545(RSO))

171

2021/C 23/31

P8_TA(2019)0139Elektroničke informacije o prijevozu tereta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))P8_TC1-COD(2018)0140Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta(Tekst značajan za EGP)

173

2021/C 23/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))

200

2021/C 23/33

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))

201

2021/C 23/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))

207

2021/C 23/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o integriranom pristupu za sigurnost, zaštitu i usluge na nogometnim utakmicama i ostalim sportskim priredbama (CETS br. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))

208

2021/C 23/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o pomorskom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i vlade Narodne Republike Kine, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))

209

2021/C 23/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))

210

2021/C 23/38

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća i Komisije o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))

211

2021/C 23/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu Provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Ujedinjenoj Kraljevini (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))

215

2021/C 23/40

P8_TA(2019)0148Razmjena podataka o državljanima trećih zemalja i Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))P8_TC1-COD(2016)0002Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP

216

2021/C 23/41

P8_TA(2019)0149Centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))P8_TC1-COD(2017)0144Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726

217

2021/C 23/42

P8_TA(2019)0150Program Europskih snaga solidarnosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))P8_TC1-COD(2018)0230Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014(Tekst značajan za EGP)

218

2021/C 23/43

P8_TA(2019)0151Akt EU-a o kibersigurnosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ENISA-i (agenciji EU-a za kibersigurnost) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije (Akt o kibersigurnosti) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))P8_TC1-COD(2017)0225Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o ENISA-i (Agencija Europske unije za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti)

252

2021/C 23/44

P8_TA(2019)0152Nepoštene trgovačke prakse u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))P8_TC1-COD(2018)0082Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima

254

2021/C 23/45

P8_TA(2019)0153Europska građanska inicijativa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))P8_TC1-COD(2017)0220Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi

257

2021/C 23/46

P8_TA(2019)0154Uvoz kulturnih dobara ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))P8_TC1-COD(2017)0158Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o unosu i uvozu kulturnih dobara

258

2021/C 23/47

P8_TA(2019)0155Zaštita osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))P8_TC1-COD(2018)0336Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament

259

Srijeda, 13. ožujka 2019.

2021/C 23/48

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/1799 u pogledu izuzeća Središnje banke Ujedinjene Kraljevine od zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja iz Uredbe (EU) br. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))

260

2021/C 23/49

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))

261

2021/C 23/50

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))

262

2021/C 23/51

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/522 u pogledu izuzeća Središnje banke Ujedinjene Kraljevine i Ureda za upravljanje dugom Ujedinjene Kraljevine iz područja primjene Uredbe (EU) br. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))

263

2021/C 23/52

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 13. veljače 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/588 u pogledu mogućnosti prilagodbe prosječnog dnevnog broja transakcija dionicom kada se mjesto trgovanja s najvećim prometom tom dionicom nalazi izvan Unije (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))

264

2021/C 23/53

P8_TA(2019)0165Opća izvozna dozvola Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 izdavanjem opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))P8_TC1-COD(2018)0435Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 izdavanjem opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu

266

2021/C 23/54

P8_TA(2019)0166Nastavak programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))P8_TC1-COD(2018)0432Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

267

2021/C 23/55

P8_TA(2019)0167Nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredbi za nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (Ujedinjena Kraljevina) iz Europske unije (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))P8_TC1-COD(2019)0030Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredbi za nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1288/2013, u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

268

2021/C 23/56

P8_TA(2019)0168Sigurnost zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))P8_TC1-COD(2018)0434Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije

269

2021/C 23/57

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))

270

2021/C 23/58

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))

271

2021/C 23/59

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Aranžmana između Europske unije, s jedne strane, i Kraljevine Norveške, Republike Islanda, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna, s druge strane, o sudjelovanju tih država u Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))

284

2021/C 23/60

P8_TA(2019)0173Zahtjevi za pristupačnost proizvoda i usluga ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))P8_TC1-COD(2015)0278Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga

285

2021/C 23/61

P8_TA(2019)0174Vizni informacijski sustav ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))P8_TC1-COD(2018)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o reformi viznog informacijskog sustava izmjenom Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP [Am. 1]

286

2021/C 23/62

P8_TA(2019)0175Uspostava Fonda za azil i migracije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil i migracije (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))P8_TC1-COD(2018)0248Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju [Am. 1]

356

2021/C 23/63

P8_TA(2019)0176Uspostava, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))P8_TC1-COD(2018)0249Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza

406

2021/C 23/64

P8_TA(2019)0177Uspostava Fonda za unutarnju sigurnost ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))P8_TC1-COD(2018)0250Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost

451

2021/C 23/65

P8_TA(2019)0178Definicija, prezentiranje i označivanje jakih alkoholnih pića i zaštita njihovih oznaka zemljopisnog podrijetla ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda te zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))P8_TC1-COD(2016)0392Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008

492

2021/C 23/66

P8_TA(2019)0179Nacrt izmjena Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))P8_TC1-COD(2018)0900Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije

494

2021/C 23/67

P8_TA(2019)0180Utvrđivanje mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))P8_TC1-COD(2019)0019Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

495

2021/C 23/68

P8_TA(2019)0181Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))P8_TC1-COD(2018)0436Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta i putnika s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije

497

2021/C 23/69

P8_TA(2019)0182Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))P8_TC1-COD(2018)0433Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije

498

2021/C 23/70

P8_TA(2019)0183Pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz UnijeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu određenih pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))P8_TC1-COD(2019)0009Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu određenih pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

499

2021/C 23/71

P8_TA(2019)0184Odobrenja za ribolov ribarskim plovilima Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i ribolovne aktivnosti ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i za ribolovne operacije ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))P8_TC1-COD(2019)0010Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i ribolovnim operacijama ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije

500

2021/C 23/72

P8_TA(2019)0185Određeni aspekti sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))P8_TC1-COD(2019)0040Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

501

2021/C 23/73

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD))

502

2021/C 23/74

P8_TA(2019)0190Izmjena Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))P8_TC1-COD(2018)0298Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

570

2021/C 23/75

P8_TA(2019)0191Izmjena Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))P8_TC1-COD(2018)0299Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

571

2021/C 23/76

P8_TA(2019)0192Lučki uređaji za prihvat isporuke brodskog otpada ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ i izmjenama Direktive 2009/16/EZ i Direktive 2010/65/EU (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))P8_TC1-COD(2018)0012Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, izmjeni Direktive 2010/65/EU i stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ

572

2021/C 23/77

P8_TA(2019)0193Produljenje prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))P8_TC1-COD(2018)0040Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene u Carinskom zakoniku Unije

573

2021/C 23/78

P8_TA(2019)0194Borba protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća borbi protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/413/PUP (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))P8_TC1-COD(2017)0226Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara i krivotvorenja u vezi s bezgotovinskim sredstvima plaćanja i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/413/PUP

575

Četvrtak, 14. ožujka 2019.

2021/C 23/79

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Vijeća o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))

576

2021/C 23/80

P8_TA(2019)0208Minimalno pokriće gubitka za neprihodujuće izloženosti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))P8_TC1-COD(2018)0060Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti

577

2021/C 23/81

P8_TA(2019)0209Zaštita tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))P8_TC1-COD(2017)0116Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 868/2004

578

2021/C 23/82

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2020., dio III. – Komisija (2019/2001(BUD))

579

2021/C 23/83

Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o prijedlogu Komisije u vezi s imenovanjem člana Jedinstvenog sanacijskog odbora (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))

585

2021/C 23/84

Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Preporuci Vijeća o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))

587

2021/C 23/85

Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu imenovanja predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))

588

2021/C 23/86

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))

590

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

21.1.2021

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 23/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevna sjednica od 11. ožujka 2019.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 420, 4.12.2020.

ZASJEDANJE 2019.–2020.

Dnevne sjednice od 12. do 14. ožujka 2019.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 420, 4.12.2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 12. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/2

---

P8_TA(2019)0156

Sigurnosne prijetnje povezane sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i moguće djelovanje na razini EU-a za njihovo smanjenje

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje (2019/2575(RSP))

(2021/C 23/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP (3),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o ENISA-i (agenciji EU-a za kibersigurnost) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije („Akt o kibersigurnosti”) (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o ENISA-i (agenciji EU-a za kibersigurnost) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije („Akt o kibersigurnosti”) (COM(2017)0477),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe od 12. rujna 2018. o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe od 12. rujna 2018. o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630),

| — | uzimajući u obzir novi Zakon o nacionalnim obavještajnim aktivnostima koji je Svekineski narodni kongres usvojio 28. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Zakon o nacionalnim obavještajnim aktivnostima koji je Svekineski narodni kongres usvojio 28. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije od 13. veljače 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije od 13. veljače 2019. o sigurnosnim prijetnjama povezanim sa sve većom tehnološkom prisutnošću Kine u EU-u i mogućim mjerama na razini EU-a za njihovo smanjenje,

| — | uzimajući u obzir da je australska vlada izglasala reforme sigurnosti u telekomunikacijskom sektoru, koje su stupile na snagu 18. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je australska vlada izglasala reforme sigurnosti u telekomunikacijskom sektoru, koje su stupile na snagu 18. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište iz prvog čitanja od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište iz prvog čitanja od 14. veljače 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju odnosa između EU-a i Kine, a posebno onu od 12. rujna 2018. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju odnosa između EU-a i Kine, a posebno onu od 12. rujna 2018. (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „5G za Europu – Akcijski plan” (COM(2016)0588), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „5G za Europu – Akcijski plan” (COM(2016)0588),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o internetskoj povezivosti za rast, konkurentnost i koheziju: europsko gigabitno društvo i 5G (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o internetskoj povezivosti za rast, konkurentnost i koheziju: europsko gigabitno društvo i 5G (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (8),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018)0434),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da EU mora poticati svoj program kibersigurnosti kako bi ispunio svoj potencijal za preuzimanje vodeće uloge u području kibersigurnosti i upotrijebio to u korist svoje industrije; |
| --- | --- |

A.

budući da EU mora poticati svoj program kibersigurnosti kako bi ispunio svoj potencijal za preuzimanje vodeće uloge u području kibersigurnosti i upotrijebio to u korist svoje industrije;

| B. | budući da bi se slabe točke 5G mreža mogle iskoristiti za ugrožavanje IT sustava, čime bi se gospodarstvima na europskoj i nacionalnoj razini mogla prouzročiti vrlo ozbiljna šteta; budući da je pristup koji se temelji na analizi rizika u cijelom vrijednosnom lancu nužan da bi se rizici sveli na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se slabe točke 5G mreža mogle iskoristiti za ugrožavanje IT sustava, čime bi se gospodarstvima na europskoj i nacionalnoj razini mogla prouzročiti vrlo ozbiljna šteta; budući da je pristup koji se temelji na analizi rizika u cijelom vrijednosnom lancu nužan da bi se rizici sveli na najmanju moguću mjeru;

| C. | budući da će 5G mreža biti okosnica naše digitalne infrastrukture jer će povećati mogućnost povezivanja različitih uređaja na mreže (internet stvari itd.) i donijeti nove koristi i prilike za društvo i poduzeća u mnogim područjima, uključujući ključne sektore gospodarstva, kao što su sektor prometa, energetike, zdravstva, financija, telekomunikacija, obrane, svemira i sigurnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da će 5G mreža biti okosnica naše digitalne infrastrukture jer će povećati mogućnost povezivanja različitih uređaja na mreže (internet stvari itd.) i donijeti nove koristi i prilike za društvo i poduzeća u mnogim područjima, uključujući ključne sektore gospodarstva, kao što su sektor prometa, energetike, zdravstva, financija, telekomunikacija, obrane, svemira i sigurnosti;

| D. | budući da bi uspostava odgovarajućeg mehanizma za odgovor na sigurnosne izazove EU-u pružila priliku da aktivno poduzme korake za utvrđivanje standarda za 5G; |
| --- | --- |

D.

budući da bi uspostava odgovarajućeg mehanizma za odgovor na sigurnosne izazove EU-u pružila priliku da aktivno poduzme korake za utvrđivanje standarda za 5G;

| E. | budući da postoji bojazan u vezi s dobavljačima opreme iz trećih zemalja koji bi mogli predstavljati sigurnosni rizik za EU zbog zakona iz njihove zemlje podrijetla, posebno nakon donošenja kineskog Zakona o državnoj sigurnosti, kojim se svi građani, poduzeća i drugi subjekti obvezuju na suradnju s državom u cilju zaštite državne sigurnosti, koja je vrlo neodređeno definirana; budući da ne postoji jamstvo da se te obveze ne primjenjuju izvanteritorijalno i budući da druge zemlje različito reagiraju na kineske zakone, u rasponu od sigurnosnih procjena do izravnih zabrana; |
| --- | --- |

E.

budući da postoji bojazan u vezi s dobavljačima opreme iz trećih zemalja koji bi mogli predstavljati sigurnosni rizik za EU zbog zakona iz njihove zemlje podrijetla, posebno nakon donošenja kineskog Zakona o državnoj sigurnosti, kojim se svi građani, poduzeća i drugi subjekti obvezuju na suradnju s državom u cilju zaštite državne sigurnosti, koja je vrlo neodređeno definirana; budući da ne postoji jamstvo da se te obveze ne primjenjuju izvanteritorijalno i budući da druge zemlje različito reagiraju na kineske zakone, u rasponu od sigurnosnih procjena do izravnih zabrana;

| F. | budući da je u prosincu 2018. češko nacionalno tijelo za kibersigurnost izdalo upozorenje protiv sigurnosnih prijetnji koje predstavljaju tehnologije kineskih društava Huawei i ZTE; budući da je nakon toga u siječnju 2019. češka porezna uprava isključila Huawei iz natječaja za izradu poreznog portala; |
| --- | --- |

F.

budući da je u prosincu 2018. češko nacionalno tijelo za kibersigurnost izdalo upozorenje protiv sigurnosnih prijetnji koje predstavljaju tehnologije kineskih društava Huawei i ZTE; budući da je nakon toga u siječnju 2019. češka porezna uprava isključila Huawei iz natječaja za izradu poreznog portala;

| G. | budući da je potrebna temeljita istraga kako bi se pojasnilo predstavljaju li navedeni uređaji, kao i bilo koji drugi uređaji ili dobavljači, sigurnosni rizik zbog značajki kao što su stražnji ulazi u sustave; |
| --- | --- |

G.

budući da je potrebna temeljita istraga kako bi se pojasnilo predstavljaju li navedeni uređaji, kao i bilo koji drugi uređaji ili dobavljači, sigurnosni rizik zbog značajki kao što su stražnji ulazi u sustave;

| H. | budući da bi rješenja trebala biti koordinirana i provedena na razini EU-a kako bi se izbjeglo stvaranje različitih sigurnosnih razina i potencijalnih nedostataka u kibersigurnosti, pri čemu je za odlučnu reakciju potrebna koordinacija na globalnoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da bi rješenja trebala biti koordinirana i provedena na razini EU-a kako bi se izbjeglo stvaranje različitih sigurnosnih razina i potencijalnih nedostataka u kibersigurnosti, pri čemu je za odlučnu reakciju potrebna koordinacija na globalnoj razini;

| I. | budući da koristi od jedinstvenog tržišta podrazumijevaju obvezu poštovanja standarda EU-a i pravnog okvira Unije te budući da se odnos prema dobavljačima ne bi smio razlikovati na temelju njihove zemlje podrijetla; |
| --- | --- |

I.

budući da koristi od jedinstvenog tržišta podrazumijevaju obvezu poštovanja standarda EU-a i pravnog okvira Unije te budući da se odnos prema dobavljačima ne bi smio razlikovati na temelju njihove zemlje podrijetla;

| J. | budući da se Uredbom o provjeri izravnih stranih ulaganja, koja bi trebala stupiti na snagu do kraja 2020., državama članicama daju veće mogućnosti za provjeru stranih ulaganja na temelju sigurnosnih kriterija i kriterija javnog reda te se uspostavlja mehanizam suradnje kojim se Komisiji i državama članicama omogućuje suradnja u procjeni sigurnosnih rizika, uključujući rizike povezane s kibersigurnošću, koje predstavljaju strana ulaganja, te također obuhvaća projekte i programe u interesu EU-a, kao što su transeuropske telekomunikacijske mreže i Obzor 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da se Uredbom o provjeri izravnih stranih ulaganja, koja bi trebala stupiti na snagu do kraja 2020., državama članicama daju veće mogućnosti za provjeru stranih ulaganja na temelju sigurnosnih kriterija i kriterija javnog reda te se uspostavlja mehanizam suradnje kojim se Komisiji i državama članicama omogućuje suradnja u procjeni sigurnosnih rizika, uključujući rizike povezane s kibersigurnošću, koje predstavljaju strana ulaganja, te također obuhvaća projekte i programe u interesu EU-a, kao što su transeuropske telekomunikacijske mreže i Obzor 2020.;

| 1. | smatra da Unija treba preuzeti vodeću ulogu u području kibersigurnosti primjenom zajedničkog pristupa koji se temelji na učinkovitoj i djelotvornoj upotrebi stručnog znanja EU-a, država članica i predmetnog sektora jer bi različite nacionalne odluke imale štetan utjecaj na jedinstveno digitalno tržište; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog nedavnih navoda da bi 5G tehnologija koju su razvila kineska poduzeća mogla imati ugrađene stražnje ulaze koji bi proizvođačima i tijelima vlasti omogućili neovlašten pristup privatnim i osobnim podacima i telekomunikaciji iz EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | također je zabrinut zbog potencijalno znatnih slabih točaka u 5G opremi spomenutih proizvođača bude li prilikom uvođenja 5G mreža u predstojećim godinama došlo do njihova postavljanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su posljedice za sigurnost mreža i opreme slične diljem svijeta i poziva EU da izvuče pouke iz dostupnog iskustva kako bi se osigurali najviši standardi kibersigurnosti; poziva Komisiju da izradi strategiju kojom bi Europa zauzela vodeći položaj u području tehnologije kibersigurnosti i koja je usmjerena na smanjenje europske ovisnosti o vanjskoj tehnologiji u području kibersigurnosti; smatra da se odgovarajuće mjere moraju primjenjivati kad god se ne može jamčiti poštovanje sigurnosnih zahtjeva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da obavijeste Komisiju o svim nacionalnim mjerama koje namjeravaju donijeti s ciljem koordinacije odgovora Unije kako bi se osigurali najviši standardi kibersigurnosti u cijeloj Uniji, i ponavlja da je važno suzdržati se od uvođenja nerazmjernih jednostranih mjera koje bi fragmentirale jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da svi subjekti koji u EU-u pružaju opremu ili usluge, bez obzira na svoju zemlju podrijetla, moraju poštovati obveze o temeljnim pravima te pravo EU-a i država članica, uključujući pravni okvir u pogledu privatnosti, zaštite podataka i kibersigurnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da ocijeni stabilnost pravnog okvira Unije kako bi se riješile bojazni u pogledu osjetljive opreme u strateškim sektorima i temeljnoj infrastrukturi; potiče Komisiju da predstavi inicijative, uključujući, po potrebi, zakonodavne prijedloge, kako bi se pravovremeno riješili eventualni otkriveni nedostaci s obzirom na to da je Unija u stalnom procesu identificiranja i rješavanja kibersigurnosnih izazova te jačanja kibersigurnosne otpornosti u Uniji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče one države članice koje još nisu u potpunosti prenijele Direktivu o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava („Direktiva NIS”) da to učine bez odgode te poziva Komisiju da pomno prati taj prijenos kako bi osigurala pravilnu primjenu i provedbu njezinih odredbi te bolje zaštitila europske građane od vanjskih i unutarnjih sigurnosnih prijetnji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za pravilnu primjenu mehanizama izvješćivanja uvedenih Direktivom NIS; napominje da bi Komisija i države članice trebale temeljito pratiti sve sigurnosne incidente ili neprimjerene reakcije dobavljača kako bi se uklonili utvrđeni nedostaci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da procijeni je li potrebno dodatno proširiti područje primjene Direktive NIS na druge kritične sektore i usluge koji nisu obuhvaćeni posebnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja i podržava postignut sporazum o Aktu o kibersigurnosti i jačanju mandata Agencije EU-a za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) u cilju pružanja bolje potpore državama članicama u borbi protiv kibersigurnosnih prijetnji i napada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju da zaduži ENISA-u da prioritetno radi na programu certificiranja za 5G opremu kako bi se osiguralo da uvođenje 5G mreža u Uniji zadovoljava najviše sigurnosne standarde i da je otporno na problem stražnjih ulaza ili veliku osjetljivost koji bi ugrozili sigurnost telekomunikacijskih mreža i povezanih usluga u Uniji; preporučuje da se posebna pozornost posveti najčešće korištenim procesima, proizvodima i softveru koji zbog svoje raširenosti imaju znatan utjecaj na svakodnevni život građana i na gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | iskreno pozdravlja prijedloge o centrima za stručnost u području kibersigurnosti i o mreži nacionalnih koordinacijskih centara, koja je osmišljena kako bi se Uniji pomogao da zadrži i razvija tehnološke i industrijske kapacitete u području kibersigurnosti, potrebne za jamčenje sigurnosti na njezinom jedinstvenom digitalnom tržištu; međutim, podsjeća na to da certificiranje ne bi trebalo isključiti nadležna tijela i operatore iz procesa nadzora nad lancem opskrbe kako bi se osigurali integritet i sigurnost njihove opreme koja djeluje u kritičnim okružjima i telekomunikacijskim mrežama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da su za kibersigurnost potrebni visoki sigurnosni standardi; poziva da sigurnost mreža bude integrirana i zadana; potiče države članice da zajedno s Komisijom istraže sva raspoloživa sredstva kako bi se zajamčila visoka razina sigurnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da u suradnji s ENISA-om pruže smjernice o tome kako se boriti protiv kiberprijetnji i osjetljivosti prilikom nabave 5G opreme, primjerice diversifikacijom opreme različitih dobavljača ili uvođenjem višefaznih postupaka nabave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje svoje stajalište o programu Digitalna Europa, kojim se nameću sigurnosni zahtjevi i nadzor Komisije nad subjektima s poslovnim nastanom u Uniji koji su pod kontrolom trećih zemalja, posebno kad je riječ o aktivnostima povezanima s kibersigurnošću; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da osiguraju da javne institucije i privatna poduzeća koji su uključeni u osiguravanje ispravnog funkcioniranja kritičnih infrastrukturnih mreža, kao što su telekomunikacije, energetika, zdravstveni i socijalni sustavi, provode relevantne procjene rizika kojima se uzimaju u obzir sigurnosne prijetnje posebno povezane s tehničkim karakteristikama određenog sustava ili ovisnosti o vanjskim dobavljačima hardvera i softvera; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da u skladu s postojećim pravnim okvirom o telekomunikacijama države članice moraju osigurati da telekomunikacijski operatori poštuju integritet i dostupnost javnih elektroničkih komunikacijskih mreža, uključujući, prema potrebi, šifriranje s kraja na kraj; ističe da u skladu s Europskim zakonikom elektroničkih komunikacija države članice imaju široke ovlasti za istragu proizvoda na tržištu EU-a i primjenu cijelog niza pravnih lijekova u slučaju njihove neusklađenosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da im sigurnost bude obvezan aspekt u svim postupcima javne nabave relevantne infrastrukture, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća države članice da su u skladu s pravnim okvirom EU-a, posebice Direktivom 2013/40/EU o napadima na informacijske sustave, obvezne izreći sankcije pravnim osobama koje su počinile kaznena djela kao što su napadi na takve sustave; naglašava da bi države članice također trebale iskoristiti mogućnost izricanja drugih sankcija za te pravne osobe, kao što je privremena ili trajna zabrana obavljanja poslovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, agencije za kibersigurnost, telekomunikacijske operatore te proizvođače i pružatelje usluga ključne infrastrukture da izvješćuju Komisiju i ENISA-u o svakom dokazu stražnjih ulaza ili drugim ozbiljnim slabim točkama koje bi mogle ugroziti integritet i sigurnost telekomunikacijskih mreža ili dovesti do povrede prava Unije i temeljnih prava; očekuje od nacionalnih tijela za zaštitu podataka i Europskog nadzornika za zaštitu podataka da detaljno istraže navodne slučajeve povrede osobnih podataka od strane vanjskih dobavljača te da nametnu odgovarajuće kazne i sankcije u skladu s europskim zakonodavstvom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja skoro stupanje na snagu uredbe o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja radi sigurnosti i javnog reda te naglašava da se tom uredbom po prvi put utvrđuje popis područja i čimbenika, uključujući komunikacije i kibersigurnost, koji su relevantni za sigurnost i javni red na razini EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Vijeće da ubrza svoj rad na prijedlogu uredbe o e-privatnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja da EU treba podupirati kibersigurnost diljem cijelog lanca vrijednosti, od istraživanja do uvođenja i primjene ključnih tehnologija, širiti relevantne informacije i promicati kiberhigijenu i obrazovne programe koji obuhvaćaju kibersigurnost te smatra da će program Digitalna Europa, zajedno s ostalim mjerama, biti učinkovit alat za to; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče Komisiju i države članice da poduzmu potrebne korake, uključujući velike programe ulaganja, za stvaranje okruženja povoljnog za inovacije u EU-u, koje bi trebalo biti dostupno svim poduzećima u digitalnom gospodarstvu EU-a, uključujući mala i srednja poduzeća; nadalje, traži da takvo okruženje europskim dobavljačima omogući razvoj novih proizvoda, usluga i tehnologija, čime bi im se omogućilo da budu konkurentni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da u okviru sljedećih rasprava o budućoj strategiji EU-a i Kine uzmu u obzir navedene zahtjeve kao preduvjete za daljnju konkurentnost EU-a i jamčenje sigurnosti njegove digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

(2)  SL L 194, 19.7.2016., str. 1.

(3)  SL L 218, 14.8.2013., str. 8.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0121.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0343.

(6)  SL C 307, 30.8.2018., str. 144.

(7)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(8)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/7

---

P8_TA(2019)0157

Stanje političkih odnosa EU-a i Rusije

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (2018/2158(INI))

(2021/C 23/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (1),

| — | uzimajući u obzir sporazume postignute u Minsku 5. i 19. rujna 2014. te 12. veljače 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume postignute u Minsku 5. i 19. rujna 2014. te 12. veljače 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebice onu od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (3), kao i onu od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava na Krimu, osobito krimskih Tatara (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebice onu od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (3), kao i onu od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava na Krimu, osobito krimskih Tatara (4),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Rusiji od 14. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Rusiji od 14. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir nagradu Saharov za slobodu mišljenja koja je 2018. godine dodijeljena ukrajinskom redatelju Olegu Sencovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nagradu Saharov za slobodu mišljenja koja je 2018. godine dodijeljena ukrajinskom redatelju Olegu Sencovu,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. lipnja 2018. o Rusiji, posebice slučaju ukrajinskog političkog zatvorenika Olega Sencova (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. lipnja 2018. o Rusiji, posebice slučaju ukrajinskog političkog zatvorenika Olega Sencova (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2018. o stanju na Azovskom moru (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2018. o stanju na Azovskom moru (7),

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće OESS-a/Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 18. ožujka 2018. o predsjedničkim izborima u Ruskoj Federaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće OESS-a/Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 18. ožujka 2018. o predsjedničkim izborima u Ruskoj Federaciji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0073/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0073/2019),

| A. | budući da je EU zajednica utemeljena na skupu zajedničkih ključnih vrijednosti kao što su mir, sloboda, demokracija, vladavina prava i poštovanje temeljnih i ljudskih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU zajednica utemeljena na skupu zajedničkih ključnih vrijednosti kao što su mir, sloboda, demokracija, vladavina prava i poštovanje temeljnih i ljudskih prava;

| B. | budući da potvrđuje da načela utvrđena u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu iz 1975. i Pariškoj povelji OESS-a iz 1990. čine temelj mira na europskom kontinentu; |
| --- | --- |

B.

budući da potvrđuje da načela utvrđena u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu iz 1975. i Pariškoj povelji OESS-a iz 1990. čine temelj mira na europskom kontinentu;

| C. | budući da su te vrijednosti okosnica odnosa EU-a s trećim stranama; |
| --- | --- |

C.

budući da su te vrijednosti okosnica odnosa EU-a s trećim stranama;

| D. | budući da se odnosi EU-a s Rusijom moraju temeljiti na načelima međunarodnog prava, poštovanju ljudskih prava, demokracije i mirnog okončanja sukoba, no da se zbog činjenice da Rusija zanemaruje spomenuta načela njihovi odnosi trenutačno temelje na suradnji u odabranim područjima od zajedničkog interesa utvrđenima u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 14. ožujka 2016. kao i na vjerodostojnom odvraćanju; |
| --- | --- |

D.

budući da se odnosi EU-a s Rusijom moraju temeljiti na načelima međunarodnog prava, poštovanju ljudskih prava, demokracije i mirnog okončanja sukoba, no da se zbog činjenice da Rusija zanemaruje spomenuta načela njihovi odnosi trenutačno temelje na suradnji u odabranim područjima od zajedničkog interesa utvrđenima u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 14. ožujka 2016. kao i na vjerodostojnom odvraćanju;

| E. | budući da je EU i dalje otvoren za snažniji odnos i dijalog koji njemu vodi te da želi obnoviti suradnju s Rusijom pod uvjetom da ruske vlasti ispune svoje međunarodne i pravne obveze i dokažu istinsku predanost Rusije obnavljanju narušenog povjerenja; budući da bi konstruktivan i predvidljiv odnos bio uzajamno koristan i u idealnom slučaju u interesu obiju strana; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU i dalje otvoren za snažniji odnos i dijalog koji njemu vodi te da želi obnoviti suradnju s Rusijom pod uvjetom da ruske vlasti ispune svoje međunarodne i pravne obveze i dokažu istinsku predanost Rusije obnavljanju narušenog povjerenja; budući da bi konstruktivan i predvidljiv odnos bio uzajamno koristan i u idealnom slučaju u interesu obiju strana;

| F. | budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i OESS-a, obvezala na načela demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; budući da stalna teška kršenja vladavine prava i donošenje restriktivnih zakona posljednjih nekoliko godina sve više dovode u pitanje usklađenost Rusije s njezinim međunarodnim i nacionalnim obvezama; budući da Rusija nije izvršila više od tisuću presuda Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

F.

budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i OESS-a, obvezala na načela demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; budući da stalna teška kršenja vladavine prava i donošenje restriktivnih zakona posljednjih nekoliko godina sve više dovode u pitanje usklađenost Rusije s njezinim međunarodnim i nacionalnim obvezama; budući da Rusija nije izvršila više od tisuću presuda Europskog suda za ljudska prava;

| G. | budući da više vladinih izvješća upućuje na nagli porast neprijateljskih špijunskih aktivnosti Rusije posljednjih godina, koje su dosegle razine nezabilježene od hladnog rata; |
| --- | --- |

G.

budući da više vladinih izvješća upućuje na nagli porast neprijateljskih špijunskih aktivnosti Rusije posljednjih godina, koje su dosegle razine nezabilježene od hladnog rata;

| H. | budući da su cjelovita provedba sporazumâ iz Minska i veće poštovanje međunarodnog prava i dalje ključni preduvjeti za bližu suradnju s Rusijom; budući da je, kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i hibridni rat protiv Ukrajine, EU donio niz restriktivnih mjera protiv Rusije koje bi trebale ostati na snazi sve do ispunjenja sporazumâ iz Minska; |
| --- | --- |

H.

budući da su cjelovita provedba sporazumâ iz Minska i veće poštovanje međunarodnog prava i dalje ključni preduvjeti za bližu suradnju s Rusijom; budući da je, kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i hibridni rat protiv Ukrajine, EU donio niz restriktivnih mjera protiv Rusije koje bi trebale ostati na snazi sve do ispunjenja sporazumâ iz Minska;

| I. | budući da su se od 2015. pojavila nova područja napetosti između EU-a i Rusije, među ostalim: ruska intervencija u Siriji i uplitanje u drugim zemljama, kao što su Libija i Srednjoafrička Republika; opsežne vojne vježbe (Zapad 2017.), rusko uplitanje u odvijanje izbora i referenduma te potpirivanje napetosti u europskim društvima; potpora Kremlja strankama koje se protive EU-u i pokretima krajnje desnice; ograničenje temeljnih sloboda i brojni slučajevi povreda ljudskih prava u Rusiji, širenje negativnog ozračja prema pripadnicima skupine LGBTI; represija nad političkom oporbom; sustavno koncentriranje na borce za ljudska prava, novinare i civilno društvo u Rusiji, uključujući proizvoljno pritvaranje Ojuba Titijeva, voditelja Centra za ljudska prava „Memorial” u Čečeniji ili slučaj Jurija Dmitrijeva iz karelijskog ogranka „Memoriala”; stigmatiziranje aktivista civilnog društva tako da ih se etiketira kao „strane agente”; teška kršenja ljudskih prava u sjevernom Kavkazu, osobito u Republici Čečeniji (otmice, mučenja, izvansudska pogubljenja, izmišljanje kaznenih predmeta itd.); diskriminacija tatarske manjine na okupiranom Krimu i politički motiviran progon Alekseja Navaljnog i mnogih drugih, kao i ubojstva, među kojima se najviše ističu slučajevi Borisa Njemcova i Sergeja Magnickog; kibernapadi, hibridni napadi i ubojstva na europskom tlu koje su ruski obavještajni agenti počinili koristeći kemijsko oružje; zastrašivanje, uhićivanje i zatvaranje stranih građana u Rusiji, protivno međunarodnom pravu, uključujući Olega Sencova, laureata nagrade Saharov za 2018. i mnoge druge; organizaciju nezakonitih i nelegitimnih izbora u Donbasu; održavanje nedemokratskih predsjedničkih izbora u kojima nije bilo stvarnog odabira i u kojima su temeljne slobode bile ograničene; kampanje dezinformiranja, nezakonita izgradnja mosta Kerč; opsežna militarizacija nezakonito okupiranog i pripojenog Krima, kao i dijelova Crnog mora i Azovskog mora; ograničenja međunarodne plovidbe u Azovskom moru i kroz tjesnac Kerč, među ostalim i za brodove koji plove pod zastavama država članica EU-a; nezakoniti napad na ukrajinske ratne brodove i njihova zapljena te uhićenje ukrajinskih vojnika u tjesnacu Kerč; kršenja sporazuma o kontroli oružja; represivno okruženje kojem su izloženi novinari i nezavisni mediji praćeno kontinuiranim pritvaranjem novinara i blogera; činjenica da se Rusija prema svjetskom indeksu slobode medija za 2018. nalazi na 148. od 180 mjesta; |
| --- | --- |

I.

budući da su se od 2015. pojavila nova područja napetosti između EU-a i Rusije, među ostalim: ruska intervencija u Siriji i uplitanje u drugim zemljama, kao što su Libija i Srednjoafrička Republika; opsežne vojne vježbe (Zapad 2017.), rusko uplitanje u odvijanje izbora i referenduma te potpirivanje napetosti u europskim društvima; potpora Kremlja strankama koje se protive EU-u i pokretima krajnje desnice; ograničenje temeljnih sloboda i brojni slučajevi povreda ljudskih prava u Rusiji, širenje negativnog ozračja prema pripadnicima skupine LGBTI; represija nad političkom oporbom; sustavno koncentriranje na borce za ljudska prava, novinare i civilno društvo u Rusiji, uključujući proizvoljno pritvaranje Ojuba Titijeva, voditelja Centra za ljudska prava „Memorial” u Čečeniji ili slučaj Jurija Dmitrijeva iz karelijskog ogranka „Memoriala”; stigmatiziranje aktivista civilnog društva tako da ih se etiketira kao „strane agente”; teška kršenja ljudskih prava u sjevernom Kavkazu, osobito u Republici Čečeniji (otmice, mučenja, izvansudska pogubljenja, izmišljanje kaznenih predmeta itd.); diskriminacija tatarske manjine na okupiranom Krimu i politički motiviran progon Alekseja Navaljnog i mnogih drugih, kao i ubojstva, među kojima se najviše ističu slučajevi Borisa Njemcova i Sergeja Magnickog; kibernapadi, hibridni napadi i ubojstva na europskom tlu koje su ruski obavještajni agenti počinili koristeći kemijsko oružje; zastrašivanje, uhićivanje i zatvaranje stranih građana u Rusiji, protivno međunarodnom pravu, uključujući Olega Sencova, laureata nagrade Saharov za 2018. i mnoge druge; organizaciju nezakonitih i nelegitimnih izbora u Donbasu; održavanje nedemokratskih predsjedničkih izbora u kojima nije bilo stvarnog odabira i u kojima su temeljne slobode bile ograničene; kampanje dezinformiranja, nezakonita izgradnja mosta Kerč; opsežna militarizacija nezakonito okupiranog i pripojenog Krima, kao i dijelova Crnog mora i Azovskog mora; ograničenja međunarodne plovidbe u Azovskom moru i kroz tjesnac Kerč, među ostalim i za brodove koji plove pod zastavama država članica EU-a; nezakoniti napad na ukrajinske ratne brodove i njihova zapljena te uhićenje ukrajinskih vojnika u tjesnacu Kerč; kršenja sporazuma o kontroli oružja; represivno okruženje kojem su izloženi novinari i nezavisni mediji praćeno kontinuiranim pritvaranjem novinara i blogera; činjenica da se Rusija prema svjetskom indeksu slobode medija za 2018. nalazi na 148. od 180 mjesta;

| J. | budući da je do 1. ožujka 2018. Centar za ljudska prava „Memorial” zabilježio 143 slučaja političkih zatvorenika, uključujući njih 97 progonjenih na temelju vjere; budući da analiza popisa političkih zatvorenika koji je sastavio Centar za ljudska prava „Memorial” pokazuje da je 2017. u 23 slučaja došlo do kaznenog progona osoba za kaznena djela u vezi s javnim skupovima (masovni nemiri, nasilno djelovanje protiv javnog tijela), a da je u 21 slučaju, koji su uglavnom povezani s objavama na internetu, došlo do kaznenog progona na temelju „protuekstremističkih” članaka kaznenog zakona; |
| --- | --- |

J.

budući da je do 1. ožujka 2018. Centar za ljudska prava „Memorial” zabilježio 143 slučaja političkih zatvorenika, uključujući njih 97 progonjenih na temelju vjere; budući da analiza popisa političkih zatvorenika koji je sastavio Centar za ljudska prava „Memorial” pokazuje da je 2017. u 23 slučaja došlo do kaznenog progona osoba za kaznena djela u vezi s javnim skupovima (masovni nemiri, nasilno djelovanje protiv javnog tijela), a da je u 21 slučaju, koji su uglavnom povezani s objavama na internetu, došlo do kaznenog progona na temelju „protuekstremističkih” članaka kaznenog zakona;

| K. | budući da je Rusija, na izravan ili neizravan način, sudionik u nekoliko dugotrajnih sukoba u zajedničkom susjedstvu, u Pridnjestrovlju, Južnoj Osetiji, Abhaziji, Donbasu i Gorskom Karabahu, koji predstavljaju ozbiljnu prepreku razvoju i stabilnosti dotičnih susjednih zemalja, ugrožavaju njihovu neovisnost i ograničavaju njihova slobodna i suverena opredjeljenja; |
| --- | --- |

K.

budući da je Rusija, na izravan ili neizravan način, sudionik u nekoliko dugotrajnih sukoba u zajedničkom susjedstvu, u Pridnjestrovlju, Južnoj Osetiji, Abhaziji, Donbasu i Gorskom Karabahu, koji predstavljaju ozbiljnu prepreku razvoju i stabilnosti dotičnih susjednih zemalja, ugrožavaju njihovu neovisnost i ograničavaju njihova slobodna i suverena opredjeljenja;

| L. | budući da sukob u istočnoj Ukrajini traje dulje od četiri godine te je prouzročio gubitak više od 10 000 života, od čega civili čine gotovo jednu trećinu, i tisuće civila ranjenih uslijed tog sukoba; |
| --- | --- |

L.

budući da sukob u istočnoj Ukrajini traje dulje od četiri godine te je prouzročio gubitak više od 10 000 života, od čega civili čine gotovo jednu trećinu, i tisuće civila ranjenih uslijed tog sukoba;

| M. | budući da neprestana napetost i sukob koji trenutačno postoje između EU-a i Rusije nisu u njihovu interesu; budući da je unatoč razočaravajućim rezultatima komunikacijske kanale potrebno zadržati otvorenima; budući da nova podjela kontinenta ugrožava sigurnost i EU-a i Rusije; |
| --- | --- |

M.

budući da neprestana napetost i sukob koji trenutačno postoje između EU-a i Rusije nisu u njihovu interesu; budući da je unatoč razočaravajućim rezultatima komunikacijske kanale potrebno zadržati otvorenima; budući da nova podjela kontinenta ugrožava sigurnost i EU-a i Rusije;

| N. | budući da je Rusija trenutačno najvažniji vanjski dobavljač prirodnog plina za EU; budući da energija i dalje ima središnju i stratešku ulogu u odnosima između EU-a i Rusije; budući da se Rusija služi energijom kao sredstvom kojim štiti i promiče svoje interese u vanjskoj politici; budući da se ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom povećala od 2015.; budući da se otpornost EU-a na vanjske pritiske može povećati diversifikacijom opskrbe energijom i smanjenjem ovisnosti o Rusiji; budući da EU mora djelovati jedinstveno i pokazati snažnu unutarnju solidarnost kada je riječ o energetskoj sigurnosti; budući da snažna ovisnost EU-a o fosilnim gorivima ugrožava razvoj uravnoteženog i dosljednog europskog pristupa Rusiji koji se temelji na vrijednostima; budući da postoji potreba za pouzdanijom i strateškom energetskom infrastrukturom u EU-u, državama članicama i zemljama Istočnog partnerstva kako bi se povećala otpornost na hibridne aktivnosti Rusije; |
| --- | --- |

N.

budući da je Rusija trenutačno najvažniji vanjski dobavljač prirodnog plina za EU; budući da energija i dalje ima središnju i stratešku ulogu u odnosima između EU-a i Rusije; budući da se Rusija služi energijom kao sredstvom kojim štiti i promiče svoje interese u vanjskoj politici; budući da se ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom povećala od 2015.; budući da se otpornost EU-a na vanjske pritiske može povećati diversifikacijom opskrbe energijom i smanjenjem ovisnosti o Rusiji; budući da EU mora djelovati jedinstveno i pokazati snažnu unutarnju solidarnost kada je riječ o energetskoj sigurnosti; budući da snažna ovisnost EU-a o fosilnim gorivima ugrožava razvoj uravnoteženog i dosljednog europskog pristupa Rusiji koji se temelji na vrijednostima; budući da postoji potreba za pouzdanijom i strateškom energetskom infrastrukturom u EU-u, državama članicama i zemljama Istočnog partnerstva kako bi se povećala otpornost na hibridne aktivnosti Rusije;

| O. | budući da neodgovorni postupci ruskih borbenih lovaca u blizini zračnog prostora država članica EU-a i NATO-a ugrožavaju sigurnost civilnog zračnog prometa i da bi mogli predstavljati prijetnju sigurnosti europskog zračnog prostora; budući da je Rusija provela provokativne vojne vježbe velikog opsega u neposrednoj blizini EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da neodgovorni postupci ruskih borbenih lovaca u blizini zračnog prostora država članica EU-a i NATO-a ugrožavaju sigurnost civilnog zračnog prometa i da bi mogli predstavljati prijetnju sigurnosti europskog zračnog prostora; budući da je Rusija provela provokativne vojne vježbe velikog opsega u neposrednoj blizini EU-a;

| P. | budući da Rusija i dalje ignorira presude Europskog suda za ljudska prava, kao i obvezujuće odluke Stalnog arbitražnog suda, poput one u predmetu Naftogaz, čime se potkopavaju mehanizmi rješavanja sporova u međunarodnoj trgovini; |
| --- | --- |

P.

budući da Rusija i dalje ignorira presude Europskog suda za ljudska prava, kao i obvezujuće odluke Stalnog arbitražnog suda, poput one u predmetu Naftogaz, čime se potkopavaju mehanizmi rješavanja sporova u međunarodnoj trgovini;

| Q. | budući da je ruska vizija policentrične koncentracije sila u suprotnosti sa stavom EU-a o multilateralizmu i međunarodnom poretku koji se temelji na pravilima; budući da bi Rusija poštovanjem multilateralnog poretka koji se temelji na pravilima i njegovim podupiranjem stvorila uvjete za bolje odnose s EU-om; |
| --- | --- |

Q.

budući da je ruska vizija policentrične koncentracije sila u suprotnosti sa stavom EU-a o multilateralizmu i međunarodnom poretku koji se temelji na pravilima; budući da bi Rusija poštovanjem multilateralnog poretka koji se temelji na pravilima i njegovim podupiranjem stvorila uvjete za bolje odnose s EU-om;

| R. | budući da ruske vlasti i dalje smatraju nezakonito okupirane regije sastavnim dijelom ruskog teritorija jer dopuštaju sudjelovanje predstavnika tih teritorija u zakonodavnim i izvršnim tijelima Ruske Federacije, čime se krši međunarodno pravo; |
| --- | --- |

R.

budući da ruske vlasti i dalje smatraju nezakonito okupirane regije sastavnim dijelom ruskog teritorija jer dopuštaju sudjelovanje predstavnika tih teritorija u zakonodavnim i izvršnim tijelima Ruske Federacije, čime se krši međunarodno pravo;

| S. | budući da je Vijeće 21. prosinca 2018., nakon što je ocijenilo provedbu sporazumâ iz Minska, produljilo gospodarske sankcije usmjerene na određene sektore ruskoga gospodarstva do 31. srpnja 2019.; |
| --- | --- |

S.

budući da je Vijeće 21. prosinca 2018., nakon što je ocijenilo provedbu sporazumâ iz Minska, produljilo gospodarske sankcije usmjerene na određene sektore ruskoga gospodarstva do 31. srpnja 2019.;

| T. | budući da Rusija svojim djelovanjem krši međunarodno pravo i obveze te dobrosusjedske odnose; |
| --- | --- |

T.

budući da Rusija svojim djelovanjem krši međunarodno pravo i obveze te dobrosusjedske odnose;

| U. | budući da su u strateškim dokumentima Ruske Federacije EU i NATO prikazani kao glavni protivnici Rusije; |
| --- | --- |

U.

budući da su u strateškim dokumentima Ruske Federacije EU i NATO prikazani kao glavni protivnici Rusije;

Izazovi i zajednički interesi

| 1. | ističe da nezakonita ruska okupacija i pripojenje ukrajinske regije Krima, izravna i neizravna upletenost Rusije u oružanim sukobima u istočnom dijelu Ukrajine, kao i njezina povreda teritorijalne cjelovitosti Gruzije i Moldove, koja i dalje traje, predstavljaju namjerno kršenje međunarodnog prava, demokratskih načela i temeljnih vrijednosti; snažno osuđuje povrede ljudskih prava za koje su odgovorni ruski predstavnici na okupiranim teritorijima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da EU smatra postupan „povratak na staro” nemogućim sve dok Rusija u cijelosti ne provede sporazume iz Minska i ne obnovi teritorijalnu cjelovitost Ukrajine; u tom pogledu poziva EU da provede kritičku i sveobuhvatnu ponovnu evaluaciju svojih odnosa s Ruskom Federacijom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da u se sadašnjim okolnostima Rusija ne može više smatrati „strateškim partnerom”; smatra da se načela iz članka 2. Sporazuma o partnerstvu i suradnji više ne ispunjavaju te da spomenuti sporazum stoga treba ponovno razmotriti; smatra da se svaki okvir za odnos EU-a i Rusije treba temeljiti na potpunom poštovanju međunarodnog prava, načela OESS-a iz Helsinkija, demokratskih načela, ljudskih prava i vladavine prava, te omogućiti dijalog o rješavanju globalnih izazova, jačanju globalnog upravljanja i jamčenju provedbe međunarodnih pravila, osobito u cilju osiguranja europskog mirovnog poretka te sigurnosti u susjedstvu EU-a i na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi provedba sporazumâ iz Minska bila dokaz dobre volje Rusije da doprinese rješavanju sukoba u istočnoj Ukrajini, kao i njezine sposobnosti jamčenja europske sigurnosti; naglašava da je potrebno ubrzati savjetovanja u okviru Normandijske skupine, kao i osnažiti ulogu EU-a; ponovno ističe svoju potporu suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra važnim smiriti aktualne napetosti te započeti savjetovanje s Rusijom kako bi se umanjio rizik od nesporazuma, pogrešnog tumačenja i pogrešnog shvaćanja; međutim, uviđa da EU mora zauzeti čvrst stav u pogledu očekivanja od Rusije; naglašava važnost suradnje između EU-a i Rusije u međunarodnom poretku koji se temelji na pravilima te pozitivnog sudjelovanja u međunarodnim i multilateralnim organizacijama u kojima je Rusija članica, posebno u okviru OESS-a u pogledu spornih pitanja i kriza; |
| --- | --- |

5.

| 6. | snažno osuđuje upletenost Rusije u slučaju Skripalj, kao i u kampanjama dezinformiranja i kibernapadima koje provode ruske obavještajne službe u cilju destabilizacije javne i privatne komunikacijske infrastrukture te povećanja napetosti unutar EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava duboku zabrinutost zbog veza između ruske vlade i stranaka ekstremne desnice i populističkih nacionalističkih stranaka i vlada u EU-u, koje predstavljaju prijetnju temeljnim vrijednostima Unije utvrđenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i iskazanima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, uključujući poštovanje demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nadalje, izražava žaljenje zbog nastojanja Rusije da destabilizira zemlje kandidatkinje za pristupanje EU-u, posebno, primjerice, u pogledu potpore koju je Moskva pružila organizacijama i političkim snagama koje se protive Prespanskom sporazumu koji bi trebao okončati dugotrajni spor oko imena između bivše jugoslavenske republike Makedonije i Grčke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da su se ruski državni akteri upleli u kampanju za referendum o Brexitu korištenjem otvorenih i prikrivenih metoda, uključujući društvene medije i potencijalno nezakonitu financijsku potporu, koju vlasti Ujedinjene Kraljevine trenutačno istražuju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je veća međusobna transparentnost u vojnim aktivnostima i graničnom nadzoru važna kako bi se izbjegla dodatna napetost; snažno osuđuje povrede zračnog prostora država članica EU-a za koje je odgovorna Rusija; poziva na donošenje jasnog kodeksa ponašanja u zračnom prostoru za vojne i civilne letjelice; u tom kontekstu snažno osuđuje opetovane povrede teritorijalnih voda i zračnog prostora zemalja u regiji Baltičkog mora za koje je Rusija odgovorna; osuđuje Rusku Federaciju zbog njezine odgovornosti u obaranju zrakoplova na letu MH17 nad istočnom Ukrajinom 2014., što je dokazala međunarodna skupina istražitelja, te poziva na privođenje odgovornih osoba pravdi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje zbog značajnog pogoršanja stanja ljudskih prava, raširenih i neopravdanih ograničenja prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja u Rusiji te izražava duboku zabrinutost zbog trenutačne represije nad borcima za ljudska prava, prosvjednicima i drugim kritičarima i njihova uznemiravanja i progona; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da Rusija u tolikoj mjeri demonstrira svoju vojnu snagu, upućuje prijetnje drugim zemljama i pokazuje volju i spremnost na uporabu vojne sile u praksi protiv drugih država, uključujući napredno nuklearno oružje, kako je predsjednik Putin u više navrata ponovio tijekom 2018.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osuđuje oštre mjere koje vlada kontinuirano provodi, usmjerene protiv neslaganja i slobode medija, te represiju nad aktivistima, političkom oporbom i onima koji otvoreno izražavaju svoje nezadovoljstvo vladom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava zabrinutost zbog izvješća o proizvoljnom pritvaranju i mučenju muškaraca u Čečeniji za koje se smatra da su homoseksualci te osuđuje izjave čečenske vlade u kojima se negira postojanje homoseksualaca u njihovoj zemlji i potiče nasilje nad pripadnicima skupine LGBTI; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da globalni izazovi koje predstavljaju klimatske promjene, okoliš, energetska sigurnost i digitalizacija, zajedno s algoritamskim donošenjem odluka i umjetnom inteligencijom, vanjskim i sigurnosnim pitanjima, neširenjem oružja za masovno uništenje te borbom protiv terorizma i organiziranog kriminala, kao i razvojem događaja u osjetljivom arktičkom području, iziskuju selektivnu suradnju s Rusijom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava zabrinutost zbog potencijalnih više stotina milijardi eura koje ruska poduzeća i pojedinci koji žele ozakoniti prihod stečen korupcijom svake godine operu u EU-u i poziva na istrage tih kaznenih djela; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da Rusija koristi pranje novca i financijske aktivnosti organiziranog kriminala za subverzivne političke svrhe te da to predstavlja prijetnju europskoj sigurnosti i stabilnosti; smatra da je opseg tog pranja novca tolik da čini dio neprijateljskog djelovanja usmjerenog na potkopavanje, dezinformiranje i destabilizaciju, pri čemu se istodobno podupiru kriminalne aktivnosti i korupcija; napominje da ruske aktivnosti pranja novca u EU-u predstavljaju prijetnju suverenitetu i vladavini prava u svim državama članicama u kojima Rusija provodi takve aktivnosti; navodi da je to prijetnja europskoj sigurnosti i stabilnosti, te najveći izazov za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | osuđuje aktivnosti pranja novca, nezakonite financijske aktivnosti i druga sredstva gospodarskog ratovanja kojima se Rusija koristi; poziva tijela EU-a nadležna za financije da poboljšaju međusobnu suradnju, kao i suradnju s relevantnim obavještajnim i sigurnosnim službama, u cilju suzbijanja ruskih aktivnosti pranja novca; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja da su, dok je stav EU-a o sankcijama protiv Rusije čvrst, dosljedan i usklađen, te će se one nastaviti sve dok Rusija ne prestane kršiti međunarodno pravo, potrebni dodatna koordinacija i usklađenost u pogledu vanjskopolitičkog i sigurnosnog pristupa prema Rusiji; poziva, u tom kontekstu, države članice da ukinu programe „zlatnih viza i putovnica”, kojima se koriste ruski oligarsi koji često podupiru Kremlj, te kojima se može narušiti učinkovitost međunarodnih sankcija; ponovno poziva na donošenje europskog zakona Magnicki (globalni režim sankcija EU-a u vezi s ljudskim pravima);te poziva Vijeće da se posveti tom pitanju bez nepotrebnih odgoda; poziva države članice da u potpunosti surađuju na europskoj razini u pogledu svoje politike prema Rusiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da restriktivne ciljane mjere povezane s istočnom Ukrajinom i okupiranim Krimom nisu usmjerene protiv ruskog naroda nego protiv određenih pojedinaca i poduzeća povezanih s ruskim vodstvom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | u tom pogledu naglašava da su usklađenost između njegovih unutarnjih i vanjskih politika, kao i bolja koordinacija vanjskih politika, ključni za dosljedniju, učinkovitiju i uspješniju vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a, uključujući u pogledu Rusije; ističe da se to posebno odnosi na područja politika kao što su europska obrambena unija, europska energetska unija, kiberobrana i strateški komunikacijski alati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje rusko narušavanje teritorijalne cjelovitosti susjednih zemalja, uključujući nezakonitim otmicama državljana tih zemalja kako bi im se sudilo pred ruskim sudom; nadalje, osuđuje zlouporabu Interpola od strane Rusije, koja u cilju progona političkih protivnika izdaje „upozorenja o traženim osobama”, takozvane „crvene obavijesti”; |
| --- | --- |

22.

| 23. | osuđuje postupke Rusije u Azovskom moru, kojima se krše međunarodno pomorsko pravo i međunarodne obveze Rusije, kao i izgradnju mosta Kerč i polaganje podvodnih kabela do nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka bez suglasnosti Ukrajine; i dalje je duboko zabrinut zbog ruske militarizacije Azovskog mora, regije Crnog mora i Kalinjingradskog okruga, kao i opetovanog kršenja teritorijalnih voda europskih zemalja u Baltičkom moru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno ističe svoju bezrezervnu podršku suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Gruzije; zahtijeva da Ruska Federacija prekine okupaciju gruzijskog teritorija Abhazije i regije Činvali/Južne Osetije, te da u potpunosti poštuje suverenost i teritorijalni integritet Gruzije; naglašava da Ruska Federacija mora bezuvjetno ispuniti sve odredbe Sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008., posebno obvezu povlačenja svih svojih vojnih snaga s teritorija Gruzije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da rusko nepridržavanje međunarodnih pravila, u ovom slučaju slobode mora, nepoštovanje bilateralnih sporazuma te nezakonito pripajanje Krima predstavljaju prijetnju susjedima Rusije u svim dijelovima Europe, ne samo u regiji Crnog mora nego i u regiji Baltičkog mora i na Mediteranu; naglašava koliko je važno da se u pogledu svega navedenog zauzme čvrsta politika prema Rusiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da je predsjedničke izbore održane 18. ožujka 2018. promatrala Međunarodna misija za promatranje izbora u okviru Misije ODIHR-a za promatranje izbora i Parlamentarne skupštine OESS-a; napominje da je u završnom izvješću Misije ODIHR-a za promatranje izbora navedeno da su izbori održani u prekomjerno kontroliranom pravnom i političkom okruženju obilježenom stalnim pritiskom na kritičare, ograničenjima temeljnih sloboda okupljanja, udruživanja i izražavanja, kao i registracije kandidata, te stoga nije bilo istinskog natjecanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost zbog potpore koju Rusija kontinuirano pruža autoritarnim režimima i zemljama kao što su Sjeverna Koreja, Iran, Venezuela, Sirija, Kuba, Nikaragva i druge te zbog stalne prakse blokiranja bilo kakvog međunarodnog djelovanja primjenom prava na veto u Vijeću sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

27.

Područja od zajedničkog interesa

| 28. | ponovno izražava potporu pet načela kojima se vodi politika EU-a prema Rusiji te poziva na daljnje definiranje načela selektivne suradnje; preporučuje da u središtu pozornosti budu pitanja povezana s Bliskim istokom i sjevernom Afrikom, regijom sjevera i Arktika, terorizmom, nasilnim ekstremizmom, neširenjem i kontrolom oružja, strateškom stabilnosti u kiberprostoru, organiziranim kriminalom, migracijama i klimatskim promjenama, uključujući zajedničke napore za očuvanje Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana s Iranom koji je podržalo Vijeće sigurnosti UN-a, te okončanje rata u Siriji; ističe da, premda treba nastaviti sa savjetovanjima između EU-a i Rusije o kiberterorizmu i organiziranom kriminalu, sustavne hibridne prijetnje Rusije zahtijevaju snažan kapacitet odvraćanja; poziva, u tom kontekstu, na dijalog o povezivosti između EU-a, Rusije, Kine i središnje Azije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da je EU trenutačno najveći trgovinski partner Rusije te da će i u doglednoj budućnosti ostati ključni ekonomski partneri, no da Sjeverni tok 2 osnažuje ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom, ugrožava unutarnje tržište EU-a te nije u skladu s energetskom politikom ni sa strateškim interesima EU-a, zbog čega ga treba zaustaviti; naglašava da je EU i dalje predan dovršenju europske energetske unije i diversifikaciji svojih energetskih resursa; ističe da ne bi trebalo provoditi nove projekte bez prethodne pravne procjene njihove pravne usklađenosti s pravom EU-a i dogovorenim političkim prioritetima; ne odobrava rusku politiku korištenja energetskih resursa kao političkog sredstva za provedbu, održavanje i povećanje političkog utjecaja i pritiska na područje za koje smatra da je pod njezinim utjecajem te na krajnje potrošače; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da programi prekogranične suradnje između EU-a i Rusije i konstruktivna suradnja u sklopu partnerstava u okviru Sjeverne dimenzije i Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora donose opipljivu korist građanima prekograničnih područja te pružaju potporu održivom razvoju tih područja; u tom kontekstu preporučuje da se i dalje potiču sva navedena pozitivna područja konstruktivne suradnje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje važnost kontakta među narodima, na primjer putem obrazovanja i kulture; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije i države članice da ulože više napora u okončanje takozvanih „zamrznutih sukoba” u istočnom susjedstvu kako bi se zajamčila veća sigurnost i stabilnost istočnih partnera EU-a; |
| --- | --- |

32.

Preporuke

| 33. | ističe važnost kontinuirane političke i financijske potpore za kontakte među narodima općenito, te, konkretno, za aktiviste civilnog društva, borce za ljudska prava, blogere, nezavisne medije, istraživačke novinare, akademike prisutne u javnosti, javne osobe i nevladine organizacije; poziva Komisiju da iz postojećih instrumenata za vanjsko financiranje predvidi izdvajanje izdašnije i dugoročnije financijske i institucijske potpore ruskom civilnom društvu, kao i potpore za izgradnju kapaciteta, i poziva države članice da dodatno pridonesu toj potpori; potiče države članice da aktivno provode Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava pružanjem učinkovite i pravodobne potpore i zaštite borcima za ljudska prava, novinarima i drugim aktivistima; posebno potiče države članice da borcima za ljudska prava koji su izloženi riziku i članovima njihovih obitelji izdaju vize za dugotrajni boravak; podržava izdašnije financiranje osposobljavanja novinara i razmjena s europskim novinarima, te instrumenata koji unapređuju ljudska prava i demokraciju, kao što su Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) i Europska zaklada za demokraciju (EED); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na više kontakta među narodima s naglaskom na mlade, bolji dijalog i veću suradnju među stručnjacima, istraživačima, civilnim društvima i lokalnim tijelima iz EU-a i Rusije, te na pojačane razmjene studenata, strukovnih pripravnika i mladih, osobito u okviru programa Erasmus +; u tom kontekstu podupire povećanje financiranja novog programa Erasmus + za razdoblje 2021. – 2027.; napominje da EU pruža najveći broj prilika za akademsku mobilnost u Rusiji u usporedbi s drugim međunarodnim partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na bezuvjetno oslobođenje svih boraca za ljudska prava i drugih osoba koje su pritvorene zbog mirnog ostvarenja svojih prava na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja, uključujući Ojuba Titijeva, ravnatelja Centra za ljudska prava „Memorial” u Čečeniji, kojem se sudi na temelju izmišljene optužbe za posjedovanje droge; snažno potiče ruske vlasti da osiguraju potpuno poštovanje ljudskih i zakonskih prava tih osoba, uključujući pristup odvjetniku i medicinskoj skrbi, tjelesni integritet i dostojanstvo te zaštitu od sudskog uznemiravanja, kriminalizacije i proizvoljnog uhićenja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da su organizacije civilnog društva često preslabe da bi imale znatan utjecaj na borbu protiv korupcije u Rusiji, dok se sustavno obeshrabruje aktivno sudjelovanje nevladinih organizacija u bilo kakvoj borbi protiv korupcije ili u promicanju javnog integriteta; naglašava da je neophodno uključiti civilno društvo u neovisan nadzor učinkovitosti politika protiv korupcije; poziva Rusiju da ispravno provodi međunarodne standarde borbe protiv korupcije utvrđene, primjerice, u Konvenciji UN-a protiv korupcije i Konvenciji OECD-a o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnim poslovnim transakcijama (Konvencija o borbi protiv podmićivanja); |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da promicanje ljudskih prava i vladavine prava mora biti ključan dio suradnje EU-a i Rusije; stoga poziva EU i države članice da u svim kontaktima s ruskim dužnosnicima nastave s iznošenjem pitanja koja se odnose na ljudska prava; potiče EU da kontinuirano poziva Rusiju da stavi izvan snage ili izmijeni sve zakone i propise koji nisu u skladu s međunarodnim standardima o ljudskim pravima, uključujući odredbe kojima se ograničava pravo na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izražava uvjerenje da je članstvo Rusije u Vijeću Europe važan element u trenutačnom okruženju institucionalnih odnosa u Europi; nada se da se mogu pronaći načini kako bi se Rusiju uvjerilo da ne napušta članstvo Vijeća Europe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osuđuje pokušaje ruske vlade da blokira internetske usluge za razmjenu poruka i internetske stranice; potiče vladu Rusije da poštuje temeljna prava na slobodu izražavanja i privatnost, na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva institucije EU-a i države članice da ulože više napora u povećanje otpornosti, osobito u području medija i kiberprostora, uključujući mehanizme za otkrivanje i suzbijanje uplitanja u izbore; poziva na povećanje otpornosti od kibernapada; izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da su reakcija i odgovor EU-a na rusku propagandnu kampanju i snažne otvorene napade dezinformacijama bili nedovoljni te ih je potrebno dodatno osnažiti, posebno prije predstojećih europskih izbora u svibnju 2019.; naglašava, u tom kontekstu, da EU mora znatno povećati financijska sredstva i ljudske resurse radne skupine East Stratcom; poziva na to da se diljem EU-a pruži potpora europskoj industriji kibersigurnosti, funkcioniranju digitalnog unutarnjeg tržišta i većem sudjelovanju u istraživanju; potiče radnu skupinu East Stratcom, u tom kontekstu, na promicanje europskih vrijednosti na ruskom jeziku; pozdravlja usvajanje Akcijskog plana EU-a za borbu protiv dezinformacija i poziva države članice i sve relevantne dionike EU-a na provedbu postupaka i mjera u okviru plana, posebno uoči predstojećih europskih izbora u svibnju 2019.; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU da razmotri uspostavu obvezujućeg pravnog okvira i na razini EU-a i na međunarodnoj razini za borbu protiv hibridnog ratovanja koji bi omogućio snažan odgovor Unije na kampanje kojima se ugrožavaju demokracija i vladavina prava, uključujući ciljane sankcije protiv odgovornih za organizaciju i provedbu tih kampanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da stvarni dijalog zahtijeva veće jedinstvo država članica i jasniju komunikaciju EU-a u pogledu linija koje se ne smiju prelaziti; stoga naglašava da EU treba biti spreman za donošenje dodatnih sankcija, među ostalim ciljanih osobnih sankcija, te ograničavanje pristupa financijama i tehnologiji ako Rusija nastavi s povredama međunarodnog prava; naglašava, međutim, da te mjere nisu usmjerene protiv ruskog naroda nego protiv određenih pojedinaca; poziva Vijeće da provede detaljnu analizu učinkovitosti i strogosti postojećeg režima sankcija; pozdravlja odluku Vijeća o uvođenju restriktivnih mjera za europska poduzeća uključena u nezakonitu izgradnju mosta Kerč; ponovno izražava zabrinutost zbog uključenosti tih poduzeća, koja su time svjesno ili nesvjesno narušila režim sankcija EU-a; u tom kontekstu poziva Komisiju da ocijeni i verificira područje primjene restriktivnih mjera EU-a koje su na snazi te poziva države članice da razmjenjuju informacije o svim nacionalnim carinskim i kaznenim istragama mogućeg kršenja tih mjera; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na uspostavu mehanizma na razini EU-a koji bi omogućio provjeru financiranja političkih stranaka te, slijedom toga, poduzimanje mjera kako bi se izbjeglo da se neke stranke i pokreti koriste za unutarnju destabilizaciju europskog projekta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | osuđuje sve veći opseg i broj ruskih vojnih vježbi, u kojima ruske snage vježbaju scenarije napada uz upotrebu nuklearnog oružja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da bez odgode pripreme zakonodavni prijedlog zakona Magnicki na razini EU-a, kojim bi se omogućilo uvođenje zabrana izdavanja viza i ciljanih sankcija kao što je blokiranje imovine i udjela u imovini unutar nadležnosti EU-a za pojedine javne dužnosnike ili osobe koje djeluju u službenom svojstvu, a odgovorne su za djela korupcije ili teške povrede ljudskih prava; naglašava važnost toga da se bez odgode sastavi popis sankcija kako bi se zajamčila učinkovita provedba europskog zakona Magnicki; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva EU da provjeri primjenu restriktivnih mjera EU-a koje su na snazi, te razmjenu informacija između država članica kako bi se osiguralo da se režim sankcija EU-a protiv djelovanja Rusije ne narušava, nego se primjenjuje razmjerno prijetnji koju Rusija predstavlja; ističe opasnost koju predstavlja slabljenje sankcija a da Rusija prije toga djelima, a ne samo riječima, jasno pokaže da poštuje granice Europe, suverenitet svojih susjeda i drugih država, kao i međunarodna pravila i sporazume; ponavlja da je povratak na staro moguć tek nakon što Rusija počne u potpunosti poštovati pravila i odluči se na isključivo miroljubivo djelovanje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja da Rusija nema pravo veta na euroatlantske težnje europskih nacija; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da pomno prati posljedice ruskih protusankcija na gospodarske dionike, te da, prema potrebi, razmotri mogućnost kompenzacijskih mjera; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da za sukob u istočnoj Ukrajini postoje samo politička rješenja; potiče mjere za izgradnju povjerenja u regiji Donbas; podupire mandat za razmještaj mirovnih snaga UN-a u spomenutu regiju istočne Ukrajine; ponavlja svoj poziv za imenovanje posebnog izaslanika EU-a za Krim i regiju Donbas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | osuđuje samovoljan način postupanja zabranjivanjem pristupa na rusko državno područje političarima EU-a, među ostalim trenutačnim i nekadašnjim zastupnicima u Europskom parlamentu te dužnosnicima EU-a; poziva na to da se smjesta i bezuvjetno ukine zabrana ulaska u zemlju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Rusiju da bez odgađanja oslobodi političke zatvorenike, uključujući strane državljane i novinare; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Rusiju da u potpunosti surađuje na međunarodnoj istrazi o padu zrakoplova na letu MH17, koji bi se mogao okarakterizirati ratnim zločinom; osuđuje svaku odluku o amnestiranju odgovornih osoba, ili pokušaja da se odgodi njihov progon, s obzirom na to da počinitelje treba privesti pravdi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva rusku vladu da se suzdrži od blokiranja rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o stanju u Siriji kojima je cilj zaustavljanje nasilja koje se provodi nad civilima, uključujući uporabu kemijskog oružja, teške povrede Ženevske konvencije i povrede univerzalnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podržava brzu uspostavu integrirane europske energetske unije koja bi u budućnosti uključivala istočne partnere; naglašava ulogu koju ambiciozna politika može imati u području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije; snažno osuđuje pritisak Rusije na Bjelarus da se, u suštini, odrekne svoje neovisnosti; naglašava da, neovisno o napretku strategije EU-a prema Rusiji, EU mora povećati svoju predanost i potporu svojim istočnim partnerima te poduprijeti reforme usmjerene na jačanje sigurnosti i stabilnosti, demokratskog upravljanja i vladavine prava; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podržava izdašnije financiranje Europske zaklade za demokraciju, razmjene vijesti na ruskom jeziku i drugih instrumenata za širenje demokracije i ljudskih prava u Rusiji i drugdje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva ruska nadležna tijela da osude komunizam i sovjetski režim te da kazne počinitelje zločina i kaznenih djela počinjenih pod tim režimom; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  SL C 407, 4.11.2016., str. 35.

(2)  Protokol o rezultatima savjetovanja trilateralne kontaktne skupine, potpisan 5. rujna 2014. i Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen 12. veljače 2015.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0266.

(4)  SL C 35, 31.1.2018., str. 38.

(5)  SL C 408, 30.11.2017., str. 43.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0259.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0435.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/16

---

P8_TA(2019)0158

Izgradnja kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o izgradnji kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje (2018/2159(INI))

(2021/C 23/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a,

| — | uzimajući u obzir načela i ciljeve Povelje UN-a; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela i ciljeve Povelje UN-a;

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i sva njegova načela, koji je temeljni dokument europskog i šireg regionalnog sigurnosnog poretka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i sva njegova načela, koji je temeljni dokument europskog i šireg regionalnog sigurnosnog poretka,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja i Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja i Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o sprečavanju sukoba i posredovanju te o ženama, miru i sigurnosti odnosno o mladima, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o sprečavanju sukoba i posredovanju te o ženama, miru i sigurnosti odnosno o mladima, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Koncept jačanja sposobnosti EU-a za posredovanje i dijalog koji je sastavilo Vijeće i koji je usvojen 10. studenog 2009. (15779/09), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Koncept jačanja sposobnosti EU-a za posredovanje i dijalog koji je sastavilo Vijeće i koji je usvojen 10. studenog 2009. (15779/09),

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini, kao i prvo izvješće o njezinoj provedbi objavljeno 18. lipnja 2017. pod naslovom „Od zajedničke vizije do zajedničkog djelovanja: provedba Globalne strategije EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini, kao i prvo izvješće o njezinoj provedbi objavljeno 18. lipnja 2017. pod naslovom „Od zajedničke vizije do zajedničkog djelovanja: provedba Globalne strategije EU-a”,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 5. srpnja 2018. o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 5. srpnja 2018. o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2306 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2306 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Vijeću od 13. lipnja 2018., uz potporu Komisije, za donošenje odluke Vijeća o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (HR(2018)94), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Vijeću od 13. lipnja 2018., uz potporu Komisije, za donošenje odluke Vijeća o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (HR(2018)94),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0075/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0075/2019),

| A. | budući da je promicanje međunarodnog mira i sigurnosti dio svrhe Europske unije, što je 2012. godine prepoznato dodjelom Nobelove nagrade za mir, i da je ono ključni dio Ugovora iz Lisabona; |
| --- | --- |

A.

budući da je promicanje međunarodnog mira i sigurnosti dio svrhe Europske unije, što je 2012. godine prepoznato dodjelom Nobelove nagrade za mir, i da je ono ključni dio Ugovora iz Lisabona;

| B. | budući da je EU predan provedbi Programa o ženama, miru i sigurnosti u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i njezinim naknadnim izmjenama, kao i Programa o mladima, miru i sigurnosti u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2250 i njezinim naknadnim izmjenama; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU predan provedbi Programa o ženama, miru i sigurnosti u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i njezinim naknadnim izmjenama, kao i Programa o mladima, miru i sigurnosti u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2250 i njezinim naknadnim izmjenama;

| C. | budući da je EU jedan od najvećih donatora koji podupire sprečavanje sukoba i izgradnju mira upotrebom svojih instrumenata vanjske pomoći; |
| --- | --- |

C.

budući da je EU jedan od najvećih donatora koji podupire sprečavanje sukoba i izgradnju mira upotrebom svojih instrumenata vanjske pomoći;

| D. | budući da bi EU, kao ključan subjekt u davanju doprinosa međunarodnim organizacijama, ključni donator humanitarne pomoći i najveći trgovinski partner na svijetu, trebao preuzeti vodeću ulogu u izgradnji mira u svijetu, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti; budući da se sprečavanje sukoba i posredovanje moraju formulirati u okviru globalnog pristupa koji uzima u obzir sigurnost, diplomaciju i razvoj; |
| --- | --- |

D.

budući da bi EU, kao ključan subjekt u davanju doprinosa međunarodnim organizacijama, ključni donator humanitarne pomoći i najveći trgovinski partner na svijetu, trebao preuzeti vodeću ulogu u izgradnji mira u svijetu, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti; budući da se sprečavanje sukoba i posredovanje moraju formulirati u okviru globalnog pristupa koji uzima u obzir sigurnost, diplomaciju i razvoj;

| E. | budući da je potrebna suradnja s regionalnim organizacijama, kao što je OESS, u čijem se Helsinškom završnom aktu iz 1975. godine, između ostaloga, utvrđuju načela suzdržavanja od primjene sile, teritorijalne cjelovitosti država, jednakih prava i samoodređenja naroda, te da navedene organizacije imaju ključnu ulogu u sprečavanju sukoba i posredovanju; |
| --- | --- |

E.

budući da je potrebna suradnja s regionalnim organizacijama, kao što je OESS, u čijem se Helsinškom završnom aktu iz 1975. godine, između ostaloga, utvrđuju načela suzdržavanja od primjene sile, teritorijalne cjelovitosti država, jednakih prava i samoodređenja naroda, te da navedene organizacije imaju ključnu ulogu u sprečavanju sukoba i posredovanju;

| F. | budući da je sprečavanje nasilnog sukoba od iznimne važnosti za rješavanje sigurnosnih izazova s kojima se suočavaju Europa i njezino susjedstvo, kao i za politički i društveni napredak; budući da je to osnovna sastavnica stvarnog multilateralizma i ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja, osobito cilja br. 16 o miroljubivim i uključivim društvima, pristupu pravdi za sve i učinkovitim, odgovornim i uključivim institucijama na svim razinama; |
| --- | --- |

F.

budući da je sprečavanje nasilnog sukoba od iznimne važnosti za rješavanje sigurnosnih izazova s kojima se suočavaju Europa i njezino susjedstvo, kao i za politički i društveni napredak; budući da je to osnovna sastavnica stvarnog multilateralizma i ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja, osobito cilja br. 16 o miroljubivim i uključivim društvima, pristupu pravdi za sve i učinkovitim, odgovornim i uključivim institucijama na svim razinama;

| G. | budući da je kontinuirana potpora EU-a civilnim i vojnim dionicima u trećim zemljama važan čimbenik sprečavanja ponavljanja nasilnih sukoba; budući da su održiv i trajan mir i sigurnost neodvojivi od održivog razvoja; |
| --- | --- |

G.

budući da je kontinuirana potpora EU-a civilnim i vojnim dionicima u trećim zemljama važan čimbenik sprečavanja ponavljanja nasilnih sukoba; budući da su održiv i trajan mir i sigurnost neodvojivi od održivog razvoja;

| H. | budući da se sprečavanjem sukoba i posredovanjem mora zajamčiti održavanje stabilnosti i razvoja u državama i zemljopisnim područjima čija je situacija izravni sigurnosni problem za Uniju; |
| --- | --- |

H.

budući da se sprečavanjem sukoba i posredovanjem mora zajamčiti održavanje stabilnosti i razvoja u državama i zemljopisnim područjima čija je situacija izravni sigurnosni problem za Uniju;

| I. | budući da je prevencija strateška funkcija čiji je cilj učinkovito djelovanje prije izbijanja kriza; budući da je posredovanje dodatni alat u službi diplomacije koji se može upotrijebiti za sprečavanje, zaustavljanje ili rješavanje sukoba; |
| --- | --- |

I.

budući da je prevencija strateška funkcija čiji je cilj učinkovito djelovanje prije izbijanja kriza; budući da je posredovanje dodatni alat u službi diplomacije koji se može upotrijebiti za sprečavanje, zaustavljanje ili rješavanje sukoba;

| J. | budući da su unutarnja i vanjska sigurnost sve češće neodvojivo povezane i da složena priroda globalnih izazova iziskuje globalni i integrirani pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama; |
| --- | --- |

J.

budući da su unutarnja i vanjska sigurnost sve češće neodvojivo povezane i da složena priroda globalnih izazova iziskuje globalni i integrirani pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama;

| K. | budući da je potreban jači međuinstitucijski pristup kako bi se zajamčilo da EU može razviti i provesti svoje kapacitete u punom potencijalu; |
| --- | --- |

K.

budući da je potreban jači međuinstitucijski pristup kako bi se zajamčilo da EU može razviti i provesti svoje kapacitete u punom potencijalu;

| L. | budući da su EU-ova globalna strategija, političke izjave i institucionalni razvoj događaja dobrodošao znak da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije privržena davanju prednosti sprečavanju sukoba i posredovanju; |
| --- | --- |

L.

budući da su EU-ova globalna strategija, političke izjave i institucionalni razvoj događaja dobrodošao znak da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije privržena davanju prednosti sprečavanju sukoba i posredovanju;

| M. | budući da instrumenti za vanjsko financiranje pružaju znatan doprinos potpori izgradnje mira i sprečavanja sukoba; |
| --- | --- |

M.

budući da instrumenti za vanjsko financiranje pružaju znatan doprinos potpori izgradnje mira i sprečavanja sukoba;

| N. | budući da je tranzicijska pravda važan skup pravosudnih i nepravosudnih mehanizama usmjerenih na odgovornost za prošle zlouporabe te na uspostavu održive, pravedne i mirne budućnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da je tranzicijska pravda važan skup pravosudnih i nepravosudnih mehanizama usmjerenih na odgovornost za prošle zlouporabe te na uspostavu održive, pravedne i mirne budućnosti;

| O. | budući da je Parlament preuzeo ključnu ulogu u parlamentarnoj diplomaciji, uključujući postupke posredovanja i dijaloga, zahvaljujući svojoj ugrađenoj kulturi dijaloga i izgradnje konsenzusa; |
| --- | --- |

O.

budući da je Parlament preuzeo ključnu ulogu u parlamentarnoj diplomaciji, uključujući postupke posredovanja i dijaloga, zahvaljujući svojoj ugrađenoj kulturi dijaloga i izgradnje konsenzusa;

| P. | budući da nasilni sukobi i ratovi imaju nerazmjeran učinak na civile, posebno na žene i djecu te da su pritom žene više nego muškarci izložene riziku od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, prisilnog rada, raseljavanja, pritvaranja i seksualnog nasilja kao što je silovanje, koje se upotrebljava kao ratna taktika; budući da je aktivno sudjelovanje žena i mladih važno za sprečavanje sukoba i izgradnju mira, kao i za sprečavanje svih oblika nasilja, uključujući seksualno i rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

P.

budući da nasilni sukobi i ratovi imaju nerazmjeran učinak na civile, posebno na žene i djecu te da su pritom žene više nego muškarci izložene riziku od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, prisilnog rada, raseljavanja, pritvaranja i seksualnog nasilja kao što je silovanje, koje se upotrebljava kao ratna taktika; budući da je aktivno sudjelovanje žena i mladih važno za sprečavanje sukoba i izgradnju mira, kao i za sprečavanje svih oblika nasilja, uključujući seksualno i rodno uvjetovano nasilje;

| Q. | budući da je od iznimne važnosti uključiti i podržati aktivno i konkretno sudjelovanje civilnog društva i lokalnih aktera, i civilnih i vojnih, što podrazumijeva i žene, manjine, autohtone narode i mlade prilikom promicanja i olakšavanja izgradnje kapaciteta i povjerenja u posredovanju, dijalogu i pomirenju; |
| --- | --- |

Q.

budući da je od iznimne važnosti uključiti i podržati aktivno i konkretno sudjelovanje civilnog društva i lokalnih aktera, i civilnih i vojnih, što podrazumijeva i žene, manjine, autohtone narode i mlade prilikom promicanja i olakšavanja izgradnje kapaciteta i povjerenja u posredovanju, dijalogu i pomirenju;

| R. | budući da za sprečavanje sukoba te izgradnju i očuvanje mira često nema dovoljno resursa, unatoč predanosti toj politici na razini EU-a, što ima utjecaja na sposobnost poticanja i olakšavanja djelovanja u tim područjima; |
| --- | --- |

R.

budući da za sprečavanje sukoba te izgradnju i očuvanje mira često nema dovoljno resursa, unatoč predanosti toj politici na razini EU-a, što ima utjecaja na sposobnost poticanja i olakšavanja djelovanja u tim područjima;

| 1. | potiče Uniju da dodatnu prednost daje sprečavanju sukoba i posredovanju u okviru postojećih dogovorenih pregovaračkih oblika i načela ili kao potporu tim načelima; naglašava da taj pristup daje visoku razinu dodane vrijednosti EU-a u pogledu politike, društva, gospodarstva i ljudske sigurnosti na globalnoj razini; podsjeća da aktivnosti u području sprečavanja sukoba i posredovanja pridonose promicanju prisutnosti i vjerodostojnosti Unije na svjetskoj sceni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća ulogu civilnih i vojnih zadataka u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) u održavanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije i predsjednika Europskog parlamenta da utvrde zajedničke dugoročne prioritete u području sprečavanja sukoba i posredovanja, što bi trebalo postati dio redovitog strateškog programiranja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na dugoročnu izgradnju mira rješavanjem uzroka sukoba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na poboljšanje trenutačne strukture za podržavanje prioriteta EU-a, kako je opisano dalje u tekstu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na pristupe koji su osjetljivi na sukobe i usmjereni na ljude te u okviru kojih se sigurnost ljudi stavlja u središte djelovanja EU-a radi postizanja pozitivnih i održivih rezultata na terenu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i službe Komisije koje se bave vanjskim djelovanjem da predstave godišnje izvješće Parlamentu o napretku postignutom u provedbi političkih obveza EU-a u području sprečavanja sukoba i posredovanja; |
| --- | --- |

7.

O izgradnji kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje

| 8. | podupire dosljedniji i cjelovitiji pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama, smatra da integrirani pristup vanjskim sukobima i krizama predstavlja dodanu vrijednost vanjskog djelovanja Unije te da je potrebno čim prije primijeniti sva sredstva kako bi se pojasnili odgovori EU-a u svim fazama sukoba i kako bi taj integrirani pristup postao operativniji i djelotvorniji; u tom kontekstu podsjeća na norme i načela iz međunarodnog prava i Povelje UN-a i izražava potporu postojećim okvirima, pristupima i načelima pregovaranja; ponavlja da bi svaki sukob trebalo promatrati zasebno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da bi se tim jačanjem kapaciteta državama članicama trebalo omogućiti utvrđivanje prioritetnih zemljopisnih područja za djelovanje na polju sprečavanja sukoba i posredovanja te olakšavanje bilateralne suradnje među europskim zemljama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na uspostavu, pod nadležnošću potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije, savjetodavnog odbora EU-a na visokoj razini o sprečavanju sukoba i posredovanju u cilju uspostave sveobuhvatne skupine viših političkih posrednika i stručnjaka za sprečavanje sukoba čija će se politička i tehnička stručnost moći staviti na raspolaganje u kratkom roku; smatra da je potrebna i skupina stručnjaka u području pomirbe i tranzicijske pravde; poziva na sustavno poticanje uspostave mehanizama pomirbe i odgovornosti u svim područjima nakon sukoba kako bi se zajamčila odgovornost za prethodne zločine, kao i sprečavanje budućih zločina i odvraćanje od njih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na imenovanje posebnog izaslanika EU-a za mir koji će predsjedati savjetodavnim odborom EU-a na visokoj razini kako bi se promicala dosljednost i koordinacija među institucijama, uključujući u njihovu kontaktu s civilnim društvom, a kako bi se poboljšala razmjena informacija i kako bi se postiglo povećano i ranije djelovanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na uspostavu drugih međuinstitucijskih mehanizama poput radnih skupina za konkretne situacije sprečavanja sukoba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na uspostavu posebne radne skupine Vijeća za sprečavanje sukoba i posredovanje koja će isticati snažnu predanost EU-a miru i stabilnosti u susjednim regijama; |
| --- | --- |

13.

O Europskoj službi za vanjsko djelovanje

| 14. | pozdravlja uspostavu posebne Uprave za instrumente sprečavanja sukoba, izgradnje mira i posredovanja u okviru ESVD-a te razvoj alata poput sustava za rano upozoravanje i ispitivanje perspektiva; poziva na ulaganja za dodatni razvoj tih alata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na sustavnije prikupljanje, upravljanje i širenje relevantnog znanja u formatima koji su pristupačni, praktični i operativno relevantni za osoblje diljem institucija EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na dodatni razvoj kapaciteta u području rodno osjetljive analize sukoba, ranog obavještavanja, pomirbe i sprečavanja sukoba za interno osoblje, posrednike i druge stručnjake, kao i za treće strane, u suradnji s ESVD-om i uključujući organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

16.

O Europskoj komisiji

| 17. | podsjeća na sve veću potrebu za sprečavanjem sukoba u okviru rješavanja temeljnih uzroka sukoba i postizanja ciljeva održivog razvoja uz poseban fokus na demokratičnost i ljudska prava, vladavinu prava, reformu pravosuđa i potporu za civilno društvo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe činjenicu da se svim intervencijama EU-a u područjima zahvaćenima nasiljem i sukobima treba voditi računa o sukobima i o rodnim pitanjima; poziva na hitno djelovanje kako bi se ti aspekti integrirali u sve relevantne politike, strategije, djelovanja i operacije, uz veće usmjerenje na sprečavanje nanošenja štete i istovremeno maksimiranje doprinosa EU-a postizanju dugoročnih ciljeva sprečavanja sukoba i izgradnje mira; |
| --- | --- |

18.

O Europskom parlamentu

| 19. | naglašava ulogu Skupine za potporu demokraciji i koordinaciju izbora i njezinih vodećih zastupnika u Europskom parlamentu kao operativnog tijela za koordinaciju inicijativa posredovanja i dijaloga i pozdravlja nove inicijative poput dijaloga „Jean Monnet” za mir i demokraciju (služeći se povijesnom kućom Jeana Monneta u mjestu Bazoches u Francuskoj), djelovanja u vezi s nasiljem u izbornom razdoblju, međustranačkog dijaloga i postizanja konsenzusa, kao i programa za mlade političke vođe, te preporučuje da se nastavi s razvijanjem tih inicijativa kao ključnih instrumenata Europskog parlamenta u području medijacije, posredovanja i dijaloga; pozdravlja odluku Skupine za potporu demokraciji i koordinaciju izbora da s makedonskim Sobranjem na temelju uspjeha procesa dijaloga „Jean Monnet” proširi metodologiju tog dijaloga na sve zemlje zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja partnerstvo s ukrajinskom Vrhovnom radom u obliku dijaloga „Jean Monnet” čiji je cilj izgradnja konsenzusa među političkim frakcijama i strankama u Vrhovnoj radi te, što je najvažnije, u cilju preobrazbe političke kulture prema modernom europskom parlamentarnom pristupu utemeljenom na demokratskom dijalogu i postizanju konsenzusa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja zaključke s petog dijaloga „Jean Monnet”, održanoga od 11. do 13. listopada 2018., na kojem su poduzeti koraci u pogledu potpore provedbi Sporazuma o pridruživanju; prepoznaje potrebu da Europski parlament radi s Komisijom na olakšavanju dijaloga s ključnim dionicima iz Vrhovne rade i Vlade Ukrajine u pogledu poboljšanja učinkovitosti Vrhovne rade u provedbi Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja novu tripartitnu inicijativu predsjednika parlamenata Ukrajine, Moldove i Gruzije za uspostavu regionalne parlamentarne skupštine kao važne platforme za regionalni dijalog o strateškim pitanjima, uključujući provedbu sporazumâ o pridruživanju i odgovaranje na ključne sigurnosne izazove, uključujući hibridni rat i dezinformacije; smatra da je potpora Parlamenta tom regionalnom parlamentarnom dijalogu važan znak njegove predanosti regiji s obzirom na zajedničke izazove u pogledu regionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prepoznaje svoju sve veću ulogu u procesima posredovanja; u tom pogledu ističe zajedničku inicijativu povjerenika za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju i triju posrednika Europskog parlamenta, Eduarda Kukana, Ive Vajgla i Kunta Fleckensteina, da podupru čelnike stranaka bivše jugoslavenske republike Makedonije u rješavanju političke krize usvajanjem Sporazuma iz Pržina iz 2015. godine; potvrđuje svoju spremnost da se osloni na taj primjer bliske međuinstitucijske suradnje s Komisijom i ESVD-om i produbi svoje djelovanje u cilju jačanja političkih dijaloga i pomirbe na cijelom zapadnom Balkanu i u širem susjedstvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na daljnji razvoj programa za mlade političke vođe u kontekstu Programa o mladima, miru i sigurnosti koji se temelji na rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 2250, kao i na nastavak izvrsne suradnje s regionalnom inicijativom za Mediteran potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice u okviru programa Mladi mediteranski glasovi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da se održavanjem dijaloga mladih na visokoj razini pod nazivom „Smanjivanje razlika” pruža prostor za dijalog među predstavnicima mladih i mladim zastupnicima u parlamentima zapadnog Balkana, što je važno za podupiranje kulture međustranačkog dijaloga i pomirbe, kao i za jačanje europske perspektive zemalja u regiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | preporučuje da se dodatno razviju postojeći parlamentarni programi osposobljavanja koji su dostupni zastupnicima u Europskom parlamentu, posebno onima koji su imenovani posrednicima ili glavnim promatračima, kao i programi osposobljavanja za parlamentarce iz trećih zemalja, političke stranke i osoblje, uključujući one o aspektima povezanima s rodom i mladima, također u suradnji sa strukturama država članica koje su razvile stručna znanja u tom području; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi se kapaciteti Parlamenta mogli dodatno razviti imenovanjem potpredsjednika nadležnog za koordinaciju posredovanja i olakšavanje aktivnosti dijaloga, koji bi djelovao u bliskoj suradnji sa Skupinom za potporu demokraciji i koordinaciju izbora; poziva na uspostavu skupine koja će uključivati aktualne i bivše zastupnike u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe ulogu koju nagrada Saharov Europskog parlamenta ima u podizanju razine osviještenosti o sukobima diljem svijeta; poziva na povećanje novčanog iznosa nagrade u sljedećem sazivu Parlamenta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prepoznaje potrebu da Parlament kao potporu ukupnim naporima EU-a institucionalizira svoje postupke posredovanja; poziva na jačanje parlamentarne diplomacije i razmjene, između ostalog i u okviru rada parlamentarnih izaslanstava; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava dugoročnu usku suradnju između Parlamenta i Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) u području izbora i potpore demokraciji; poziva da se ta suradnja proširi na područje posredovanja i dijaloga; |
| --- | --- |

30.

O ženama, miru i sigurnosti – jačanje rodnih kapaciteta u sprečavanju sukoba i posredovanju koje provodi EU

| 31. | poziva EU da preuzme vodeću ulogu u provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti i uključivanju načela sadržanih u njima u sve faze aktivnosti EU-a u području sprečavanja sukoba i posredovanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na provedbu potpune rodne ravnopravnosti i na ulaganje osobitih napora kako bi se zajamčilo sudjelovanje žena, djevojaka, djevojčica i mladih te zaštita njihovih prava u cijelom ciklusu sukoba, od sprečavanja sukoba do ponovne izgradnje nakon sukoba, a u kontekstu aktivnosti sprečavanja sukoba i posredovanja koje provodi EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na to da rodna politika bude uključena u sva djelovanja u području suradnje, osposobljavanja i intervencije; pozdravlja inicijative EU-a u tom pogledu, kao i njegov aktivan doprinos akcijskom planu za rodnu ravnopravnost, i novi strateški pristup EU-a ženama, miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na uključivanje stručnog znanja o rodu, uključujući rodno utemeljenom nasilju i seksualnom nasilju povezanom sa sukobom, u sve faze sprečavanja sukoba, postupak posredovanja i izgradnju mira; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU da preuzme vodeću ulogu u provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o mladima, miru i sigurnosti i integraciji načela sadržanih u njima u aktivnosti EU-a u području sprečavanja sukoba i posredovanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na to da svaka suradnja, osposobljavanje i intervencija bude osjetljiva na potrebe i težnje djevojaka i mladića te da ih uzima u obzir, imajući pritom na umu različite načine na koje nasilni sukobi utječu na njihove živote i budućnost te vrijedne doprinose koje mogu ostvariti u sprečavanju i rješavanju nasilnih sukoba; |
| --- | --- |

36.

O jačanju uloge i sposobnosti organizacija civilnog društva u okviru EU-ova pristupa sprečavanju sukoba i posredovanju

| 37. | smatra da ulogu organizacija civilnog društva treba uzeti u obzir u cjelokupnom pristupu EU-a i njegovim prioritetima u pogledu razvijanja kapaciteta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost mjera izgradnje povjerenja i kontakata među narodima u sprečavanju i rješavanju sukoba; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na savjetovanja s organizacijama civilnog društva, osobito onima koje su specijalizirane za područja prava žena i ljudskih prava manjina, prilikom uspostavljanja i provedbe programa i politika EU-a o miru, sigurnosti i posredovanju; |
| --- | --- |

39.

O financijskim i proračunskim sredstvima dostupnima za EU-ovo sprečavanje sukoba i posredovanje

| 40. | smatra da sve brojniji izazovi iziskuju veća odobrena sredstva za sprečavanje sukoba i osiguravanje adekvatnog broja članova osoblja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe potrebu da se u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2021. – 2027.) osigura i namijeni dovoljno financijskih sredstava za djelovanje EU-a u području sprečavanja sukoba i posredovanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije da obavijesti Parlament o ažuriranoj proračunskoj liniji ESVD-a namijenjenoj analizi sukoba i osviještenosti u pogledu sukoba, ranom upozoravanju, podržavanju posredovanja i budućim prioritetima u tom području; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjednicima Komisije i Vijeća, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, ESVD-u, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Komisiji, OESS-u, glavnom tajniku UN-a te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0312.

(3)  SL L 335, 15.12.2017., str. 6.

---

Srijeda, 13. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/23

---

P8_TA(2019)0186

Europa koja štiti: Čist zrak za sve

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Europi koja štiti: čist zrak za sve (2018/2792(RSP))

(2021/C 23/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (3) i njezine zahtjeve za postizanje zdravog unutarnjeg okruženja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (3) i njezine zahtjeve za postizanje zdravog unutarnjeg okruženja,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i Komisiji od 4. travnja 2017. nakon istrage mjerenja emisija u automobilskom sektoru (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i Komisiji od 4. travnja 2017. nakon istrage mjerenja emisija u automobilskom sektoru (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. prosinca 2017. o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisija (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. prosinca 2017. o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisija (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. prosinca 2015. o održivoj gradskoj mobilnosti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. prosinca 2015. o održivoj gradskoj mobilnosti (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2017. naslovljeno „Kvaliteta zraka u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2017. naslovljeno „Kvaliteta zraka u Europi”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Onečišćenje zraka: naše zdravlje još uvijek nije dovoljno zaštićeno” (9), objavljeno 11. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda naslovljeno „Onečišćenje zraka: naše zdravlje još uvijek nije dovoljno zaštićeno” (9), objavljeno 11. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir ažuriranu verziju baze podataka o kvaliteti zraka u svijetu Svjetske zdravstvene organizacije za 2018. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažuriranu verziju baze podataka o kvaliteti zraka u svijetu Svjetske zdravstvene organizacije za 2018. godinu,

| — | uzimajući u obzir smjernice WHO-a za kvalitetu zraka u zatvorenom prostoru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice WHO-a za kvalitetu zraka u zatvorenom prostoru,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju iz rujna 2018. naslovljenu „Kvaliteta zraka i gradski promet u EU-u: najbolje prakse i moguća rješenja” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju iz rujna 2018. naslovljenu „Kvaliteta zraka i gradski promet u EU-u: najbolje prakse i moguća rješenja” (10),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda Europske unije od 13. prosinca 2018. u predmetima T-339/16 (Ville de Paris protiv Komisije), T-352/16 (Ville de Bruxelles protiv Komisije) i T-391/16 (Ville de Madrid protiv Komisije), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda Europske unije od 13. prosinca 2018. u predmetima T-339/16 (Ville de Paris protiv Komisije), T-352/16 (Ville de Bruxelles protiv Komisije) i T-391/16 (Ville de Madrid protiv Komisije),

| — | uzimajući u obzir informativni dokument Revizorskog suda od 7. veljače 2019. o odgovoru EU-a na skandal „Dieselgate” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni dokument Revizorskog suda od 7. veljače 2019. o odgovoru EU-a na skandal „Dieselgate” (11),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji i Vijeću o Europi koja štiti: čist zrak za sve (O-000138/2018 – B8-0009/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji i Vijeću o Europi koja štiti: čist zrak za sve (O-000138/2018 – B8-0009/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su dozvoljena ograničenja emisija u EU-u još uvijek iznad onih koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija i da Europska agencija za okoliš (EEA) procjenjuje da se svake godine u EU-u zabilježi oko 400 000 slučajeva prerane smrti koji se mogu pripisati onečišćenju zraka; budući da je 98 % gradskog stanovništva u EU-u izloženo razinama ozona koje su više od smjernica Svjetske zdravstvene organizacije (WHO); |
| --- | --- |

A.

budući da su dozvoljena ograničenja emisija u EU-u još uvijek iznad onih koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija i da Europska agencija za okoliš (EEA) procjenjuje da se svake godine u EU-u zabilježi oko 400 000 slučajeva prerane smrti koji se mogu pripisati onečišćenju zraka; budući da je 98 % gradskog stanovništva u EU-u izloženo razinama ozona koje su više od smjernica Svjetske zdravstvene organizacije (WHO);

| B. | budući da se kvaliteta zraka u Europi posljednjih desetljeća polako, ali sigurno poboljšava te da je europsko zakonodavstvo glavni pokretač tog korisnog razvoja događaja; |
| --- | --- |

B.

budući da se kvaliteta zraka u Europi posljednjih desetljeća polako, ali sigurno poboljšava te da je europsko zakonodavstvo glavni pokretač tog korisnog razvoja događaja;

| C. | budući da najnovije procjene Europske agencije za okoliš u pogledu učinaka na zdravlje koji se mogu pripisati izloženosti onečišćenju zraka upućuju na to da je 2014. zbog dugotrajne izloženosti koncentracijama čestica 2,5 (PM2,5) u 28 zemalja članica EU-a zabilježeno oko 399 000 slučajeva prerane smrti; budući da je prema procjenama 2014. godine u EU-u izloženost koncentracijama NO2 i O3 odgovorna za oko 75 000 odnosno 13 600 slučajeva prerane smrti godišnje; |
| --- | --- |

C.

budući da najnovije procjene Europske agencije za okoliš u pogledu učinaka na zdravlje koji se mogu pripisati izloženosti onečišćenju zraka upućuju na to da je 2014. zbog dugotrajne izloženosti koncentracijama čestica 2,5 (PM2,5) u 28 zemalja članica EU-a zabilježeno oko 399 000 slučajeva prerane smrti; budući da je prema procjenama 2014. godine u EU-u izloženost koncentracijama NO2 i O3 odgovorna za oko 75 000 odnosno 13 600 slučajeva prerane smrti godišnje;

| D. | budući da slaba kvaliteta zraka uvelike utječe na zdravlje te da su posebno izložene trudnice, djeca i starije osobe; |
| --- | --- |

D.

budući da slaba kvaliteta zraka uvelike utječe na zdravlje te da su posebno izložene trudnice, djeca i starije osobe;

| E. | budući da je oko 90 % Europljana koji žive u gradovima izloženo razinama onečišćenja zraka koje se smatraju štetnim za zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

E.

budući da je oko 90 % Europljana koji žive u gradovima izloženo razinama onečišćenja zraka koje se smatraju štetnim za zdravlje ljudi;

| F. | budući da je cestovni promet uzročnik oko 40 % emisija dušikovih oksida (NOx) u EU-u, a da se oko 80 % ukupnih emisija NOx ispušta u prometu vozila s dizelskim motorima; budući da su 2015. emisije iz dizelskih osobnih automobila koje su premašile granične vrijednosti onečišćenja EU-a na cesti bile uzrokom smrti 6 800 Europljana; |
| --- | --- |

F.

budući da je cestovni promet uzročnik oko 40 % emisija dušikovih oksida (NOx) u EU-u, a da se oko 80 % ukupnih emisija NOx ispušta u prometu vozila s dizelskim motorima; budući da su 2015. emisije iz dizelskih osobnih automobila koje su premašile granične vrijednosti onečišćenja EU-a na cesti bile uzrokom smrti 6 800 Europljana;

| G. | budući da prema procjenama ekonomske posljedice prouzročene utjecajem loše kvalitete zraka na zdravlje iznose između 3 i 9 % BDP-a EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da prema procjenama ekonomske posljedice prouzročene utjecajem loše kvalitete zraka na zdravlje iznose između 3 i 9 % BDP-a EU-a;

| H. | budući da neuspjeh u provedbi zakonodavstva o kvaliteti zraka u urbanim područjima i u rješavanju problema onečišćenja zraka u zatvorenom prostoru posebno zabrinjava i sprječava ostvarivanje prioritetnog cilja br. 3 u okviru 7. programa djelovanja za okoliš u skladu s kojim bi građani Unije trebali biti zaštićeni od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem; |
| --- | --- |

H.

budući da neuspjeh u provedbi zakonodavstva o kvaliteti zraka u urbanim područjima i u rješavanju problema onečišćenja zraka u zatvorenom prostoru posebno zabrinjava i sprječava ostvarivanje prioritetnog cilja br. 3 u okviru 7. programa djelovanja za okoliš u skladu s kojim bi građani Unije trebali biti zaštićeni od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem;

| I. | budući da su postojeći sustavi proizvodnje hrane i poljoprivrede odgovorni za prekomjerne emisije amonijaka, dušikova oksida i metana; budući da 94 % emisija amonijaka i 40 % emisija metana dolazi iz poljoprivrednih aktivnosti; budući da se na globalnoj razini u intenzivnom stočarskom uzgoju proizvodi više emisija stakleničkih plinova nego u prijevozu; |
| --- | --- |

I.

budući da su postojeći sustavi proizvodnje hrane i poljoprivrede odgovorni za prekomjerne emisije amonijaka, dušikova oksida i metana; budući da 94 % emisija amonijaka i 40 % emisija metana dolazi iz poljoprivrednih aktivnosti; budući da se na globalnoj razini u intenzivnom stočarskom uzgoju proizvodi više emisija stakleničkih plinova nego u prijevozu;

| J. | budući da je loša kvaliteta zraka sve veći izazov u kontekstu održivog razvoja, a rješavanje pitanja onečišćenja zraka od ključne je važnosti za provedbu ciljeva održivog razvoja UN-a do 2030. u Europi i šire; |
| --- | --- |

J.

budući da je loša kvaliteta zraka sve veći izazov u kontekstu održivog razvoja, a rješavanje pitanja onečišćenja zraka od ključne je važnosti za provedbu ciljeva održivog razvoja UN-a do 2030. u Europi i šire;

| K. | budući da je Svjetska zdravstvena organizacija 2000. usvojila niz načela kojima se utvrđuje pravo na zdrav zrak u zatvorenom prostoru, u kojima se navodi da „u skladu s načelima ljudskog prava na zdravlje svatko ima pravo u zatvorenom prostoru udisati zdrav zrak”; |
| --- | --- |

K.

budući da je Svjetska zdravstvena organizacija 2000. usvojila niz načela kojima se utvrđuje pravo na zdrav zrak u zatvorenom prostoru, u kojima se navodi da „u skladu s načelima ljudskog prava na zdravlje svatko ima pravo u zatvorenom prostoru udisati zdrav zrak”;

| L. | budući da bi Unija trebala nastojati na globalnoj razini promicati mjere za smanjenje onečišćenja zraka; |
| --- | --- |

L.

budući da bi Unija trebala nastojati na globalnoj razini promicati mjere za smanjenje onečišćenja zraka;

| M. | budući da je čađa, koja nastaje nepotpunim izgaranjem organskog ugljika i emitira se iz prometa, fosilnih goriva, izgaranja biomase i industrije, jedan od sastavnih dijelova sitnih čestica i utječe na globalno zagrijavanje; |
| --- | --- |

M.

budući da je čađa, koja nastaje nepotpunim izgaranjem organskog ugljika i emitira se iz prometa, fosilnih goriva, izgaranja biomase i industrije, jedan od sastavnih dijelova sitnih čestica i utječe na globalno zagrijavanje;

Opće napomene

| 1. | napominje da je 2018. protiv šest država članica pokrenut postupak pred Sudom Europske unije zbog nepoštovanja normi EU-a o kvaliteti zraka; podsjeća, osim toga, da se trenutačno u 20 država članica vodi 29 postupaka zbog povrede graničnih vrijednosti kakvoće zraka EU-a, da oko dvije trećine država članica trenutačno ne poštuje granične vrijednosti PM10 i NO2 te da jedna od pet država prelazi ciljnu vrijednost PM2,5; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apelira na Komisiju da procijeni jesu li trenutna ograničenja u vezi s vrijednosti PM2,5 primjerena ili ih je potrebno prilagoditi kako bi se uskladila s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče Komisiju i države članice da ocijene i analiziraju politike u pogledu kvalitete zraka na temelju pouzdanih, ažuriranih, neovisnih i stručno recenziranih znanstvenih dokaza; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da, uzimajući u obzir učinke onečišćujućih tvari na klimu i ekosustave, na svim razinama i u okviru svih sektora prednost daju provedbi koordiniranih djelovanja i politika za poboljšanje kvalitete zraka u gradovima i urbanim područjima kako bi se postigao krajnji cilj zaustavljanja preranih smrti i bolesti prouzročenih izloženošću onečišćujućim tvarima u zraku; podsjeća na to da onečišćenje te s njim povezane bolesti i smrtni slučajevi podrazumijevaju velike socijalne i zdravstvene troškove te znatno opterećuju javne proračune u cijeloj Uniji; apelira na države članice da osiguraju da mjere za poboljšanje kvalitete zraka u urbanim područjima nemaju negativan učinak na kvalitetu zraka u okolnim područjima, na primjer u prigradskim područjima i širim aglomeracijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe da onečišćenje zraka ima lokalnu, regionalnu, nacionalnu i prekograničnu dimenziju te iziskuje djelovanje svih razina upravljanja; stoga traži jačanje pristupa višerazinskom upravljanju pri kojem svi sudionici snose odgovornost za mjere koje se mogu i koje bi se trebale poduzeti na njihovoj razini; isto tako, smatra da bi donošenje politika u Komisiji trebalo biti povezanije uz sudjelovanje svih relevantnih glavnih uprava; žali što se unatoč tome što je onečišćenje zraka u nadležnosti Glavne uprave za okoliš, njezini ciljevi često dovode u pitanje politikama i interesima drugih odjela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva nadležna tijela u državama članicama na sveobuhvatan pristup onečišćenju zraka, uključujući onečišćenje zraka u zatvorenom prostoru, uzimajući u obzir različita obuhvaćena i pogođena područja, na primjer poljoprivredne sustave i sustave za proizvodnju hrane, očuvanje prirode, klimatske promjene, energetsku učinkovitost, mobilnost i urbanističko planiranje, i na to da prioritet daju ublažavanju onečišćenja koje ima dodatne koristi i u drugim područjima; poziva nadležna tijela na razvoj akcijskih planova za čisti zrak koji će obuhvaćati vjerodostojne mjere za rješavanje svih izvora onečišćenja zraka i sve gospodarske sektore; potiče gradove i nadležna tijela da na svim razinama započnu raditi na Sporazumu o čistom zraku za sve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podupire nastavak takozvanog „dijaloga o čistom zraku” između Komisije i država članica u kojem bi se na osnovi holističkog pristupa trebali razmatrati svi nedostaci u provedbi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi se planovima za kvalitetu zraka za zone i aglomeracije u kojima je kvaliteta zraka loša zbog stalnih razina onečišćujućih tvari iznad graničnih vrijednosti utvrđenih na razini EU-a trebalo što prije stati na kraj prekoračenjima, kako se pravno zahtijeva Direktivom 2008/50/EZ te kako je jasno potvrđeno sudskom praksom Suda Europske unije (12), (13); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da postoji potreba za holističkim pristupom onečišćenju zraka u europskim gradovima kojim se u obzir uzimaju razni izvori onečišćenja zraka; poziva Komisiju da provede ambiciozno ažuriranje Direktive o kvaliteti zraka u smislu usklađivanja s najnovijim graničnim i ciljnim vrijednostima WHO-a za PM, SO2 i O3 i utvrđivanja kratkoročne vrijednosti za PM2,5, da predloži učinkovite mjere kojima se državama članicama omogućuje da poštuju Direktivu 2008/50/EZ, da ocjenu mjera koje su države članice usvojile radi poboljšanja kvalitete zraka u kontekstu postupaka zbog povrede prava postavi kao prioritet i da pojača napore za provjeru usklađenosti na razini država članica, uključujući usklađenost sa standardima postupka ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje u skladu s Uredbom Komisije (EU) 2017/1151 o homologaciji vozila (14); |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog mehanizma fleksibilnosti uvedenog u skladu s člankom 5. Direktive (EU) 2016/2284; ističe da je 2018. jedanaest država članica zatražilo prilagodbe svojih nacionalnih gornjih granica emisija; poziva Komisiju da uporabu prilagodbe evidencije emisija ograniči na najnužniji minimum i da razmotri jesu li države članice poduzele mjere za nadoknadu mogućih nepredviđenih emisija iz određenih sektora prije podnošenja zahtjeva za prilagodbu evidencija emisija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog toga što kriteriji za utvrđivanje lokacije točki uzorkovanja za mjerenje onečišćujućih tvari u skladu s Direktivom 2008/50/EZ ostavljaju državama članicama određen manevarski prostor te zbog rizika da se ne postigne cilj reprezentativnosti; poziva Komisiju da analizira kako ta sloboda djelovanja utječe na usporedivost uzoraka te njezine izravne posljedice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da u politikama i programima suradnje s trećim državama uz vanjske granice Unije uzima u obzir prekogranično onečišćenje zraka koje dolazi iz njih i činjenicu da politike i programi suradnje EU-a s tim državama mogu utjecati na poboljšanje kvalitete zraka te da prioritetno fokusira svoje programe pomoći na rješavanje uzroka takvog onečišćenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da, prema navodima Svjetske zdravstvene organizacije, loša kvaliteta zraka utječe na socijalne i okolišne odrednice zdravlja kao što je voda za piće i dovoljna količina hrane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na povezanost između onečišćenja zraka i nejednakosti jer je izloženost onečišćenju u pravilu veća za ranjivije segmente društva; potiče države članice da ulože napore kako bi spriječile akumulaciju okolišnih, sociodemografskih i gospodarskih problema, među ostalim i poduzimanjem mjera za ograničavanje onečišćenja u žarišnim točkama za osjetljive osobe, što uključuje zdravstvene, obrazovne i socijalne objekte te gradska i velegradska središta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zabrinut je zbog sve većeg broja znanstvenih dokaza o utjecaju onečišćenja zraka prouzročenog prometom na kognitivni razvoj i uspješnost djece te ostalih segmenata stanovništva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je ujednačena primjena i moderniziranje najboljih raspoloživih tehnika (NRT-i) za smanjenje ispuštanja onečišćujućih tvari u zrak od ključne važnosti da bi se osiguralo očuvanje primjerene razine zaštite diljem EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava važnost osiguravanja visoke i ujednačene razine zaštite potrošača na jedinstvenom tržištu u pogledu svih budućih skandala u vezi s emisijama te poziva suzakonodavce da razviju postupke kolektivne pravne zaštite na temelju „Novih pogodnosti za potrošače” koje je Komisija predložila u travnju 2018.; |
| --- | --- |

17.

Promet

| 18. | podsjeća da su smanjenje onečišćenja zraka i smanjenje emisija CO2 u prometnom sektoru povezani izazovi u urbanim područjima; podsjeća da su automobili, dostavna vozila i autobusi s nultom ili niskom razinom emisija ključni za čistu, energetski učinkovitu i pristupačnu mobilnost za sve građane i da je ubrzanje razvoja masovnog tržišta tih vozila povećanjem njihove ponude u Uniji ključno za smanjenje cijena za korisnike, subjekte koji upravljaju voznim parkovima, tijela nadležna za postupke javne nabave i europsko društvo u cjelini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je od ključne važnosti poticati tržište električnih vozila te državama članicama pružiti smjernice u obliku preporuka kako bi se potaknule na uvođenje fiskalnih poticaja za vozila s nultim i niskim emisijama; naglašava da je za povećanje prihvaćenosti kod potrošača bitna raspoloživost i pristupačnost infrastrukture za punjenje, među ostalim u privatnim i javnim zgradama u skladu s Direktivom o energetskim svojstvima zgrada (15), te konkurentnost električnih vozila; ističe da je važno osigurati da se električna energija za električna vozila proizvodi iz održivih izvora energije; poziva da se u vezi s tim izradi dugoročna europska inicijativa o baterijama sljedeće generacije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da su zabilježeni pozitivni rezultati različitih mjera provedenih u državama članicama za smanjenje pristupa privatnih automobila urbanim centrima i ulaganja u javni prijevoz te olakšavanje pristupa za druge oblike prijevoza poput bicikala; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je promicanje aktivnih načina prijevoza poput biciklizma i pješačenja od ključne važnosti za poboljšanje kvalitete zraka jer se smanjuje snažno oslanjanje na privatna motorna vozila u gradovima i urbanim područjima; smatra da bi stoga aktivne načine prijevoza trebalo poduprijeti ekstenzivnom i visokokvalitetnom infrastrukturom, koju bi dopunjavao pouzdan sustav javnog prijevoza na razini gradova i regija, te ih poticati u sklopu prostornog planiranja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | povrh toga, napominje da su dnevno prijeđene udaljenosti uglavnom vrlo kratke i da je zbog toga bitno predvidjeti infrastrukturu za održivu mobilnost (biciklizam, pješačenje itd.) kako bi se građanima pružila alternativa cestovnom prometu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na to da je za smanjenje onečišćenja zraka od ključne važnosti poticati upotrebu kamiona s niskim i nultim emisijama te poticati tržište i njihovo korištenje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | još jednom ističe važnost dugoročnih planova održive gradske mobilnosti i potiče države članice na izradu planova održive gradske mobilnosti u kojima se prednost daje vidovima prijevoza s niskim i nultim emisijama kako bi se smanjili onečišćenje zraka, emisije stakleničkih plinova i potrošnja energije; podupire uspostavu prometnih zona i intermodalnih platformi u kojima se prednost daje korištenju javnog prijevoza; naglašava da su potrebne jasne i lako dostupne informacije o gradskim i regionalnim programima za reguliranje pristupa vozila te poziva Europsku komisiju da podupre razvoj europskog instrumenta za digitalne informacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da ojača tekuću suradnju na više razina s državama članicama i europskim gradovima u kontekstu plana EU-a za gradove, da finalizira svoj Akcijski plan za urbanu mobilnost 2018. (16), u kojem bi se trebala jasno utvrditi rješenja za hvatanje u koštac s onečišćenjem zraka na općinskoj razini, te da i dalje podupire Centar za praćenje gradske mobilnosti (ELTIS) (17), koji širi korisne informacije o mogućnostima financiranja, studijama slučaja i najboljim praksama o tome kako se može poboljšati kvaliteta zraka usvajanjem rješenja za bolju urbanu mobilnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podržava veće korištenje digitalnih tehnologija u provedbi načela „onečišćivač plaća”, kao što su elektronička naplata cestarina i prodaja karata na temelju ekološke učinkovitosti vozila; ističe da bi u harmoniziranom okviru za sustave naplate cestarine trebalo u obzir uzeti i emisije stakleničkih plinova i emisije onečišćujućih tvari u pogledu ekološke učinkovitosti kako bi se poslao jasan i uravnotežen signal za razvoj novih vozila; međutim, naglašava da za korisnike cesta ta pravila moraju biti jasna i transparentna; naglašava povoljan utjecaj povezane mobilnosti i automatiziranih prometnih rješenja na okoliš i sigurnost u urbanim područjima, kao što su optimirani tokovi prometa i smanjenje prometa vozila koja traže mjesto za parkiranje; stoga poziva Komisiju i države članice da podrže gradove u usvajanju potrebnih tehnologija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je zelena javna nabava u situaciji kad javna tijela nabavljaju vozila s niskim i nultim emisijama za vlastiti vozni park ili za (polu)javne programe zajedničke uporabe automobila ključan element za dekarbonizaciju cestovnog prometa i za poboljšanje kvalitete zraka diljem Europe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja obećanja brojnih gradova diljem Europe u pogledu javnog voznog parka koji neće zagađivati okoliš utvrđivanjem zahtjeva za javnu nabavu električnih autobusa te poziva više gradova da slijede primjer nekih europskih članova mreže „C40 cities” (18) potpisnika „Deklaracije o ulicama bez fosilnih goriva” (19), u kojoj su se dogovorili da će od 2025. nabavljati samo električne autobuse te do 2030. osigurati stvaranje velikih urbanih područja s nultim emisijama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da su odstupanja između službenih homologacijskih vrijednosti emisija za vozila koja zadovoljavaju norme od Euro 3 do Euro 6 i njihove stvarne razine emisija NOx glavni uzrok kašnjenja u poboljšanju kvalitete zraka u gradovima i urbanim područjima, čime se ozbiljno narušavaju lokalni programi i mjere čija je svrha ograničavanje prometa vozila s najvećim onečišćenjem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da sadašnja tehnologija omogućuje da se zadovolje norme Euro 6 kad je riječ o vrijednostima emisija NOx za dizelska vozila, među ostalim u pogledu stvarnih uvjeta vožnje i bez negativnog utjecaja na emisije CO2; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice i proizvođače automobila da usklade postupke uvođenja obveznih naknadnih mehaničkih ispravaka za nesukladna dizelska vozila, uključujući naknadne mehaničke ispravke u pogledu selektivne katalitičke redukcije, radi smanjenja emisija dušikova dioksida (NO2) i čišćenja postojećeg voznog parka kako bi se izbjegle zabrane dizelskih automobila; smatra da bi troškove uvođenja tih naknadnih mehaničkih ispravaka trebao snositi predmetni proizvođač automobila; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da nastavi smanjivati emisije NOx svih automobila u Uniji godišnjim preispitivanjem faktora sukladnosti, kako je predviđeno drugim paketom o stvarnim emisijama tijekom vožnje i u skladu s tehnološkim razvojem, a kako bi se one smanjile na 1 što prije, a najkasnije do 2021. godine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da iskoristi svoje delegirane ovlasti na temelju Direktive 2014/45/EU o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila (20) za moderniziranje postupka ispitivanja kako bi sve države članice tijekom periodičnih tehničkih pregleda morale ispitivati sukladnost u uporabi vozila s normama emisija NOx; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da predloži normu za vozila za razdoblje nakon norme Euro 6 koja bi bila neutralna kad je riječ o gorivu, tehnologiji i primjeni te zadovoljavala barem norme Kalifornije/SAD-a (Tier 3 i LEV III) u vezi s NOx kao i zahtjeve u pogledu sukladnost u upotrebi i trajnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da nastavi svoj rad na poboljšanju funkcioniranja prijenosnih sustava za mjerenje emisija (PEMS) kako bi se poboljšala njihova točnost i smanjila granica pogreške; smatra da bi se u pogledu čestica tehnologijama prijenosnih sustava za mjerenje emisija (PEMS) trebalo moći u obzir uzimati čestice manje od 23 nanometra, koje su najopasnije za javno zdravlje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | snažno osuđuje eksperimente koje je naručila Europska skupina za istraživanja o okolišu i zdravlju u sektoru prometa (EUGT) i koji su provedeni 2014. i 2015. na ljudima i majmunima kao pokušaj dokazivanja da ispušni plinovi iz dizelskih motora novih vozila ne predstavljaju prijetnju za zdravlje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | traži od Komisije i država članica da osiguraju da se eksperimenti te vrste, koji su etički gledano nedopustivi i u svakom pogledu neopravdani, nikad neće ponoviti na teritoriju Unije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da razmotri uvođenje normi za rješavanje problema emisija neispušnih plinova iz vozila; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da se uhvati u koštac s emisijama iz strojeva na gradilištima, osim u okviru Uredbe o necestovnoj mobilnoj mehanizaciji (21), provedbom procjene učinka o potencijalnim nultim emisijama građevinskih strojeva za smanjenje razina onečišćenja zraka i onečišćenja bukom te povrh toga o njezinu mogućem uvrštavanju u buduće revizije relevantnog zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da područja kontrole emisija mogu pomoći u poboljšanju kvalitete zraka u obalnim gradovima pogođenima visokim razinama onečišćenja sumporovim i dušikovim oksidima iz pomorskog prometa; stoga relevantne države članice potiče na djelovanje u okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) radi promicanja uvođenja područja kontrole emisija u vodama EU-a te poziva Komisiju da podrži sve napore u tom pogledu; |
| --- | --- |

40.

Poljoprivreda

| 41. | priznaje da su prekomjerne emisije amonijaka (NH3), dušikova oksida (N2O) i metana (CH4) produkti postojećih sustava proizvodnje hrane i poljoprivrede te da 94 % emisija amonijaka i 40 % emisija metana proizlazi iz poljoprivrednih aktivnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je prema podacima Europske agencije za okoliš poljoprivreda treći najveći izvor primarnih emisija PM10 u EU-u; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća na zaključke Europske agencije za okoliš, koja je 2017. navela da emisije amonijaka iz poljoprivrede doprinose visokoj koncentraciji čestica koja se javlja svako proljeće diljem Europe te zaključuje da emisije amonijaka i kratkoročno i dugoročno negativno utječu na zdravlje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da u urbanim područjima emisije amonijaka čine oko 50 % utjecaja onečišćenja zraka na zdravlje s obzirom na to da je amonijak ključni prekursor za čestice; poziva Komisiju i države članice da iskoriste reformu zajedničke poljoprivredne politike EU-a (ZPP) kao priliku za borbu protiv onečišćenja zraka koju prouzročava poljoprivredni sektor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe činjenicu da tehničke mjere za ograničenje emisija amonijaka postoje, ali ih zasad primjenjuje svega nekoliko država članica; podsjeća da one uključuju: upravljanje dušikom, vodeći računa o čitavom ciklusu dušika; strategije hranjenja stoke radi smanjenja ispuštanja dušika koji proizvode krave, svinje i perad; korištenje stajskog gnoja i gnojiva za gnojenje tla uz niske emisije; sustave skladištenja stajskog gnoja uz niske emisije; sustave prerade stajskog gnoja i kompostiranja uz niske emisije; sustave smještaja životinja uz niske emisije i pristupe za primjenu mineralnih gnojiva uz niske emisije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva suzakonodavce da u budući ZPP uvrste mjere koje će poljoprivrednicima omogućiti da ukupno smanje emisije onečišćivača zraka iz poljoprivrednog sektora u korist svih građana Unije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da postoji sve više znanstvenih dokaza o štetnom utjecaju intenzivnog stočarstva na zdravlje i okoliš, i u Europi i svijetu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća na to da su emisije metana iz poljoprivrede važan prekursor za prizemni ozon, koji štetno djeluje na ljudsko zdravlje kao i na to da je 98 % gradske populacije EU-a izloženo vrijednostima ozona koje premašuju smjernice Svjetske zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da emisije metana nisu uređene zakonodavstvom EU-a o onečišćenju zraka te da nisu ni posebno uređene u okviru klimatske politike EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe različite ekonomične načine za hvatanje u koštac s emisijama metana bez utjecaja na potrošnju mlijeka i mesa; smatra da gospodarenje stajskim gnojem ima potencijal za smanjenje emisija, i to donošenjem jednostavnih i ekonomičnih mjera od skladištenja do tehnika razgrtanja; nadalje, smatra da bi se izmjenom strategija hranjenja stoke (npr. dodavanjem mahunarki poput alfalfe i lana) znatno smanjile emisije metana enteričkom fermentacijom; podsjeća da je materijal koji ostaje nakon anaerobne razgradnje, pri čemu se organski otpad razgrađuje s pomoću mikroorganizama i pretvara u bioplin, bogat hranjivim tvarima i može se koristiti kao prirodno gnojivo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da su troškovi kontrole onečišćenja zraka u Europi znatno niži u poljoprivrednom sektoru od troškova u ostalim sektorima u kojima se već provode strože kontrole emisija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da bi buduće financiranje ZPP-a trebalo biti povezano s obveznim mjerama za smanjenje onečišćenja zraka; |
| --- | --- |

52.

Energija

| 53. | podsjeća na to da u sektoru proizvodnje i distribucije energije nastaje više od polovine emisija sumporovih oksida (SOx) te jedna petina emisija dušikovih oksida (NOx) kada govorimo o 33 države članice Europske agencije za okoliš; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da elektrane na ugljen i lignit uvelike doprinose nastanku emisija žive u EU-u te da 62 % emisija žive iz industrije EU-a potječe iz elektrana na ugljen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća na to da je živa opasan neurotoksin štetan za živčani sustav čak i pri relativno niskim razinama izloženosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja obvezu koju je preuzelo najmanje deset država članica EU-a prema kojoj će postupno prestati s eksploatacijom ugljena; poziva ostale države članice EU-a da najkasnije do 2030. sasvim prestanu rabiti ugljen kao izvor energije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priznaje važnu ulogu daljinskog grijanja u smanjenju emisija i naglašava da su dobro razvijena postrojenja za daljinsko grijanje jedan od ključnih čimbenika koji mogu ograničiti onečišćenje zraka; potiče države članice bez daljinskog grijanja da razmotre koristi koje bi imale od uvođenja takvog sustava; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju i države članice da potiču primjenu učinkovitih rješenja za grijanje u kućanstvima koja se temelje na obnovljivoj energiji kako bi se doprinijelo manjem oslobađanju onečišćivača zraka iz kućanstava diljem Unije; |
| --- | --- |

58.

Onečišćenje zraka u zatvorenom prostoru

| 59. | naglašava činjenicu da ljudi gotovo 90 % svojeg vremena provode u zatvorenim prostorima, u kojima zrak može biti mnogo više onečišćen nego na otvorenom; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća na to da je loša kvaliteta zraka u zatvorenom prostoru uzrok 10 % nezaraznih bolesti na globalnoj razini i da je loša kvaliteta zraka u uredima povezana sa smanjenom produktivnošću; apelira na Komisiju da definira usklađene norme za mjerenje onečišćenja zraka u zatvorenim prostorima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da bi se obvezna odredba o certifikatu kvalitete zraka u zatvorenom prostoru trebala primjenjivati na sve nove i renovirane zgrade u Uniji te da bi u obzir trebalo uzeti postojeće pokazatelje uspješnosti i metode ispitivanja koji se temelje na normi EN 16798-1 te smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije za kvalitetu zraka u zatvorenim prostorima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | apelira na države članice i Komisiju da donesu i provedu mjere za suzbijanje onečišćenja zraka na izvoru te pritom u obzir uzmu razlike između izvora onečišćenja zraka u zatvorenom i na otvorenom prostoru; |
| --- | --- |

62.

Znanost o onečišćenju zraka te njegovo praćenje i istraživanje

| 63. | svjestan je složenosti i nesigurnosti svojstvene znanosti o onečišćenju zraka te stoga potiče uporabu različitih oblika znanja, uključujući i građansku znanost (22), u području praćenja kvalitete zraka i ocjeni politike; ističe da je važno poboljšati razinu osviještenosti i informiranje javnosti uključivanjem građana u pitanja kvalitete zraka; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisiju i države članice da na razini EU-a podupru istraživanje, razvoj i certifikaciju inovativnih pametnih višesenzorskih sustava za praćenje kvalitete zraka vani i u zatvorenim prostorima; ističe da pametni sustavi za praćenje kvalitete zraka mogu biti održiv alat za građansku znanost i od posebne koristi za osobe koje boluju od astme i kardiovaskularnih bolesti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva države članice da se pobrinu za odgovarajuće, reprezentativno, točno i stalno mjerenje i praćenje kvalitete zraka; podsjeća na važnost lokacije postaja koje se koriste u najvećim gradskim aglomeracijama u kojima su prisutni problemi povezani s kvalitetom zraka, imajući pritom na umu da loš odabir lokacije ne omogućuje odgovarajuće praćenje rizika za javno zdravlje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice da uspostave neovisne odbore za kvalitetu zraka koji bi bili zaduženi za provođenje analiza kvalitete zraka i ocjenu primjerenosti donesenih mjera; smatra da bi te analize trebalo provoditi mjesečno na lokalnoj razini i da ih treba objavljivati; |
| --- | --- |

66.

| 67. | smatra da je potrebno provesti više istraživanja o utjecaju koji na zdravlje imaju sitnije čestice, uključujući PM1 i ultrasitne čestice; |
| --- | --- |

67.

Financijska pitanja

| 68. | potiče države članice da ukinu sve fiskalne poticaje, porezne olakšice ili prijenose proračunskih sredstava kojima se izravno ili neizravno daje prednost prometnim sredstvima s visokim razinama emisija u skladu s načelom jednakih uvjeta za sve; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća na načelo „namjene prihoda” u vezi s naplatom cestarina i poziva na to da se po potrebi dio prihoda od korištenja cestovne infrastrukture izdvoji za mjere kojima se doprinosi poboljšanju kvalitete zraka u gradovima; |
| --- | --- |

69.

| 70. | usmjerava pozornost na potrebu da se pruži potpora regijama koje prolaze kroz energetsku preobrazbu, posebno rudarskim regijama, s obzirom na to da su to siromašne regije u kojima su često prisutne visoke razine štetnih tvari u zraku; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva na subvencije za postupno ukidanje fosilnih goriva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice da povećaju sredstva za istraživanje utjecaja kvalitete zraka na javno zdravlje, društvo i gospodarstvo, uključujući procjenu povezanih vanjskih učinaka, te za istraživanje sveobuhvatnih strategija mjerenja kojima bi se mogla obuhvatiti izloženost onečišćenju zraka uzimajući u obzir vremenska i prostorna kretanja pojedinaca; poziva Komisiju i države članice da gradovima i općinama osiguraju dovoljna sredstva za borbu protiv onečišćenja zraka; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  SL L 344, 17.12.2016., str. 1.

(2)  SL L 152, 11.6.2008., str. 1.

(3)  SL L 156, 19.6.2018., str. 75.

(4)  SL C 298, 23.8.2018., str. 140.

(5)  SL C 334, 19.9.2018., str. 151.

(6)  SL C 369, 11.10.2018., str. 114.

(7)  SL C 399, 24.11.2017., str. 10.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0100.

(9)  Tematsko izvješće Revizorskog suda br. 23/2018 naslovljeno, https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR18_23/SR_AIR_QUALITY_HR.pdf

(10)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604988/IPOL_STU(2018)604988_EN.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Vehicle_emissions/BRP_Vehicle_emissions_HR.pdf

(12)  Presuda od 5. travnja 2017., Komisija protiv Bugarske, C-488/15, ECLI:EU:C:2017:267.

(13)  Presuda od 22. veljače 2018., Komisija protiv Poljske, C-336/16, ECLI:EU:C:2018:94.

(14)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 od 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 175, 7.7.2017., str. 1.).

(15)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

(16)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/pum_draft_action_plan.pdf

(17)  http://www.eltis.org

(18)  Pariz, London, Barcelona, Heidelberg, Milano, Rim, Rotterdam, Varšava, Birmingham, Oxford, i Manchester (od 8. listopada 2018.).

(19)  https://c40-production-images.s3.amazonaws.com/other_uploads/images/1579_3_FFFS_declaration_FINAL.original.pdf?1535129747

(20)  SL L 127, 29.4.2014., str. 51.

(21)  Uredba (EU) 2016/1628 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o zahtjevima koji se odnose na ograničenja emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari i homologaciju tipa za motore s unutarnjim izgaranjem za necestovne pokretne strojeve (SL L 252, 16.9.2016., str. 53.).

(22)  http://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/multimedia/citizen_science_en.htm

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/33

---

P8_TA(2019)0195

Prigovor na provedbeni akt: Najveća dopuštena količina rezidua za nekoliko tvari uključujući klotianidin

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola soj NRRL Y-27328 i proheksadion u ili na određenim proizvodima (D059754/02 – 2019/2520(RPS))

(2021/C 23/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (1),

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola soj NRRL Y-27328 i proheksadion u ili na određenim proizvodima (D059754/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni priloga II., III. i IV. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za klotianidin, cikloksidim, epoksikonazol, flonikamid, haloksifop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola soj NRRL Y-27328 i proheksadion u ili na određenim proizvodima (D059754/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ, a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 14. stavak 1. točku (a) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ, a posebno njezin članak 5. stavak 1. i članak 14. stavak 1. točku (a) (2),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 25. studenoga 2014. o reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka klotiandina i tiametoksana prema članku 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, objavljeno 4. prosinca 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 25. studenoga 2014. o reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka klotiandina i tiametoksana prema članku 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, objavljeno 4. prosinca 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje EFSA-e od 30. kolovoza 2018. o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka klotiandina u krumpirima, objavljeno 20. rujna 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje EFSA-e od 30. kolovoza 2018. o izmjeni postojećih maksimalnih razina ostataka klotiandina u krumpirima, objavljeno 20. rujna 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je 27. studenoga 2018. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je 27. studenoga 2018. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

| — | uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) i članak 5.a stavak 5. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) i članak 5.a stavak 5. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika,

| A. | budući da se klotianidin ubraja u neonikotinoidne insekticide i glavne metabolite neonikotinoida tiametoksama koji djeluje na niz insekata, uključujući oprašivače; |
| --- | --- |

A.

budući da se klotianidin ubraja u neonikotinoidne insekticide i glavne metabolite neonikotinoida tiametoksama koji djeluje na niz insekata, uključujući oprašivače;

| B. | budući da je EFSA 21. rujna 2017. donijela mišljenje o toksičnosti neonikotinoida; |
| --- | --- |

B.

budući da je EFSA 21. rujna 2017. donijela mišljenje o toksičnosti neonikotinoida;

| C. | budući da je EFSA 28. veljače 2018. objavila ažurirane procjene rizika za tri neonikotinoida, klotianidin, imidakloprid i tiametoksam, u kojima se potvrđuje da u većini slučajeva primjena neonikotinoidnih pesticida predstavlja rizik za divlje pčele i pčele medarice (6); |
| --- | --- |

C.

budući da je EFSA 28. veljače 2018. objavila ažurirane procjene rizika za tri neonikotinoida, klotianidin, imidakloprid i tiametoksam, u kojima se potvrđuje da u većini slučajeva primjena neonikotinoidnih pesticida predstavlja rizik za divlje pčele i pčele medarice (6);

| D. | budući da je klotianidin jedan od tri neonikotinoida koji su zabranjeni u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

D.

budući da je klotianidin jedan od tri neonikotinoida koji su zabranjeni u Europskoj uniji;

| E. | budući da nekoliko studija upućuje na to da klotianidin djeluje na metabolizam jetre i bubrega te da ima imunotoksičan učinak na sisavce (7); |
| --- | --- |

E.

budući da nekoliko studija upućuje na to da klotianidin djeluje na metabolizam jetre i bubrega te da ima imunotoksičan učinak na sisavce (7);

| F. | budući da se u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije načelo predostrožnosti navodi kao jedno od temeljnih načela Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije načelo predostrožnosti navodi kao jedno od temeljnih načela Unije;

| G. | budući da se člankom 168. stavkom 1. UFEU-a određuje da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 168. stavkom 1. UFEU-a određuje da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi;

| H. | budući da se Direktivom 2009/128/EZ nastoji postići održiva upotreba pesticida u Uniji smanjenjem rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš te promicanjem upotrebe integrirane zaštite bilja i primjene alternativnih metoda ili postupaka, kao što su nekemijske alternative pesticidima; |
| --- | --- |

H.

budući da se Direktivom 2009/128/EZ nastoji postići održiva upotreba pesticida u Uniji smanjenjem rizika i učinaka upotrebe pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš te promicanjem upotrebe integrirane zaštite bilja i primjene alternativnih metoda ili postupaka, kao što su nekemijske alternative pesticidima;

| I. | budući da Komisija u Nacrtu uredbe iznosi mišljenje da je zbog zahtjeva za uvozno odstupanje podnesenih za klotianidin korišten za krumpire u Sjedinjenim Američkim Državama nužno dozvoliti više maksimalne razine ostataka kako bi se izbjegle trgovinske prepreke za uvoz takvih usjeva; |
| --- | --- |

I.

budući da Komisija u Nacrtu uredbe iznosi mišljenje da je zbog zahtjeva za uvozno odstupanje podnesenih za klotianidin korišten za krumpire u Sjedinjenim Američkim Državama nužno dozvoliti više maksimalne razine ostataka kako bi se izbjegle trgovinske prepreke za uvoz takvih usjeva;

| J. | budući da je prijedlog Komisije o podizanju maksimalnih razina ostataka za klotianidin imajući u vidu načelo predostrožnosti pobudio sumnje, s obzirom na to da o učinku klotianidina na javno zdravlje, mlade sisavce i okoliš nema podataka i da vlada stalna nesigurnost; |
| --- | --- |

J.

budući da je prijedlog Komisije o podizanju maksimalnih razina ostataka za klotianidin imajući u vidu načelo predostrožnosti pobudio sumnje, s obzirom na to da o učinku klotianidina na javno zdravlje, mlade sisavce i okoliš nema podataka i da vlada stalna nesigurnost;

| K. | budući da EFSA u pogledu zahtjeva za podizanje razine maksimalnih ostataka tvrdi da su države članice u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/784 (8) najkasnije do 19. rujna 2018. morale izmijeniti ili povući postojeća odobrenja za proizvode za zaštitu bilja koji kao aktivnu tvar sadrže klotianidin; budući da ta ograničenja uvjeta za odobrenje klotianidina nisu relevantna jer se primjena maksimalnih razina ostataka odnosi na uvezeni usjev; |
| --- | --- |

K.

budući da EFSA u pogledu zahtjeva za podizanje razine maksimalnih ostataka tvrdi da su države članice u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/784 (8) najkasnije do 19. rujna 2018. morale izmijeniti ili povući postojeća odobrenja za proizvode za zaštitu bilja koji kao aktivnu tvar sadrže klotianidin; budući da ta ograničenja uvjeta za odobrenje klotianidina nisu relevantna jer se primjena maksimalnih razina ostataka odnosi na uvezeni usjev;

| L. | budući da u svojem mišljenju od 30. kolovoza 2018. EFSA napominje sljedeće: „Društvo Bayer CropScience AG podnijelo je skladu s člankom 6. (EZ) br. 396/2005 zahtjev za uvozno odstupanje za aktivnu tvar klotianidin u krumpirima uvezenima iz Kanade nadležnom nacionalnom tijelu u Njemačkoj (država članica koja vrši ocjenu) Država članica koja vrši ocjenu sastavila je izvješće o ocjeni u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 koje je podneseno Europskoj komisiji i proslijeđeno Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) 26. travnja 2018. Država članica koja vrši ocjenu predložila je određivanje uvoznog odstupanja za krumpire uvezene iz Kanade od 0,3 mg/kg.”; |
| --- | --- |

L.

budući da u svojem mišljenju od 30. kolovoza 2018. EFSA napominje sljedeće: „Društvo Bayer CropScience AG podnijelo je skladu s člankom 6. (EZ) br. 396/2005 zahtjev za uvozno odstupanje za aktivnu tvar klotianidin u krumpirima uvezenima iz Kanade nadležnom nacionalnom tijelu u Njemačkoj (država članica koja vrši ocjenu) Država članica koja vrši ocjenu sastavila je izvješće o ocjeni u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 396/2005 koje je podneseno Europskoj komisiji i proslijeđeno Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) 26. travnja 2018. Država članica koja vrši ocjenu predložila je određivanje uvoznog odstupanja za krumpire uvezene iz Kanade od 0,3 mg/kg.”;

| M. | budući da zaključci EFSA-e iz mišljenja od 30. kolovoza 2018. opravdavaju povećanje maksimalne razine ostataka klotianidina samo zbog potrebe usklađivanja s kanadskim normativnim vrijednostima i u potpunosti izostavljaju analizu kumulativnog učinka neonikotinoida i njihove upotrebe na okoliš; |
| --- | --- |

M.

budući da zaključci EFSA-e iz mišljenja od 30. kolovoza 2018. opravdavaju povećanje maksimalne razine ostataka klotianidina samo zbog potrebe usklađivanja s kanadskim normativnim vrijednostima i u potpunosti izostavljaju analizu kumulativnog učinka neonikotinoida i njihove upotrebe na okoliš;

| N. | budući da su zaključci EFSA-e formulirani na temelju teoretskih razmatranja, posebice što se tiče procjene povezanosti između najvećeg dnevnog unosa i kratkoročnih rizika; budući da teoretska priroda nekih aspekata EFSA-ine analize budi sumnje u njezinu sposobnost da se osloni na empirijske činjenice i, posljedično, u mogućnost da rezultati analize prikazuju stvarno stanje; |
| --- | --- |

N.

budući da su zaključci EFSA-e formulirani na temelju teoretskih razmatranja, posebice što se tiče procjene povezanosti između najvećeg dnevnog unosa i kratkoročnih rizika; budući da teoretska priroda nekih aspekata EFSA-ine analize budi sumnje u njezinu sposobnost da se osloni na empirijske činjenice i, posljedično, u mogućnost da rezultati analize prikazuju stvarno stanje;

| O. | budući da je EFSA zaključila da „nije vjerojatno” da će podizanje maksimalnih razina ostataka klotianidina predstavljati rizik za zdravlje potrošača; budući da, međutim, ta prosudba uključuje stupanj vjerojatnosti i da stoga ostavlja prostor za sumnju u stvarnu sigurnost novih vrijednosti maksimalnih razina ostataka; |
| --- | --- |

O.

budući da je EFSA zaključila da „nije vjerojatno” da će podizanje maksimalnih razina ostataka klotianidina predstavljati rizik za zdravlje potrošača; budući da, međutim, ta prosudba uključuje stupanj vjerojatnosti i da stoga ostavlja prostor za sumnju u stvarnu sigurnost novih vrijednosti maksimalnih razina ostataka;

| 1. | protivi se prihvaćanju Nacrta uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da ovaj Nacrt uredbe Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da ovaj Nacrt uredbe Komisije nije u skladu s ciljem i sadržajem Uredbe (EZ) br. 396/2005; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da bi se u skladu s Nacrtom uredbe postojeća razina maksimalnih ostataka klotianidina podigla s 0,03 mg/kg na 0,3 mg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaže da se razina maksimalnih ostataka klotianidina zadrži na 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da se odluka o registriranju klotianidina ne može opravdati jer nema dostatnih dokaza koji ukazuju na to da će neprihvatljivi rizici za životinje, sigurnost hrane i oprašivače biti spriječeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da, čak i da je postupak bio u skladu s postojećom Direktivom 2009/128/EZ o pesticidima, činjenica da se njemački podnositelj zahtjeva obratio njemačkom nadležnom tijelu i time kao državu članicu koja vrši evaluaciju odabrao Njemačku odražava zabrinutost nekoliko dionika u vezi s postupkom ocjene pesticida koja je spomenuta u uvodnim izjavama AJ i AK Rezolucije Europskog parlamenta od 16. siječnja 2019. o postupku Unije za odobravanje pesticida (9); |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da uporaba klotianidina kao pesticida na globalnoj razini utječe na oprašivače (10); |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da u mišljenju EFSA-e nije uzet u obzir kumulativni rizik za zdravlje ljudi i za pčele; vjeruje da bi se učinak na oprašivače i okoliš trebao uzeti u obzir pri ocjenjivanju maksimalnih razina ostataka; poziva države članice i EFSA-u da u ocjenama primjena maksimalnih razina ostataka povećaju oprez u vezi s javnim zdravljem i zdravljem oprašivača; |
| --- | --- |

9.

| 10. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt uredbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Komisije da podnese novi zakonodavni prijedlog na temelju Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(2)  SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

(3)  DOI: 10.2903/j.efsa.2014.3918, Službeni list EFSA-e 2014; 12(12):3918.

(4)  DOI: 10.2903/j.efsa.2018.5413, Službeni list EFSA-e 2018; 16(9):5413.

(5)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(6)  DOI: 10.2903/sp.efsa.2018.EN-1378.

(7)  Bal R. et al., „Učinci izloženosti klotianidinu na kvalitetu sperme, testikularnu apoptozu i sastav masnih kiselina u štakora u razvoju”, Cell Biol Toxicol, sv. 28, br. 3, 2012, str. 187-200; Tokumoto J. et al., „Učinci izloženosti klotianidinu na reproduktivni sustav mužjaka prepelica”, J. Vet. Med. Sci., sv. 75, br. 6, 2013, str. 755–760; Wang Y. et al., „Metabolička distribucija i učinak tiametoksama na mongolskog guštera (Eremias argus) nakon izlaganja oralnim putem”, J. Agric. Food Chem., sv. 66, br. 28, 2018, str. 7376–7383; Wang X. et al., ‘Mehanizam toksičnosti neonikotinoida: učinak na oksidativni stres i metabolizam’, Annu. Rev. Pharmacol. Toxicol., sv. 58, br. 1, 2018, str. 471-507.

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/784 оd 29. svibnja 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari klotianidina (SL L 132, 30.5.2018., str. 35.).

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0023.

(10)  El Hassani, A. K., Dacher, M., Gary, V., Lambin, M., Gauthier, M., Armengaud, C., „Subletalni učinci acetamiprida i tiametoksama na ponašanje pčela (Apis mellifera)”, 23. svibnja 2014., https://www.researchgate.net/publication/255636607_Effets_subletaux_de_l%27Acetamipride_et_du_Thiamethoxam_sur_le_comportement_de_l%27abeille_Apis_mellifera

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/36

---

P8_TA(2019)0196

Genetski modificirani kukuruz 4114 (DP-ØØ4114-3)

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 (DP-ØØ4114-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060242/03 – 2019/2551(RSP))

(2021/C 23/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 (DP-ØØ4114-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060242/03, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 (DP-ØØ4114-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060242/03,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 19. travnja 2018., objavljeno 24. svibnja 2018. i izmijenjeno 5. srpnja 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 19. travnja 2018., objavljeno 24. svibnja 2018. i izmijenjeno 5. srpnja 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je 27. studenoga 2014. Pioneer Overseas Corporation u ime poduzeća Pioneer Hi-Bred International Inc., s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske podnio zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114, sastoje se ili su proizvedeni od njega („zahtjev”), a zahtjev je obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 ili se od njega sastoje i koji se koriste za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je 27. studenoga 2014. Pioneer Overseas Corporation u ime poduzeća Pioneer Hi-Bred International Inc., s poslovnim nastanom u Sjedinjenim Američkim Državama, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske podnio zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114, sastoje se ili su proizvedeni od njega („zahtjev”), a zahtjev je obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 4114 ili se od njega sastoje i koji se koriste za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, uz iznimku uzgoja;

| B. | budući da je 19. travnja 2018. EFSA usvojila pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom; |
| --- | --- |

B.

budući da je 19. travnja 2018. EFSA usvojila pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom;

| C. | budući da je genetski modificirani kukuruz 4114 razvijen kako bi se eksprimirala tri insekticidna proteina (Cry1F, Cry34Ab1i Cry35Ab1) za zaštitu od određenih nametnika iz reda Lepidoptera i Coleoptera, te protein PAT koji omogućuje toleranciju na herbicidni aktivni sastojak amonijev glufosinat; |
| --- | --- |

C.

budući da je genetski modificirani kukuruz 4114 razvijen kako bi se eksprimirala tri insekticidna proteina (Cry1F, Cry34Ab1i Cry35Ab1) za zaštitu od određenih nametnika iz reda Lepidoptera i Coleoptera, te protein PAT koji omogućuje toleranciju na herbicidni aktivni sastojak amonijev glufosinat;

Ostaci i sastav komplementarnih herbicida

| D. | budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glufosinata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego može utjecati i na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike; |
| --- | --- |

D.

budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glufosinata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego može utjecati i na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike;

| E. | budući da uporaba glufosinata nije dopuštena u Uniji od 1. kolovoza 2018. jer je klasificiran kao reprotoksičan te stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5); |
| --- | --- |

E.

budući da uporaba glufosinata nije dopuštena u Uniji od 1. kolovoza 2018. jer je klasificiran kao reprotoksičan te stoga ispunjava granične kriterije iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5);

| F. | budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika koji predstavljaju genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide; budući da se ostaci prskanja herbicidima smatraju izvan nadležnosti Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme (Odbor EFSA-e za GMO); budući da nisu ocijenjene posljedice prskanja genetski modificiranog kukuruza herbicidima; |
| --- | --- |

F.

budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika koji predstavljaju genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide; budući da se ostaci prskanja herbicidima smatraju izvan nadležnosti Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme (Odbor EFSA-e za GMO); budući da nisu ocijenjene posljedice prskanja genetski modificiranog kukuruza herbicidima;

| G. | budući da u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. države članice nisu obvezne mjeriti ostatke glufosinata na uvezenom kukuruzu kako bi se osigurala sukladnost s maksimalnim razinama ostataka (6); budući da se ne može zajamčiti da će ostaci glufosinata u genetski modificiranom kukuruzu 4114 biti u skladu s maksimalnim razinama ostataka u Uniji; |
| --- | --- |

G.

budući da u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. države članice nisu obvezne mjeriti ostatke glufosinata na uvezenom kukuruzu kako bi se osigurala sukladnost s maksimalnim razinama ostataka (6); budući da se ne može zajamčiti da će ostaci glufosinata u genetski modificiranom kukuruzu 4114 biti u skladu s maksimalnim razinama ostataka u Uniji;

Bt toksini

| H. | budući da genetski modificirani kukuruz 4114 eksprimira tri Bt toksina (proteini Cry1F, Cry34Ab1 i Cry35Ab1) koji pružaju zaštitu od nametnika iz redova Lepidoptera i Coleoptera; |
| --- | --- |

H.

budući da genetski modificirani kukuruz 4114 eksprimira tri Bt toksina (proteini Cry1F, Cry34Ab1 i Cry35Ab1) koji pružaju zaštitu od nametnika iz redova Lepidoptera i Coleoptera;

| I. | budući da, iako je prepoznato da proteini Cry1 mogu djelovati kao adjuvansi, što znači da mogu povećati alergena svojstva hrane, EFSA to nije analizirala; budući da je to problematično jer se Bt toksini mogu miješati s alergenima u hrani i hrani za životinje poput soje; |
| --- | --- |

I.

budući da, iako je prepoznato da proteini Cry1 mogu djelovati kao adjuvansi, što znači da mogu povećati alergena svojstva hrane, EFSA to nije analizirala; budući da je to problematično jer se Bt toksini mogu miješati s alergenima u hrani i hrani za životinje poput soje;

| J. | budući da je u znanstvenoj studiji iz 2017. o mogućim zdravstvenim učincima Bt toksina i ostataka prskanja komplementarnim herbicidima zaključeno da je posebnu pozornost potrebno posvetiti ostacima herbicida i njihovoj interakciji s Bt toksinima (7); budući da EFSA to nije istražila; |
| --- | --- |

J.

budući da je u znanstvenoj studiji iz 2017. o mogućim zdravstvenim učincima Bt toksina i ostataka prskanja komplementarnim herbicidima zaključeno da je posebnu pozornost potrebno posvetiti ostacima herbicida i njihovoj interakciji s Bt toksinima (7); budući da EFSA to nije istražila;

Nedostatak demokratske legitimnosti

| K. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

K.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| L. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (8); |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (8);

| M. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (9) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (9) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (10), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti uspješno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da ne odobri uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje koje su postale tolerantne na herbicide koji nisu odobreni za uporabu u Uniji, o ovom slučaju glufosinat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ne odobrava nikakve genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide bez potpune procjene ostataka od prskanja komplementarnim herbicidima, metabolitima i komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama uzgoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili uvoz u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno naglašava svoj angažman u pogledu nastavka rada na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi svoj rad u vezi s tim prijedlogom Komisije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se uklone nedostaci u sadašnjem postupku, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenje genetski modificiranih organizama ako Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja ne donese mišljenje, bilo za uzgoj bilo za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o procjeni genetski modificiranog kukuruza 4114 za uporabu u hrani i hrani i hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2014-123), EFSA Journal 2018.; 16(5):5280, str. 25 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5280

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.)

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.)

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.)

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.)

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.)

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.)

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.)

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.)

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.)

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.)

| — | Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.)

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.)

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.)

| — | Rezolucija od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.)

| — | Rezolucija od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.)

| — | Rezolucija od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.)

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051)

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052)

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197)

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221)

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222)

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416)

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417)

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0057)

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0058) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0058)

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0059) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0059)

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0060).

(5)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 od 9. travnja 2018. (SL L 92, 10.4.2018., str. 6.).

(7)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(8)  Vidi, primjerice, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili govor o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(9)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(10)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/42

---

P8_TA(2019)0197

Genetski modificirani kukuruz MON 87411 (MON-87411-9)

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411 (MON-87411-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060243/03 – 2019/2552(RSP))

(2021/C 23/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411 (MON-87411-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060243/03, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411 (MON-87411-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060243/03,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 31. svibnja 2018. i objavljeno 28. lipnja 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 31. svibnja 2018. i objavljeno 28. lipnja 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Monsanto Europe N.V. 5. veljače 2015. u ime poduzeća Monsanto iz Sjedinjenih Američkih Država nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”) te budući da je zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji se sastoje od genetski modificiranog kukuruza MON 87411 za uporabu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje isto kao i za svaki drugi kukuruz, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Monsanto Europe N.V. 5. veljače 2015. u ime poduzeća Monsanto iz Sjedinjenih Američkih Država nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87411, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”) te budući da je zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji se sastoje od genetski modificiranog kukuruza MON 87411 za uporabu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje isto kao i za svaki drugi kukuruz, uz iznimku uzgoja;

| B. | budući da je 31. svibnja 2018. EFSA usvojila pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom; |
| --- | --- |

B.

budući da je 31. svibnja 2018. EFSA usvojila pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom;

| C. | budući da je genetski modificiran kukuruz MON 87411 razvijen kako bi se stvorila otpornost na kukuruzne zlatice izražavanjem modificirane verzije gena Bt Cry3Bb1 i kasete za izražavanje DvSnf7 dsRNK, te tolerancija na herbicide koji sadržavaju glifosat; |
| --- | --- |

C.

budući da je genetski modificiran kukuruz MON 87411 razvijen kako bi se stvorila otpornost na kukuruzne zlatice izražavanjem modificirane verzije gena Bt Cry3Bb1 i kasete za izražavanje DvSnf7 dsRNK, te tolerancija na herbicide koji sadržavaju glifosat;

| D. | budući da je zbog otpornosti kukuruznih zlatica na proteine Bt, uključujući Cry3Bb1 u nekim područjima uzgoja u Sjedinjenim Američkim Državama, genetski modificirani kukuruz MON 87411 osmišljen tako i da proizvodi insekticidni dvolančani RNK – dsRNK; |
| --- | --- |

D.

budući da je zbog otpornosti kukuruznih zlatica na proteine Bt, uključujući Cry3Bb1 u nekim područjima uzgoja u Sjedinjenim Američkim Državama, genetski modificirani kukuruz MON 87411 osmišljen tako i da proizvodi insekticidni dvolančani RNK – dsRNK;

| E. | budući da dsRNK ima željeni učinak nakon što ga organizam, u ovom slučaju kukuruzna zlatica, upije u svoja crijeva, čime se remeti genetska regulacija njezinih osnovnih bioloških procesa i uništava zlatica; |
| --- | --- |

E.

budući da dsRNK ima željeni učinak nakon što ga organizam, u ovom slučaju kukuruzna zlatica, upije u svoja crijeva, čime se remeti genetska regulacija njezinih osnovnih bioloških procesa i uništava zlatica;

| F. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (5) tijekom prigušivanja RNK-a u genetski modificiranim biljkama propisuje obveza provođenja bioinformatičke analize u svrhu utvrđivanja mogućih off-target gena; budući da je u tom kontekstu zbog temeljite analize potrebno usporediti strukturu dsRNK-a s genomskim regijama organizama koji bi mogli doći u kontakt s molekulama, uključujući neciljane organizme; |
| --- | --- |

F.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013 (5) tijekom prigušivanja RNK-a u genetski modificiranim biljkama propisuje obveza provođenja bioinformatičke analize u svrhu utvrđivanja mogućih off-target gena; budući da je u tom kontekstu zbog temeljite analize potrebno usporediti strukturu dsRNK-a s genomskim regijama organizama koji bi mogli doći u kontakt s molekulama, uključujući neciljane organizme;

| G. | budući da je, međutim, EFSA ograničila svoja razmatranja i procjenu rizika na moguće off-target učinke kod biljaka, bez uzimanja u obzir učinaka kod ljudi, stoke i njihovih crijevnih mikrobioma koji su izloženi kukuruzu u hrani i prehrambenom lancu; budući da se mišljenje EFSA-e u procjeni koju je dao nezavisni institut opisuje kao savršeni primjer strategije „nemoj tražiti, nemoj naći”, koja nije u skladu s postojećom Uredbom (6); |
| --- | --- |

G.

budući da je, međutim, EFSA ograničila svoja razmatranja i procjenu rizika na moguće off-target učinke kod biljaka, bez uzimanja u obzir učinaka kod ljudi, stoke i njihovih crijevnih mikrobioma koji su izloženi kukuruzu u hrani i prehrambenom lancu; budući da se mišljenje EFSA-e u procjeni koju je dao nezavisni institut opisuje kao savršeni primjer strategije „nemoj tražiti, nemoj naći”, koja nije u skladu s postojećom Uredbom (6);

| H. | budući da je u toj procjeni zaključeno da se iz EFSA-ine procjene rizika povezanog s molekularnim karakteristikama ne mogu izvući jednoznačni zaključci, među ostalim zbog gore navedenog razloga, te da ta EFSA-ina procjena nije dostatna za ukazivanje na sigurnost hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

H.

budući da je u toj procjeni zaključeno da se iz EFSA-ine procjene rizika povezanog s molekularnim karakteristikama ne mogu izvući jednoznačni zaključci, među ostalim zbog gore navedenog razloga, te da ta EFSA-ina procjena nije dostatna za ukazivanje na sigurnost hrane i hrane za životinje;

| I. | budući da 90-dnevna studija o toksičnosti koju je poslao podnositelj zahtjeva pokazuje značajno smanjenje tjelesne mase štakora koje se hranilo genetski modificiranim kukuruzom MON 87411; budući da je EFSA odbacila to otkriće jer nije bilo popraćeno kliničkim simptomima povezanima s prehranom tijekom ispitivanja i histopatološkim promjena u probavnom traktu, moguće je da dsRNK koji proizvodi genetski modificirani kukuruz MON 87411 može izravno interaktirati s mikrobiomom u crijevima bez izravno upijanja iz crijeva i to bi moglo objasniti otkrića iz studija o hranjenju životinja koja pokazuju razlike u težini bez patoloških učinaka; budući da je EFSA to trebala dalje istraživati; |
| --- | --- |

I.

budući da 90-dnevna studija o toksičnosti koju je poslao podnositelj zahtjeva pokazuje značajno smanjenje tjelesne mase štakora koje se hranilo genetski modificiranim kukuruzom MON 87411; budući da je EFSA odbacila to otkriće jer nije bilo popraćeno kliničkim simptomima povezanima s prehranom tijekom ispitivanja i histopatološkim promjena u probavnom traktu, moguće je da dsRNK koji proizvodi genetski modificirani kukuruz MON 87411 može izravno interaktirati s mikrobiomom u crijevima bez izravno upijanja iz crijeva i to bi moglo objasniti otkrića iz studija o hranjenju životinja koja pokazuju razlike u težini bez patoloških učinaka; budući da je EFSA to trebala dalje istraživati;

Nedostatak procjena i kontrola za komplementarne herbicida i njihove ostatke

| J. | budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glifosata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego također može utjecati na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike; |
| --- | --- |

J.

budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glifosata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego također može utjecati na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike;

| K. | budući da je i dalje otvoreno pitanje karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija za istraživanje raka, koja je dio Svjetske zdravstvene organizacije, 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

K.

budući da je i dalje otvoreno pitanje karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija za istraživanje raka, koja je dio Svjetske zdravstvene organizacije, 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| L. | budući da, u načelu, prema Odboru EFSA-e za sredstva za zaštitu bilja i njihove ostatke, nije moguće donijeti zaključke o sigurnosti ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (7); budući da aditivi i njihove smjese koji se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (8); |
| --- | --- |

L.

budući da, u načelu, prema Odboru EFSA-e za sredstva za zaštitu bilja i njihove ostatke, nije moguće donijeti zaključke o sigurnosti ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (7); budući da aditivi i njihove smjese koji se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (8);

| M. | budući da je Unija već uklonila s tržišta glifosatov aditiv poznat kao polietoksilirani lojev amin zbog zabrinutosti u pogledu njegove toksičnosti; budući da, međutim, problematični aditivi i smjese mogu i dalje biti dozvoljeni u zemljama u kojima se uzgaja genetski modificirani kukuruz (trenutačno su to Argentina, Brazil, Kanada i Sjedinjene Američke Države); |
| --- | --- |

M.

budući da je Unija već uklonila s tržišta glifosatov aditiv poznat kao polietoksilirani lojev amin zbog zabrinutosti u pogledu njegove toksičnosti; budući da, međutim, problematični aditivi i smjese mogu i dalje biti dozvoljeni u zemljama u kojima se uzgaja genetski modificirani kukuruz (trenutačno su to Argentina, Brazil, Kanada i Sjedinjene Američke Države);

| N. | budući da su za temeljitu procjenu rizika za genetski modificirane biljke otporne na herbicide ključne informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita; budući da se smatra da ostatci od prskanja herbicidima ne pripadaju području djelovanja EFSA-ina povjerenstva za genetski modificirane organizme; budući da nisu procijenjene posljedice prskanja genetski modificiranog kukuruza MON 87411 herbicidima; |
| --- | --- |

N.

budući da su za temeljitu procjenu rizika za genetski modificirane biljke otporne na herbicide ključne informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita; budući da se smatra da ostatci od prskanja herbicidima ne pripadaju području djelovanja EFSA-ina povjerenstva za genetski modificirane organizme; budući da nisu procijenjene posljedice prskanja genetski modificiranog kukuruza MON 87411 herbicidima;

| O. | budući da u sklopu koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. države članice ne moraju mjeriti ostatke glifosata u uvezenom kukuruzu kako bi se provjerila sukladnost s maksimalnim razinama ostataka (9); budući da se ne može zajamčiti da će ostaci glifosata u genetski modificiranom kukuruzu MON 87411 biti u skladu s maksimalnim razinama ostataka u Uniji; |
| --- | --- |

O.

budući da u sklopu koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. države članice ne moraju mjeriti ostatke glifosata u uvezenom kukuruzu kako bi se provjerila sukladnost s maksimalnim razinama ostataka (9); budući da se ne može zajamčiti da će ostaci glifosata u genetski modificiranom kukuruzu MON 87411 biti u skladu s maksimalnim razinama ostataka u Uniji;

Nedostatak demokratske legitimnosti

| P. | budući da 14. siječnja 2019. nije usvojeno nikakvo mišljenje na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

P.

budući da 14. siječnja 2019. nije usvojeno nikakvo mišljenje na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| Q. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosi odluke o odobrenju bez podrške mišljenja odbora država članica i zbog činjenice da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, koje inače predstavlja znatnu iznimku kod cjelokupnog postupka, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu nekoliko puta ocijenio kao nedemokratičnu (10); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosi odluke o odobrenju bez podrške mišljenja odbora država članica i zbog činjenice da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, koje inače predstavlja znatnu iznimku kod cjelokupnog postupka, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu nekoliko puta ocijenio kao nedemokratičnu (10);

| R. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (11) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

R.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (11) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a taj cilj je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (12), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti uspješno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da ne odobrava nikakve genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide bez potpune procjene ostataka od prskanja komplementarnim herbicidima, metabolitima i komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama uzgoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili uvoz u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno naglašava svoj angažman u pogledu nastavka rada na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi svoj rad na tom prijedlogu Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenje genetski modificiranih organizama ako Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja ne donese mišljenje, bilo za uzgoj bilo za upotrebu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o procjeni genetski modificiranog kukuruza MON 87411 za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvozu i obradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2015-124), EFSA Journal 2018.; 16(6):5310, str. 29 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5280

(4)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o Prijedlogu odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o Prijedlogu odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L. linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417).

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0057).

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0058).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0059).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0060).

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

(6)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20Mon87411.pdf

(7)  Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(8)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(9)  SL L 92, 10.4.2018., str. 6.

(10)  Vidi, primjerice, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili govor o stanju Unije iz 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(11)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(12)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/48

---

P8_TA(2019)0198

Genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060244/03 – 2019/2553(RSP))

(2021/C 23/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060244/03 |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D060244/03

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. siječnja 2019. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 31. svibnja 2018. i objavljeno 11. srpnja 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 31. svibnja 2018. i objavljeno 11. srpnja 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je trgovačko društvo Syngenta Crop Protection AG 10. kolovoza 2010. preko svojeg društva kćeri Syngenta Crop Protection NV/SA, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, nacionalnom nadležnom tijelu Njemačke podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”) te budući da je zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 za uporabu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je trgovačko društvo Syngenta Crop Protection AG 10. kolovoza 2010. preko svojeg društva kćeri Syngenta Crop Protection NV/SA, u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, nacionalnom nadležnom tijelu Njemačke podnijelo zahtjev za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”) te budući da je zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 za uporabu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja;

| B. | budući da je područje primjene zahtjeva, koje je u trenutku podnošenja obuhvaćalo sve potkombinacije genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, naknadno ograničeno na te tri potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, neovisno o njihovu porijeklu, za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu; |
| --- | --- |

B.

budući da je područje primjene zahtjeva, koje je u trenutku podnošenja obuhvaćalo sve potkombinacije genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21, naknadno ograničeno na te tri potkombinacije Bt11 × MIR162 × 1507, MIR162 × 1507 × GA21 i MIR162 × 1507, neovisno o njihovu porijeklu, za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu;

| C. | budući da je četverostruko genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 proizveden konvencionalnim križanjem kako bi se kombinirale četiri zasebne modifikacije kukuruza i time došlo do izražavanja, među ostalim, dviju različitih proteina Cry (poznatih i kao Bt-proteini) za zaštitu od određenih leptira nametnika i do izražavanja proteina za toleranciju na glifosat i glufosinat; |
| --- | --- |

C.

budući da je četverostruko genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 proizveden konvencionalnim križanjem kako bi se kombinirale četiri zasebne modifikacije kukuruza i time došlo do izražavanja, među ostalim, dviju različitih proteina Cry (poznatih i kao Bt-proteini) za zaštitu od određenih leptira nametnika i do izražavanja proteina za toleranciju na glifosat i glufosinat;

| D. | budući da je EFSA donijela pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom; no budući da je član Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme (Odbor EFSA-e za GMO) iskazao mišljenje manjine; |
| --- | --- |

D.

budući da je EFSA donijela pozitivno mišljenje u vezi s tim zahtjevom; no budući da je član Odbora EFSA-e za genetski modificirane organizme (Odbor EFSA-e za GMO) iskazao mišljenje manjine;

Nedostatak podataka o trima potkombinacijama

| E. | budući da podnositelj zahtjeva nije podnio podatke ni za jednu od triju potkombinacija niti je obrazložio zašto to smatra nepotrebnim za procjenu rizika; budući da EFSA nije zatražila podatke o trima potkombinacijama; budući da nije poznato jesu li te potkombinacije dosad uopće proizvedene; |
| --- | --- |

E.

budući da podnositelj zahtjeva nije podnio podatke ni za jednu od triju potkombinacija niti je obrazložio zašto to smatra nepotrebnim za procjenu rizika; budući da EFSA nije zatražila podatke o trima potkombinacijama; budući da nije poznato jesu li te potkombinacije dosad uopće proizvedene;

Mišljenje manjine u EFSA-i

| F. | budući da se u mišljenju manjine koje je donio član Odbora EFSA-e za GMO navodi da je neprihvatljivo da se „procjenama” genetski modificiranih usjeva (tj. triju potkombinacija) za koje nisu pruženi podaci daje jednaka važnost i pouzdanost kao procjenama genetski modificiranih usjeva za koje su podaci pruženi i ocijenjeni; |
| --- | --- |

F.

budući da se u mišljenju manjine koje je donio član Odbora EFSA-e za GMO navodi da je neprihvatljivo da se „procjenama” genetski modificiranih usjeva (tj. triju potkombinacija) za koje nisu pruženi podaci daje jednaka važnost i pouzdanost kao procjenama genetski modificiranih usjeva za koje su podaci pruženi i ocijenjeni;

| G. | budući da, kako se navodi u mišljenju manjine, studije pokazuju da su opaženi neželjeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav slijedom određenih uvjeta izloženosti Bt-proteinima i da neki Bt-proteini mogu djelovati kao adjuvani, što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

G.

budući da, kako se navodi u mišljenju manjine, studije pokazuju da su opaženi neželjeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav slijedom određenih uvjeta izloženosti Bt-proteinima i da neki Bt-proteini mogu djelovati kao adjuvani, što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| H. | budući da se u mišljenju manjine smatra da, iako neželjeni učinci nisu nijednom utvrđeni u bilo kojem zahtjevu pri izražavanju Bt-proteina, „nije ih se moglo opaziti u toksikološkim istraživanjima [...] koja se trenutačno preporučuju i provode za procjenu sigurnosti genetski modificiranih biljaka u EFSA-i jer ona ne obuhvaćaju odgovarajuća testiranja u tu svrhu” (5); |
| --- | --- |

H.

budući da se u mišljenju manjine smatra da, iako neželjeni učinci nisu nijednom utvrđeni u bilo kojem zahtjevu pri izražavanju Bt-proteina, „nije ih se moglo opaziti u toksikološkim istraživanjima [...] koja se trenutačno preporučuju i provode za procjenu sigurnosti genetski modificiranih biljaka u EFSA-i jer ona ne obuhvaćaju odgovarajuća testiranja u tu svrhu” (5);

| I. | budući da se u mišljenju manjine također navodi da se zbog nedostatka podataka o trima potkombinacijama „rizik od povećanog izražavanja novoizraženih Bt-proteina i mogućeg kumulativnog učinka njihove kombinacije na imunosni sustav (što primjerice može dovesti do adjuvantne aktivnosti) ne može isključiti” i da nije moguće objasniti ulogu genetski modificiranih organizama u povećanju alergenskog rizika, niti je stoga moguće potpuno zaštititi potrošače koji bi mogli biti u opasnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da se u mišljenju manjine također navodi da se zbog nedostatka podataka o trima potkombinacijama „rizik od povećanog izražavanja novoizraženih Bt-proteina i mogućeg kumulativnog učinka njihove kombinacije na imunosni sustav (što primjerice može dovesti do adjuvantne aktivnosti) ne može isključiti” i da nije moguće objasniti ulogu genetski modificiranih organizama u povećanju alergenskog rizika, niti je stoga moguće potpuno zaštititi potrošače koji bi mogli biti u opasnosti;

Nedovoljna procjena i kontrola komplementarnih herbicida i njihovih ostataka

| J. | budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glufosinata i glifosata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego može utjecati i na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike; |
| --- | --- |

J.

budući da je primjena komplementarnih herbicida, u ovom slučaju glufosinata i glifosata, dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgoju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će biti izložene višim i opetovanim dozama, što neće samo dovesti do veće količine njihovih ostataka u žetvi, a time i u uvezenom proizvodu, nego može utjecati i na sastav genetski modificirane biljke i njezine agronomske karakteristike;

| K. | budući da primjena glufosinata u Uniji nije dopuštena jer je on klasificiran kao toksičan za reprodukciju te kao takav odgovara kriterijima za isključenje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6); |
| --- | --- |

K.

budući da primjena glufosinata u Uniji nije dopuštena jer je on klasificiran kao toksičan za reprodukciju te kao takav odgovara kriterijima za isključenje iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6);

| L. | budući da je i dalje otvoreno pitanje karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija za istraživanje raka Svjetske zdravstvene organizacije 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

L.

budući da je i dalje otvoreno pitanje karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija za istraživanje raka Svjetske zdravstvene organizacije 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| M. | budući da, u načelu, prema Odboru EFSA-e za sredstva za zaštitu bilja i njihove ostatke, nije moguće donijeti zaključke o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (7); budući da aditivi i njihove smjese koji se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (8); |
| --- | --- |

M.

budući da, u načelu, prema Odboru EFSA-e za sredstva za zaštitu bilja i njihove ostatke, nije moguće donijeti zaključke o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (7); budući da aditivi i njihove smjese koji se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (8);

| N. | budući da je Unija već uklonila glifosatov aditiv naziva POE talovamin s tržišta zbog zabrinutosti u pogledu njegove toksičnosti; budući da, međutim, problematični aditivi i smjese mogu i dalje biti dozvoljeni u zemljama u kojima se uzgaja taj genetski modificirani kukuruz (trenutačno Argentina, Kanada i Japan); |
| --- | --- |

N.

budući da je Unija već uklonila glifosatov aditiv naziva POE talovamin s tržišta zbog zabrinutosti u pogledu njegove toksičnosti; budući da, međutim, problematični aditivi i smjese mogu i dalje biti dozvoljeni u zemljama u kojima se uzgaja taj genetski modificirani kukuruz (trenutačno Argentina, Kanada i Japan);

| O. | budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika koji predstavljaju genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide; budući da se ostaci prskanja herbicidima smatraju izvan nadležnosti Odbora EFSA-e za GMO; budući da ostaci prskanja herbicidima genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ili triju potkombinacija nisu ocijenjeni; |
| --- | --- |

O.

budući da su informacije o razinama ostataka herbicida i njihovih metabolita ključne za temeljitu procjenu rizika koji predstavljaju genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide; budući da se ostaci prskanja herbicidima smatraju izvan nadležnosti Odbora EFSA-e za GMO; budući da ostaci prskanja herbicidima genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ili triju potkombinacija nisu ocijenjeni;

| P. | budući da se usto metaboliti komplementarnih herbicida do kojih dolazi na višestruko modificiranim biljkama mogu razlikovati od metabolita na roditeljskoj biljci, što EFSA nije uzela u obzir u svojoj procjeni; |
| --- | --- |

P.

budući da se usto metaboliti komplementarnih herbicida do kojih dolazi na višestruko modificiranim biljkama mogu razlikovati od metabolita na roditeljskoj biljci, što EFSA nije uzela u obzir u svojoj procjeni;

| Q. | budući da je EFSA, prema navodima jedne neovisne studije (9), trebala zatražiti da podnositelj zahtjeva podnese podatke iz terenskih pokusa s najvišim dozama herbicida koje biljke mogu tolerirati; budući da je materijal iz tih biljaka trebalo ocijeniti s obzirom na toksičnost za pojedine organe, reakcije imunosnog sustava i reproduktivnu toksičnost, uzimajući u obzir i kombinatorne učinke s drugim biljnim spojevima i Bt-toksinima; |
| --- | --- |

Q.

budući da je EFSA, prema navodima jedne neovisne studije (9), trebala zatražiti da podnositelj zahtjeva podnese podatke iz terenskih pokusa s najvišim dozama herbicida koje biljke mogu tolerirati; budući da je materijal iz tih biljaka trebalo ocijeniti s obzirom na toksičnost za pojedine organe, reakcije imunosnog sustava i reproduktivnu toksičnost, uzimajući u obzir i kombinatorne učinke s drugim biljnim spojevima i Bt-toksinima;

| R. | budući da u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. države članice nisu obvezne mjeriti ostatke glufosinata ili glifosata na uvezenom kukuruzu kako bi se provjerila sukladnost s maksimalnim razinama ostataka (10); budući da se ne može zajamčiti da će ostaci glifosata i glufosinata u genetski modificiranom kukuruzu Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ili trima potkombinacijama biti u skladu s maksimalnim razinama ostataka u Uniji; |
| --- | --- |

R.

budući da u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2019., 2020. i 2021. države članice nisu obvezne mjeriti ostatke glufosinata ili glifosata na uvezenom kukuruzu kako bi se provjerila sukladnost s maksimalnim razinama ostataka (10); budući da se ne može zajamčiti da će ostaci glifosata i glufosinata u genetski modificiranom kukuruzu Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ili trima potkombinacijama biti u skladu s maksimalnim razinama ostataka u Uniji;

Nedostatak demokratske legitimnosti

| S. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 14. siječnja 2019. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

S.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 14. siječnja 2019. nije usvojeno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| T. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu u više navrata ocijenio kao nedemokratičnu (11); |
| --- | --- |

T.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Juncker tu praksu u više navrata ocijenio kao nedemokratičnu (11);

| U. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (12) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

U.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (12) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (13), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti uspješno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da ne odobri uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje koje su postale tolerantne na herbicide koji nisu odobreni za uporabu u Uniji, o ovom slučaju glufosinat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ne odobrava nikakve genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide bez potpune procjene ostataka od prskanja komplementarnim herbicidima, metabolitima i komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama uzgoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili uvoz u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da ne odobrava potkombinacije višestrukih genetskih promjena osim ako ih EFSA nije temeljito ocijenila na temelju potpunih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EFSA-u da dodatno razvije i sustavno upotrebljava metode kojima se omogućuje utvrđivanje neželjenih učinaka višestrukih genetskih promjena koji su poznati i očekivani, kao što su oni u vezi s adjuvantnim svojstvima Bt-toksina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno naglašava svoj angažman u pogledu nastavka rada na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011; poziva Vijeće da hitno nastavi svoj rad u vezi s tim prijedlogom Komisije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje dok se postupak za odobrenje genetski modificiranih organizama ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da povuče prijedloge za odobrenje genetski modificiranih organizama ako Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja ne donese mišljenje, bilo za uzgoj bilo za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o procjeni genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 i triju potkombinacija neovisno o njihovu porijeklu za uporabu u hrani i hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-DE-2010-86), EFSA Journal 2018.; 16(7):5309, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5309

(4)  Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Provedbenoj odluci Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0416).

| — | Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0417).

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o izmjeni Provedbene odluke Komisije 2013/327/EU o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane za životinje koja sadržava genetski modificiranu uljanu repicu Ms8, Rf3 i Ms8 × Rf3 ili se od nje sastoji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0057).

| — | Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0058). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0058).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0059). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0059).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0060). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 31. siječnja 2019. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0060).

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, str. 34.

(6)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(7)  Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom. EFSA Journal 2015.; 13(11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(8)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(9)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%2 0Bt11xMIR162x1507xGA21_fin.pdf, str. 6.

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 od 9. travnja 2018. (SL L 92, 10.4.2018., str. 6.).

(11)  Vidi, primjerice, uvodnu izjavu na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenu u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili govor o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(12)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(13)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/54

---

P8_TA(2019)0199

Aktivne tvari uključujući tiakloprid

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu Provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiakloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum i ziram (D060042/02 – 2019/2541(RSP))

(2021/C 23/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (1),

| — | uzimajući u obzir nacrt Provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiakloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum i ziram (D060042/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Provedbene uredbe Komisije o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki, Beauveria bassiana, benfluralin, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, epoksikonazol, fenpiroksimat, fluazinam, flutolanil, fosetil, Lecanicillium muscarium, mepanipirim, mepikvat, Metarhizium anisopliae var. anisopliae, metkonazol, metrafenon, Phlebiopsis gigantea, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61, tiakloprid, tolklofos-metil, Trichoderma asperellum, Trichoderma atroviride, Trichoderma gamsii, Trichoderma harzianum, triklopir, trineksapak, tritikonazol, Verticillium albo-atrum i ziram (D060042/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (2), a posebno njezin članak 17. prvi stavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (2), a posebno njezin članak 17. prvi stavak,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o procjeni produljenja iz listopada 2017. pripremljeno u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/2009 o tiaklopridu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o procjeni produljenja iz listopada 2017. pripremljeno u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/2009 o tiaklopridu (3),

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

Uvođenje konteksta

| A. | budući da je tiakloprid od 1. siječnja 2005. odobren za uporabu kao insekticid; |
| --- | --- |

A.

budući da je tiakloprid od 1. siječnja 2005. odobren za uporabu kao insekticid;

| B. | budući da je od 2015. u tijeku postupak za obnovu odobrenja tiakloprida u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (5) i uključuje potrebu da se obnova zatraži tri godine prije isteka odobrenja; budući da aktualni rok važenja odobrenja istječe 30. travnja 2019.; |
| --- | --- |

B.

budući da je od 2015. u tijeku postupak za obnovu odobrenja tiakloprida u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 844/2012 (5) i uključuje potrebu da se obnova zatraži tri godine prije isteka odobrenja; budući da aktualni rok važenja odobrenja istječe 30. travnja 2019.;

| C. | budući da je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/524 (6) rok važenja odobrenja aktivne tvari tiakloprid već produljen; |
| --- | --- |

C.

budući da je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/524 (6) rok važenja odobrenja aktivne tvari tiakloprid već produljen;

| D. | budući da Komisija nije objasnila razloge za drugo produljenje, osim sljedeće izjave: „Budući da je ocjenjivanje tih tvari [uključujući tiakloprid]odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositelja zahtjeva, odobrenje tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju.”; |
| --- | --- |

D.

budući da Komisija nije objasnila razloge za drugo produljenje, osim sljedeće izjave: „Budući da je ocjenjivanje tih tvari [uključujući tiakloprid]odgođeno zbog razloga koji su izvan kontrole podnositelja zahtjeva, odobrenje tih aktivnih tvari vjerojatno će isteći prije donošenja odluke o njihovu produljenju.”;

| E. | budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja i zaštite okoliša te istodobno očuvati konkurentnost poljoprivrede Unije; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti ranjivih skupina stanovništva, uključujući trudnice, dojenčad i djecu; |
| --- | --- |

E.

budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja i zaštite okoliša te istodobno očuvati konkurentnost poljoprivrede Unije; budući da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti ranjivih skupina stanovništva, uključujući trudnice, dojenčad i djecu;

| F. | budući da je potrebno primijeniti načelo predostrožnosti te da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da tvari trebaju biti dijelom sredstava za zaštitu bilja samo ako je dokazano da one predstavljaju očitu korist kod uzgoja bilja i prema predviđanjima nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi i životinja ili neprihvatljive učinke na okoliš; |
| --- | --- |

F.

budući da je potrebno primijeniti načelo predostrožnosti te da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da tvari trebaju biti dijelom sredstava za zaštitu bilja samo ako je dokazano da one predstavljaju očitu korist kod uzgoja bilja i prema predviđanjima nemaju štetne učinke na zdravlje ljudi i životinja ili neprihvatljive učinke na okoliš;

| G. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da je za ubrzanje odobrenja aktivnih tvari potrebno utvrditi stroge rokove za različite postupovne korake, što se očito nije dogodilo; |
| --- | --- |

G.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da je za ubrzanje odobrenja aktivnih tvari potrebno utvrditi stroge rokove za različite postupovne korake, što se očito nije dogodilo;

| H. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da bi u interesu sigurnosti rok važenja odobrenja za aktivne tvari trebao biti vremenski ograničen; budući da bi rok važenja odobrenja trebao biti razmjeran mogućim rizicima povezanima s uporabom takvih tvari, međutim, očito je da nema takve proporcionalnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 navodi da bi u interesu sigurnosti rok važenja odobrenja za aktivne tvari trebao biti vremenski ograničen; budući da bi rok važenja odobrenja trebao biti razmjeran mogućim rizicima povezanima s uporabom takvih tvari, međutim, očito je da nema takve proporcionalnosti;

| I. | budući da aktivna tvar tiakloprid pripada skupini cijano-supstituiranih neonikotinoida i u velikoj se mjeri upotrebljava za zamjenu klotianidina, imidakloprida i tiametoksama, koji su zabranjeni u Uniji osim za uporabu u staklenicima; |
| --- | --- |

I.

budući da aktivna tvar tiakloprid pripada skupini cijano-supstituiranih neonikotinoida i u velikoj se mjeri upotrebljava za zamjenu klotianidina, imidakloprida i tiametoksama, koji su zabranjeni u Uniji osim za uporabu u staklenicima;

| J. | budući da se formulacije na osnovi tiakloprida raspršuju po poljima po znatno višoj stopi od prethodno korištenih tvari klotianidina, imidakloprida i tiametoksama; |
| --- | --- |

J.

budući da se formulacije na osnovi tiakloprida raspršuju po poljima po znatno višoj stopi od prethodno korištenih tvari klotianidina, imidakloprida i tiametoksama;

| K. | budući da se formulacije tiakloprida mogu upotrebljavati tijekom cvata jer se očekuje da one uzrokuju manju štetu od oprašivača; |
| --- | --- |

K.

budući da se formulacije tiakloprida mogu upotrebljavati tijekom cvata jer se očekuje da one uzrokuju manju štetu od oprašivača;

Endokrino disruptivna svojstva

| L. | budući da nekoliko novijih studija ukazuje na to da tiakloprid ima endokrino disruptivna svojstva (7), genotoksične i citotoksične učinke (8) (9) i učinke na neurološki razvoj te ima neurotoksične (10) i imunotoksične učinke (11); |
| --- | --- |

L.

budući da nekoliko novijih studija ukazuje na to da tiakloprid ima endokrino disruptivna svojstva (7), genotoksične i citotoksične učinke (8) (9) i učinke na neurološki razvoj te ima neurotoksične (10) i imunotoksične učinke (11);

| M. | budući da se u bazi podataka EU-a za pesticide navodi da aktivna tvar tiakloprid ima „endokrino disruptivna svojstva” (12) i smatra se kandidatom za zamjenu; |
| --- | --- |

M.

budući da se u bazi podataka EU-a za pesticide navodi da aktivna tvar tiakloprid ima „endokrino disruptivna svojstva” (12) i smatra se kandidatom za zamjenu;

| N. | budući da je Europska agencija za kemikalije utvrdila sljedeće razvrstavanje i označivanje aktivne tvari tiakloprid: „sumnja se da je tvar karcinogena za ljude i pretpostavlja se da je reproduktivno toksična za ljude”; |
| --- | --- |

N.

budući da je Europska agencija za kemikalije utvrdila sljedeće razvrstavanje i označivanje aktivne tvari tiakloprid: „sumnja se da je tvar karcinogena za ljude i pretpostavlja se da je reproduktivno toksična za ljude”;

| O. | budući da je Europska agencija za sigurnost hrane objavila alarmantne i neopozive zaključke o opasnostima tiakloprida za ljudsko zdravlje u Izvješću o ocjeni produljenja iz listopada 2017. o tiaklopridu, koje je izdano u svrhu javnog savjetovanja (13); |
| --- | --- |

O.

budući da je Europska agencija za sigurnost hrane objavila alarmantne i neopozive zaključke o opasnostima tiakloprida za ljudsko zdravlje u Izvješću o ocjeni produljenja iz listopada 2017. o tiaklopridu, koje je izdano u svrhu javnog savjetovanja (13);

| P. | budući da je na sastanku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane od 16. lipnja 2016. povjerenik Andriukaitis objasnio da bi načelo predostrožnosti prevladavalo u slučaju sumnje u pogledu kriterija za endokrine disruptore; |
| --- | --- |

P.

budući da je na sastanku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane od 16. lipnja 2016. povjerenik Andriukaitis objasnio da bi načelo predostrožnosti prevladavalo u slučaju sumnje u pogledu kriterija za endokrine disruptore;

| Q. | budući da je francuska agencija za okoliš ANSES u svojem Izvješću o neonikotinoidima iz svibnja 2018. (14) (15) (16) dala negativno mišljenje u pogledu aktivne tvari tiakloprid; |
| --- | --- |

Q.

budući da je francuska agencija za okoliš ANSES u svojem Izvješću o neonikotinoidima iz svibnja 2018. (14) (15) (16) dala negativno mišljenje u pogledu aktivne tvari tiakloprid;

| R. | budući da je Francuska od rujna 2018. zabranila uporabu tiakloprida zbog sumnje na njegovu karcinogenost; |
| --- | --- |

R.

budući da je Francuska od rujna 2018. zabranila uporabu tiakloprida zbog sumnje na njegovu karcinogenost;

Prijetnja za biološku raznolikost

| S. | budući da tiakloprid može biti otrovan za pčele medarice kao i imidakloprid i tiametoksam (17); |
| --- | --- |

S.

budući da tiakloprid može biti otrovan za pčele medarice kao i imidakloprid i tiametoksam (17);

| T. | budući da tiakloprid može utjecati na rezultate pčela medarica u pogledu učenja i pamćenja, a time i na vitalnost njihovih kolonija (18); budući da najnoviji znanstveni podaci (19) ukazuju na to da kronična izloženost pčela medarica u poljima malim koncentracijama aktivne tvari tiakloprida dovodi do važnih subletalnih učinaka, kao što su oštećeno ponašanje povezano s potragom za hranom, oštećena komunikacija i navigacija tih životinja, što znači da se može postaviti pitanje je li uporaba aktivne tvari tiakloprid doista u skladu s Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (20); |
| --- | --- |

T.

budući da tiakloprid može utjecati na rezultate pčela medarica u pogledu učenja i pamćenja, a time i na vitalnost njihovih kolonija (18); budući da najnoviji znanstveni podaci (19) ukazuju na to da kronična izloženost pčela medarica u poljima malim koncentracijama aktivne tvari tiakloprida dovodi do važnih subletalnih učinaka, kao što su oštećeno ponašanje povezano s potragom za hranom, oštećena komunikacija i navigacija tih životinja, što znači da se može postaviti pitanje je li uporaba aktivne tvari tiakloprid doista u skladu s Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (20);

| U. | budući da su, uz već poznate nuspojave neonikotinoida u oprašivačima, nedavne znanstvene publikacije (21) pokazale da aktivna tvar tiakloprid utječe na imunokompetenciju pčela medarica, koja je već znatno oslabljena; |
| --- | --- |

U.

budući da su, uz već poznate nuspojave neonikotinoida u oprašivačima, nedavne znanstvene publikacije (21) pokazale da aktivna tvar tiakloprid utječe na imunokompetenciju pčela medarica, koja je već znatno oslabljena;

| V. | budući da povećanje toksičnosti za oprašivače proizlazi iz „učinka koktela” (22) iz upotrebe više pesticida i insekticida, uključujući tiakloprid; |
| --- | --- |

V.

budući da povećanje toksičnosti za oprašivače proizlazi iz „učinka koktela” (22) iz upotrebe više pesticida i insekticida, uključujući tiakloprid;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene uredbe Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da se odluka o registriranju tiakloprida ne može opravdati jer nema dostatnih dokaza koji ukazuju na to da će neprihvatljivi rizici za životinje, sigurnost hrane i oprašivače biti spriječeni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da se nacrt Provedbene uredbe Komisije ne temelji na hitnoj potrebi za aktivnom tvari tiakloprid u poljoprivredne svrhe u Uniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da se nacrtom Provedbene uredbe Komisije ne poštuje načelo predostrožnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je prikladno da Komisija umjesto toga predloži poseban status za pčele medarice, pri čemu se uzima u obzir činjenica da su oprašivači neophodni za održivu poljoprivredu, za proizvodnju usjeva i istodobno za druge divlje životinje i životinje koje se koriste za proizvodnju hrane, te da predloži izmjenu, usklađivanje i povećanje koherentnosti relevantnih odredbi u svjetlu toga, s ciljem osiguranja visoke razine zaštite za pčele medarice i druge oprašivače; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da povuče svoj nacrt Provedbene uredbe i da Odboru podnese novi nacrt kojim se u obzir uzima kronični učinak aktivne tvari tiakloprid na pčele medarice, zdravlje ljudi i životinja te okoliš; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da bez odlaganja zabrani aktivne tvari iz skupine neonikotinoida ili tvari koje djeluju na isti način, uključujući tiakloprid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(2)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(3)  Izvješće o ocjeni produljenja pripremljeno u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1107/2009 o tiaklopridu, svezak 1., listopad 2017., https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123

(4)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/524 оd 28. ožujka 2018. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, identičan soju AQ 713, klodinafop, klopiralid, ciprodinil, diklorprop-P, fosetil, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA 342, pirimetanil, kvinoksifen, rimsulfuron, spinosad, tiakloprid, tiametoksam, tiram, tolklofos-metil, triklopir, trineksapak, tritikonazol i ziram (SL L 88, 4.4.2018., str. 4.).

(7)  Effects of commercial formulations of deltamethrin and/or thiacloprid on thyroid hormone levels in rat serum. Sekeroglu, V., 2014., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22677783

(8)  In vitro investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of thiacloprid in cultured human peripheral blood lymphocytes. Kocaman, A.Y., 2014., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22730181

(9)  Investigation of the genotoxic and cytotoxic effects of widely used neonicotinoid insecticides in HepG2 and SH-SY5Y cells. Şenyildiz, M., 2018,, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29591886

(10)  A critical review of neonicotinoid insecticides for developmental neurotoxicity. Sheets, L.P., 2015., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4732412/

(11)  Effects of thiacloprid, deltamethrin and their combination on oxidative stress in lymphoid organs, polymorphonuclear leukocytes and plasma of rats. Birsen Aydin, 2011., https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0048357511000617

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=841

(13)  https://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180123

(14)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 1 – Rapport du groupe de travail Identification des alternatives aux usages autorisés des néonicotinoïdes. Rapport d’expertise collective, svibanj 2018., https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome1.pdf

(15)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 2 – Rapport sur les indicateurs de risque. Rapport d’expertise collective, svibanj 2018., https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome2.pdf

(16)  Risques et bénéfices relatifs des alternatives aux produits phytopharmaceutiques comportant des néonicotinoïdes, Tome 3 – Rapport d’appui scientifique et technique sur l’impact agricole. Rapport d’expertise collective, svibanj 2018., https://www.anses.fr/fr/system/files/PHYTO2016SA0057Ra-Tome3.pdf

(17)  https://www.farmlandbirds.net/en/content/acetamiprid-and-thiacloprid-can-be-toxic-honey-bees-imidacloprid-and-thiamethoxam?page=1

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/28819056

(19)  https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/acs.est.6b02658?journalCode=esthag

(20)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(21)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0022191016300014

(22)  Traynor, K.S., Pettis, J.S., Tarpy, D.R., Mullin, C.A., Frazier, J.L., Frazier, M., van Engeldsorp, D., ‘In-hive Pesticide Exposome: Assessing risks to migratory honey bees from in-hive pesticide contamination in the Eastern United States’, Znanstvena izvješća 6, 15. rujna 2016., http://www.nature.com/articles/srep33207

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/58

---

P8_TA(2019)0200

Izvješće o Turskoj za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2018/2150(INI))

(2021/C 23/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 24. studenoga 2016. o odnosima EU-a i Turske (1), 27. listopada 2016. o položaju novinara u Turskoj (2) i 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 24. studenoga 2016. o odnosima EU-a i Turske (1), 27. listopada 2016. o položaju novinara u Turskoj (2) i 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o politici proširenja EU-a (COM(2018)0450), Izvješće o Turskoj za 2018. (SWD(2018)0153) i revidirani indikativni strateški dokument za Tursku (2014. – 2020.) donesen u kolovozu 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o politici proširenja EU-a (COM(2018)0450), Izvješće o Turskoj za 2018. (SWD(2018)0153) i revidirani indikativni strateški dokument za Tursku (2014. – 2020.) donesen u kolovozu 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva od 13. prosinca 2016. i zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. i prethodne relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva od 13. prosinca 2016. i zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. i prethodne relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća,

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005. te činjenicu da pristupanje Turske EU-u, što vrijedi za sve zemlje pristupnice, ovisi o potpunom zadovoljavanju kopenhaških kriterija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005. te činjenicu da pristupanje Turske EU-u, što vrijedi za sve zemlje pristupnice, ovisi o potpunom zadovoljavanju kopenhaških kriterija,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/157/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanima u Pristupnom partnerstvu s Republikom Turskom („Pristupno partnerstvo”) (4) te prethodne odluke Vijeća o Pristupnom partnerstvu iz 2001., 2003. i 2006. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/157/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanima u Pristupnom partnerstvu s Republikom Turskom („Pristupno partnerstvo”) (4) te prethodne odluke Vijeća o Pristupnom partnerstvu iz 2001., 2003. i 2006. godine,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i Turske održanog 29. studenoga 2015. te Akcijski plan EU-a i Turske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i Turske održanog 29. studenoga 2015. te Akcijski plan EU-a i Turske,

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske zajednice i njezinih država članica od 21. rujna 2005. koja obuhvaća odredbu prema kojoj je priznavanje svih država članica neophodan dio pregovora i potrebu da Turska u potpunosti provede Dodatni protokol uz Sporazum iz Ankare u odnosu na sve države članice uklanjanjem svih prepreka slobodnom kretanju robe bez ograničenja ili diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske zajednice i njezinih država članica od 21. rujna 2005. koja obuhvaća odredbu prema kojoj je priznavanje svih država članica neophodan dio pregovora i potrebu da Turska u potpunosti provede Dodatni protokol uz Sporazum iz Ankare u odnosu na sve države članice uklanjanjem svih prepreka slobodnom kretanju robe bez ograničenja ili diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se ugovorne strane obvezuju da će poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke u postupku pa time i obvezu Turske da provede sve presude Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se ugovorne strane obvezuju da će poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke u postupku pa time i obvezu Turske da provede sve presude Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se Turska na Svjetskom indeksu slobode medija koji objavljuju Reporteri bez granica nalazi na 157. mjestu među 180 zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se Turska na Svjetskom indeksu slobode medija koji objavljuju Reporteri bez granica nalazi na 157. mjestu među 180 zemalja,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europe 1625(2008) o vlasničkim i nasljednim pravima grčkog pravoslavnog stanovništva i njegovih zaklada na otocima Imbros i Tenedos, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europe 1625(2008) o vlasničkim i nasljednim pravima grčkog pravoslavnog stanovništva i njegovih zaklada na otocima Imbros i Tenedos,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. studenoga 2014. o aktivnostima Turske kojima se stvaraju napetosti u isključivom gospodarskom pojasu Cipra (5) i svoju rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. studenoga 2014. o aktivnostima Turske kojima se stvaraju napetosti u isključivom gospodarskom pojasu Cipra (5) i svoju rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (6),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Venecijanske komisije Vijeća Europe, posebno ona od 10. i 11. ožujka 2017. o promjenama Ustava o kojima će se odlučiti na nacionalnom referendumu, o mjerama utvrđenima u nedavnim zakonima za izvanredno stanje u pogledu slobode medija te o dužnostima, nadležnostima i djelovanju mirovnih kaznenih sudova, od 6. i 7. listopada 2017. o odredbama Zakona br. 674. o provedbi lokalne demokracije, od 9. i 10. prosinca 2016. o zakonima za izvanredno stanje br. 667 – 676 koji su doneseni nakon neuspjelog pokušaja državnog udara 15. srpnja 2016. te od 14. i 15. listopada 2016. o suspenziji drugog stavka članka 83. Ustava, uz naglasak na parlamentarnoj nepovredivosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Venecijanske komisije Vijeća Europe, posebno ona od 10. i 11. ožujka 2017. o promjenama Ustava o kojima će se odlučiti na nacionalnom referendumu, o mjerama utvrđenima u nedavnim zakonima za izvanredno stanje u pogledu slobode medija te o dužnostima, nadležnostima i djelovanju mirovnih kaznenih sudova, od 6. i 7. listopada 2017. o odredbama Zakona br. 674. o provedbi lokalne demokracije, od 9. i 10. prosinca 2016. o zakonima za izvanredno stanje br. 667 – 676 koji su doneseni nakon neuspjelog pokušaja državnog udara 15. srpnja 2016. te od 14. i 15. listopada 2016. o suspenziji drugog stavka članka 83. Ustava, uz naglasak na parlamentarnoj nepovredivosti,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 26. srpnja 2016. o mjerama poduzetima tijekom izvanrednog stanja u Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 26. srpnja 2016. o mjerama poduzetima tijekom izvanrednog stanja u Turskoj,

| — | uzimajući u obzir nalaze i zaključke misije procjene potreba OESS-a/ODIHR-a o prijevremenim predsjedničkim i parlamentarnim izborima od 24. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nalaze i zaključke misije procjene potreba OESS-a/ODIHR-a o prijevremenim predsjedničkim i parlamentarnim izborima od 24. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju br. 2156 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) od 25. travnja 2017. pod naslovom „Funkcioniranje demokratskih institucija u Turskoj” koja je dovela do ponovnog otvaranja postupka praćenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju br. 2156 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) od 25. travnja 2017. pod naslovom „Funkcioniranje demokratskih institucija u Turskoj” koja je dovela do ponovnog otvaranja postupka praćenja,

| — | uzimajući u obzir Izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. ožujka 2017. Europskom parlamentu i Vijeću o Prvom godišnjem izvješću o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj (COM(2017)0130), Komunikaciju Komisije od 14. ožujka 2018. Europskom parlamentu i Vijeću o Drugom godišnjem izvješću o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj (COM(2018)0091) te Peto izvješće Komisije od 2. ožujka 2017. Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću o napretku provedbe Izjave EU-a i Turske (COM(2017)0204), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. ožujka 2017. Europskom parlamentu i Vijeću o Prvom godišnjem izvješću o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj (COM(2017)0130), Komunikaciju Komisije od 14. ožujka 2018. Europskom parlamentu i Vijeću o Drugom godišnjem izvješću o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj (COM(2018)0091) te Peto izvješće Komisije od 2. ožujka 2017. Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću o napretku provedbe Izjave EU-a i Turske (COM(2017)0204),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 21. prosinca 2016. za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora s Turskom o sporazumu o proširenju područja primjene bilateralnih povlaštenih trgovinskih odnosa i modernizaciji carinske unije, kao i zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. kojima se navodi da se ne predviđa daljnji rad na modernizaciji carinske unije između EU-a i Turske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 21. prosinca 2016. za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora s Turskom o sporazumu o proširenju područja primjene bilateralnih povlaštenih trgovinskih odnosa i modernizaciji carinske unije, kao i zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. kojima se navodi da se ne predviđa daljnji rad na modernizaciji carinske unije između EU-a i Turske,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog Revizorskog suda od 14. ožujka 2018. naslovljeno „Pretpristupna pomoć EU-a Turskoj: dosad su postignuti tek ograničeni rezultati”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog Revizorskog suda od 14. ožujka 2018. naslovljeno „Pretpristupna pomoć EU-a Turskoj: dosad su postignuti tek ograničeni rezultati”,

| — | uzimajući u obzir da će proračun za 2019. u sklopu kojega IPA II financira Tursku biti smanjen za 146,7 milijuna s obzirom na situaciju u Turskoj u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da će proračun za 2019. u sklopu kojega IPA II financira Tursku biti smanjen za 146,7 milijuna s obzirom na situaciju u Turskoj u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava iz ožujka 2018. o utjecaju izvanrednog stanja na ljudska prava u Turskoj, uz posebno upućivanje na jugoistok te zemlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava iz ožujka 2018. o utjecaju izvanrednog stanja na ljudska prava u Turskoj, uz posebno upućivanje na jugoistok te zemlje,

| — | uzimajući u obzir Sporazum EU-a i Turske o ponovnom prihvatu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum EU-a i Turske o ponovnom prihvatu,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0091/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0091/2019),

| A. | budući da je 28. travnja 2018. u Bruxellesu Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Turske održao svoj dugo očekivani 77. sastanak nakon tri godine zastoja u međuparlamentarnim odnosima; |
| --- | --- |

A.

budući da je 28. travnja 2018. u Bruxellesu Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Turske održao svoj dugo očekivani 77. sastanak nakon tri godine zastoja u međuparlamentarnim odnosima;

| B. | budući da je, prema navodima Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), Turska primila najveći broj izbjeglica u svijetu, pri čemu više od tri milijuna registriranih izbjeglica dolazi iz Sirije, Iraka i Afganistana; |
| --- | --- |

B.

budući da je, prema navodima Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), Turska primila najveći broj izbjeglica u svijetu, pri čemu više od tri milijuna registriranih izbjeglica dolazi iz Sirije, Iraka i Afganistana;

| C. | budući da je u procesu pregovora poštovanje vladavine prava i temeljnih prava od ključne važnosti, uključujući diobu vlasti, demokraciju, slobodu izražavanja i medija, ljudska prava, prava manjina i vjersku slobodu, slobodu udruživanja i pravo na miran prosvjed, borbu protiv korupcije te borbu protiv rasizma i diskriminacije ugroženih skupina; |
| --- | --- |

C.

budući da je u procesu pregovora poštovanje vladavine prava i temeljnih prava od ključne važnosti, uključujući diobu vlasti, demokraciju, slobodu izražavanja i medija, ljudska prava, prava manjina i vjersku slobodu, slobodu udruživanja i pravo na miran prosvjed, borbu protiv korupcije te borbu protiv rasizma i diskriminacije ugroženih skupina;

| D. | budući da je u studenome 2016. Parlament pozvao Komisiju i države članice na privremeno zamrzavanje tekućih pregovora o pristupanju s Turskom te da se obvezao preispitati svoje stajalište nakon ukidanja nerazmjernih mjera u okviru izvanrednog stanja u Turskoj; |
| --- | --- |

D.

budući da je u studenome 2016. Parlament pozvao Komisiju i države članice na privremeno zamrzavanje tekućih pregovora o pristupanju s Turskom te da se obvezao preispitati svoje stajalište nakon ukidanja nerazmjernih mjera u okviru izvanrednog stanja u Turskoj;

| E. | budući da je u srpnju 2017. Parlament pozvao Komisiju i države članice da u skladu s pregovaračkim okvirom formalno i bez odgode obustave pristupne pregovore s Turskom ako se paket ustavnih reformi provede u neizmijenjenom obliku; |
| --- | --- |

E.

budući da je u srpnju 2017. Parlament pozvao Komisiju i države članice da u skladu s pregovaračkim okvirom formalno i bez odgode obustave pristupne pregovore s Turskom ako se paket ustavnih reformi provede u neizmijenjenom obliku;

| 1. | napominje da je izvanredno stanje, uvedeno nakon pokušaja državnog udara 2016. godine, produljivano sedam puta; pozdravlja odluku od 19. srpnja 2018. o ukidanju izvanrednog stanja; međutim žali zbog toga što se novim zakonodavstvom uvedenim u srpnju 2018., a posebno Zakonom br. 7145, zadržavaju mnoge ovlasti koje su predsjedniku i izvršnoj vlasti dodijeljene u okviru izvanrednog stanja i u osnovi omogućuju njegov nastavak uza sva ograničenja sloboda i osnovnih ljudskih prava koja iz toga proizlaze; naglašava da se time umanjuje bilo kakav pozitivan učinak ukidanja izvanrednog stanja; napominje da je dugotrajno izvanredno stanje dovelo do ozbiljnog pogoršanja vladavine prava i stanja ljudskih prava u Turskoj, što može imati dugotrajne posljedice na institucijsku i socioekonomsku strukturu te zemlje; zabrinut je što policijske snage i lokalne uprave i dalje primjenjuju brojne postupke koji su bili na snazi tijekom izvanrednog stanja; isto je tako zabrinut zbog ozbiljnog nazadovanja u područjima slobode izražavanja, slobode okupljanja, slobode udruživanja te postupovnih i imovinskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | iznimno je zabrinut zbog toga što je u razdoblju nakon sloma državnog udara pritvoreno više od 150 000 osoba, pri čemu je 78 000 osoba uhićeno na temelju optužbi za terorizam, a 50 000 osoba i dalje se nalazi u zatvoru, u većini slučajeva bez pouzdanih dokaza; izražava zabrinutost zbog pretjerano dugotrajnog istražnog zatvora i sudskih postupaka, činjenice da u nekoliko slučajeva još nije podignuta optužnica i teških uvjeta u pritvoru; ujedno izražava zabrinutost zbog raširene prakse poništavanja putovnica rodbine zadržanih osoba i osumnjičenika te naglašava potrebu za pravičnim postupkom i administrativnom zaštitom u slučajevima u kojima poništenje nije dobro opravdano; osobito je zabrinut zbog činjenice da su mete uhićenja i oni koji legitimno izražavaju neslaganje, uključujući borce za ljudska prava, novinare ili pripadnike opozicije; veoma je zabrinut zbog navoda o zlostavljanju i mučenju zadržanih osoba, o čemu je izvijestilo nekoliko organizacija za ljudska prava i Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava; duboko je zabrinut zbog izvješća u kojima se navodi da se kazna dugotrajne samice primjenjuje u vrlo širokom rasponu te postaje druga kazna za pritvorenike; upozorava na zlouporabu mjera za borbu protiv terorizma koje se rabe kao izlika za represiju ljudskih prava; potiče Tursku da se u svojim mjerama u borbi protiv terorizma pridržava načela proporcionalnosti te da svoje zakonodavstvo u području borbe protiv terorizma uskladi s međunarodnim standardima o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog mjera koje je turska vlada poduzela protiv turskih građana u trećim zemljama, uključujući uznemiravanje i otmice te tajni nadzor, kao i praksu upotrebe telefonskih linija preko kojih se ljudi potiču da prijavljuju druge građane vladi; iznimno je zabrinut zbog nezakonitih otmica i izručenja 101 turskog državljanina provedenih u 18 zemalja, što su turske vlasti potvrdile u izjavi od 16. srpnja 2018.; snažno potiče države članice da transparentno obrađuju sve zahtjeve Turske za izručenje, slijedeći pritom sudske postupke koji su potpuno usklađeni s međunarodnim standardima o ljudskim pravima; ponavlja da se uhidbeni nalozi Interpola ne smiju zloupotrebljavati za ciljanje turskih disidenata, boraca za ljudska prava, novinara i osoba koje kritiziraju vladu, kao što je Can Dündar, bivši finalist nagrade Saharov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je od uvođenja izvanrednog stanja više od 152 000 državnih službenika, uključujući nastavnike, liječnike, pripadnike akademske zajednice (koji se zalažu za mir), odvjetnike, suce i tužitelje, razriješeno dužnosti; napominje da je 125 000 osoba podnijelo prijavu Istražnom povjerenstvu za izvanredne mjere (CoSEM), kojem je zadaća preispitati pritužbe na mjere koje su poduzete tijekom izvanrednog stanja i prema povezanim zakonima i donijeti odluku o njima u roku od dvije godine, i da se za 81 000 pritužbi i dalje čeka donošenje odluke; primjećuje vrlo nisku stopu (7 %) povoljnog ishoda koji vodi k ponovnom zapošljavanju podnositelja zahtjeva na njihova radna mjesta; zabrinut je zbog ograničenog opsega mandata tog povjerenstva, njegove nedovoljne neovisnosti i činjenice da se ispitivanja obavljaju samo na temelju dokumenata u spisu predmeta, bez sudjelovanja dotičnih osoba; napominje da su ta razrješenja dužnosti imala iznimno teške posljedice za dotične pojedince i njihove obitelji, pa i u gospodarskom smislu, te da su zbog njih suočeni s trajnom društvenom i profesionalnom stigmom; poziva tursku vladu da zajamči da svi pojedinci imaju pravo na pravičan postupak i na to da njihove slučajeve ispita neovisan redovni sud u skladu s međunarodnim standardima koji im može osigurati naknadu za materijalnu i moralnu štetu prouzročenu činjenicom da su proizvoljno otpušteni; poziva Tursku da osigura operativnu, strukturnu i financijsku neovisnost nacionalne institucije za ljudska prava i jednakost i institucije pravobranitelja kako bi se zajamčila njihova sposobnost da pružaju stvarne mogućnosti za preispitivanje i pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | iznimno je zabrinut zbog navoda da turska obavještajna služba iskorištava Upravu za vjerska pitanja (Diyanet) u svrhe progona opozicijskih vođa iz pokreta Gülen ili drugih oponenata te snažno potiče sigurnosne institucije na razini Unije i država članica da istraže ozbiljno kršenje njihove suverenosti i javnog reda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje to što rad sudaca i tužitelja podliježe većem nadzoru i političkom pritisku izvršne vlasti; ističe da bi Turska trebala provesti ozbiljnu reformu zakonodavnog i sudskog ogranka vlasti kako bi poboljšala pristup pravosudnom sustavu, povećala njegovu učinkovitost i pružila bolju zaštitu prava na suđenje u razumnom roku; naglašava da bi Turska trebala provesti te reforme i kako bi ispunila obveze u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima; zabrinut je zbog toga što je razrješavanje dužnosti više od 4 000 sudaca i tužitelja prijetnja neovisnosti i nepristranosti pravosuđa; također smatra da je uhićenje više od 570 odvjetnika zapreka pravu na obranu i predstavlja kršenje prava na pravično suđenje; ujedno osuđuje pritvaranje i sudsko uznemiravanje odvjetnika za ljudska prava; traži da Skupina za mjere reforme revidira strategiju za reformu pravosuđa i uskladi je s potrebnim standardima EU-a i Vijeća Europe; poziva Tursku da tijekom cijelog procesa reforme osigura sudjelovanje svih važnih dionika, osobito organizacija civilnog društva; poziva Komisiju da prati pravilno korištenje sredstava EU-a za osposobljavanje sudskih službenika i službenika za kazneni progon, koje se ne bi trebalo iskorištavati za legitimizaciju represivnog ponašanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa zabrinutošću napominje da je od uvođenja izvanrednog stanja drastično porastao broj zahtjeva turskih građana za azil, što je rezultiralo time da je, prema podacima Europskog potpornog ureda za azil, Turska peta zemlja po broju zahtjeva za azil koji se podnose u državama članicama EU-a; ističe da je u rujnu 2018. više od 16 000 zahtjeva i dalje čekalo prvostupanjsku odluku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe važnost slobode i neovisnosti medija kao jedne od temeljnih vrijednosti EU-a i temelja svake demokracije; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nerazmjernih i proizvoljnih mjera kojima se ograničava sloboda izražavanja, sloboda medija i pristup informacijama; osuđuje zatvaranje više od 160 medijskih kuća, velik broj uhićenja novinara i medijskih djelatnika nakon pokušaja državnog udara, neutemeljene i nerazmjerne kazne izrečene novinarima i blokiranje više od 114 000 internetskih stranica u Turskoj do prošle godine, uključujući i Wikipediju; skreće pozornost na ograničenja prava novinara i boraca za ljudska prava koji se bave kurdskim pitanjem; poziva Tursku da zajamči slobodu medija kao prioritetno pitanje te da smjesta oslobodi i razriješi optužbi sve nezakonito pritvorene novinare; poziva turske vlasti da pokažu nultu toleranciju prema svim slučajevima fizičkog i verbalnog zlostavljanja ili prijetnji upućenih novinarima te da medijskim kućama koje su proizvoljno zatvorene omoguće da se ponovno otvore; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava veliku zabrinutost zbog smanjivanja prostora za rad civilnog društva i za promicanje temeljnih prava i sloboda; naglašava da je uhićen velik broj aktivista, uključujući borce za ljudska prava, te da su demonstracije često bile zabranjivane tijekom izvanrednog stanja; poziva Tursku da oslobodi sve zatvorene borce za ljudska prava, novinare i ostale koji su pritvoreni na neutemeljenim optužbama i da odbaci te optužbe i omogući im da svoj posao u svim okolnostima obavljaju bez prijetnji i prepreka; poziva Tursku da zaštiti temeljna prava svih građana, uključujući pripadnike etničkih, vjerskih i seksualnih manjina; podsjeća da zakonodavstvo o govoru mržnje u Turskoj nije u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; snažno potiče vladu i parlament Turske da donesu zakon o zločinima iz mržnje kojim se svi pripadnici manjina mogu zaštititi od fizičkih i verbalnih napada te kojim se ispunjavaju kopenhaški kriteriji za zemlje pristupnice s obzirom na poštovanje i zaštitu manjina; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju zaštitu i potporu borcima za ljudska prava u Turskoj, pa i dodjelom bespovratnih sredstava za hitnu pomoć; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje proizvoljno pritvaranje Osmana Kavale, istaknutog i cijenjenog čelnika civilnog društva u Turskoj, koji je već više od godinu i pol dana u pritvoru; zgrožen je nedavnom optužnicom protiv Osmana Kavale i 15 drugih osoba kojima prijeti najstroži oblik doživotne kazne zatvora za „pokušaj rušenja vlade” zbog njihove navodne uloge u prosvjedima u parku Gezi 2013.; traži da ih se smjesta i bezuvjetno oslobodi i poziva izaslanstvo EU-a u Turskoj da pomno prati njihov slučaj; osim toga, traži da izaslanstvo Europskog parlamenta prisustvuje suđenju; ne odobrava pritvaranje 13 akademika i aktivista 16. studenoga 2018. u vezi sa slučajem Osmana Kavale; napominje da je njih 12 oslobođeno nakon što su dali iskaze i da je jedna osoba još uvijek u pritvoru; traži da se i ta osoba oslobodi prije sudskoga postupka i da se ukine zabrana putovanja za druge osobe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ozbiljno je zabrinut zbog nedovoljnog poštovanja slobode vjere, diskriminacije vjerskih manjina, među ostalim kršćana i alevita, i nasilja zbog vjerskih razloga; naglašava da se crkve i dalje susreću s problemima pri osnivanju ili nastavljanju upotrebe prostorija na mjestima bogoslužja; poziva turske vlasti da na području slobode mišljenja, savjesti i vjere promiču pozitivne i učinkovite reforme tako da omoguće vjerskim zajednicama da steknu pravnu osobnost, a humanitarnim organizacijama da biraju svoja upravljačka tijela, da uklone sva ograničenja za osposobljavanje, imenovanje i sukcesiju svećenstva, poštuju mjerodavne presude Europskog suda za ljudska prava i preporuke Venecijanske komisije te uklone sve oblike diskriminacije i prepreka na temelju vjere; poziva Tursku da poštuje specifičan karakter i važnost Ekumenskog patrijarhata i da prizna njegovu pravnu osobnost; ponavlja da se mora omogućiti ponovno otvaranje sjemeništa u Halkiju i da se moraju ukloniti sve prepreke za njegovo pravilno funkcioniranje; traži da se objavi izborni pravilnik za nemuslimanske zaklade; pozdravlja to što je turska vlada vratila 50 aramejskih crkvi, manastira i groblja u Mardinu te poziva turske vlasti da pojedinačna zemljišta u cijelosti vrate zakonskim vlasnicima; skreće pozornost na utjecaj sigurnosnih mjera na stanovništvo regije Tur Abdin i poziva Tursku da osigura očuvanje pristupa stanovnika obrazovanju, gospodarskim aktivnostima i vjerskim lokalitetima; potiče Tursku da učini sve što je u njezinoj moći kako bi se izbjeglo uništenje aramejskog kulturnog nasljeđa zbog pripremnih radova na brani Ilisu koji su u tijeku; poziva turske vlasti da poduzmu ozbiljne mjere u borbi protiv svih oblika antisemitizma u društvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava pripadnika skupine LGBTI, osobito zbog ponovljenih zabrana povorki ponosa i događaja u vezi sa skupinom LGBTI diljem zemlje koje se i dalje uvode, unatoč ukidanju izvanrednog stanja, te traži da se te diskriminacijske zabrane smjesta ukinu; poziva Tursku da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se spriječili i kaznili govor mržnje ili zločini iz mržnje čije su mete skupine u nepovoljnom položaju poput Roma, sirijskih izbjeglica i tražitelja azila te poziva na stalne napore za poboljšanje njihova položaja; poziva Tursku da u potpunosti provede Strateški plan za integraciju Roma za razdoblje od 2016. do 2021. i da posebnu pozornost posveti borbi protiv anticiganizma, zajamči pristup kvalitetnom i cjenovno pristupačnom stanovanju za Rome, zaštiti njihov pristup obrazovanju i spriječi prijevremeni prekid školovanja, bori se protiv segregacije i poveća stopu zaposlenosti među Romima; sa zabrinutošću primjećuje povećanje broja tzv. „ubojstava iz časti”; traži od Turske da uskladi svoje nacionalno zakonodavstvo s Istanbulskom konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama; poziva Tursku da osigura potpunu jednakost za sve građane i da se posveti rješavanju problema s kojima se suočavaju pripadnici manjina, posebno u pogledu obrazovanja i prava vlasništva; podsjeća na važnost cjelovite provedbe rezolucije o otocima Imbrosu i Tenedosu donesene u okviru Parlamentarne skupštine Vijeća Europe i poziva Tursku da pomogne pri povratku manjinskih obitelji koje se žele vratiti na te otoke; pozdravlja otvaranje škole za pripadnike grčke manjine na Imbrosu, što predstavlja pozitivan korak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zabrinut je zbog raširenosti i ozbiljnosti nasilja nad ženama u turskom društvu, uključujući ubojstva iz časti, nezakonite dječje brakove i seksualno zlostavljanje, te zbog nevoljkosti turskih vlasti da kazne počinitelje rodno uvjetovanog nasilja; ističe da je 2018. godine 440 žena preminulo zbog obiteljskog nasilja, što je povećanje u odnosu na prethodne godine, i da su kazneni postupci često dugotrajni i podliježu kašnjenju; poziva tursku vladu da donese i provede politiku nulte tolerancije u tom pogledu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva tursku vladu da poštuje i u potpunosti provede pravne obveze koje je preuzela, a koje se odnose na zaštitu kulturne baštine te, ponajprije, da u dobroj vjeri sastavi integrirani popis grčke, armenske, asirske i ostale kulturne baštine koja je uništena ili razrušena tijekom prošlog stoljeća; u tom kontekstu protivi se svakom ekstremnom stajalištu kojim se promiču izmjene fizionomije povijesno-vjerskog spomenika Aje Sofije i njegove preobrazbe u džamiju; poziva Tursku da ratificira Konvenciju UNESCO-a iz 2005. o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja; poziva Tursku na suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama, osobito s Vijećem Europe, u sprečavanju i borbi protiv nezakonite trgovine i namjernog uništavanja kulturne baštine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | iznimno je zabrinut zbog stanja na jugoistoku Turske i ozbiljnih optužbi za kršenje ljudskih prava, prekomjernu uporabu sile, mučenje i ozbiljno ograničavanje prava na slobodu mišljenja i izražavanja te političkog sudjelovanja na jugoistoku, posebno od sloma kurdskog procesa mirenja 2015., kako je dokumentirao Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava i borci za ljudska prava u Turskoj; ponavlja svoju oštru osudu toga što se Kurdistanska radnička stranka (PKK), koja je od 2002. na popisu terorističkih organizacija koji je sastavio EU, vratila nasilju; ističe da je hitno potrebno nastaviti s vjerodostojnim političkim procesom koji bi doveo do mirnog rješavanja kurdskog pitanja; poziva Tursku da hitno istraži sve ozbiljne optužbe za povredu ljudskih prava i ubojstva te da međunarodnim promatračima omogući da provedu aktivnosti neovisnog praćenja; zabrinut je zbog uništenja lokaliteta povijesne baštine na jugoistoku, uključujući drevni lokalitet Sur u Diyarbakiru koji je uvršten na popis svjetske baštine UNESCO-a, jer se tim činom ugrožava očuvanje kurdskog identiteta i kulture u Turskoj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću napominje da je tijekom izvanrednog stanja vrlo velik broj gradonačelnika i zamjenika gradonačelnika na jugoistoku zemlje razriješen dužnosti i/ili uhićen i da je vlada imenovala svoje ljude od povjerenja da ih zamijene; naglašava da posljedično velik dio stanovništva Turske nije demokratski zastupljen na lokalnoj razini; smatra da se općinski izbori koji će se održati u ožujku 2019. moraju shvatiti kao važna prilika za ponovno i cjelovito uspostavljanje načela izravnog demokratskog mandata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sa zabrinutošću napominje da je zbog izvanrednog stanja i nekih odredbi u okviru ustavne reforme dodatno ograničena sposobnost Velike narodne skupštine da ostvaruje demokratski nadzor i odgovornost, što je njezina temeljna uloga; s velikom zabrinutošću primjećuje da su uhićena dva člana Republikanske narodne stranke (CHP) i da je Narodna demokratska stranka (HDP) posebno marginalizirana, s obzirom na to da su mnogi zakonodavci te stranke uhićeni zbog navodnog podupiranja terorističkih aktivnosti; traži oslobađanje svih zastupnika u Velikoj narodnoj skupštini zadržanih zbog održanih govora i djelovanja u okviru njihovih parlamentarnih aktivnosti; naglašava da bi Velika narodna skupština trebala biti središnja institucija turske demokracije i podjednako predstavljati sve građane; žali zbog visokog izbornog praga jer se njime onemogućuje istinska politička zastupljenost te se ne odražava pluralističko društvo Turske; |
| --- | --- |

17.

| 18. | osuđuje činjenicu da je Selahattin Demirtaș, vođa opozicije i predsjednički kandidat, još uvijek lišen slobode; pozdravlja presudu Europskog suda za ljudska prava u njegovu slučaju u kojoj se turske vlasti pozivaju da ga odmah oslobode; naglašava da je Europski sud za ljudska prava dalje presudio da je pritvaranje g. Demirtaşa imalo prevladavajuću krajnju svrhu gušenja pluralizma i ograničavanja slobode političke debate; osuđuje stajalište turskih vlasti protiv te presude; očekuje da će Komisija i države članice nastaviti pomno pratiti taj slučaj i traži da se g. Demirtaş smjesta i bezuvjetno oslobodi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe važnost borbe protiv korupcije i skreće pozornost na zaključke Izvješća o Turskoj za 2018. prema kojima korupcija i dalje prevladava u mnogim područjima te je i dalje ozbiljan problem; zabrinut je zbog činjenice da su rezultati Turske u pogledu dosad provedenih istraga i kaznenih progona te konačnih presuda u slučajevima korupcije, posebno na visokoj razini, i dalje slabi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na to da je Venecijanska komisija ocijenila da je sustav provjera i ravnoteža u ustavnim izmjenama povezanima s uvođenjem predsjedničkog sustava nedostatan i da se njima ugrožava dioba ovlasti između izvršne i sudbene vlasti; nadalje podsjeća na to da je Europski parlament pozvao vladu Turske da provede ustavne i pravosudne promjene i reforme u suradnji s Venecijanskom komisijom te na to da je prošle godine također pozvao na formalnu obustavu pristupnih pregovora ako se ustavne reforme provedu u neizmijenjenom obliku, jer to ne bi bilo u skladu s kriterijima iz Kopenhagena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje Komisiji i Vijeću Europske unije da, uzimajući u obzir sve prethodno navedeno i u skladu s pregovaračkim okvirom, formalno obustave pristupne pregovore s Turskom; međutim ostaje predan demokratskom i političkom dijalogu s Turskom; traži od Komisije da iskoristi sredstva koja su trenutačno dodijeljena u okviru instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA II i budućeg instrumenta IPA III) kako bi se s pomoću namjenske omotnice kojom izravno upravlja EU podupiralo civilno društvo, borci za ljudska prava i novinari u Turskoj i povećale prilike za međuljudske kontakte, akademski dijalog, pristup turskih studenata europskim sveučilištima i dostupnost medijskih platformi za novinare u svrhu zaštite i promicanja demokratskih vrijednosti i načela, ljudskih prava i vladavine prava; ne dovodeći u pitanje članak 49. Ugovora o Europskoj uniji, očekuje redefiniranje odnosa između Turske i EU-a u smislu učinkovitog partnerstva; ističe da bi se politička suradnja između EU-a i Turske trebala temeljiti na odredbama o uvjetima u vezi s poštovanjem demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da je postupak pristupanja EU-u na početku bio snažna motivacija za provedbu reformi u Turskoj, ali da je posljednjih nekoliko godina došlo do velikog nazadovanja u područjima vladavine prava i ljudskih prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi modernizacija carinske unije dodatno ojačala postojeće snažne gospodarske veze između Turske i EU-a te da bi time Turska ostalo čvrsto gospodarski vezana uz EU; stoga smatra da bi trebalo ostaviti otvorenom mogućnost za modernizaciju i unapređenje carinske unije između EU-a i Turske koja je uspostavljena 1995. godine kako bi se obuhvatila relevantna područja koja trenutačno nisu obuhvaćena, kao što su poljoprivreda, usluge i javna nabava; podsjeća da je Turska peti trgovinski partner EU-a, dok je EU najveći trgovinski partner Turske, da dvije trećine izravnih stranih ulaganja u Tursku dolazi iz država članica EU-a i da je Turska važno tržište za EU u pogledu tržišnog rasta; smatra da bi unapređenje pružilo vrijednu priliku za postavljanje demokracije kao uvjeta, pozitivan utjecaj i mogućnost plana koji bi omogućio da se unapređenje carinske unije provodi paralelno s konkretnim poboljšanjima Turske u pogledu demokratskih reformi u području demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda i vladavine prava te u smjeru stvarnog otvorenog prostora za civilno društvo i pluralizam; nadalje smatra da bi unapređenje carinske unije pružilo važnu priliku za politički dijalog o društveno i okolišno održivom gospodarskom razvoju i klimatskim promjenama te radničkim pravima u Turskoj; poziva Komisiju da započne pripremni rad na unapređenju carinske unije čim turska vlada potvrdi svoju spremnost na ozbiljne reforme; poziva Komisiju da u unaprijeđenu carinsku uniju uvrsti klauzulu o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kako bi ta dva elementa postala ključnim uvjetom; podsjeća da aktualna carinska unija ne ostvaruje svoj puni potencijal dok Turska u potpunosti ne provede Dodatni protokol u odnosu na sve države članice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da su sloboda sindikalnog udruživanja i socijalni dijalog od ključnog značenja za razvoj pluralističkog društva; žali zbog zakonodavnih nedostataka u pogledu radničkih i sindikalnih prava i ističe da su pravo na organiziranje, pravo na kolektivno pregovaranje i pravo na štrajk temeljna prava radnika; iznimno žali zbog toga što se članstvo u sindikatu često smatra kaznenim dokazom u sudskim predmetima; smatra da bi takav stav mogao dodatno ugroziti položaj sindikata u toj zemlji; ozbiljno je zabrinut zbog uvjeta rada radnika na izgradnji nove zračne luke u Istanbulu, s obzirom na to da je od početka izgradnje u svibnju 2015. u nesrećama povezanima s radom zabilježeno 38 slučajeva smrti radnika te da se 31 osoba, uključujući čelnika sindikata, trenutačno nalazi u zatvoru zbog prosvjeda protiv loših uvjeta rada te niskih i neredovitih plaća; poziva turske vlasti da se podrobno savjetuju s relevantnim sindikatima o pitanju potrebnih zaštitnih mjera za radnike na licu mjesta i provedu temeljitu istragu smrtnih slučajeva i slučajeva zadobivanja povreda te da sindikatima omoguće potpuni pristup predmetnim radnicima; izražava zabrinutost zbog pitanja dječjeg rada, posebno u sektorima kao što su poljoprivreda i sezonski rad; uviđa napore turske vlade da se izbjeglicama koje su pod privremenom zaštitom u Turskoj dodijeli pravo na rad, za što je potrebno odgovarajuće odobrenje; prima na znanje da je Sirijcima izdano više od 20 000 radnih dozvola i da one obuhvaćaju određene uvjete u pogledu minimalne plaće i socijalne sigurnosti; ističe da tim naporima unatoč mnogi Sirijci i dalje rade bez odobrenja u brojnim sektorima i mnogim turskim pokrajinama; naglašava da je jezik i dalje jedna od najvažnijih prepreka za sirijske radnike; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva tursku vladu da obustavi planove za izgradnju nuklearne elektrane Akkuyu; poziva Tursku da se pridržava Konvencije iz Espoa; traži od turske vlade da vlade susjednih zemalja, kao što su Grčka i Cipar, uključi u daljnji razvoj plana za postrojenje Akkuyu, ili da se s njima barem savjetuje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uviđa da je liberalizacija viznog režima od velikog značenja za turske građane, a posebno za studente, pripadnike akademske zajednice, predstavnike poduzeća i osobe s obiteljskim vezama u državama članicama EU-a; potiče tursku vladu da u cijelosti poštuje 72 kriterija utvrđena planom za liberalizaciju viznog režima; ističe da je revizija zakonodavstva Turske u području borbe protiv terorizma glavni uvjet za jamčenje poštovanja temeljnih prava i sloboda; potiče Tursku da poduzme potrebne napore kako bi ispunila preostala mjerila; naglašava da će liberalizacija viznog režima biti moguća kada se u potpunosti i stvarno ispune svi kriteriji na nediskriminirajući način; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na važnu ulogu Turske u pružanju odgovora na migracijsku krizu koja je posljedica rata u Siriji; smatra da su Turska i njezini stanovnici pokazali veliko gostoprimstvo nudeći sklonište za više od tri i pol milijuna sirijskih izbjeglica; naglašava da se u Turskoj nalazi oko milijun sirijske djece školskog uzrasta, od čega je 60 % registrirano u turskim školama; prima na znanje Izjavu EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.; apelira na Tursku da poštuje načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; žali zbog činjenice da je EU u okviru programa IPA 2011/2012 financirao nabavu oklopnih vozila za nadzor Cobra II te poziva Komisiju da pomno prati upotrebu opreme (su)financirane u okviru programa EU-a i stvarnu primjenu načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, posebno uz granicu sa Sirijom; poziva EU i njegove države članice da ispune svoja obećanja u pogledu masovnog preseljenja i zajamče odgovarajuća financijska sredstva za dugoročnu potporu sirijskim izbjeglicama u Turskoj; prima na znanje tematsko izvješće Europskog revizorskog suda za 2018. u kojem se poziva na povećanje učinkovitosti i transparentnosti u dodjeli i raspodjeli sredstava; ističe sve veću nesigurnost sirijskih izbjeglica kad je riječ o izgledima za privremenu zaštitu u Turskoj i traži od Turske da razmotri strategije za povećanu socijalnu koheziju u područjima s velikim zajednicama sirijskih izbjeglica te za dugoročniju socioekonomsku i kulturnu uključenost kao i odgovarajući i stvaran pristup obrazovanju i stručnom usavršavanju; poziva Komisiju da i dalje prati situaciju ta da se pobrine da se u slučajevima u kojima se koriste sredstva EU-a prava izbjeglica propisno poštuju i da se poduzimaju mjere za sprečavanje dječjeg rada, seksualnog iskorištavanja djece i drugih povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da je važno da i EU i države članice održavaju blizak dijalog i suradnju s Turskom kad je riječ o vanjskopolitičkim i sigurnosnim pitanjima; potiče suradnju i daljnje usklađivanje vanjskopolitičkih, obrambenih i sigurnosnih pitanja, uključujući suradnju u borbi protiv terorizma; podsjeća da je i Turska dugogodišnja članica NATO-a i da se nalazi na ključnom geostrateškom položaju za očuvanje regionalne i europske sigurnosti; napominje da EU i Turska i dalje surađuju u pitanjima od (vojne) strateške važnosti u okviru NATO-a; stoga poziva Tursku da nastavi suradnju s državama članicama EU-a koje su i države članice NATO-a u okviru programa NATO-a za suradnju sa zemljama koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pohvaljuje Tursku za pregovore o sporazumu o Idlibu; žali zbog činjenice da su naoružane skupine u Slobodnoj sirijskoj vojsci koje podupire Turska navodno zaplijenile, ukrale i uništile imovinu kurdskih civila u okrugu Afrin na sjeveru Sirije; ustraje u tome da Turska i skupine Slobodne sirijske vojske u Afrinu trebaju nadoknaditi štetu raseljenim stanovnicima čiju su imovinu zaplijenili, uništili ili ukrali te da stanovnicima ne bi smjeli trajno oduzeti imovinu; zabrinut je zbog navoda o širokom rasponu povreda u Afrinu koje provode sirijske oružane skupine koje je Turska opremila i naoružala te turske oružane snage koje su navodno zauzele brojne škole, prekinuvši obrazovanje djece; zabrinut je zbog toga što Turska ujedno želi promijeniti demografsku ravnotežu u kantonu Afrin preseljenjem sirijskih arapsko-sunitskih izbjeglica iz Turske u regiju naseljenu Kurdima; traži od turske vlade da odbaci optužbe protiv svih građana koji su kritizirali turske vojne akcije u Siriji i time poštuju pravo na slobodu govora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno ističe važnost dobrosusjedskih odnosa; u tom smislu poziva Tursku da pojača napore kako bi riješila otvorena bilateralna pitanja, uključujući neriješene pravne obveze i sporove s neposrednim susjedima oko kopnenih i morskih granica te zračnog prostora, u skladu s odredbama Povelje UN-a i međunarodnim pravom; ponovno upućuje poziv turskoj vladi da potpiše i ratificira Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); odlučno poziva tursku vladu da prekine opetovane povrede grčkoga zračnog prostora i teritorijalnih voda te da poštuje teritorijalnu cjelovitost i suverenitet svih svojih susjeda; izražava svoje žaljenje zbog toga što Velika narodna skupština Turske još nije povukla prijetnju ratom koju je uputila Grčkoj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja napore pod okriljem glavnoga tajnika UN-a da se nastave prekinuti pregovori o ponovnom ujedinjenju Cipra; ponovno ističe svoju potporu poštenom, sveobuhvatnom i održivom rješenju na temelju federacije dviju zona i dviju zajednica s jedinstvenom međunarodnom pravnom osobnošću, jedinstvenim suverenitetom i jedinstvenim državljanstvom te s političkom jednakošću među dvjema zajednicama, kako je definirano u relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a, u skladu s međunarodnim pravom i pravnom stečevinom EU-a te na temelju poštovanja načela na kojima se Unija zasniva; skreće pozornost na okvir koji je iznio glavni tajnik UN-a i njegov poziv na ponovno pokretanje pregovora uz oslanjanje na sporazume koji su već postignuti u Crans-Montani 2017.; traži da EU i njegove države članice imaju aktivniju ulogu u uspješnom zaključivanju pregovora; ponavlja svoj poziv svim zainteresiranim stranama, a posebno Turskoj, da se posvete i doprinesu postizanju sveobuhvatnoga rješenja; poziva Tursku da počne povlačiti svoje snage s Cipra, da odsječeni dio Famaguste prepusti UN-u u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 550 i da se suzdrži od mjera u okviru politike nezakonitog naseljavanja kojima se mijenja demografska ravnoteža na tom otoku; ističe potrebu za provedbom pravne stečevine EU-a na cijelome otoku; u tom pogledu prima na znanje nastavak rada na pripremama za EU ad hoc odbora u kojem sudjeluju obje zajednice; obvezuje se na jačanje napora oko suradnje sa zajednicom ciparskih Turaka na pripremama za potpunu integraciju u EU nakon rješavanja problema Cipra i poziva Komisiju da učini isto; iskazuje pohvalu Odboru za nestale osobe, u kojem sudjeluju obje zajednice i koji se bavi nestalim osobama i na strani ciparskih Turaka i na strani ciparskih Grka, na njegovu važnom radu i odaje priznanje za činjenicu da je omogućen bolji pristup relevantnim područjima, uključujući vojne zone; poziva Tursku da pomogne Odboru za nestale osobe tako da mu pruži informacije iz svojih vojnih arhiva; priznaje pravo Republike Cipra da sklapa bilateralne sporazume u vezi sa svojim isključivim gospodarskim pojasom; ponovno poziva Tursku da u potpunosti poštuje suverena prava svih država članica Unije, uključujući prava u vezi s istraživanjem i iskorištavanjem prirodnih resursa u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim pravom; odlučno poziva Tursku da se uključi u mirno rješavanje sporova i da se suzdrži od bilo kakvih prijetnji ili radnji koje bi mogle negativno utjecati na dobrosusjedske odnose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Tursku i Armeniju da rade na normalizaciji svojih odnosa; naglašava da bi otvaranje tursko-armenske granice moglo dovesti do poboljšanja odnosa, posebno u smislu prekogranične suradnje i gospodarske integracije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, državama članicama, vladi Turske i Velikoj narodnoj skupštini Turske i traži da se ovo izvješće prevede na turski jezik. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0450.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0423.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0040.

(4)  SL L 51, 26.2.2008., str. 4.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0052.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0094.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/67

---

P8_TA(2019)0201

Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2019. (2018/2119(INI))

(2021/C 23/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2., članak 126. i članak 136. te Protokol br. 12, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2., članak 126. i članak 136. te Protokol br. 12,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2019.: za snažniju Europu suočenu s globalnom nesigurnošću” (COM(2018)0770) i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2019. (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2019.: za snažniju Europu suočenu s globalnom nesigurnošću” (COM(2018)0770) i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2019. (COM(2018)0758),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog fiskalnog odbora od 10. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog fiskalnog odbora od 10. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir europske ekonomske prognoze Komisije (jesen 2018. i zima 2019.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europske ekonomske prognoze Komisije (jesen 2018. i zima 2019.),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (9),

| — | uzimajući u obzir Izvješće o starenju stanovništva iz 2018., koje je Komisija objavila 25. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o starenju stanovništva iz 2018., koje je Komisija objavila 25. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku za preporuku Vijeća od 21. studenoga 2018. o ekonomskoj politici europodručja (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku za preporuku Vijeća od 21. studenoga 2018. o ekonomskoj politici europodručja (COM(2018)0759),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. pod naslovom „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe te Komisijin dokument za razmatranje od 31. svibnja 2017. o produbljenju ekonomske i monetarne unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. pod naslovom „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe te Komisijin dokument za razmatranje od 31. svibnja 2017. o produbljenju ekonomske i monetarne unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Euroskupine upućeno čelnicima od 4. prosinca 2018. o produbljenju ekonomske i monetarne unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Euroskupine upućeno čelnicima od 4. prosinca 2018. o produbljenju ekonomske i monetarne unije,

| — | uzimajući u obzir Izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 14. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 14. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Odbora regija od 10. listopada 2018. naslovljenu „Ekonomske politike europodručja i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2019.” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Odbora regija od 10. listopada 2018. naslovljenu „Ekonomske politike europodručja i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2019.” (11),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj te stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0159/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj te stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0159/2019),

| A. | budući da europsko gospodarstvo sada ulazi u sedmu godinu neprekidnog rasta; budući da se očekuje pad stopa rasta BDP-a europodručja i EU-a, s predviđenim rastom od 1,3 % za europodručje i 1,6 % za EU u 2019. te 1,6 % za europodručje i 1,8 % za EU27 u 2020.; budući da se očekuje da će stopa rasta i dalje biti umjerena, što je djelomično posljedica sve veće zabrinutosti u pogledu prognoze svjetskog rasta; budući da i dalje postoje razlike među državama članicama u pogledu gospodarskih rezultata te rezultata u pogledu zapošljavanja; |
| --- | --- |

A.

budući da europsko gospodarstvo sada ulazi u sedmu godinu neprekidnog rasta; budući da se očekuje pad stopa rasta BDP-a europodručja i EU-a, s predviđenim rastom od 1,3 % za europodručje i 1,6 % za EU u 2019. te 1,6 % za europodručje i 1,8 % za EU27 u 2020.; budući da se očekuje da će stopa rasta i dalje biti umjerena, što je djelomično posljedica sve veće zabrinutosti u pogledu prognoze svjetskog rasta; budući da i dalje postoje razlike među državama članicama u pogledu gospodarskih rezultata te rezultata u pogledu zapošljavanja;

| B. | budući da je u prosincu 2018. stopa nezaposlenosti iznosila 7,9 % u europodručju i 6,6 % u EU-u; budući da je stopa nezaposlenosti u mnogim državama članicama i dalje viša od razine prije gospodarske krize, naročito kad je riječ o dugotrajnoj nezaposlenosti, pri čemu je nezaposlenost mladih i dalje visoka u više država članica; |
| --- | --- |

B.

budući da je u prosincu 2018. stopa nezaposlenosti iznosila 7,9 % u europodručju i 6,6 % u EU-u; budući da je stopa nezaposlenosti u mnogim državama članicama i dalje viša od razine prije gospodarske krize, naročito kad je riječ o dugotrajnoj nezaposlenosti, pri čemu je nezaposlenost mladih i dalje visoka u više država članica;

| C. | budući da stopa zaposlenosti u Uniji raste, iako neravnomjerno diljem država članica; budući da je broj zaposlenih dosegao najvišu razinu ikad zabilježenu u europodručju, točnije, u trećem tromjesečju 2018. bilo je zaposleno 146 milijuna osoba; budući da je u slučaju mnogih novootvorenih radnih mjesta zapravo riječ o radu na nepuno radno vrijeme; |
| --- | --- |

C.

budući da stopa zaposlenosti u Uniji raste, iako neravnomjerno diljem država članica; budući da je broj zaposlenih dosegao najvišu razinu ikad zabilježenu u europodručju, točnije, u trećem tromjesečju 2018. bilo je zaposleno 146 milijuna osoba; budući da je u slučaju mnogih novootvorenih radnih mjesta zapravo riječ o radu na nepuno radno vrijeme;

| D. | budući da je gospodarski rast i dalje krhak i da varira među državama članicama u kontekstu stalnih geopolitičkih napetosti, koje utječu na globalnu trgovinu, te trajnih nesigurnosti u pogledu budućih odnosa Unije s Ujedinjenom Kraljevinom; |
| --- | --- |

D.

budući da je gospodarski rast i dalje krhak i da varira među državama članicama u kontekstu stalnih geopolitičkih napetosti, koje utječu na globalnu trgovinu, te trajnih nesigurnosti u pogledu budućih odnosa Unije s Ujedinjenom Kraljevinom;

| E. | budući da se Europa i dalje suočava s manjkom sredstava za investicije iako već godinama ima iznimno niske kamatne stope te su uvjeti financiranja i dalje povoljni; |
| --- | --- |

E.

budući da se Europa i dalje suočava s manjkom sredstava za investicije iako već godinama ima iznimno niske kamatne stope te su uvjeti financiranja i dalje povoljni;

| F. | budući da se prema podacima Eurostata predviđa da će se, ako ne dođe do promjena u politici, stopa ekonomske ovisnosti starijih osoba u EU-u povećati s 29,3 % u 2016. na 52,3 % do 2080., što je manje od dvije radno sposobne osobe na svaku stariju osobu; budući da među državama članicama postoje znatne razlike u tom pogledu; |
| --- | --- |

F.

budući da se prema podacima Eurostata predviđa da će se, ako ne dođe do promjena u politici, stopa ekonomske ovisnosti starijih osoba u EU-u povećati s 29,3 % u 2016. na 52,3 % do 2080., što je manje od dvije radno sposobne osobe na svaku stariju osobu; budući da među državama članicama postoje znatne razlike u tom pogledu;

| G. | budući da u posljednja dva desetljeća ukupna faktorska produktivnost u europodručju zaostaje za faktorskom produktivnosti najvećih svjetskih gospodarstava; |
| --- | --- |

G.

budući da u posljednja dva desetljeća ukupna faktorska produktivnost u europodručju zaostaje za faktorskom produktivnosti najvećih svjetskih gospodarstava;

| H. | budući da se očekuje da će se trend smanjivanja udjela duga u BDP-u europodručja koji je zabilježen posljednjih godina nastaviti te da će se njegova vrijednost smanjiti s približno 87 % u 2018. na približno 85 % u 2019., budući da se, međutim, prema predviđanjima Komisije očekuje da će 2019. udio duga u BDP-u u deset država članica iznositi više od 60 % i da će se u sedam država članica taj udio zadržati iznad 90 %; budući da se u nekim državama članicama mjere smanjenja duga sporo provode; budući da se predviđa da će pet država članica europodručja s visokim udjelom duga u BDP-u imati znatan strukturni deficit u 2019.; |
| --- | --- |

H.

budući da se očekuje da će se trend smanjivanja udjela duga u BDP-u europodručja koji je zabilježen posljednjih godina nastaviti te da će se njegova vrijednost smanjiti s približno 87 % u 2018. na približno 85 % u 2019., budući da se, međutim, prema predviđanjima Komisije očekuje da će 2019. udio duga u BDP-u u deset država članica iznositi više od 60 % i da će se u sedam država članica taj udio zadržati iznad 90 %; budući da se u nekim državama članicama mjere smanjenja duga sporo provode; budući da se predviđa da će pet država članica europodručja s visokim udjelom duga u BDP-u imati znatan strukturni deficit u 2019.;

| I. | budući da se ne očekuje da će deficit ijedne države članice europodručja premašiti prag od 3 % BDP-a u 2019. te da se očekuje da je ukupni deficit za cjelokupno europodručje pao na 0,6 % BDP-a u 2018. i da će neznatno porasti na 0,8 % BDP-a u 2019.; |
| --- | --- |

I.

budući da se ne očekuje da će deficit ijedne države članice europodručja premašiti prag od 3 % BDP-a u 2019. te da se očekuje da je ukupni deficit za cjelokupno europodručje pao na 0,6 % BDP-a u 2018. i da će neznatno porasti na 0,8 % BDP-a u 2019.;

| J. | budući da je dugoročna održivost javnih financija u državama članicama uzrok zabrinutosti za međugeneracijsku pravednost; |
| --- | --- |

J.

budući da je dugoročna održivost javnih financija u državama članicama uzrok zabrinutosti za međugeneracijsku pravednost;

| K. | budući da je suficit tekućeg računa dosegao vrhunac 2017. i da će se neznatno smanjiti i doseći razinu od oko 3,6 % BDP-a u europodručju i 2,3 % BDP-a u EU-u tijekom 2019. i 2020. te je stoga među najvišima u svijetu; |
| --- | --- |

K.

budući da je suficit tekućeg računa dosegao vrhunac 2017. i da će se neznatno smanjiti i doseći razinu od oko 3,6 % BDP-a u europodručju i 2,3 % BDP-a u EU-u tijekom 2019. i 2020. te je stoga među najvišima u svijetu;

| 1. | pozdravlja Godišnji pregled rasta za 2019., koji je izradila Komisija i kojim se ponovno potvrđuje važnost:






  (a) | povećanja visokokvalitetnih ulaganja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

povećanja visokokvalitetnih ulaganja;

| (b) | reformi kojima se povećava rast produktivnosti, uključivost i kvaliteta institucija; i |
| --- | --- |

(b)

reformi kojima se povećava rast produktivnosti, uključivost i kvaliteta institucija; i

| (c) | makrofinancijske stabilnosti i stabilnih javnih financija; |
| --- | --- |

(c)

makrofinancijske stabilnosti i stabilnih javnih financija;

| 2. | potiče EU i njegove države članice da poduzmu odlučne i usklađene mjere u cilju ostvarivanja uključivog i održivog rasta, da preuzmu odgovornost za buduće generacije te da zajamče međugeneracijsku pravednost s pomoću održivosti i primjerenosti javnih financija i naših sustava socijalne sigurnosti, a time i budućnost naših socijalnih država; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da Izvješće Komisije o starenju stanovništva iz 2018. pokazuje da se bez promjene politike tijekom sljedećih desetljeća očekuje rast fiskalnih troškova povezanih s mirovinama te zdravstvenom i dugotrajnom skrbi jer europsko stanovništvo i dalje znatno stari; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče države članice da se za ta demografska kretanja pripreme na sljedeće načine:






  (a) | provedbom društveno uravnoteženih strukturnih reformi za smanjenje takvih troškova; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

provedbom društveno uravnoteženih strukturnih reformi za smanjenje takvih troškova;

| (b) | povećanjem rasta produktivnosti, što je od ključne važnosti za jamčenje snažnog i održivog gospodarskog rasta u budućnosti; i |
| --- | --- |

(b)

povećanjem rasta produktivnosti, što je od ključne važnosti za jamčenje snažnog i održivog gospodarskog rasta u budućnosti; i

| (c) | uspostavom odgovarajućih fiskalnih rezervi s ciljem borbe protiv rasta fiskalnih troškova; |
| --- | --- |

(c)

uspostavom odgovarajućih fiskalnih rezervi s ciljem borbe protiv rasta fiskalnih troškova;

| 5. | pozdravlja činjenicu da stopa zaposlenosti u Uniji raste, iako neravnomjerno diljem država članica; napominje da su dugotrajna nezaposlenost i nezaposlenost mladih u nekim državama članicama i dalje visoke, što zahtijeva daljnje reforme i ulaganja kako bi se olakšalo uključivanje mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da dodatno promiče produbljenje ekonomske i monetarne unije, u skladu s dogovorenim planom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da dovršenje jedinstvenog tržišta uvrsti na vrh svojeg popisa prioriteta; |
| --- | --- |

7.

Ostvarivanje visokokvalitetnih ulaganja

| 8. | naglašava da države članice, kako bi zajamčile dugoročnu međugeneracijsku pravednost, moraju povećati produktivnost produktivnim ulaganjima, kao što su održivi infrastrukturni projekti usmjereni na povećanje rasta usklađeni sa ciljevima održivog razvoja UN-a, kako bi se potaknuo prijeko potreban potencijalni gospodarski rast; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja pozitivan doprinos Plana ulaganja za Europu u pogledu gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta; naglašava činjenicu da je Parlament već usvojio svoje pregovaračko stajalište o programu „InvestEU” i poziva da se što prije postigne međuinstitucijski politički dogovor; prima na znanje prijedlog Europskog revizorskog suda o poboljšanju geografske rasprostranjenosti ulaganja koja se podupiru sredstvima iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU); |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da unatoč pozitivnim rezultatima Plana ulaganja za Europu i dalje postoji investicijski jaz u europodručju; ističe da u trenutačnom kontekstu znakova usporavanja gospodarskog rasta i sve većih vanjskih rizika i izazova, javna i privatna ulaganja imaju važnu ulogu u olakšavanju rasta i konvergencije na europskoj razini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da države članice pri korištenju proračunskog prostora trebaju razlikovati dugoročna produktivna javna ulaganja od tekućih troškova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je za povećanje rasta produktivnosti potrebno ulaganje u vještine, inovacije, automatizaciju, digitalizaciju, istraživanja i razvoj, održivu mobilnost i infrastrukturu, u skladu s ciljevima strategije Europa 2020; naglašava potrebu za ulaganjem u fizički i ljudski kapital te stoga poziva države članice da osiguraju jednak pristup cjeloživotnom obrazovanju, usavršavanju i prekvalifikaciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi reforme usmjerene na uklanjanje nerazmjerne birokracije u području ulaganja olakšale gospodarsku aktivnost i stvorile uvjete koji pogoduju dugoročnom rastu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da izravna strana ulaganja unutar Europe mogu dovesti do povećanja produktivnosti i za poduzeće koje ulaže i za lokalna poduzeća u regijama domaćinima te da pomažu pri stvaranju gospodarske konvergencije u Europi; smatra da su jasna i provediva pravila, jednaki uvjeti za sve i smanjeni troškovi usklađivanja ključni faktori za privlačenje ulaganja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe hitnu potrebu za punopravnom unijom tržišta kapitala s obzirom na to da bi integriranija financijska tržišta mogla pružiti dodatne mehanizme privatne podjele rizika i smanjenja rizika, olakšati prekogranična ulaganja, omogućiti realnom gospodarstvu lakši pristup financiranju i promicati održiva privatna ulaganja; |
| --- | --- |

15.

Usmjeravanje reformi na rast produktivnosti, uključivost i kvalitetu institucija

| 16. | podsjeća da bi starenje radne snage moglo usporiti europski rast produktivnosti u sljedećih nekoliko desetljeća ako sve drugo ostane nepromijenjeno; i dalje je zabrinut zbog niske konkurentnosti i slabog rasta produktivnosti EU-a te stoga potiče države članice da provedu društveno uravnotežene strukturne reforme kojima se potiče produktivnost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je hitno potrebno preispitati primjerenost i dugoročnu financijsku održivost nacionalnih javnih mirovinskih sustava; naglašava potrebu za reformom mirovinskih sustava u predmetnim državama članicama u cilju jamčenja dugoročne održivosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | slaže se s Komisijom da bi veći rast produktivnosti i uključivost trebali biti važni ciljevi nacionalnih reformi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe važnost povećanja stope sudjelovanja radne snage kako bi se, među ostalim, pomoglo u očuvanju održivosti sustava socijalne sigurnosti, osobito u kontekstu sve veće stope ekonomske ovisnosti; stoga poziva države članice da usvoje mjere usmjerene na poticanje toga da se u tržište rada uključe mladi koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja (NEET) te izbjeglice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da prekomjerna stopa oporezivanja može biti prepreka ulaganjima i zapošljavanju; poziva na smanjenje velikog poreznog opterećenja na radnu snagu u Europi; nadalje, smatra da će smanjenje poreznog opterećenja za niske i srednje prihode vjerojatno povećati potražnju te potaknuti rast; ističe potrebu za boljim ubiranjem poreza i boljom koordinacijom administrativnih praksi u području oporezivanja te pozdravlja napore država članica koje provode takve reforme; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da digitalizacija, globalizacija, umjetna inteligencija, automatizacija i tehnološke promjene nude velik potencijal za rast, korjenito mijenjaju naša tržišta rada i utječu na dinamiku rasta u europskim gospodarstvima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da će za mobilizaciju sve manjeg broja radno sposobnog stanovništva biti potrebni svestraniji i kvalificiraniji zaposlenici, dinamičnija tržišta rada, aktivne politike tržišta rada, cjeloživotno učenje i osposobljavanje, usavršavanje i prekvalifikacija te jača povezanost sustava obrazovanja i osposobljavanja s poduzećima, zajedno s pristupačnim sustavima socijalnog osiguranja; ustraje u tome da se ta načela uzmu u obzir kako bi se pružila potpora uključivim i funkcionalnim tržištima rada te kako bi se promicala kvaliteta radnih mjesta, kako je navedeno u europskom stupu socijalnih prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava činjenicu da mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), koja su važan pokretač zapošljavanja, ne mogu u cijelosti iskoristiti potencijal europskog jedinstvenog tržišta zbog zakonodavnih i administrativnih prepreka; potiče Komisiju da smanji te prepreke; osim toga, potiče Komisiju da riješi problem nepoštenog tržišnog natjecanja i oporezivanja među MSP-ovima i multinacionalnim poduzećima; naglašava da je važno nastaviti boriti se protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na važnost administrativnog i regulatornog okružja pogodnog za poslovanje, pri čemu je potrebno uzeti u obzir dostatnu zaštitu potrošača, kako bi se poduzećima olakšao prekogranični pristup financijskim sredstvima i prekogranično prikupljanje sredstava; pozdravlja činjenicu da je u Godišnjem pregledu rasta za 2019. naglasak stavljen na potrebu za poboljšanjem učinkovitosti javne uprave, što bi trebalo uključivati sve razine vlasti; potiče države članice da uklone nepotrebne prepreke koje koče privatna i javna ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je za nošenje s mogućim šokovima u budućnosti potrebno postići napredak u pogledu produbljenja ekonomske i monetarne unije; podsjeća na to da će za produbljenje ekonomske i monetarne unije biti potrebni snažan politički angažman, učinkovito upravljanje i demokratska odgovornost; podsjeća na važnost otpornog bankarskog sektora te njegove učinkovite i primjerene regulacije kako bi se očuvala financijska stabilnost; poziva na postupni dovršetak bankovne unije, uz vjerodostojan europski sustav osiguranja depozita i nastavak ulaganja napora u smanjenje neprihodujućih kredita; prima na znanje mandat koji je na sastanku na vrhu država europodručja dan Euroskupini u vezi s radom na proračunskom instrumentu za konvergenciju i konkurentnost; |
| --- | --- |

25.

Osiguravanje makroekonomske stabilnosti i stabilnih javnih financija

| 26. | naglašava da su makrofinancijska stabilnost i stabilne javne financije i dalje preduvjet za održiv rast; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da veći udio starijih osoba podrazumijeva veće rashode za zdravstvenu zaštitu, skrb za starije i mirovine; osim toga, napominje da se u društvu koje stari, ako sve drugo ostane nepromijenjeno, udio radno sposobnih osoba smanjuje u odnosu na udio starijih osoba, što znači da je manje radno sposobnih doprinositelja na svaku stariju osobu; naglašava da to uzrokuje golemo opterećenje za javne financije onih država članica koje nisu provele potrebne reforme, čime se dovodi u pitanje njihova održivost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice s visokim razinama deficita i javnog duga da kontinuirano ulažu napore u njihovo smanjenje; uviđa napore koje su mnoge države članice poduzele kako bi konsolidirale svoje javne financije, ali žali zbog činjenice da neke od njih nisu iskoristile priliku za provođenje potrebnih reformi; ističe da su neke države članice s dobrim fiskalnim manevarskim prostorom dodatno učvrstile svoje javne financije i time pridonijele suficitu tekućeg računa u europodručju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja napore koje Komisija ulaže u poticanje država članica s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom da poboljšaju svoju konkurentnost, kao i u poticanje država članica s velikim suficitom tekućeg računa da promiču potražnju povećanjem rasta plaća u skladu s rastom produktivnosti i da potiču rast produktivnosti promicanjem ulaganja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče države članice da uspostave odgovarajuće fiskalne rezerve za postojeće i buduće generacije; poziva na dosljednu provedbu Pakta o stabilnosti i rastu te na usklađenost s njim, uključujući njegove klauzule o fleksibilnosti, kako bi se zaštitile odgovorne javne financije; podsjeća na važnost dosljedne provedbe fiskalnih pravila radi osiguranja povjerenja financijskih tržišta, koje je ključno za privlačenje ulaganja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja prijedlog Europskog fiskalnog odbora o radikalnom pojednostavljenju proračunskih pravila u cilju dodatnog poboljšanja postojećeg fiskalnog okvira EU-a; ističe da se fleksibilnošću u okviru pravila Pakta o stabilnosti i rastu državama članicama omogućuje postizanje dobre ravnoteže između cilja jamčenja razborite fiskalne politike i olakšavanja produktivnih ulaganja; poziva Komisiju da za potrebe svojih analiza održivosti duga u obzir uzme sve čimbenike svojstvene pojedinim zemljama; |
| --- | --- |

31.

Nacionalna odgovornost

| 32. | podsjeća da je stupanj provedbe preporuka za pojedine zemlje prenizak; smatra da bi europski semestar trebao biti usmjeren na nacionalnu odgovornost; potiče nacionalne i regionalne parlamente da povedu raspravu o izvješćima i preporukama za pojedine zemlje te da pokrenu dijalog s relevantnim akterima; naglašava da bi pojednostavljen i usmjereniji europski semestar mogao dovesti do povećanja odgovornosti; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL L 306, 23.11.2011., str. 12.

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 41.

(3)  SL L 306, 23.11.2011., str. 8.

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 33.

(5)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

(6)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

(7)  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

(8)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

(9)  SL L 129, 19.5.2017., str. 1.

(10)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(11)  SL C 461, 21.12.2018., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/73

---

P8_TA(2019)0202

Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2019. (2018/2120(INI))

(2021/C 23/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2019.: Za snažniju Europu suočenu s globalnom nesigurnošću” (COM(2018)0770), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljenu „Godišnji pregled rasta za 2019.: Za snažniju Europu suočenu s globalnom nesigurnošću” (COM(2018)0770),

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja koje su svjetski čelnici usvojili u rujnu 2015., a Vijeće potvrdilo i izrazilo svoju predanost njihovoj provedbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja koje su svjetski čelnici usvojili u rujnu 2015., a Vijeće potvrdilo i izrazilo svoju predanost njihovoj provedbi,

| — | uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava, koji su Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija proglasili u studenom 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava, koji su Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija proglasili u studenom 2017.,

| — | uzimajući u obzir nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 21. studenoga 2018. u prilogu komunikaciji Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2019. (COM(2018)0761), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 21. studenoga 2018. u prilogu komunikaciji Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2019. (COM(2018)0761),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja od 21. studenoga 2018. (COM(2018)0759), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja od 21. studenoga 2018. (COM(2018)0759),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljeno „Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2019.” (COM(2018)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljeno „Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2019.” (COM(2018)0758),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljenu „Nacrti proračunskih planova za 2019.: ukupna ocjena” (COM(2018)0807), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. studenoga 2018. naslovljenu „Nacrti proračunskih planova za 2019.: ukupna ocjena” (COM(2018)0807),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2018. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2018. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o digitalnom jazu između spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o digitalnom jazu između spolova,

| — | uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu prioriteta europskog semestra za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu prioriteta europskog semestra za 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0162/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0162/2019),

| A. | budući da je 2017. stopa zaposlenosti osoba u dobi između 20 i 64 godine iznosila 73,2 %, što pokazuje da je EU na dobrom putu da ostvari stopu zaposlenosti od 75 %, kako je utvrđeno u strategiji Europa 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2017. stopa zaposlenosti osoba u dobi između 20 i 64 godine iznosila 73,2 %, što pokazuje da je EU na dobrom putu da ostvari stopu zaposlenosti od 75 %, kako je utvrđeno u strategiji Europa 2020.;

| B. | budući da su pristojna radna mjesta koja nude sigurnost zaposlenja važan čimbenik u borbi protiv socijalne isključenosti i da bi ih trebalo promicati u cilju suzbijanja nezaposlenosti diljem EU-a te poticanja domaće potražnje i poticanja rasta; budući da se udio osoba zaposlenih na nepuno radno vrijeme u razdoblju od 2008. do 2017. povećao s 16,8 % na 18,7 % ukupnog broja zaposlenih, uz više razine i veći porast za mlađe ljude; |
| --- | --- |

B.

budući da su pristojna radna mjesta koja nude sigurnost zaposlenja važan čimbenik u borbi protiv socijalne isključenosti i da bi ih trebalo promicati u cilju suzbijanja nezaposlenosti diljem EU-a te poticanja domaće potražnje i poticanja rasta; budući da se udio osoba zaposlenih na nepuno radno vrijeme u razdoblju od 2008. do 2017. povećao s 16,8 % na 18,7 % ukupnog broja zaposlenih, uz više razine i veći porast za mlađe ljude;

| C. | budući da postoje znatne razlike u stopama zaposlenosti diljem EU-a među državama članicama, ali i unutar njih, kao i razlike u kvaliteti zapošljavanja; |
| --- | --- |

C.

budući da postoje znatne razlike u stopama zaposlenosti diljem EU-a među državama članicama, ali i unutar njih, kao i razlike u kvaliteti zapošljavanja;

| D. | budući da su stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih, unatoč tomu što su u padu na razini EU-a, u nizu država članica i dalje visoke; |
| --- | --- |

D.

budući da su stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih, unatoč tomu što su u padu na razini EU-a, u nizu država članica i dalje visoke;

| E. | budući da stopa nezaposlenosti mladih na razini EU-a iznosi 18,6 %, što je i dalje više nego 2008.; budući da se prema podacima Europske zaklade za poboljšanje radnih i životnih uvjeta (Eurofound) procjenjuje da mladi ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju (tzv. NEET) Uniju godišnje stoje 153 milijarde EUR, dok ukupni procijenjeni trošak uspostave Garancije za mlade iznosi 21 milijardu EUR godišnje; budući da je programu Garancija za mlade trenutačno dodijeljen iznos od 2 milijarde EUR za razdoblje 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

E.

budući da stopa nezaposlenosti mladih na razini EU-a iznosi 18,6 %, što je i dalje više nego 2008.; budući da se prema podacima Europske zaklade za poboljšanje radnih i životnih uvjeta (Eurofound) procjenjuje da mladi ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju (tzv. NEET) Uniju godišnje stoje 153 milijarde EUR, dok ukupni procijenjeni trošak uspostave Garancije za mlade iznosi 21 milijardu EUR godišnje; budući da je programu Garancija za mlade trenutačno dodijeljen iznos od 2 milijarde EUR za razdoblje 2017. – 2020.;

| F. | budući da će zbog pojave i širenja novih oblika rada, koji uključuju rad putem platformi i rad za vlastiti račun, biti potrebno modernizirati i prilagoditi socijalnu zaštitu koja se tradicionalno odnosi na radnike s ugovorima u punom radnom vremenu na neodređeno radno vrijeme; |
| --- | --- |

F.

budući da će zbog pojave i širenja novih oblika rada, koji uključuju rad putem platformi i rad za vlastiti račun, biti potrebno modernizirati i prilagoditi socijalnu zaštitu koja se tradicionalno odnosi na radnike s ugovorima u punom radnom vremenu na neodređeno radno vrijeme;

| G. | budući da je porast stope zaposlenosti u državama članicama popraćen povećanjem netipičnih, nesigurnih i neformalnih oblika zapošljavanja, uključujući ugovore bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, slabljenje socijalnog dijaloga, a u nekim državama članicama i decentralizaciju kolektivnog pregovaranja koja negativno utječu na prava radnika; |
| --- | --- |

G.

budući da je porast stope zaposlenosti u državama članicama popraćen povećanjem netipičnih, nesigurnih i neformalnih oblika zapošljavanja, uključujući ugovore bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, slabljenje socijalnog dijaloga, a u nekim državama članicama i decentralizaciju kolektivnog pregovaranja koja negativno utječu na prava radnika;

| H. | budući da su najnesigurnija radna mjesta ona na kojima pojedinci ne mogu ostvariti svoja prava, na kojima nedostaje zaštita iz sustava socijalnog osiguranja, na kojima se dovode u opasnost zdravlje i sigurnost, a rad ne jamči dovoljan dohodak kako bi se ljudima omogućio pristojan život; budući da je nesigurnost jedan od ključnih elemenata nesigurnosti i da obuhvaća nesigurnost zaposlenja, manjak prihoda, nedostatak zaštite od otpuštanja, nepoznato trajanje radnog odnosa i nesigurnost u vezi s budućnošću zaposlenja; |
| --- | --- |

H.

budući da su najnesigurnija radna mjesta ona na kojima pojedinci ne mogu ostvariti svoja prava, na kojima nedostaje zaštita iz sustava socijalnog osiguranja, na kojima se dovode u opasnost zdravlje i sigurnost, a rad ne jamči dovoljan dohodak kako bi se ljudima omogućio pristojan život; budući da je nesigurnost jedan od ključnih elemenata nesigurnosti i da obuhvaća nesigurnost zaposlenja, manjak prihoda, nedostatak zaštite od otpuštanja, nepoznato trajanje radnog odnosa i nesigurnost u vezi s budućnošću zaposlenja;

| I. | budući da je, iako se nejednakost u dohotku u EU-u 2017. blago smanjila, stopa siromaštva zaposlenih i dalje neprihvatljivo visoka i odnosi se na 9,6 % radno sposobnog stanovništva, uglavnom na žene; |
| --- | --- |

I.

budući da je, iako se nejednakost u dohotku u EU-u 2017. blago smanjila, stopa siromaštva zaposlenih i dalje neprihvatljivo visoka i odnosi se na 9,6 % radno sposobnog stanovništva, uglavnom na žene;

| J. | budući da ukupan udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti (tzv. stopa AROPE) iznosi 22,5 % te da, iako je taj udio ispod razine prije krize, glavni cilj strategije Europa 2020. – smanjenje broja osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti za 20 milijuna – ostaje daleko od ostvarenja; budući da ukupni udio djece izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti nastavlja opadati, no da je još uvijek neprihvatljivo visok; budući da je ukupni udio djece izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti kod djece iz jednoroditeljskih kućanstava dvostruko veći od prosjeka za djecu; budući da se zbog visoke razine nejednakosti smanjuje produktivnost gospodarstva i potencijal za održiv rast; |
| --- | --- |

J.

budući da ukupan udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti (tzv. stopa AROPE) iznosi 22,5 % te da, iako je taj udio ispod razine prije krize, glavni cilj strategije Europa 2020. – smanjenje broja osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti za 20 milijuna – ostaje daleko od ostvarenja; budući da ukupni udio djece izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti nastavlja opadati, no da je još uvijek neprihvatljivo visok; budući da je ukupni udio djece izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti kod djece iz jednoroditeljskih kućanstava dvostruko veći od prosjeka za djecu; budući da se zbog visoke razine nejednakosti smanjuje produktivnost gospodarstva i potencijal za održiv rast;

| K. | budući da je globalizacija pomogla u poticanju gospodarskog rasta, no da su njezine koristi neravnomjerno raspoređene među državama članicama i unutar njih; budući da bi uključivost europskog modela rasta trebalo preispitati i ojačati, osobito u pogledu socijalne i ekološke održivosti; |
| --- | --- |

K.

budući da je globalizacija pomogla u poticanju gospodarskog rasta, no da su njezine koristi neravnomjerno raspoređene među državama članicama i unutar njih; budući da bi uključivost europskog modela rasta trebalo preispitati i ojačati, osobito u pogledu socijalne i ekološke održivosti;

| L. | budući da je u izvješću Međuvladinog panela za klimatske promjene (engl. Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) istaknuta hitnost djelovanja u borbi protiv klimatskih promjena koje bi za tri godine mogle postati nepovratne; budući da bi na svim razinama upravljanja trebali biti dostupni proračuni (i javna i privatna ulaganja) za modernizaciju i dekarbonizaciju industrije, prometa i energije; |
| --- | --- |

L.

budući da je u izvješću Međuvladinog panela za klimatske promjene (engl. Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) istaknuta hitnost djelovanja u borbi protiv klimatskih promjena koje bi za tri godine mogle postati nepovratne; budući da bi na svim razinama upravljanja trebali biti dostupni proračuni (i javna i privatna ulaganja) za modernizaciju i dekarbonizaciju industrije, prometa i energije;

| M. | budući da gospodarstvo EU-a trenutno bilježi šestu godinu kontinuiranog rasta, oporavka ulaganja, povećanja potrošačke potražnje i rasta zaposlenost i da su razlike u stopama rasta unutar cijelog europodručja najmanje u povijesti ekonomske i monetarne unije; budući da koristi koje donosi rast nažalost nisu jednako podijeljene; |
| --- | --- |

M.

budući da gospodarstvo EU-a trenutno bilježi šestu godinu kontinuiranog rasta, oporavka ulaganja, povećanja potrošačke potražnje i rasta zaposlenost i da su razlike u stopama rasta unutar cijelog europodručja najmanje u povijesti ekonomske i monetarne unije; budući da koristi koje donosi rast nažalost nisu jednako podijeljene;

| N. | budući da prihodi kućanstava rastu sporije od BDP-a i da se time otvaraju pitanja o uključivosti nedavnog rasta; |
| --- | --- |

N.

budući da prihodi kućanstava rastu sporije od BDP-a i da se time otvaraju pitanja o uključivosti nedavnog rasta;

| O. | budući da demografske promjene i povećanje očekivanog životnog vijeka predstavljaju znatne izazove za mirovinske i zdravstvene sustave te sustave dugoročne skrbi u pogledu održivosti i primjerenosti; |
| --- | --- |

O.

budući da demografske promjene i povećanje očekivanog životnog vijeka predstavljaju znatne izazove za mirovinske i zdravstvene sustave te sustave dugoročne skrbi u pogledu održivosti i primjerenosti;

| P. | budući da je dobro funkcioniranje socijalnog dijaloga ključni element europskog socijalnog tržišnog gospodarstva te da se njime jača socijalna kohezija i smanjuju sukobi u društvu, na uzajamnu korist radnika, poslodavaca i vlada; |
| --- | --- |

P.

budući da je dobro funkcioniranje socijalnog dijaloga ključni element europskog socijalnog tržišnog gospodarstva te da se njime jača socijalna kohezija i smanjuju sukobi u društvu, na uzajamnu korist radnika, poslodavaca i vlada;

| Q. | budući da uključivanje Europskog stupa socijalnih prava u europski semestar od 2018. pridonosi poticanju uključivog rasta i zapošljavanja te smanjenju makroekonomskih neravnoteža; |
| --- | --- |

Q.

budući da uključivanje Europskog stupa socijalnih prava u europski semestar od 2018. pridonosi poticanju uključivog rasta i zapošljavanja te smanjenju makroekonomskih neravnoteža;

| R. | budući da bi europski semestar trebao doprinijeti realizaciji europskog stupa socijalnih prava kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema ženama i muškarcima te jednake mogućnosti za jedne i druge, pravo na jednaku plaću za jednak rad muškaraca i žena te pravo na pristup kvalitetnim i cjenovno pristupačnim uslugama skrbi; |
| --- | --- |

R.

budući da bi europski semestar trebao doprinijeti realizaciji europskog stupa socijalnih prava kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema ženama i muškarcima te jednake mogućnosti za jedne i druge, pravo na jednaku plaću za jednak rad muškaraca i žena te pravo na pristup kvalitetnim i cjenovno pristupačnim uslugama skrbi;

| S. | budući da se 80 milijuna Europljana s invaliditetom, kao i niz posebnih skupina, uključujući marginalizirane mlade osobe i zajednice, osobe s kroničnim bolestima i one iz manjinskih zajednica suočava s posebnim preprekama u pristupu zapošljavanju te su izložene većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da organizacije civilnog društva daju ključan doprinos u pružanju usluga za uključivanje i osiguravanje zastupljenosti u donošenju politika; |
| --- | --- |

S.

budući da se 80 milijuna Europljana s invaliditetom, kao i niz posebnih skupina, uključujući marginalizirane mlade osobe i zajednice, osobe s kroničnim bolestima i one iz manjinskih zajednica suočava s posebnim preprekama u pristupu zapošljavanju te su izložene većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da organizacije civilnog društva daju ključan doprinos u pružanju usluga za uključivanje i osiguravanje zastupljenosti u donošenju politika;

| T. | budući da trajne zdravstvene nejednakosti i sve veći teret koji stvaraju kronične bolesti dovode do visokih razina prerane smrtnosti diljem EU-a, što utječe na radnu snagu, produktivnost i sustave socijalne skrbi; |
| --- | --- |

T.

budući da trajne zdravstvene nejednakosti i sve veći teret koji stvaraju kronične bolesti dovode do visokih razina prerane smrtnosti diljem EU-a, što utječe na radnu snagu, produktivnost i sustave socijalne skrbi;

| U. | budući da je načelo rodne ravnopravnosti temeljno načelo Europske unije utvrđeno u člancima 8. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima se utvrđuju obveze uklanjanja nejednakosti, promicanja rodne ravnopravnosti i suzbijanja diskriminacije na temelju spola kao i uključivanja rodno osviještene politike u sve politike i aktivnosti EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da je načelo rodne ravnopravnosti temeljno načelo Europske unije utvrđeno u člancima 8. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima se utvrđuju obveze uklanjanja nejednakosti, promicanja rodne ravnopravnosti i suzbijanja diskriminacije na temelju spola kao i uključivanja rodno osviještene politike u sve politike i aktivnosti EU-a;

| V. | budući da je stopa zaposlenosti žena 2017. iznosila 66,5 %, no da su rodno uvjetovane razlike u zaposlenosti i dalje znatne, sa stopom od 12 %, kao i razlike u plaćama žena i muškaraca, a posljedično i u mirovinama; budući da su siromaštvom pogođene više žene nego muškarci i da su žene izložene većem riziku od socijalne isključenosti u starijoj dobi, da zarađuju gotovo 40 % dohotka od mirovine zbog akumulacije rodnih nejednakosti tijekom njihova životnog vijeka, što predstavlja izazov za mnoge žene i za društvo; budući da se jednakim sudjelovanjem muškaraca i žena na tržištu rada olakšava pristup cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi; |
| --- | --- |

V.

budući da je stopa zaposlenosti žena 2017. iznosila 66,5 %, no da su rodno uvjetovane razlike u zaposlenosti i dalje znatne, sa stopom od 12 %, kao i razlike u plaćama žena i muškaraca, a posljedično i u mirovinama; budući da su siromaštvom pogođene više žene nego muškarci i da su žene izložene većem riziku od socijalne isključenosti u starijoj dobi, da zarađuju gotovo 40 % dohotka od mirovine zbog akumulacije rodnih nejednakosti tijekom njihova životnog vijeka, što predstavlja izazov za mnoge žene i za društvo; budući da se jednakim sudjelovanjem muškaraca i žena na tržištu rada olakšava pristup cjenovno pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi;

| W. | budući da bi veća zastupljenost žena na položajima na kojima se donose odluke povećala rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

W.

budući da bi veća zastupljenost žena na položajima na kojima se donose odluke povećala rodnu ravnopravnost;

| X. | budući da su neformalni i obiteljski pružatelji skrbi u većoj opasnosti od siromaštva, i tijekom razdoblja skrbi i kada počnu ostvariti mirovinska prava; budući da su pružatelji skrbi u obitelji uglavnom žene; budući da 80 % usluga skrbi u EU-u pružaju neformalni neplaćeni pružatelji skrbi, od kojih su 75 % žene; |
| --- | --- |

X.

budući da su neformalni i obiteljski pružatelji skrbi u većoj opasnosti od siromaštva, i tijekom razdoblja skrbi i kada počnu ostvariti mirovinska prava; budući da su pružatelji skrbi u obitelji uglavnom žene; budući da 80 % usluga skrbi u EU-u pružaju neformalni neplaćeni pružatelji skrbi, od kojih su 75 % žene;

| Y. | budući da se kvaliteta usluga skrbi uvelike razlikuje unutar država članica i među njima, u privatnim i javnim institucijama, ruralnim i urbanim područjima te među različitim dobnim skupinama; budući da smanjenje proračuna javnih usluga, uključujući zdravstvo, obrazovanje i stanovanje, utječe na žene izravno, kao korisnice usluga i zaposlenice, i neizravno, i to kada je riječ o skrbi žena za članove obitelji koji ovise o osnovnim javnim uslugama; |
| --- | --- |

Y.

budući da se kvaliteta usluga skrbi uvelike razlikuje unutar država članica i među njima, u privatnim i javnim institucijama, ruralnim i urbanim područjima te među različitim dobnim skupinama; budući da smanjenje proračuna javnih usluga, uključujući zdravstvo, obrazovanje i stanovanje, utječe na žene izravno, kao korisnice usluga i zaposlenice, i neizravno, i to kada je riječ o skrbi žena za članove obitelji koji ovise o osnovnim javnim uslugama;

| Z. | budući da su žene sklonije prekidima u karijeri zbog svoje uloge u obiteljskom životu i da su češće one te koje prestaju raditi kako bi odgajale dijete ili njegovale bolesnog člana obitelji; budući da ta uloga žena može biti prepreka njihovoj karijeri; budući da se vode rasprave o ravnoteži između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

Z.

budući da su žene sklonije prekidima u karijeri zbog svoje uloge u obiteljskom životu i da su češće one te koje prestaju raditi kako bi odgajale dijete ili njegovale bolesnog člana obitelji; budući da ta uloga žena može biti prepreka njihovoj karijeri; budući da se vode rasprave o ravnoteži između poslovnog i privatnog života;

| AA. | budući da je postignut znatan napredak prema postizanju glavnog cilja za 2020. koji se odnosi na stopu ranog napuštanja školovanja od 10 % i na postizanje udjela od 40 % u pogledu stjecanja tercijarnog obrazovanja, ali još uvijek postoje velike razlike među državama članicama; budući da bi države članice trebalo poticati da povećaju pristupačnost i javno prihvaćanje strukovnog osposobljavanja, osiguravajući pritom da kvaliteta visokog obrazovanja ostane prioritet za postizanje glavnih ciljeva za 2020.; |
| --- | --- |

AA.

budući da je postignut znatan napredak prema postizanju glavnog cilja za 2020. koji se odnosi na stopu ranog napuštanja školovanja od 10 % i na postizanje udjela od 40 % u pogledu stjecanja tercijarnog obrazovanja, ali još uvijek postoje velike razlike među državama članicama; budući da bi države članice trebalo poticati da povećaju pristupačnost i javno prihvaćanje strukovnog osposobljavanja, osiguravajući pritom da kvaliteta visokog obrazovanja ostane prioritet za postizanje glavnih ciljeva za 2020.;

| AB. | budući da su u digitalnom dobu digitalne vještine ključne za sve osobne ili profesionalne zadaće, a da unatoč tome više od 40 % odraslih u EU-u nema osnovne digitalne vještine; budući da 60 milijuna odraslih osoba nema osnovnu razinu pismenosti i numeričkih vještina; budući da razlika među spolovima pri mjerenju digitalnih vještina iznad osnovne razine iznosi 12,9 %; |
| --- | --- |

AB.

budući da su u digitalnom dobu digitalne vještine ključne za sve osobne ili profesionalne zadaće, a da unatoč tome više od 40 % odraslih u EU-u nema osnovne digitalne vještine; budući da 60 milijuna odraslih osoba nema osnovnu razinu pismenosti i numeričkih vještina; budući da razlika među spolovima pri mjerenju digitalnih vještina iznad osnovne razine iznosi 12,9 %;

| AC. | budući da je znatno manje vjerojatno da će niskokvalificirani i stariji radnici sudjelovati u programima prekvalifikacije i osposobljavanja; budući da mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća često nemaju dovoljno sredstava za organiziranje osposobljavanja i prekvalifikacije za svoje zaposlenike; |
| --- | --- |

AC.

budući da je znatno manje vjerojatno da će niskokvalificirani i stariji radnici sudjelovati u programima prekvalifikacije i osposobljavanja; budući da mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća često nemaju dovoljno sredstava za organiziranje osposobljavanja i prekvalifikacije za svoje zaposlenike;

| AD. | budući da je stambena isključenost, beskućništvo i cjenovna pristupačnost stanovanja velik izazov u mnogim državama članicama, pri čemu ni u kojem slučaju nije zabilježeno manje od deset stopa prenapučenosti iznad europskog prosjeka; budući da je stanovanje najveći trošak za europske građane, a da cijene stanovanja u većini država članica rastu brže od primanja; budući da se nejednakost i isključenost u pogledu stanovanja međusobno podupiru, s time da su žene, djeca i osobe migrantskog podrijetla posebno osjetljive na stambenu isključenost i beskućništvo; |
| --- | --- |

AD.

budući da je stambena isključenost, beskućništvo i cjenovna pristupačnost stanovanja velik izazov u mnogim državama članicama, pri čemu ni u kojem slučaju nije zabilježeno manje od deset stopa prenapučenosti iznad europskog prosjeka; budući da je stanovanje najveći trošak za europske građane, a da cijene stanovanja u većini država članica rastu brže od primanja; budući da se nejednakost i isključenost u pogledu stanovanja međusobno podupiru, s time da su žene, djeca i osobe migrantskog podrijetla posebno osjetljive na stambenu isključenost i beskućništvo;

| AE. | budući da su dugotrajni izazovi, kao što su starenje stanovništva, digitalizacija i njezin utjecaj na svijet rada, klimatske promjene i neodrživo iskorištavanje prirodnih resursa, i dalje od presudne važnosti; |
| --- | --- |

AE.

budući da su dugotrajni izazovi, kao što su starenje stanovništva, digitalizacija i njezin utjecaj na svijet rada, klimatske promjene i neodrživo iskorištavanje prirodnih resursa, i dalje od presudne važnosti;

| 1. | potvrđuje napredak u vezi s pregledom socijalnih pokazatelja, ali napominje da se većina država članica suočava s izazovima u pogledu najmanje jednog glavnog pokazatelja i da se 10 % svih procjena smatra „kritičnim situacijama”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su socijalni ciljevi i obveze Europske unije jednako važni kao i njezini gospodarski ciljevi; ističe da potreba za ulaganjem u društveni razvoj nije samo način jamčenja ostvarivosti gospodarskog rasta i konvergencije, već da sama po sebi mora biti zaseban cilj; pozdravlja prepoznavanje važnosti socijalnog stupa i potrebu za jačanjem socijalne dimenzije EU-a, kao i za odgovorom na nejednakosti unutar regija i među njima; poziva Komisiju i države članice da ojačaju socijalna prava provedbom Europskog stupa socijalnih prava na način kojim će se izgraditi stvarna socijalna dimenzija EU-a, među ostalim uzimajući u obzir nedavno provedene studije (5) te poboljšanjem političke vidljivosti i utjecaja ljestvice ključnih pokazatelja u području zapošljavanja i socijalnih pokazatelja uz istodobno ispunjavanje svih preporuka po državama članicama, uključujući one kojima su cilj transformativne aktivnosti u smjeru društveno, gospodarski i ekološki održivije unije; poziva Komisiju da dvadeset načela Europskog stupa socijalnih prava iskoristi kao markere za ocjenjivanje uspjeha zemalja u uključivanju njihove predanosti tom stupu u njihove gospodarske politike te da ojača svoj kapacitet za praćenje socijalnog stanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na potpunu predanost europskog semestra Europskom stupu socijalnih prava naglašavajući ravnopravno postupanje i jednake mogućnosti za žene i muškarce, pravo na jednake plaće za rad jednake vrijednost te pravo na visokokvalitetne i pristupačne usluge skrbi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da se države članice suočavaju s strukturnim izazovima na tržištu rada, kao što su niska stopa sudjelovanja, segmentiranost tržišta rada te neusklađenost vještina i kvalifikacija; napominje da postoji sve veća potreba za učinkovitim mjerama za integraciju i reintegraciju neaktivnih radnika, uključujući migrante, na tržište rada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na veću dosljednost u okviru Europskog semestra, uključujući osiguravanje da se pitanja istaknuta u Zajedničkom izvješću o zapošljavanju na odgovarajući način uzmu u obzir u Godišnjem pregledu rasta i preporukama za pojedine države te da se prioriteti održe iz godine u godinu osim ako se ne smatraju riješenim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da se predviđa da će gospodarstva svih država članica i dalje rasti, ali sporije; ističe potrebu da se premosti nedostatak ulaganja u istraživanja i inovacije u području infrastrukture, uključujući socijalne i zdravstvene usluge i usluge pružanja skrbi, promicanje zdravlja i prevenciju bolesti, pristojno, energetski učinkovito stanovanje, kao i ljudski kapital; poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore kod ulaganja u cjenovno prihvatljivo, pristupačno i ciljano visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje, jačanje dokvalifikacije i prekvalifikacije, uključujući digitalne i prenosive vještine, te da promiču cjeloživotno učenje i razvoj vještina; naglašava važnost rješavanja posebnih mjera za žene i djevojčice, koje su i dalje nedovoljno zastupljene u sektorima digitalizacije i znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), te važnost jačanja inicijalnog osposobljavanja i stalnog stručnog usavršavanja nastavnika i voditelja osposobljavanja; poziva države članice da ojačaju svoje sustave strukovnog obrazovanja, naukovanja i osposobljavanja, kao i učenja temeljenog na stvarnim potrebama, te da povećaju njihovu usklađenost s trenutačnim i očekivanim potrebama na tržištu rada; nadalje ističe važnost vještina i kompetencija stečenih u neformalnim obrazovnim okruženjima te poziva države članice da uspostave sustave vrednovanja neformalnih vještina, posebno onih stečenih kroz dobrovoljne aktivnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dijeli mišljenje Komisije da bi trenutačni gospodarski rast trebao prerasti u pojačano ranije ulaganje u dekarbonizaciju industrijskih, prometnih i energetskih sustava u Europi; stoga poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore kako bi se pružila odgovarajuća i dostupna obuka za odgovarajuće vještine, uključujući potporu poduzećima u osposobljavanju, prekvalifikaciji i dokvalifikaciji radne snage, kao i prilagodbu sustava obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je nezaposlenost u nekim državama članicama i dalje visoka zbog nedostatka rasta i strukturnih slabosti koje su u velikoj mjeri proizašle iz neučinkovitih i, u mnogim slučajevima, strogih regulatornih okvira za tržište rada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da, unatoč poboljšanjima, postoje znatne razlike među državama članicama i regijama u pogledu gospodarskog oporavka i napretka koje proizlaze iz postojećih strukturnih nedostataka u nekim državama članicama, posebno u području zapošljavanja i produktivnosti; u tom pogledu vjeruje da se postupnim usklađivanjem diljem EU-a također treba riješiti razilaženje unutar država članica, s obzirom na to da regionalne razlike imaju učinak na europski potencijal rasta s obzirom na to da se mnoge politike i usluge provode na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi tablica pokazatelja priložena socijalnom stupu trebala služiti kao primjer za političke preporuke, ali i za slične analize uspješnosti pojedinih zemalja u pogledu politika koje se odnose na okoliš i klimatske promjene, kao i kao smjernica za preporuke o politikama kako bi se mogle ocijeniti na sličnoj razini strogosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da pažljivo razmotre pitanje siromaštva zaposlenih i da predlože rješenja i na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se riješio taj ne toliko vidljivi, ali izuzetno opasni problem; vjeruje da se moraju poduzeti trenutačne i koordinirane mjere kako bi se preokrenuo taj trend koji mi mogao rezultirati fragmentacijom socijalne kohezije i međugeneracijske solidarnosti; ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što je, unatoč trendu smanjivanja, broj osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti velik; posebno je zabrinut zbog visokih stopa siromaštva djece, siromaštva u ruralnim područjima i siromaštva u starijoj dobi, koje su znatno više karakteristične za žene nego za muškarce; poziva Komisiju i države članice da donesu sve potrebne mjere za znatno smanjenje siromaštva, posebno siromaštva djece; poziva Komisiju i države članice da odaju veće priznanje radu i stručnom znanju nevladinih organizacija, organizacija za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti i osoba koje su same pogođene siromaštvom te da potiču njihovo sudjelovanje u razmjeni najboljih praksi; ističe da se zbog visoke razine nejednakosti smanjuje produktivnost gospodarstva i potencijal za održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da su pristojne plaće važne ne samo za društvenu koheziju nego i za održavanje snažnog gospodarstva i produktivne radne snage; poziva države članice da provedu mjere za poboljšanje kvalitete radnih mjesta i smanjenje disperzije plaća, među ostalim podizanjem osnovnih razina plaća također i, kada je to primjenjivo, u obliku minimalnih plaća koje bi bile na prihvatljivoj razini; u tom kontekstu poziva na donošenje politika prema kojima će se u sustavima određivanja plaća poštovati, promicati i jačati kolektivni pregovori i položaj radnika jer je to ključno za postizanje visokih standarda uvjeta rada; smatra da bi sve to trebalo napraviti u cilju podržavanja ukupne potražnje i gospodarskog oporavka, smanjenja nejednakosti u plaćama i borbe protiv siromaštva unatoč zaposlenju; u tom kontekstu ističe da zakonodavstvo i politike EU-a moraju poštovati prava i slobodu sindikata, biti sukladni s kolektivnim ugovorima i promicati jednako postupanje prema radnicima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je, iako su stope nezaposlenosti u EU-u na najnižoj razini, stopa slobodnih radnih mjesta u Uniji 2018. iznosila 2,2 %, što je porast u odnosu na 1,9 % u 2017.; sa zabrinutošću primjećuje veliku neusklađenost u pogledu vještina; podsjeća na to da je uloga država članica osigurati pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju; poziva države članice da daju prednost javnim ulaganjima kako bi osigurale da svatko ima pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje; smatra da savjetovanje o karijeri i osposobljavanje mogu djelovati kao pokretač održivog i uključivog rasta; naglašava da je konvergencija kvalifikacija i vještina s prilikama za zapošljavanje preduvjet za stvaranje konkurentnog tržišta rada u EU-u te da bi se njome trebalo pozabaviti na način da se olakša tješnja suradnja između obrazovnih sustava, poduzeća i sindikata, primjerice promicanjem dvojnog obrazovanja, naukovanja, učenja kroz rad i učenja temeljenog na stvarnim potrebama u svim oblicima i na svim razinama obrazovanja, uključujući i visoko obrazovanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da dodatno podupre portal o mobilnosti radne snage EURES i druge programe kojima se olakšava mobilnost u svrhu učenja i osposobljavanja; napominje da uzajamno priznavanje kvalifikacija poboljšava mogućnosti zapošljavanja, posebno u zemljama s visokim stopama slobodnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je integracija dugotrajno nezaposlenih osoba uz pomoć individualno prilagođenih mjera ključan čimbenik u borbi protiv nejednakosti, siromaštva i socijalne isključenosti te kao konačan doprinos održivosti nacionalnih sustava socijalnog osiguranja; s tim u vezi poziva da se uloži veći napor u razvoj vještina relevantnih za tržište rada i da se znatno poveća zastupljenost osposobljavanja usmjerenog na praksu kako bi se postigao cilj zapošljivosti; smatra da je potrebno uzeti u obzir socijalnu situaciju tih građana i njihove potrebe, posebno u pogledu dostatnih prihoda, primjerenog stanovanja, javnog prijevoza, zdravlja i skrbi za djecu te osigurati bolje praćenje na europskoj razini politika koje se provode na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da osiguraju da mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju, uključujući mlade osobe s invaliditetom i one sa složenim potrebama, mogu, u skladu s preporukama Europske komisije i Europskog revizorskog suda, koristiti Garanciju za mlade na stvaran i smislen način i uživati njegove prednosti; ističe da je važno rješavati postojeće nedostatke koji utječu na kvalitetu ponuda i doseg programa; smatra da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se uspostavili standardi kvalitete, osigurala trajna i povećana financijska potpora s pomoću financijskih instrumenata EU-a i nacionalnih proračuna te kako bi se osiguralo smisleno uključivanje mladih i organizacija mladih u oblikovanje, provedbu i praćenje mjera u okviru Garancije za mlade; naglašava potrebu da se prizna da je zbog kriterija dobi određen broj nezaposlenih ili nedovoljno zaposlenih osoba u mladoj dobi nisu uključeni u mjere usmjerene posebno na mlade radnike te im je stoga potrebna prilika da ažuriraju svoje vještine; naglašava da je obrazovanje ključno za izbjegavanje siromaštva; smatra da je u obrazovnim ustanovama ključno povećati osposobljavanje u području osnovnih digitalnih vještina, kao što su korištenje digitalnih medija i osnovno znanje o programiranju; s tim u vezi naglašava da je u obrazovnim ustanovama potrebna adekvatna tehnička oprema s odgovarajućom digitalnom infrastrukturom; poziva Komisiju i države članice da bez daljnjeg odgađanja provedu sustav dvojnog obrazovanja koji je uspostavljen kao vodeći model u EU-u, istodobno priznajući potrebu da se sustav prilagodi vlastitim sustavima država članica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je među ostalim dodatnim pokazateljima važno nadzirati postotak ukupnog broja građana u dobi između 15 i 24 godina koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju, te posvetiti posebnu pozornost mladim ženama i djevojčicama jer postoji znatna razlika između spolova kada je riječ o udjelu mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da se EU i dalje nosi sa strukturnim problemima koji se moraju riješiti; ističe ključnu potrebu za poticanjem domaće potražnje promicanjem javnih i privatnih ulaganja te socijalno i ekonomski uravnoteženih strukturnih reformi kojima se smanjuju nejednakosti i promiču kvalitetna i uključiva radna mjesta, održivi rast i socijalna ulaganja te odgovorna fiskalna konsolidacija, čime se doprinosi osiguravanju povoljnog puta prema postizanju veće kohezije i okruženja povoljnog za uzlaznu socijalnu konvergenciju za poduzeća i javne službe, u cilju stvaranja više kvalitetnih radnih mjesta uz istodobno uravnotežavanje socijalne i ekonomske dimenzije; ističe da će se ti prioriteti ostvariti samo ako se da prednost ulaganjima u ljudski kapital kao zajedničkoj strategiji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da se društveno odgovorne reforme moraju temeljiti na solidarnosti, integraciji, socijalnoj pravdi i pravednoj raspodjeli bogatstva jer je to model kojim se jamče jednakost i socijalna zaštita, štite ugrožene skupine i poboljšavaju životni standardi svih građana; također smatra da je potrebno preusmjeriti ekonomske politike Unije prema socijalnom tržišnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da napravi procjenu rodnog utjecaja strukturnih reformi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i sve države članice da pokrenu i/ili ojačaju propise o novim oblicima rada; u tom kontekstu izražava zabrinutost zbog obuhvaćanja netipičnih radnika i samozaposlenih radnika koji često nemaju puni pristup sustavu socijalne zaštite; poziva Komisiju i države članice da razviju i promiču mjere s dokazanom učinkovitošću u smanjenju neprijavljenog rada, čime se omogućuje priznavanje prava radnika u kućanstvu i pružatelja skrbi te poboljšanje radnih uvjeta; poziva države članice i Komisiju da zabrane ugovore o radu bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice da povećaju opseg i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada, među ostalim i na način da budu više usmjerene na rezultate i uz usku suradnju s javnim službama za zapošljavanje, socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima, uključujući prema potrebi i civilno društvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost automatske stabilizacije sustava socijalne zaštite za apsorpciju socijalnih šokova prouzročenih vanjskim čimbenicima kao što je recesija; stoga poziva države članice da donesu politike za ponovnu uspostavu sigurnosti zaposlenja pružanjem proaktivne zaštite, među ostalim u slučaju otpuštanja; također poziva države članice, u svjetlu Preporuke Međunarodne organizacije rada br. 202, u kojoj se definiraju minimalne razine socijalne zaštite, da osiguraju i povećaju ulaganja u sustave socijalne zaštite kako bi se zajamčila njihova uspješnost u suzbijanju i sprečavanju siromaštva i nejednakosti kao i njihova održivost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore koje ulažu u intenzivnije uključivanje osoba s invaliditetom na tržište rada uklanjanjem zakonodavnih prepreka u donošenju inicijativa za njihovo zapošljavanje te osiguravanjem pristupačnosti radnih mjesta širom upotrebom novih pomoćnih tehnologija kako bi se primjerice omogućila komunikacija i mobilnost osoba s invaliditetom; nadalje, poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi se osiguralo veće uključivanje na tržište rada onih koji su najudaljeniji od njega, kao što su samohrani roditelji, neformalni pružatelji skrbi, osobe s dugotrajnim bolestima, invaliditetom, zdravstvenim problemima ili složenim kroničnim bolestima, migranti i izbjeglice te pripadnike etničkih i vjerskih manjina; poziva države članice da povećaju napore za unaprjeđenje vještina radnika i da promiču pristojna radna mjesta koja vode do kvalitetnog zapošljavanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da sve mjere za uključivanje Roma budu u skladu s općim načelima dogovorenih nacionalnih strategija integracije Roma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da su mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća izuzetno važna za održiv i uključiv razvoj, gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta u Europi; poziva na daljnju potporu kako bi se mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima omogućilo da svojim zaposlenicima organiziraju odgovarajuće osposobljavanje; poziva Komisiju i države članice da bolje i temeljitije razmotre interese mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća u postupku donošenja politika stvaranjem odgovarajućeg regulatornog okvira za poduzeća, uključujući mala poduzeća i mikropoduzeća, da otvaraju radna mjesta, na primjer provedbom pametnih propisa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore kako bi osigurale pravednije oporezivanje, uključujući i u digitalnom gospodarstvu, s obzirom na to da je to preduvjet za promicanje pogodnijeg uključivanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zabrinut je zbog toga što u Godišnjem pregledu rasta nije posvećena dovoljna pozornost ravnoteži između poslovnog i privatnog života; poziva države članice i Komisiju da poduzmu sve potrebne mjere za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života i poticanje rodne ravnopravnosti; poziva na razvoj pristupačnih i cijenom povoljnih visokokvalitetnih usluga skrbi tijekom cijelog životnog ciklusa, kao i usluga skrbi za djecu i usluga ranog obrazovanja, uz istodobno nastavak ostvarivanja ciljeva koji se odnose na djecu utvrđenih 2002. u Barceloni i osiguravanje zakonodavstva za promicanje fleksibilnih radnih uvjeta; poziva na priznavanje neformalnih pružatelja skrbi, boljih uvjeta rada i na odgovarajuće oblike potpore i priznavanja važnog rada pružatelja skrbi u obitelji koji pružaju najveći dio skrbi u EU-u, primjerice osiguravanjem mirovinskog i socijalnog osiguranja te priznavanjem osposobljavanja i neformalnih vještina; poziva na promicanje fleksibilnih radnih uvjeta i primjenu povoljnih oblika dopusta kao što su rodiljni, očinski, roditeljski i dopust za pružatelje skrbi; uviđa da to pitanje iziskuje višedimenzionalan odgovor te poziva države članice da hitno riješe taj problem; uvjeren je da je u tom pogledu donošenje direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života za roditelje i pružatelje skrbi potreban korak prema uspostavi poboljšane ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

28.

| 29. | traži od država članica da poboljšaju rodnu ravnopravnost u relevantnim sektorima i poduzećima te da posebnu pozornost posvete ženama s invaliditetom jer su one posebno ranjiva skupina na tržištu rada. |
| --- | --- |

29.

| 30. | zabrinut je zbog vertikalne i horizontalne segregacije tržišta rada u cijeloj Europskoj uniji, kao i zbog razlike u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena te malog broja žena uključenih u postupke donošenja odluka; ističe da je stopa zaposlenosti žena još uvijek niža od stope zaposlenosti muškaraca; nadalje ističe da je ta razlika u stopi zaposlenosti osobito visoka kod majki i žena koje skrbe o drugima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju veću uključenost perspektive rodno osviještene politike prilikom rada na preporukama za pojedinu zemlju, programima stabilnosti i konvergencije i nacionalnim programima reformi uvođenjem kvalitativnih ciljeva i mjera za otklanjanje postojane rodne nejednakosti i sustavnim uključivanjem rodne perspektive u proračunsko planiranje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da u svojim nacionalnim programima reformi utvrde konkretne kvantitativne ciljeve u pogledu zapošljavanja žena općenito; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i Vijeće da u strategiju za 2020. uvedu stup za rodnu ravnopravnost i sveobuhvatni cilj rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da uključi Indeks rodne ravnopravnosti kao jedan od alata europskog semestra za praćenje napretka u području zapošljavanja i socijalnih ciljeva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju i države članice da prate sudjelovanje žena na tržištu rada; nadalje poziva države članice da odblokiraju Direktivu o ženama u upravnim odborima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice i Komisiju da uklone sva ograničenja za sudjelovanje žene na tržištu rada te da ukinu sve rodne predrasude povezane s porezom i druge poticaje kojima se i dalje podupiru nejednake rodne uloge; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na donošenje politika kojima se podupire poduzetništvo među ženama, olakšava njihov pristup financijskim sredstvima i poslovnim prilikama time što im se nudi osposobljavanje po mjeri i uvode mjere za pravedno usklađivanje poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe činjenicu da je rodna diskriminacija problem koji i dalje postoji, kao što je vidljivo iz razlike u plaćama između muškaraca i žena (s prosječnim bruto dohotkom po satu kod muških radnika oko 16 % većim u odnosu na dohodak žena) i razlikom u mirovinama od 37 %; ističe da je razlika u mirovinama, koja je najvažniji pokazatelj rodne nejednakosti, nastala zbog podzastupljenosti žena u dobro plaćenim sektorima, diskriminacije na tržištu rada i velikog udjela žena koje rade na nepuno radno vrijeme, kao i zbog nedostatka odgovarajućih mehanizama za usklađivanje obiteljskih obveza i obveza povezanih s poslom između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća da promjena u dobnoj strukturi i s time povezano povećanje očekivanog životnog vijeka stanovništva zahtijevaju prilagodbu mirovinskih sustava, a u nekim državama članicama i provedbu odgovarajućih reformi kako bi se osigurale održive i primjerene mirovine; ponavlja svoj poziv za uključivanje bodove za pružanje usluga skrb u mirovinskim sustavima kako bi se nadoknadili izgubljeni doprinosi žena i muškaraca zbog obveza skrbi o djeci i dugotrajne skrbi o drugima, kao alata za smanjenje rodno uvjetovanih razlika u plaćama i mirovinama te za zaštitu međugeneracijske pravednosti; poziva EU i države članice da, u suradnji sa socijalnim partnerima i organizacijama za jednakost spolova, utvrde i provode politike usmjerene na uklanjanje razlika u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena; poziva države članice da redovito provode ankete o plaćama kao dopunu tim naporima; podsjeća Europsko vijeće da razmotri primjenu godišnjeg izvješća o rodnoj ravnopravnosti u kontekstu Europskog semestra kako bi se povećala rodna osviještenost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da se svima mora omogućiti univerzalan pristup javnim sustavima primjerenih mirovina i starosnih mirovina utemeljenima na solidarnosti; prepoznaje izazove s kojima se suočavaju države članice u jačanju održivosti mirovinskih sustava, ali naglašava važnost očuvanja solidarnosti u tim sustavima; smatra da je najbolji način da se zajamče održive, sigurne i primjerene mirovine za muškarce i žene povećanje ukupne stope zaposlenosti i otvaranje većeg broja kvalitetnih radnih mjesta za sve dobne skupine, poboljšanje uvjeta rada i zapošljavanja te izdvajanje potrebnih dodatnih javnih sredstava; smatra da bi reforme mirovinskih sustava trebale biti usmjerene među ostalim na stvarnu dob odlaska u mirovinu i da bi trebale odražavati kretanja na tržištu rada, stopu nataliteta, stanje u pogledu zdravlja i bogatstva, radne uvjete i stopu ekonomske ovisnosti; smatra da se u okviru tih reformi također mora uzeti u obzir situacija u kojoj se nalaze milijuni radnika u Europi, posebno žene, mladi i samozaposlene osobe, koji su suočeni s nesigurnim i atipičnim oblicima zaposlenja, razdobljima nedobrovoljne nezaposlenosti i skraćenim radnim vremenom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da su socijalne i zdravstvene usluge ključne za potporu u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti te poziva Komisiju i države članice da osiguraju investicijski i fiskalni prostor za razvoj tih usluga kako bi se zajamčila njihova cjenovna pristupačnost, dostupnost i kvaliteta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izražava žaljenje zbog toga što kriza stanovanja nije uključena među glavne političke prioritete za 2019. te poziva Komisiju i države članice da bolje iskoriste semestar za praćenje i potporu napretka u pogledu pristupačnosti stanovanja i beskućništva kao temeljnih problematičnih pitanja; poziva Komisiju da kao prvi korak u opći pregled socijalnih pokazatelja uključi pokazatelj „preopterećenost troškovima stanovanja” iz statistike Europske unije o dohotku i životnim uvjetima (EU-SILC), u skladu s 19. načelom Europskog stupa socijalnih prava; naglašava da visoka stopa prenapučenosti među mladima (u dobi od 15 do 29 godine) negativno utječe na njihovo obrazovanje, osobni i profesionalni razvoj i kvalitetu života; smatra da bi prednost pri dodjeli javnih sredstava trebalo dati mladima koji ne žive u dostojanstvenim uvjetima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mišljenja je da je kohezijska politika, kao jedna od glavnih politika ulaganja Europske unije, dokazala svoju učinkovitost u povećanju socijalne kohezije i smanjenju nejednakosti; potiče države članice da u potpunosti iskoriste sredstva dostupna za provedbu Europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno poziva Komisiju da podrži države članice da u većoj mjeri iskoriste strukturne fondove za ulaganja u javne ustanove za pružanje skrbi i službe za djecu, starije i ostale uzdržavane članove obitelji da bi se olakšao povratak žena na tržište rada i osigurala ravnoteža između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća na to da se u Godišnjem pregledu rasta daje prednost nizu područja socijalnih ulaganja, uključujući zdravstvo, sustave dugoročne skrbi i javnu stanogradnju; naglašava da je Europski gospodarski i socijalni odbor zagovarao mnoge pozitivne učinke dobro planiranog, djelotvornog i učinkovitog socijalnog ulaganja usmjerenog na budućnost; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, Komisiju i Europski parlament da u okviru europskog semestra u većoj mjeri prepoznaju stručnost nevladinih organizacija na socijalnom području radeći na civilnom dijalogu, u skladu s člankom 11. ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0484.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0464.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0432.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0078.

(5)  Vidi izvješća OECD-a („U njemu zajedno: zašto je smanjenje nejednakosti korisno za sve”, 2015.) i MMF-a („Uzroci i posljedice nejednakih primanja”, lipanj 2015.).

---

Četvrtak, 14. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/83

---

P8_TA(2019)0203

Stanje ljudskih prava u Kazahstanu

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (2019/2610(RSP))

(2021/C 23/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapaju, u ime Unije, Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kazahstana, s druge strane (1) te svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2016. o slobodi izražavanja u Kazahstanu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapaju, u ime Unije, Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kazahstana, s druge strane (1) te svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2016. o slobodi izražavanja u Kazahstanu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kazahstana, s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kazahstana, s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kazahstanu, uključujući one od 18. travnja 2013. (4) i 15. ožujka 2012. (5) te Rezoluciju od 17. rujna 2009. o slučaju Jevgenija Žovtisa u Kazahstanu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kazahstanu, uključujući one od 18. travnja 2013. (4) i 15. ožujka 2012. (5) te Rezoluciju od 17. rujna 2009. o slučaju Jevgenija Žovtisa u Kazahstanu (6),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji (EPCA) potpisan u Astani 21. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji (EPCA) potpisan u Astani 21. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o stanju provedbe strategije EU-a za srednju Aziju (7) i svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za srednju Aziju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o stanju provedbe strategije EU-a za srednju Aziju (7) i svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za srednju Aziju (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za srednju Aziju od 22. lipnja 2015. i 19. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za srednju Aziju od 22. lipnja 2015. i 19. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir godišnje dijaloge o ljudskim pravima koji se vode između EU-a i Kazahstana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje dijaloge o ljudskim pravima koji se vode između EU-a i Kazahstana,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su Europska unija i Kazahstan 21. prosinca 2015. potpisali Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji (EPCA), kojemu je cilj omogućiti široki okvir za poboljšani politički dijalog i suradnju u području pravosuđa i unutarnjih poslova te mnogih drugih područja; budući da taj sporazum stavlja jak naglasak na demokraciju i vladavinu prava, ljudska prava i temeljne slobode, načela tržišnog gospodarstva i održivi razvoj te suradnju civilnog društva, uz uključivanje civilnog društva u javno donošenje politika; |
| --- | --- |

A.

budući da su Europska unija i Kazahstan 21. prosinca 2015. potpisali Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji (EPCA), kojemu je cilj omogućiti široki okvir za poboljšani politički dijalog i suradnju u području pravosuđa i unutarnjih poslova te mnogih drugih područja; budući da taj sporazum stavlja jak naglasak na demokraciju i vladavinu prava, ljudska prava i temeljne slobode, načela tržišnog gospodarstva i održivi razvoj te suradnju civilnog društva, uz uključivanje civilnog društva u javno donošenje politika;

| B. | budući da je Kazahstan u ožujku 2012. pristupio Europskoj komisiji za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija); |
| --- | --- |

B.

budući da je Kazahstan u ožujku 2012. pristupio Europskoj komisiji za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija);

| C. | budući da se čini da vlada Kazahstana nije poduzela korake za revidiranje općenito formuliranog članka 174. Kaznenog zakona kojim se zabranjuje „izazivanju” društvenih, nacionalnih i drugih nemira te članka 274. kojim se zabranjuje „svjesno širenje lažnih informacija”, nego se i dalje koristi tim odredbama kao osnovom za podizanje optužnica protiv aktivista civilnog društva i novinara i njihovo pritvaranje; |
| --- | --- |

C.

budući da se čini da vlada Kazahstana nije poduzela korake za revidiranje općenito formuliranog članka 174. Kaznenog zakona kojim se zabranjuje „izazivanju” društvenih, nacionalnih i drugih nemira te članka 274. kojim se zabranjuje „svjesno širenje lažnih informacija”, nego se i dalje koristi tim odredbama kao osnovom za podizanje optužnica protiv aktivista civilnog društva i novinara i njihovo pritvaranje;

| D. | budući da je porastao broj političkih zatvorenika u Kazahstanu; budući da su 2016. u različitim regijama države održani mirni prosvjedi protiv izmjene Zemljišnog zakona, pri čemu je privedeno više od 1 000 sudionika (ukljućujući 55 novinara), od kojih je 55 naknadno bilo uhićeno; budući da je Radna skupina UN-a koja se bavi pitanjem proizvoljnog pritvaranja potvrdila proizvoljnost pritvaranja, nepostojanje poštenog suđena i gruba kršenja prava u nekim slučajevima; budući da aktivist civilnog društva Maks Bokajev služi zatvorsku kaznu zbog zakonitog sudjelovanja u tom mirnom masovnom prosvjedu; |
| --- | --- |

D.

budući da je porastao broj političkih zatvorenika u Kazahstanu; budući da su 2016. u različitim regijama države održani mirni prosvjedi protiv izmjene Zemljišnog zakona, pri čemu je privedeno više od 1 000 sudionika (ukljućujući 55 novinara), od kojih je 55 naknadno bilo uhićeno; budući da je Radna skupina UN-a koja se bavi pitanjem proizvoljnog pritvaranja potvrdila proizvoljnost pritvaranja, nepostojanje poštenog suđena i gruba kršenja prava u nekim slučajevima; budući da aktivist civilnog društva Maks Bokajev služi zatvorsku kaznu zbog zakonitog sudjelovanja u tom mirnom masovnom prosvjedu;

| E. | budući da je kazahstanska vlada surađivala s misijom na visokoj razini Međunarodne organizacije rada (ILO) te da se obvezala provesti plan za rješavanje pitanja koja je ta organizacija istaknula, ali nije poduzela konkretne korake za provedbu odredbi plana, kao što je izmjena zakona o sindikatima; budući da isto tako nije provela ranije preporuke Odbora ILO-a za primjenu standarda koje se odnose na reviziju zakona o sindikatima i Zakona o radu te na poduzimanje svih potrebnih mjera kako bi se osiguralo da Konfederacija neovisnih sindikata Kazahstana (CITUK) i njezine pridružene članice mogu u potpunosti ostvarivati svoja sindikalna prava; |
| --- | --- |

E.

budući da je kazahstanska vlada surađivala s misijom na visokoj razini Međunarodne organizacije rada (ILO) te da se obvezala provesti plan za rješavanje pitanja koja je ta organizacija istaknula, ali nije poduzela konkretne korake za provedbu odredbi plana, kao što je izmjena zakona o sindikatima; budući da isto tako nije provela ranije preporuke Odbora ILO-a za primjenu standarda koje se odnose na reviziju zakona o sindikatima i Zakona o radu te na poduzimanje svih potrebnih mjera kako bi se osiguralo da Konfederacija neovisnih sindikata Kazahstana (CITUK) i njezine pridružene članice mogu u potpunosti ostvarivati svoja sindikalna prava;

| F. | budući da su sindikalisti Nurbek Kušakbajev i Amin Eleusinov pušteni na slobodu u svibnju 2018., ali im je i dalje zabranjeno baviti se sindikalnim aktivnostima; budući da je aktivistica Larisa Harkova suočena sa sličnim ograničenjima i stalnim sudskim uznemiravanjem, a da je Erlan Baltabaj, još jedan sindikalni aktivist iz Šimkenta pod kriminalističkom istragom zbog upitnih optužbi; |
| --- | --- |

F.

budući da su sindikalisti Nurbek Kušakbajev i Amin Eleusinov pušteni na slobodu u svibnju 2018., ali im je i dalje zabranjeno baviti se sindikalnim aktivnostima; budući da je aktivistica Larisa Harkova suočena sa sličnim ograničenjima i stalnim sudskim uznemiravanjem, a da je Erlan Baltabaj, još jedan sindikalni aktivist iz Šimkenta pod kriminalističkom istragom zbog upitnih optužbi;

| G. | budući da su novim zakonodavstvom o nevladinim organizacijama postrožena računovodstena pravila za organizacije civilnog društva; budući da su organizacije za ljudska prava izložene poreznom pritisku u vezi s bespovratnim sredstvima primljenima od međunarodnih donatora; |
| --- | --- |

G.

budući da su novim zakonodavstvom o nevladinim organizacijama postrožena računovodstena pravila za organizacije civilnog društva; budući da su organizacije za ljudska prava izložene poreznom pritisku u vezi s bespovratnim sredstvima primljenima od međunarodnih donatora;

| H. | budući da su sloboda vjeroispovijesti i uvjerenja ozbiljno ugrožene; budući da vlasti upotrebljavaju vjerska uvjerenja kao izgovor za proizvoljno pritvaranje; budući da je Saken Tulbajev zatvoren nakon optužbe za „poticanje vjerske mržnje”; |
| --- | --- |

H.

budući da su sloboda vjeroispovijesti i uvjerenja ozbiljno ugrožene; budući da vlasti upotrebljavaju vjerska uvjerenja kao izgovor za proizvoljno pritvaranje; budući da je Saken Tulbajev zatvoren nakon optužbe za „poticanje vjerske mržnje”;

| I. | budući da su 13. ožujka 2018. vlasti zabranile miroljubiv oporbeni pokret Demokratski izbog Republike Kazahstana (DCK) i više od 500 osoba zabranile da iskažu različite oblike potpore DCK-u; budući da su civilni aktivisti Almat Žumagulov i pjesnik Kenžebek Abišev postali žrtve borbe kazahstanskih vlasti protiv DCK-a te da su osuđeni, jedan na zatvorsku kaznu od 8, a drugi od 7 godina; budući da je Ablovas Đumajev osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od tri godine, a Aset Abišev na četiri godine zbog kritiziranja vlasti na internetu i podrške DCK-u; |
| --- | --- |

I.

budući da su 13. ožujka 2018. vlasti zabranile miroljubiv oporbeni pokret Demokratski izbog Republike Kazahstana (DCK) i više od 500 osoba zabranile da iskažu različite oblike potpore DCK-u; budući da su civilni aktivisti Almat Žumagulov i pjesnik Kenžebek Abišev postali žrtve borbe kazahstanskih vlasti protiv DCK-a te da su osuđeni, jedan na zatvorsku kaznu od 8, a drugi od 7 godina; budući da je Ablovas Đumajev osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od tri godine, a Aset Abišev na četiri godine zbog kritiziranja vlasti na internetu i podrške DCK-u;

| J. | budući da je, unatoč tome što je zaštićeno u Ustavu Kazahstana, pravo na slobodu udruživanja u toj zemlji i dalje uvelike ograničeno, a Zakon o javnom udruživanju i dalje zahtijeva da se sve javne udruge registriraju pri Ministarstvu pravosuđa; budući da su u prosincu 2015. novim izmjenama tog zakona nametnute opterećujuće obveze izvješćivanja i državno uređenje financiranja preko tijela koje imenuje vlada; budući da osobama koje se bave aktivnostima u neregistriranim organizacijama prijete upravne i kaznene sankcije; |
| --- | --- |

J.

budući da je, unatoč tome što je zaštićeno u Ustavu Kazahstana, pravo na slobodu udruživanja u toj zemlji i dalje uvelike ograničeno, a Zakon o javnom udruživanju i dalje zahtijeva da se sve javne udruge registriraju pri Ministarstvu pravosuđa; budući da su u prosincu 2015. novim izmjenama tog zakona nametnute opterećujuće obveze izvješćivanja i državno uređenje financiranja preko tijela koje imenuje vlada; budući da osobama koje se bave aktivnostima u neregistriranim organizacijama prijete upravne i kaznene sankcije;

| K. | budući da su aktivisti civilnog društva i za ljudska prava i dalje izloženi odmazdi i ograničenjima svojih aktivnosti, među kojima su aktivistica za ljudska prava Elena Semenova kojoj je zabranjeno putovanje zbog „svjesnog širenja lažnih informacija” i aktivistica iz Šimkenta Ardak Ašim koja je zbog svojih kritičkih postova u društvenim medijima optužena za „poticanje na nemire” i koja se nalazi u prisilnom psihijatrijskom pritvoru; budući da je tijekom posjeta izaslanstva Europskog parlamenta Kazahstanu 10. svibnja 2018. policija pribjegla upotrebi prekomjerne sile protiv mirnih prosvjednika koji su se pokušavali susresti sa zastupnicima u Europskom parlamentu; budući da je policija pritvorila više od 150 osoba i da je više od 30 prosvjednika stavljeno u upravni pritvor; budući da je 17. i 18. rujna 2018. Kazahstanska policija uhitila nekoliko aktivista koji su se željeli susresti s članovima izaslanstva Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

K.

budući da su aktivisti civilnog društva i za ljudska prava i dalje izloženi odmazdi i ograničenjima svojih aktivnosti, među kojima su aktivistica za ljudska prava Elena Semenova kojoj je zabranjeno putovanje zbog „svjesnog širenja lažnih informacija” i aktivistica iz Šimkenta Ardak Ašim koja je zbog svojih kritičkih postova u društvenim medijima optužena za „poticanje na nemire” i koja se nalazi u prisilnom psihijatrijskom pritvoru; budući da je tijekom posjeta izaslanstva Europskog parlamenta Kazahstanu 10. svibnja 2018. policija pribjegla upotrebi prekomjerne sile protiv mirnih prosvjednika koji su se pokušavali susresti sa zastupnicima u Europskom parlamentu; budući da je policija pritvorila više od 150 osoba i da je više od 30 prosvjednika stavljeno u upravni pritvor; budući da je 17. i 18. rujna 2018. Kazahstanska policija uhitila nekoliko aktivista koji su se željeli susresti s članovima izaslanstva Europskog parlamenta;

| L. | budući da je zbog novih ograničavajućih izmjena zakona o medijima i informacijama koji je stupio na snagu u travnju 2018. pristup informacijama na društvenim medijima i dalje je blokiran, a da se Forbes Kazakhstan i Ratel.kz suočavaju s istragom koja je protiv njih otvorena zbog „svjesnog širenja netočnih informacija”; budući da vlasti kontroliraju i ograničavaju korištenje društvenim mrežama; budući da su blogeri i korisnici društvenih mreža osuđeni na zatvorsku kaznu, među kojima su Ruslan Ginatulin, Igor Čupina i Igor Sičhev; budući da je Kirgistan izručio blogera Muratbeka Tungišbajeva Kazahstanu uz teško kršenje zakona i da je u Kazahstanu podvrgnut zlostavljanju; |
| --- | --- |

L.

budući da je zbog novih ograničavajućih izmjena zakona o medijima i informacijama koji je stupio na snagu u travnju 2018. pristup informacijama na društvenim medijima i dalje je blokiran, a da se Forbes Kazakhstan i Ratel.kz suočavaju s istragom koja je protiv njih otvorena zbog „svjesnog širenja netočnih informacija”; budući da vlasti kontroliraju i ograničavaju korištenje društvenim mrežama; budući da su blogeri i korisnici društvenih mreža osuđeni na zatvorsku kaznu, među kojima su Ruslan Ginatulin, Igor Čupina i Igor Sičhev; budući da je Kirgistan izručio blogera Muratbeka Tungišbajeva Kazahstanu uz teško kršenje zakona i da je u Kazahstanu podvrgnut zlostavljanju;

| M. | budući da je nekažnjavanje mučenja i zlostavljanja zatvorenika i osumnjeničenika postalo norma unatoč tome što se vlada obvezala na neće tolerirati mučenje; budući da vlasti nisu provele uvjerljivu istragu navodnih slučajeva mučenja tijekom podužeg štrajka u naftnoj industriji u Žanaozenu 2011. godine; |
| --- | --- |

M.

budući da je nekažnjavanje mučenja i zlostavljanja zatvorenika i osumnjeničenika postalo norma unatoč tome što se vlada obvezala na neće tolerirati mučenje; budući da vlasti nisu provele uvjerljivu istragu navodnih slučajeva mučenja tijekom podužeg štrajka u naftnoj industriji u Žanaozenu 2011. godine;

| N. | budući da Ured državnog odvjetnika u Almatiju nije pronašao vjerodostojne dokaze koji bi potkrijepili optužbe o mučenju poduzetnika Iskandera Jerimbetova, koji je u listopadu 2018. osuđen na sedam godina zatvora zbog velikih prijevara; budući da je Radna skupina UN-a za samovoljno pritvaranje 2018. zaključila da su njegovo uhićenje i pritvaranje bili arbitrarni, da je pozvala na njegovo puštanje u slobodu i izrazila zabrinutost zbog navoda o mučenju tijekom istražnog pritvora; |
| --- | --- |

N.

budući da Ured državnog odvjetnika u Almatiju nije pronašao vjerodostojne dokaze koji bi potkrijepili optužbe o mučenju poduzetnika Iskandera Jerimbetova, koji je u listopadu 2018. osuđen na sedam godina zatvora zbog velikih prijevara; budući da je Radna skupina UN-a za samovoljno pritvaranje 2018. zaključila da su njegovo uhićenje i pritvaranje bili arbitrarni, da je pozvala na njegovo puštanje u slobodu i izrazila zabrinutost zbog navoda o mučenju tijekom istražnog pritvora;

| O. | budući da visoke razine nasilja nad ženama te tradicionalne patrijarhalne norme i stereotipi predstavljaju velike prepreke za rodnu jednakost u Kazahstanu; budući da nevladine organizacije navode da je nasilje nad ženama nedovoljno prijavljeno i da postoji niska stopa progona slučajeva nasilja nad ženama, kao i slučajeva seksualnog uznemiravanja; |
| --- | --- |

O.

budući da visoke razine nasilja nad ženama te tradicionalne patrijarhalne norme i stereotipi predstavljaju velike prepreke za rodnu jednakost u Kazahstanu; budući da nevladine organizacije navode da je nasilje nad ženama nedovoljno prijavljeno i da postoji niska stopa progona slučajeva nasilja nad ženama, kao i slučajeva seksualnog uznemiravanja;

| P. | budući da se LGBTI osobe u Kazahstanu suočavaju s pravnim izazovima i diskriminacijom; budući da su i muški i ženski istospolni spolni odnosi zakoniti u Kazahstanu, ali istospolni parovi i kućanstva koja vode istospolni parovi nemaju istu pravnu zaštitu kao bračni parovi različitog spola; |
| --- | --- |

P.

budući da se LGBTI osobe u Kazahstanu suočavaju s pravnim izazovima i diskriminacijom; budući da su i muški i ženski istospolni spolni odnosi zakoniti u Kazahstanu, ali istospolni parovi i kućanstva koja vode istospolni parovi nemaju istu pravnu zaštitu kao bračni parovi različitog spola;

| Q. | budući da se Kazahstan nalazi na 143. mjestu od 167 zemalja prema svjetskom indeksu demokracije, zbog čega je ta zemlja definirana kao autoritarni režim; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Kazahstan nalazi na 143. mjestu od 167 zemalja prema svjetskom indeksu demokracije, zbog čega je ta zemlja definirana kao autoritarni režim;

| 1. | potiče Kazahstan da poštuje svoje međunarodne obveze te ljudska prava i temeljne slobode; poziva kazahstanske vlasti da okončaju kršenja ljudskih prava i sve oblike političke represije, u skladu s načelima članaka 1., 4., 5. i 235. Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se poboljšanje političkih, gospodarskih i kulturnih odnosa između EU-a i Kazahstana mora temeljiti na zajedničkim obvezama prema univerzalnim vrijednostima, posebno u smislu demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja i poštovanja ljudskih prava; očekuje da će se EPCA-om promicati jačanje vladavine prava i demokratsko sudjelovanje svih građana, raznolikije političko okruženje, neovisno i nepristrano pravosuđe koje bolje funkcionira, veća transparentnost i odgovornost vlade te poboljšanje zakona o radu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja oslobađanje brojnih političkih zatvorenika, među kojima su: Vladimir Kozlov, Gjuzjal Bajdalinov, Sejtkazi Matajev, Edige Batirov, Jeržan Orazalinov, Sajat Ibrajev, Aset Matajev, Zinaida Mukhortova, Talgat Ajan i radnici u naftnoj industriji u Žanaoznu, te sindikalisti Amin Eleusinov i Nurbek Kušakbajev, čija je sloboda i dalje ograničena; pozdravlja odluku o puštanju Adaka Ašima iz psihijatrijske klinike; osuđuje takvu brutalnu mjeru kažnjavanja psihijatrijskim zatvaranjem i poziva na ukidanje obveznog psihijatrijskog liječenja Ašuma, kao i svih prisilnih zdravstvenih mjera protiv aktivistice Natalije Ulasik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na potpunu rehabilitaciju i hitno puštanje svih aktivista i političkih zatvorenika koji se trenutačno nalaze u zatvoru, konkretno Muhtara Džakiševa, Maksa Bokajeva, Iskandera Jerimbetova, Arona Atabeka, Sanata Bukenova i Mahambeta Abžana i Sakena Tulbajeva, te na ukidanje svih ograničenja kretanja ostalih osoba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na vladu Kazahstana da izmijeni članak 174. Kaznenog zakona o „izazivanju društvenih, nacionalnih, klanskih, rasnih, klasnih ili vjerskih nemira” njegovim sužavanjem kako bi se spriječili proizvoljni progoni kojima se krše norme ljudskih prava, kao i članak 274. Kaznenog zakona kojim se zabranjuje „širenje informacija za koje je poznato da su lažne” te poziva na oslobađanje aktivista, novinara i drugih ključnih pojedinaca koji su trenutačno pritvoreni u skladu s tim člancima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na vladu Kazahstana da prekine oštre mjere protiv neovisnih sindikata i ukine ograničenja njihovih aktivnosti, obustavi politički motivirane kaznene progone čelnika sindikata te ukine osuđujuće presude Larise Harkove, Nurbeka Kušakbajeva i Amina Eleusinova te im dozvoli da se nastave baviti svojim sindikalnim aktivnostima bez uplitanja ili uznemiravanja; također potiče vladu da odgovori na zabrinutost Europskog parlamenta u vezi s istragom protiv Erlana Baltabaja i da revidira Zakon o sindikatima iz 2014. i Zakonik o radu iz 2015. kako bi ih se uskladilo sa standardima Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče kazahstansku vladu da provede preporuke posebnog izvjestitelja UN-a za prava na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja te da revidira Zakon o javnom udruživanju i uvjete za pristup financiranju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče kazahstansku vladu da okonča sve oblike proizvoljnog pritvaranja, odmazde i uznemiravanja koji se provode nad aktivistima za ljudska prava, organizacijama civilnog društva i političkim oporbenim pokretima, uključivale sadašnje ili možebitne pristaše DVK-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče kazahstansku vladu da preispita izmjene zakona o medijima i informacijama koje su ove godine stupile na snagu, uvede moratorij na kazneno djelo teške klevete, poduzme sve potrebne mjere za stavljanje izvan snage relevantnih članaka novog Kaznenom zakonu u odnosu na kazneno djelo klevete, uvede gornju granicu za građanske klevetničke postupke, okonča zlostavljanje i odmazde protiv novinara koji kritiziraju vladu te prestane blokirati pristup informacijama na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na djelovanje u vezi s komunikacijama Odbora UN-a za ljudska prava, Radne skupine UN-a o proizvoljnom pritvaranju i posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za mučenje; poziva na zaštitu žrtava mučenja, pružanje odgovarajuće medicinske skrbi tim žrtvama i na pravilnu istragu slučajeva mučenja; zahtijeva prekid zlouporabe Interpolovih postupaka izručenja i prekid uznemiravanja političke oporbe; potiče kazahstansku vladu da ispuni svoje obveze u pogledu netoleriranja mučenja i da se pobrine za to da se potpuno istraže navodna mučenja, uključujući ona počinjena u kontekstu događaja u Žanaozenu; potiče vladu da u svjetlu zaključaka Radne skupine UN-a o proizvoljnom pritvaranju preispita slučaj Iskandera Jerimbetova i da zajamči da se optužbe za mučenje istražuju na odgovarajući način; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje višeetnički i višekonfesionalni karakter Kazahstana i naglašava potrebu za zaštitom manjina i njihovih prava, posebno u pogledu korištenja jezika, slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, nediskriminacije i jednakih mogućnosti; pozdravlja miroljubiv suživot različitih vjerskih zajednica u Kazahstanu; potiče Kazahstan da prestane progoniti ljude zbog njihovog legitimnog prava na slobodu savjesti i vjeroispovijesti; zahtijeva hitno puštanje na slobodu osoba koje su osuđene zbog svog uvjerenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vlasti da se bore protiv svih oblika nasilja nad ženama; nadalje poziva ne mjere kojima bi se osigurali učinkoviti i dostupni kanali prijavljivanja i zaštitne mjere kojima se vodi računa o potrebama žrtava i povjerljivosti; poziva na prestanak nekažnjavanja i osiguranje odgovarajućih kaznenih sankcija protiv počinitelja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži da se potpuno poštuju prava zajednice LGBTI; poziva kazahstansku vladu za zajamči da zajednice LGBTI neće biti diskriminirane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Kazahstan da u potpunosti provede preporuke međunarodne promatračke misije OESS-a/ODIHR-a u povodu izbora održanih 20. ožujka 2016. čiji zaključci upućuju na to da je pred tom zemljom još mnogo posla u pogledu dostizanja standarda OESS-a u kada je riječ o demokratskim izborima; poziva kazahstanske vlasti da izbjegavaju ograničavanje aktivnosti neovisnih kandidata; poziva također na poštovanje biračkog prava građana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno naglašava važnost suradnje EU-a i OESS-a radi poboljšanja dobrih praksi demokratskog upravljanja u zemlji, posebno u području ljudskih prava i vladavine prava; stoga potiče vlasti Kazahstana da prošire mandat OESS-a u svojoj zemlji, a posebno da vrate mandat Centra OESS-a u Astani, što je važan uvjet za daljnju suradnju između EU-a i Kazahstana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, posebno Europsku službu za vanjsko djelovanje, da pažljivo nadzire razvoj situacije u Kazahstanu, da kazahstanskim vlastima ukaže na probleme kada je to potrebno, da ponudi pomoć te da redovito o tome izvješćuje Parlament; poziva izaslanstvo EU-a u Astani da zadrži aktivnu ulogu u praćenju situacije i da pitanje slobode izražavanja otvori na svim bilateralnim sastancima; potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje da proaktivno sudjeluje u misijama za promatranje suđenja kako bi se pratila politički osjetljiva suđenja i politički motivirani kazneni progoni te kako bi se potvrdilo da se pravo na pošteno suđenje primjenjuje na sve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za srednju Aziju, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Kazahstana. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL C 369, 11.10.2018., str. 2.

(2)  SL C 50, 9.2.2018., str. 38.

(3)  SL C 369, 11.10.2018., str. 179.

(4)  SL C 45, 5.2.2016., str. 85.

(5)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 93.

(6)  SL C 224 E, 19.8.2010., str. 30.

(7)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 91.

(8)  SL C 58, 15.2.2018., str. 119.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/88

---

P8_TA(2019)0204

Iran, posebice položaj boraca za ljudska prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Iranu, posebno o slučaju branitelja ljudskih prava (2019/2611(RSP))

(2021/C 23/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, posebnu onu od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (1) i onu od 25. listopada 2016. o strategiji EU-a prema Iranu nakon nuklearnog sporazuma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, posebnu onu od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (1) i onu od 25. listopada 2016. o strategiji EU-a prema Iranu nakon nuklearnog sporazuma (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Iranu od 4. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Iranu od 4. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 30. siječnja 2019. te njegovu izjavu o Iranu od 29. studenog 2018.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 30. siječnja 2019. te njegovu izjavu o Iranu od 29. studenog 2018.;

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 17. prosinca 2018. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 17. prosinca 2018. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran,

| — | uzimajući u obzir Povelju o građanskim pravima iranskog predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o građanskim pravima iranskog predsjednika,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a za ljudska prava od 29. studenog 2018. pod nazivom „Iran treba zaštititi branitelje prava žena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a za ljudska prava od 29. studenog 2018. pod nazivom „Iran treba zaštititi branitelje prava žena”,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, smjernice EU-a o mučenju i drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju te smjernice EU-a za ljudska prava koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, smjernice EU-a o mučenju i drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju te smjernice EU-a za ljudska prava koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 12. travnja 2018. o produljenju svojih mjera ograničavanja za dodatnih 12 mjeseci kao odgovor na ozbiljno kršenje ljudskih prava u Iranu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 12. travnja 2018. o produljenju svojih mjera ograničavanja za dodatnih 12 mjeseci kao odgovor na ozbiljno kršenje ljudskih prava u Iranu;

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 12. ožujka 2019. o osuđujućoj presudi iranskoj odvjetnici za ljudska prava Nasrin Sotoudeh, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 12. ožujka 2019. o osuđujućoj presudi iranskoj odvjetnici za ljudska prava Nasrin Sotoudeh,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se branitelji ljudskih prava, novinari, odvjetnici i internetski aktivisti u Iranu i dalje suočavaju s uznemiravanjem, proizvoljnim uhićenjima, pritvaranjem i progonom zbog svojeg rada; budući da su iransko Ministarstvo za obavještajnu djelatnost i druga tijela tijekom posljednjih mjeseci izvršila snažan pritisak na civilno društvo; |
| --- | --- |

A.

budući da se branitelji ljudskih prava, novinari, odvjetnici i internetski aktivisti u Iranu i dalje suočavaju s uznemiravanjem, proizvoljnim uhićenjima, pritvaranjem i progonom zbog svojeg rada; budući da su iransko Ministarstvo za obavještajnu djelatnost i druga tijela tijekom posljednjih mjeseci izvršila snažan pritisak na civilno društvo;

| B. | budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. o strategiji EU-a prema Iranu nakon nuklearnog sporazuma naglašava važnost poštovanja smjernica EU-a o ljudskim pravima, među ostalim i o braniteljima ljudskih prava, u kontekstu odnosa između EU-a i Irana; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. o strategiji EU-a prema Iranu nakon nuklearnog sporazuma naglašava važnost poštovanja smjernica EU-a o ljudskim pravima, među ostalim i o braniteljima ljudskih prava, u kontekstu odnosa između EU-a i Irana;

| C. | budući da je uglednoj odvjetnici za ljudska prava Nasrin Sotoudeh nedavno izrečena zatvorska kazna u trajanju od najmanje sedam godina; budući da se tijekom dva suđenja izvijestilo da bi njezina ukupna kazna mogla biti znatno duža, iako točno trajanje njezine zatvorske kazne i dalje nije jasno; budući da se čini da je stvarni razlog njezine zatvorske kazne bila mirna obrana ljudskih prava u Iranu; budući da njezina suđenja nisu provedena u skladu s osnovnim međunarodnim standardima pravičnog postupka; |
| --- | --- |

C.

budući da je uglednoj odvjetnici za ljudska prava Nasrin Sotoudeh nedavno izrečena zatvorska kazna u trajanju od najmanje sedam godina; budući da se tijekom dva suđenja izvijestilo da bi njezina ukupna kazna mogla biti znatno duža, iako točno trajanje njezine zatvorske kazne i dalje nije jasno; budući da se čini da je stvarni razlog njezine zatvorske kazne bila mirna obrana ljudskih prava u Iranu; budući da njezina suđenja nisu provedena u skladu s osnovnim međunarodnim standardima pravičnog postupka;

| D. | budući da je Reza Khandan, suprug Nasrin Sotoudeh, pritvoren zbog pružanja potpore ženama koje su provodile mirnu kampanju protiv prisiljavanja na nošenje hidžaba i za puštanje njegove supruge iz zatvora; budući da ga je Revolucionarni sud u Teheranu u siječnju 2019. osudio na šest godina zatvora; |
| --- | --- |

D.

budući da je Reza Khandan, suprug Nasrin Sotoudeh, pritvoren zbog pružanja potpore ženama koje su provodile mirnu kampanju protiv prisiljavanja na nošenje hidžaba i za puštanje njegove supruge iz zatvora; budući da ga je Revolucionarni sud u Teheranu u siječnju 2019. osudio na šest godina zatvora;

| E. | budući da su ekološki aktivisti Taher Ghadirian, Niloufar Bayani, Amirhossein Khaleghi, Houman Jokar, Sam Rajabi, Sepideh Kashani, Abdolreza Kouhpayeh i Morad Tahbaz, koji predstavljaju Perzijsku zakladu za baštinu divlje faune i flore, uhićeni u siječnju i veljači 2018., pritvoreni bez pristupa odvjetniku i tijekom posljednjih tjedana sudilo im se u postupcima koji nisu zadovoljili standarde pravičnog postupka; budući da je drugi član te skupine, iransko-kanadski sveučilišni profesor Kavous Seyed-Emami, umro u pritvoru prošle godine pod misterioznim okolnostima; |
| --- | --- |

E.

budući da su ekološki aktivisti Taher Ghadirian, Niloufar Bayani, Amirhossein Khaleghi, Houman Jokar, Sam Rajabi, Sepideh Kashani, Abdolreza Kouhpayeh i Morad Tahbaz, koji predstavljaju Perzijsku zakladu za baštinu divlje faune i flore, uhićeni u siječnju i veljači 2018., pritvoreni bez pristupa odvjetniku i tijekom posljednjih tjedana sudilo im se u postupcima koji nisu zadovoljili standarde pravičnog postupka; budući da je drugi član te skupine, iransko-kanadski sveučilišni profesor Kavous Seyed-Emami, umro u pritvoru prošle godine pod misterioznim okolnostima;

| F. | budući da su sindikalni aktivisti Esmaeil Bakhishi, Sepideh Gholrian i Mohammad Habibi uhićeni 2018. i 2019. jer su vodili prosvjede u korist prava radnika i nastavnika; budući da je braniteljica ljudskih prava Maryam Akbari Monfared 2010. osuđena na 15 godina zatvora zbog tzv. „neprijateljstva prema Bogu” te joj je prikraćena medicinska skrb dok je bolovala od raznih bolesti; |
| --- | --- |

F.

budući da su sindikalni aktivisti Esmaeil Bakhishi, Sepideh Gholrian i Mohammad Habibi uhićeni 2018. i 2019. jer su vodili prosvjede u korist prava radnika i nastavnika; budući da je braniteljica ljudskih prava Maryam Akbari Monfared 2010. osuđena na 15 godina zatvora zbog tzv. „neprijateljstva prema Bogu” te joj je prikraćena medicinska skrb dok je bolovala od raznih bolesti;

| G. | budući da su aktivisti Arash Sadeghi, Narges Mohammadi i Farhad Meysami osuđeni na duge zatvorske kazne zbog svojih kampanja za prava žena, ukidanje smrtne kazne i ljudska prava; |
| --- | --- |

G.

budući da su aktivisti Arash Sadeghi, Narges Mohammadi i Farhad Meysami osuđeni na duge zatvorske kazne zbog svojih kampanja za prava žena, ukidanje smrtne kazne i ljudska prava;

| H. | budući da se na iranskim sudovima redovito ne provode pravedna suđenja te da se kao dokaz koriste priznanja dobivena mučenjem; budući da vlasti i dalje kriminaliziraju aktivizam za ljudska prva i koriste se člankom 18. iranskog Zakona o kaznenom postupku kako bi ograničile pristup pritvorenih osoba pravnom savjetniku; budući da ne postoje neovisni mehanizmi za jamčenje odgovornosti u pravosuđu; |
| --- | --- |

H.

budući da se na iranskim sudovima redovito ne provode pravedna suđenja te da se kao dokaz koriste priznanja dobivena mučenjem; budući da vlasti i dalje kriminaliziraju aktivizam za ljudska prva i koriste se člankom 18. iranskog Zakona o kaznenom postupku kako bi ograničile pristup pritvorenih osoba pravnom savjetniku; budući da ne postoje neovisni mehanizmi za jamčenje odgovornosti u pravosuđu;

| I. | budući da je trajna praksa uhićenja osoba s dvojnim državljanstvom EU-a i Irana, uključujući britansku Iranku Nazanin Zaghari-Ratcliffe, popraćena produljenim boravkom u samici i ispitivanjima, nedostatkom pravičnog postupka te dugim zatvorskim kaznama na temelju nejasnih i neodređenih optužbi povezanih s nacionalnom sigurnošću i špijunažom, kao i kampanjama ocrnjivanja uhićenih pojedinaca; |
| --- | --- |

I.

budući da je trajna praksa uhićenja osoba s dvojnim državljanstvom EU-a i Irana, uključujući britansku Iranku Nazanin Zaghari-Ratcliffe, popraćena produljenim boravkom u samici i ispitivanjima, nedostatkom pravičnog postupka te dugim zatvorskim kaznama na temelju nejasnih i neodređenih optužbi povezanih s nacionalnom sigurnošću i špijunažom, kao i kampanjama ocrnjivanja uhićenih pojedinaca;

| J. | budući da se izvijestilo o brojnim slučajevima u Iranu u pogledu neljudskih i ponižavajućih uvjeta u zatvorima te manjka odgovarajućeg pristupa medicinskoj skrbi u pritvoru, čime se krše Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima; |
| --- | --- |

J.

budući da se izvijestilo o brojnim slučajevima u Iranu u pogledu neljudskih i ponižavajućih uvjeta u zatvorima te manjka odgovarajućeg pristupa medicinskoj skrbi u pritvoru, čime se krše Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima;

| K. | budući da se, prema izvješću nevladine organizacije Iran Human Rights, procjenjuje da je Iran 2018. pogubio 273 osobe, što je drugi najveći broj u svijetu te godine; |
| --- | --- |

K.

budući da se, prema izvješću nevladine organizacije Iran Human Rights, procjenjuje da je Iran 2018. pogubio 273 osobe, što je drugi najveći broj u svijetu te godine;

| L. | budući da su 2018. tisuće osoba održale mirne demonstracije i prosvjede protiv neisplaćenih plaća, loših uvjeta rada, korupcije, političke represije i drugih poteškoća; budući da su vlasti uhitile stotine tih osoba te da su mnoge od njih osuđene na zatvorske kazne i bičevanje; |
| --- | --- |

L.

budući da su 2018. tisuće osoba održale mirne demonstracije i prosvjede protiv neisplaćenih plaća, loših uvjeta rada, korupcije, političke represije i drugih poteškoća; budući da su vlasti uhitile stotine tih osoba te da su mnoge od njih osuđene na zatvorske kazne i bičevanje;

| M. | budući da iransko pravosuđe i dalje vrši pritisak na miran otpor branitelja prava žena koji prosvjeduju protiv obaveznog nošenja hidžaba; budući da je 2018. najmanje 39 žena uhićeno u vezi s prosvjedima i da je još 55 žena zadržano zbog njihova rad povezanog s pravima žena; |
| --- | --- |

M.

budući da iransko pravosuđe i dalje vrši pritisak na miran otpor branitelja prava žena koji prosvjeduju protiv obaveznog nošenja hidžaba; budući da je 2018. najmanje 39 žena uhićeno u vezi s prosvjedima i da je još 55 žena zadržano zbog njihova rad povezanog s pravima žena;

| N. | budući da se u Iranu guše sloboda tiska, na internetu i izvan njega, sloboda udruživanja i sloboda mišljenja; |
| --- | --- |

N.

budući da se u Iranu guše sloboda tiska, na internetu i izvan njega, sloboda udruživanja i sloboda mišljenja;

| O. | budući da su se iranske vlasti sustavno obrušile na novinare, uključujući one koji rade za iransku službu BBC-a, i na njihove obitelji koristeći se kaznenim istragama, zamrzavanjem imovine, proizvoljnim uhićenjem, zadržavanjem, nadzorom, uznemiravanjem te širenjem netočnih, zlonamjernih i klevetničkih informacija; budući da je najmanje osam novinara u Iranu trenutačno u pritvoru; |
| --- | --- |

O.

budući da su se iranske vlasti sustavno obrušile na novinare, uključujući one koji rade za iransku službu BBC-a, i na njihove obitelji koristeći se kaznenim istragama, zamrzavanjem imovine, proizvoljnim uhićenjem, zadržavanjem, nadzorom, uznemiravanjem te širenjem netočnih, zlonamjernih i klevetničkih informacija; budući da je najmanje osam novinara u Iranu trenutačno u pritvoru;

| P. | budući da je iranski predsjednik Hassan Rouhani u prosincu 2016. pokrenuo Povelju o građanskim pravima; budući da ta Povelja nije pravno obvezujuća; |
| --- | --- |

P.

budući da je iranski predsjednik Hassan Rouhani u prosincu 2016. pokrenuo Povelju o građanskim pravima; budući da ta Povelja nije pravno obvezujuća;

| Q. | budući da se članovi vjerskih i etničkih manjina, uključujući članove vjeroispovijesti Bahai te zajednica Kurda, Arapa i Baludža, sunite, kršćane i osobe bez vjere, suočavaju s diskriminacijom pri zapošljavanju, pristupu obrazovanju te u pogledu slobode vjeroispovijesti i političkih aktivnosti u Iranu; |
| --- | --- |

Q.

budući da se članovi vjerskih i etničkih manjina, uključujući članove vjeroispovijesti Bahai te zajednica Kurda, Arapa i Baludža, sunite, kršćane i osobe bez vjere, suočavaju s diskriminacijom pri zapošljavanju, pristupu obrazovanju te u pogledu slobode vjeroispovijesti i političkih aktivnosti u Iranu;

| 1. | poziva iranske vlasti da odmah i bezuvjetno puste na slobodu sve branitelje ljudskih prava, zatvorenike savjesti i novinare koji su pritvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i mirnog okupljanja; naglašava da iranske vlasti moraju u svim okolnostima osigurati da branitelji ljudskih prava, odvjetnici i novinari mogu obavljati svoj posao bez prijetnji, zastrašivanja i ometanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoj poziv iranskoj vladi da odmah i bezuvjetno oslobodi dobitnicu nagrade Saharov Nasrin Sotoudeh te pohvaljuje njezinu hrabrost i predanost ljudskim pravima i pravima žena u Iranu; smatra da izuzetno nepravedno suđenje i presuda Nasrin Sotoudeh predstavljaju veliki neuspjeh pravosuđa i pozdravlja izjavu glasnogovornice ESVD-a od 12. ožujka 2019. o tom pitanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva iranske vlasti da izmijene članak 48. iranskog Zakona o kaznenom postupku kako bi se osiguralo da optuženici imaju pravo na to da ih zastupa odvjetnik po njihovu izboru te pravo na pravedno suđenje u skladu s obvezama Irana prema Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče iranske vlasti da zajamče sigurnost i dobrobit svih pritvorenika, uključujući pristup odgovarajućoj medicinskoj skrbi; također poziva na neovisnu istragu o smrti Kavousa Seyeda-Emamija u pritvoru i o navodima o mučenju drugih aktivista u pritvoru, te osuđuje praksu namjernom prikraćivanja medicinske skrbi političkim zatvorenicima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva iranske vlasti da hitno prestanu s nadziranjem, uhićivanjem, uznemiravanjem i progonom novinara, internetskih aktivista i njihovih obitelji, te da stanu na kraj internetskoj cenzuri, i poziva na stvaranje uvjeta u kojima se omogućuje sloboda izražavanja i sloboda medija, na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva iransku vladu da surađuje s posebnim izvjestiteljem UN-a o stanju ljudskih prava u Iranu, među ostalim, omogućavanjem njegova ulaska u zemlju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice i institucije EU-a da nastave svojim iranskim kolegama podnositi slučajeve uhićenja branitelja ljudskih prava, među ostalim, na sljedećoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ESVD da nastavi uključivati ljudska prava, posebno situaciju u pogledu branitelja ljudskih prava, u kontekst dijaloga na visokoj razini između EU-a i Irana; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da ponovno javno potvrdi da je poštovanje ljudskih prava temeljna sastavnica razvoja odnosa između EU-a i Irana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Vijeće da razmotre mogućnost uspostave formalnog dijaloga o ljudskim pravima s Iranom u skladu sa smjernicama EU-a o dijalozima o ljudskim pravima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče dužnosnike EU-a da pozovu iranske vlasti da zajamče sigurnost i dobrobit pritvorenih aktivista za ljudska prava i da provedu potpune istrage o navodima o mučenju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva sve države članice čiji se diplomati nalaze u Teheranu da se koriste mehanizmima iz smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava kako bi pružile potporu tim pojedincima, uključujući javne izjave, diplomatske postupke, praćenje suđenja i posjete zatvorima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Iran da prestane s kriminalizacijom rada branitelja prava žena, uključujući one koji mirno prosvjeduju protiv obveznog nošenja hidžaba, te poziva na ukidanje te diskriminirajuće i ponižavajuće prakse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva iransku vladu da zaštiti prava svih pripadnika vjerskih i etničkih manjina te da riješi problem svih oblika diskriminacije protiv njih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja izmjene zakona o krijumčarenju droga, kojima se smanjio broj osuda na smrtnu kaznu, te poziva na reviziju svih smrtnih kazni kako bi se osiguralo da su navedena suđenja provedena u skladu s međunarodnim standardima; poziva iranske vlasti na hitno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema njezinu ukidanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | preporučuje da se u Iran pošalje ad hoc izaslanstvo Pododbora za ljudska prava prije kraja trenutačnog mandata koje bi posjetilo zatvorene branitelje ljudskih prava i održalo potrebne sastanke sa iranskim vlastima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vrhovnom vođi Islamske Republike Irana, predsjedniku Islamske Republike Irana te zastupnicima u iranskom parlamentu Madžlisu. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0525.

(2)  SL C 215, 19.6.2018., str. 86.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/92 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/92

---

P8_TA(2019)0205

Stanje ljudskih prava u Gvatemali

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Gvatemali (2019/2618(RSP))

(2021/C 23/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 15. ožujka 2007. o Gvatemali (1), od 11. prosinca 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Srednje Amerike (2) i od 16. veljače 2017. o Gvatemali te posebice o položaju boraca za ljudska prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 15. ožujka 2007. o Gvatemali (1), od 11. prosinca 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Srednje Amerike (2) i od 16. veljače 2017. o Gvatemali te posebice o položaju boraca za ljudska prava (3),

| — | uzimajući u obzir posjet Pododbora za ljudska prava Meksiku i Gvatemali u veljači 2016. i njegovo konačno izvješće o tome, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet Pododbora za ljudska prava Meksiku i Gvatemali u veljači 2016. i njegovo konačno izvješće o tome,

| — | uzimajući u obzir izvješće svojeg Izaslanstva za odnose s državama Srednje Amerike o posjetu Gvatemali i Hondurasu od 16. do 20. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće svojeg Izaslanstva za odnose s državama Srednje Amerike o posjetu Gvatemali i Hondurasu od 16. do 20. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Izaslanstva za odnose s državama Srednje Amerike o posjetu Gvatemali od 28. listopada do 1. studenog 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Izaslanstva za odnose s državama Srednje Amerike o posjetu Gvatemali od 28. listopada do 1. studenog 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (4),

| — | uzimajući u obzir Višegodišnji okvirni program za Gvatemalu za razdoblje 2014. – 2020. i nastojanja da se njime doprinese rješavanju sukoba, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Višegodišnji okvirni program za Gvatemalu za razdoblje 2014. – 2020. i nastojanja da se njime doprinese rješavanju sukoba, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir programe potpore Europske unije za sektor pravosuđa u Gvatemali, posebno SEJUST, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir programe potpore Europske unije za sektor pravosuđa u Gvatemali, posebno SEJUST,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a za zaštitu branitelja ljudskih prava i strateški okvir EU-a o ljudskim pravima, u kojima se izražava predanost angažmanu u pogledu branitelja ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a za zaštitu branitelja ljudskih prava i strateški okvir EU-a o ljudskim pravima, u kojima se izražava predanost angažmanu u pogledu branitelja ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir godišnji akcijski program EU-a za 2018. u korist Gvatemale za održivi i uključivi gospodarski rast u graničnoj zoni i njezinoj blizini te za podršku produljenom mandatu Međunarodne komisije za borbu protiv nekažnjavanja u Gvatemali (CICIG), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnji akcijski program EU-a za 2018. u korist Gvatemale za održivi i uključivi gospodarski rast u graničnoj zoni i njezinoj blizini te za podršku produljenom mandatu Međunarodne komisije za borbu protiv nekažnjavanja u Gvatemali (CICIG),

| — | uzimajući u obzir potpisivanje sporazuma o savjetovanju između CICIG-a i Vrhovnog suda Gvatemale u kolovozu 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potpisivanje sporazuma o savjetovanju između CICIG-a i Vrhovnog suda Gvatemale u kolovozu 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 2. rujna 2018. o odluci vlade Gvatemale da ne obnovi mandat CICIG-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 2. rujna 2018. o odluci vlade Gvatemale da ne obnovi mandat CICIG-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničko pismo predsjednika Radne skupine UN-a za prisilne ili nedobrovoljne nestanke i posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje istine, pravde, naknade štete i jamstva za neponavljanje upućeno predsjedniku Gvatemale od 6. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko pismo predsjednika Radne skupine UN-a za prisilne ili nedobrovoljne nestanke i posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje istine, pravde, naknade štete i jamstva za neponavljanje upućeno predsjedniku Gvatemale od 6. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 10. rujna 2018. o odluci vlade Gvatemale da ne produlji mandat CICIG-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 10. rujna 2018. o odluci vlade Gvatemale da ne produlji mandat CICIG-a,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 6. ožujka 2019. o zakonu Gvatemale o nevladinim organizacijama za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 6. ožujka 2019. o zakonu Gvatemale o nevladinim organizacijama za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch o Gvatemali, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch o Gvatemali,

| — | uzimajući u obzir Ustav Gvatemale, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Gvatemale,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Gvatemala nastavila postizati određeni napredak u području ljudskih prava i u predmetima povezanima s korupcijom, u velikoj mjeri zbog suradnje između Ureda javnog tužitelja Gvatemale i CICIG-a koja je uspostavljena 2007. radi istraživanja organiziranog kriminala i osnaživanja lokalnih napora za jačanje vladavine prave; |
| --- | --- |

A.

budući da je Gvatemala nastavila postizati određeni napredak u području ljudskih prava i u predmetima povezanima s korupcijom, u velikoj mjeri zbog suradnje između Ureda javnog tužitelja Gvatemale i CICIG-a koja je uspostavljena 2007. radi istraživanja organiziranog kriminala i osnaživanja lokalnih napora za jačanje vladavine prave;

| B. | budući da se broj ubojstava i napada protiv branitelja, organizacija i zajednica koji djeluju u području gospodarskih, socijalnih, kulturnih i okolišnih prava povećao tijekom posljednjih nekoliko godina; budući da je 2018. ukupno zabilježen 391 napad protiv branitelja ljudskih prava i autohtonih naroda, osobito napadi protiv onih koji rade u području zemljišnih i teritorijalnih prava, prema izvješću Odjela za zaštitu branitelja ljudskih prava u Gvatemali, uključujući 147 slučajeva kriminalizacije i 26 ubojstava, što predstavlja porast od 136 % u odnosu na 2017. godinu; |
| --- | --- |

B.

budući da se broj ubojstava i napada protiv branitelja, organizacija i zajednica koji djeluju u području gospodarskih, socijalnih, kulturnih i okolišnih prava povećao tijekom posljednjih nekoliko godina; budući da je 2018. ukupno zabilježen 391 napad protiv branitelja ljudskih prava i autohtonih naroda, osobito napadi protiv onih koji rade u području zemljišnih i teritorijalnih prava, prema izvješću Odjela za zaštitu branitelja ljudskih prava u Gvatemali, uključujući 147 slučajeva kriminalizacije i 26 ubojstava, što predstavlja porast od 136 % u odnosu na 2017. godinu;

| C. | budući da su branitelji ljudskih prava također suočeni s prijetnjama, zastrašivanjem, stigmatizacijom, klevetničkim kampanjama koje provode privatni akteri i vlasti Gvatemale i sudskim progonom; budući da zlouporaba kaznenih postupaka protiv branitelja ljudskih prava kako bi se spriječio ili kaznio njihov rad i dalje predstavlja problem; |
| --- | --- |

C.

budući da su branitelji ljudskih prava također suočeni s prijetnjama, zastrašivanjem, stigmatizacijom, klevetničkim kampanjama koje provode privatni akteri i vlasti Gvatemale i sudskim progonom; budući da zlouporaba kaznenih postupaka protiv branitelja ljudskih prava kako bi se spriječio ili kaznio njihov rad i dalje predstavlja problem;

| D. | budući da je i broj napada protiv novinara veliki razlog za zabrinutost, naime tijekom 2017. zabilježeno je 93 napada, od čega četiri ubojstva; budući da su zbog koncentracije vlasništva medija u rukama nekoliko poduzeća, neovisni mediji i novinari i dalje izloženi napadima i prijetnjama; |
| --- | --- |

D.

budući da je i broj napada protiv novinara veliki razlog za zabrinutost, naime tijekom 2017. zabilježeno je 93 napada, od čega četiri ubojstva; budući da su zbog koncentracije vlasništva medija u rukama nekoliko poduzeća, neovisni mediji i novinari i dalje izloženi napadima i prijetnjama;

| E. | budući da je nasilje protiv žena i dalje veoma ozbiljan problem u Gvatemali, što potvrđuje i činjenica da je broj nasilnih smrti žena porastao za 8 % na 662 slučaja; budući da je na Međunarodni dan žena 2017. umrla 41 djevojčica, nakon što su, zbog prosvjedovanja protiv zlostavljanja koje su provodili čuvari, zaključane u državnom domu za maloljetnike u kojem je potom izbio požar; budući da stopa nekažnjavanja za kaznena djela u Gvatemali iznosi 97 %; |
| --- | --- |

E.

budući da je nasilje protiv žena i dalje veoma ozbiljan problem u Gvatemali, što potvrđuje i činjenica da je broj nasilnih smrti žena porastao za 8 % na 662 slučaja; budući da je na Međunarodni dan žena 2017. umrla 41 djevojčica, nakon što su, zbog prosvjedovanja protiv zlostavljanja koje su provodili čuvari, zaključane u državnom domu za maloljetnike u kojem je potom izbio požar; budući da stopa nekažnjavanja za kaznena djela u Gvatemali iznosi 97 %;

| F. | budući da se od 2007. na poziv vlade Gvatemale i u suradnji s nacionalnim institucijama te zemlje CICIG bori protiv korupcije i nekažnjavanja kako bi se identificirale i razbile paradržavne institucije te doprinosi jačanju kapaciteta pravosudnih i sigurnosnih institucija te zemlje; |
| --- | --- |

F.

budući da se od 2007. na poziv vlade Gvatemale i u suradnji s nacionalnim institucijama te zemlje CICIG bori protiv korupcije i nekažnjavanja kako bi se identificirale i razbile paradržavne institucije te doprinosi jačanju kapaciteta pravosudnih i sigurnosnih institucija te zemlje;

| G. | budući da je nakon četiri produljenja uzastopnih dvogodišnjih mandata CICIG-a, vlada Gvatemale tražila od glavnog tajnika UN-a da se mandat još jednom produlji do rujna 2019., čime se dodatno jača upravljanje kroz CICIG-ove istrage s visokim učinkom i njegovu potporu vladavini prava u Gvatemali i konsolidiraju njegova postignuća u pogledu znatnog smanjenja korupcije i borbe protiv nekažnjavanja nedržavnih aktivnosti povezanih s državom; |
| --- | --- |

G.

budući da je nakon četiri produljenja uzastopnih dvogodišnjih mandata CICIG-a, vlada Gvatemale tražila od glavnog tajnika UN-a da se mandat još jednom produlji do rujna 2019., čime se dodatno jača upravljanje kroz CICIG-ove istrage s visokim učinkom i njegovu potporu vladavini prava u Gvatemali i konsolidiraju njegova postignuća u pogledu znatnog smanjenja korupcije i borbe protiv nekažnjavanja nedržavnih aktivnosti povezanih s državom;

| H. | budući da su u travnju 2018. CICIG i javni tužitelj predstavili ishod novih istraga o nezakonitom financiranju vladajuće stranke FCN tijekom izborne kampanje; budući da je u srpnju 2018. Vrhovni sud planirao istragu aktivnosti predsjednika Jimmyja Moralesa u pogledu nezakonitog financiranja njegove izborne kampanje; |
| --- | --- |

H.

budući da su u travnju 2018. CICIG i javni tužitelj predstavili ishod novih istraga o nezakonitom financiranju vladajuće stranke FCN tijekom izborne kampanje; budući da je u srpnju 2018. Vrhovni sud planirao istragu aktivnosti predsjednika Jimmyja Moralesa u pogledu nezakonitog financiranja njegove izborne kampanje;

| I. | budući da je krajem kolovoza 2018. vlada Gvatemale najavila poništenje mandata CICIG-a s učinkom od rujna 2019. godine; budući da je nedugo nakon toga vlada zabranila i povratak u zemlju direktora CICIG-a Ivána Velásqueza te je potom poništila vize 11 zaposlenika CICIG-a koji su istraživali slučajeve korupcije na visokoj razini; budući da je u siječnju 2019. vlada unilateralno poništila sporazum s UN-om o CICIG-u s trenutnim učinkom i tražila da CICIG napusti zemlju; budući da je Iván Velásquez suočen i s optužbama te je predmet kampanja ocrnjivanja; |
| --- | --- |

I.

budući da je krajem kolovoza 2018. vlada Gvatemale najavila poništenje mandata CICIG-a s učinkom od rujna 2019. godine; budući da je nedugo nakon toga vlada zabranila i povratak u zemlju direktora CICIG-a Ivána Velásqueza te je potom poništila vize 11 zaposlenika CICIG-a koji su istraživali slučajeve korupcije na visokoj razini; budući da je u siječnju 2019. vlada unilateralno poništila sporazum s UN-om o CICIG-u s trenutnim učinkom i tražila da CICIG napusti zemlju; budući da je Iván Velásquez suočen i s optužbama te je predmet kampanja ocrnjivanja;

| J. | budući je Ustavni sud Gvatemale osporio i poništio te mjere; budući da je Ustavni sud jednoglasno naložio da vlada dozvoli Ivánu Velásquezu ulazak u zemlju; budući da je vlada ignorirala te presude; budući da je Kongres pripremio djelovanje protiv Ustavnog suda i njegovih članova i pokrenuo flagrantan sukob s vladavinom prava; |
| --- | --- |

J.

budući je Ustavni sud Gvatemale osporio i poništio te mjere; budući da je Ustavni sud jednoglasno naložio da vlada dozvoli Ivánu Velásquezu ulazak u zemlju; budući da je vlada ignorirala te presude; budući da je Kongres pripremio djelovanje protiv Ustavnog suda i njegovih članova i pokrenuo flagrantan sukob s vladavinom prava;

| K. | budući da bi Zakon o reformi 5377 kojim se izmjenjuje Zakon o nacionalnom pomirenju, a koji je usvojen u Kongresu u drugom od tri čitanja početkom ožujka 2019., proširio amnestiju za sva kaznena djela koja su počinile domaće sigurnosne snage i pojedinci koji su djelovali u ime vlade, uključujući zločine protiv čovječnosti, poput mučenja, prisilnog nestanka i genocida; budući da su visoka povjerenica UN-a za ljudska prava i Međuamerička komisija za ljudska prava izrazili zabrinutost u pogledu tog zakona i pozvali na to da se postojeći zakon ne izmijeni; |
| --- | --- |

K.

budući da bi Zakon o reformi 5377 kojim se izmjenjuje Zakon o nacionalnom pomirenju, a koji je usvojen u Kongresu u drugom od tri čitanja početkom ožujka 2019., proširio amnestiju za sva kaznena djela koja su počinile domaće sigurnosne snage i pojedinci koji su djelovali u ime vlade, uključujući zločine protiv čovječnosti, poput mučenja, prisilnog nestanka i genocida; budući da su visoka povjerenica UN-a za ljudska prava i Međuamerička komisija za ljudska prava izrazili zabrinutost u pogledu tog zakona i pozvali na to da se postojeći zakon ne izmijeni;

| L. | budući da Međuamerička komisija za ljudska prava smatra da se Zakonom o reformi 5377 ne poštuju međunarodne obveze Gvatemale, navodno se krši međunarodno pravo i krši se članak 171. točka (g) Ustava Gvatemale jer bi se u roku od nekoliko sati oslobodilo sve pritvorene osobe koje su proglašene krivima za politička kaznena djela i zločine protiv čovječnosti tijekom oružanog sukoba i osuđene za njih; |
| --- | --- |

L.

budući da Međuamerička komisija za ljudska prava smatra da se Zakonom o reformi 5377 ne poštuju međunarodne obveze Gvatemale, navodno se krši međunarodno pravo i krši se članak 171. točka (g) Ustava Gvatemale jer bi se u roku od nekoliko sati oslobodilo sve pritvorene osobe koje su proglašene krivima za politička kaznena djela i zločine protiv čovječnosti tijekom oružanog sukoba i osuđene za njih;

| M. | budući da su ljudi u Gvatemali suočeni s iznimno visokom razinom nesigurnosti i budući da je nacionalna građanska policija (PNC) znatno potkopana tijekom posljednjih godina; budući da postoje navodi o zastrašivanju i prijetnjama protiv sudaca, tužitelja i sudskih aktera koji su surađivali s CICIG-om; |
| --- | --- |

M.

budući da su ljudi u Gvatemali suočeni s iznimno visokom razinom nesigurnosti i budući da je nacionalna građanska policija (PNC) znatno potkopana tijekom posljednjih godina; budući da postoje navodi o zastrašivanju i prijetnjama protiv sudaca, tužitelja i sudskih aktera koji su surađivali s CICIG-om;

| N. | budući da pristup pravosuđu, zatvorski uvjeti, ponašanje policije i navodi o mučenju, uz raširenu korupciju, dosluh i nekažnjavanja, i dalje uzrokuju ozbiljnu zabrinutost; |
| --- | --- |

N.

budući da pristup pravosuđu, zatvorski uvjeti, ponašanje policije i navodi o mučenju, uz raširenu korupciju, dosluh i nekažnjavanja, i dalje uzrokuju ozbiljnu zabrinutost;

| O. | budući da su gvatemalski pravobranitelj za ljudska prava, čiji je proračun smanjen, javni tužitelj i Ministarstvo pravosuđa poduzeli važne korake za suzbijanje nekažnjavanja i priznanje ljudskih prava; budući da postoje jasni pokušaji vlasti Gvatemale da našteti borbi protiv korupcije, nekažnjavanja i vladavine prave; |
| --- | --- |

O.

budući da su gvatemalski pravobranitelj za ljudska prava, čiji je proračun smanjen, javni tužitelj i Ministarstvo pravosuđa poduzeli važne korake za suzbijanje nekažnjavanja i priznanje ljudskih prava; budući da postoje jasni pokušaji vlasti Gvatemale da našteti borbi protiv korupcije, nekažnjavanja i vladavine prave;

| P. | budući da su prema Odjelu za zaštitu branitelja ljudskih prava u Gvatemali žrtve napada uglavnom vođe autohtonih naroda koji brane pravo na zemlju i teritorij; budući da je poseban izvjestitelj izrazio zabrinutost u pogledu prava autohtonih naroda nakon pritužbi u vezi s hidroelektričnim, rudarskim i poljoprivredno-industrijskim projektima čijim se dozvolama i radom krše prava autohtonih naroda; budući da je posebni izvjestitelj UN-a također izjavio da je zabrinjavajuće da država i uključene treće strane tretiraju mirne prosvjede zajednica kao kriminalni sukob koji utječe na javnu sigurnost; budući da je autohtona gvatemalska braniteljica okoliša Aura Lolita Chávez, koja je 2017. bila finalistica Nagrade Saharov Europskog parlamenta, napustila zemlju nakon ozbiljnih napada, prijetnji smrću i klevete te bi u slučaju povratka bila suočena s nekoliko sudskih postupaka; |
| --- | --- |

P.

budući da su prema Odjelu za zaštitu branitelja ljudskih prava u Gvatemali žrtve napada uglavnom vođe autohtonih naroda koji brane pravo na zemlju i teritorij; budući da je poseban izvjestitelj izrazio zabrinutost u pogledu prava autohtonih naroda nakon pritužbi u vezi s hidroelektričnim, rudarskim i poljoprivredno-industrijskim projektima čijim se dozvolama i radom krše prava autohtonih naroda; budući da je posebni izvjestitelj UN-a također izjavio da je zabrinjavajuće da država i uključene treće strane tretiraju mirne prosvjede zajednica kao kriminalni sukob koji utječe na javnu sigurnost; budući da je autohtona gvatemalska braniteljica okoliša Aura Lolita Chávez, koja je 2017. bila finalistica Nagrade Saharov Europskog parlamenta, napustila zemlju nakon ozbiljnih napada, prijetnji smrću i klevete te bi u slučaju povratka bila suočena s nekoliko sudskih postupaka;

| Q. | budući da su 9. listopada 2018. članove pokreta mirnog otpora mikroregije Ixquisis, između ostalih, napali članovi specijalne policije iz redova PNC-a, pri čemu je ozlijeđeno šest prosvjednika; |
| --- | --- |

Q.

budući da su 9. listopada 2018. članove pokreta mirnog otpora mikroregije Ixquisis, između ostalih, napali članovi specijalne policije iz redova PNC-a, pri čemu je ozlijeđeno šest prosvjednika;

| R. | budući da je švedski veleposlanik u Gvatemali proglašen nepoželjnom osobom (što je potom poništio Ustavni sud) zbog navodnog podržavanja rada CICIG-a u toj zemlji; |
| --- | --- |

R.

budući da je švedski veleposlanik u Gvatemali proglašen nepoželjnom osobom (što je potom poništio Ustavni sud) zbog navodnog podržavanja rada CICIG-a u toj zemlji;

| S. | budući da su opći i predsjednički izbori u Gvatemali predviđeni za 16. lipnja i 11. kolovoza 2019.; |
| --- | --- |

S.

budući da su opći i predsjednički izbori u Gvatemali predviđeni za 16. lipnja i 11. kolovoza 2019.;

| T. | budući da razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda moraju biti sastavni dio vanjskih politika EU-a, što se odnosi i na Sporazum o pridruživanju sklopljen između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.; budući da je u taj sporazum uključena klauzula o demokraciji kao njegov temeljni dio; budući da je Gvatemala treći najveći primatelj bilateralne razvojne pomoći EU-a u Srednjoj Americi, koja iznosi 167 milijuna EUR za razdoblje 2014. – 2020. i usmjerena je na sigurnost opskrbe hranom, rješavanje sukoba, mir, sigurnost i konkurentnost; |
| --- | --- |

T.

budući da razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda moraju biti sastavni dio vanjskih politika EU-a, što se odnosi i na Sporazum o pridruživanju sklopljen između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.; budući da je u taj sporazum uključena klauzula o demokraciji kao njegov temeljni dio; budući da je Gvatemala treći najveći primatelj bilateralne razvojne pomoći EU-a u Srednjoj Americi, koja iznosi 167 milijuna EUR za razdoblje 2014. – 2020. i usmjerena je na sigurnost opskrbe hranom, rješavanje sukoba, mir, sigurnost i konkurentnost;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog povećanja broja ubojstava i činova nasilja te nedostatka sigurnosti za sve građane, a posebno za žene i branitelje ljudskih prava; ponavlja važnost neovisnog i učinkovitog pravosudnog sustava kako bi se stalo na kraj nekažnjavanju; žali zbog činjenice da vlada Gvatemale i dalje krši vladavinu prava i diobu vlasti; podsjeća da je temeljno načelo liberalnih demokracija dioba vlasti i poštovanje vladavine prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vlasti Gvatemale da prekinu sve činove zastrašivanja protiv gvatemalskog civilnog društva, a posebno protiv organizacija koje se bore za ljudska prava, da štite ustavni poredak i da jamče temeljna prava svih građana Gvatemale; naglašava činjenicu da je dinamično civilno društvo ključno kako bi država bila u većoj mjeri pozvana na odgovornost, kako bi bila brža u odgovaranju na probleme, uključivija i djelotvornija na svim razinama, te samim time legitimnija; inzistira na tome da treba podržati i osnažiti sve institucije koje brane ustavnu demokraciju i ljudska prava u Gvatemali; podsjeća da je ključno jamčiti neovisno pravosuđe i poštovati njegovu neovisnost, te jamčiti nepristran pravni sustav; ističe da je to ključno za konsolidaciju napora u borbi protiv korupcije i nekažnjavanja; smatra da bi navodi o zastrašivanju i prijetnjama protiv sudaca i tužitelja trebali odmah dovesti do mjera za zaštitu pravosudnih institucija u toj zemlji i njihovih predstavnika; potiče izvršnu vlast u Gvatemali da odmah zajamči neovisnost pravosuđa i slobodu tiska i medija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je CICIG imao ključnu ulogu u Gvatemali i da je njegov rad u borbi protiv nekažnjavanja i korupcije te pripremi istraga za suđenja koje trebaju provesti gvatemalske institucije ključan za podržavanje vladavine prava; izražava duboku zabrinutost zbog trenutačne situacije s kojom je u Gvatemali suočen CICIG i traži od vlade Gvatemale da prekine sve nezakonite napade na CICIG i njegovo nacionalno i međunarodno osoblje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u tom kontekstu pozdravlja provedbenu odluku Komisije iz rujna 2018. da se podrži produljenje mandata CICIG-a uz dodatnih 5 milijuna EUR iz instrumenta za financiranje razvojne suradnje za godišnji akcijski program za Gvatemalu za 2018.; poziva Komisiju da, kao što je dogovoreno, pod hitno isplati tih 5 milijuna EUR i da nastavi sve odobrene programe unutar CICIG-a; traži od Komisije da bude spremna za nastavak suradnje s CICIG-om i financiranje CICIG-a nakon rujna 2019. i da aktivno podržava to produljenje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da predložena izmjena Zakona o nacionalnom pomirenju predstavlja znatnu prijetnju vladavini prava u Gvatemali i da bi drastično ugrozila važan napredak postignut u okviru rada nacionalnih sudova u njihovoj borbi protiv nekažnjavanja; dijeli mišljenje visoke povjerenice UN-a da bi amnestija ratnih zločinaca i osoba koje su kršile ljudska prava i počinile zločine protiv čovječnosti, koja je predviđena u zakonu o izmjeni, pokrenula još veće nasilje u toj zemlji; napominje da bi ta mjera mogla uključivati odmazdu od strane oslobođenih zatvorenika, što bi moglo dovesti do društvene destabilizacije; stoga potiče Kongres Gvatemale da ne donese taj zakon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na provođenje neovisne studije, pod pokroviteljstvom Ujedinjenih naroda, koja bi trebala odraziti konačni učinak rada CICIG-a na pravosudni sustav u Gvatemali i njegov doprinos političkoj stabilnosti u toj zemlji te rezultat potpisanog sporazuma između CICIG-a i Vrhovnog izbornog suda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je zbog predloženog zakona o nevladinim organizacijama za razvoj; traži od Kongresa Gvatemale, u skladu s tehničkim savjetom Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, da se suzdrži od donošenja tog zakona koji bi mogao ograničiti slobodu izražavanja i slobodu okupljanja nevladinih organizacija, njihov pristup financiranju i suziti njihovu definiciju, čime bi se ograničilo njihovo područje djelovanja i ometale njihove aktivnosti, te bi mogao utrti put njihovoj samovoljnoj zabrani; podsjeća vlasti i institucije Gvatemale da je potrebno stvoriti i održavati sigurno i povoljno okruženje u kojem će nevladine organizacije moći slobodno izražavati svoje mišljenje i raditi svoj posao na dobrobit šireg društva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog pritužbi u pogledu nedostatka slobodnih, prethodnih i informiranih savjetovanja (Konvencija Međunarodne organizacije rada 169); podsjeća na preporuku posebnog izvjestitelja UN-a da se prava autohtonih naroda u potpunosti poštuju u skladu s međunarodnim standardima, što uključuje pravo na slobodno, prethodno i informirano savjetovanje; podsjeća na to da su nacionalne i međunarodne korporacije izravno obvezane ugovorima i drugim nacionalnim i međunarodnim propisima o ljudskim pravima i okolišnim pravima duž vlastitih lanaca vrijednosti i da, ako se utvrdi da su poduzeća uzrokovala štetu ili pridonijela šteti, ona moraju pružiti djelotvorne postupke pravne zaštite za pogođene pojedince i zajednice ili sudjelovati u takvim postupcima; napominje da to uključuje naknadu štete, rehabilitaciju i jamstvo neponavljanja; podsjeća na to da vlade imaju odgovornost štititi ljudska prava i privesti pravdi one koji ih krše; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoj zahtjev da se štite branitelji ljudskih prava, osobito braniteljice ljudskih prava; pozdravlja i podržava mjere koje su dosad poduzela europska veleposlanstva i izaslanstvo EU-a u Gvatemali; traži da Europska unija zadrži i po potrebi ojača projekte za podržavanje rada nacionalnih i međunarodnih organizacija u Gvatemali; |
| --- | --- |

9.

| 10. | inzistira na tome da vlasti Gvatemale moraju objaviti i zajamčiti pravnu i fizičku sigurnost finalistice Nagrade Saharov Lolite Chávez, ako se ona odlučiti vratiti se u svoju domovinu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apelira na to da se izbori u Gvatemali održe na miran i transparentan način i da se zajamči sigurnost svih kandidata; naglašava činjenicu da Izvršni izborni sud mora djelovati neovisno i bez interferencije državnih institucija ili aktera; nudi slanje misije izbornih stručnjaka iz EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog činjenice da nakon više od 20 godina mirovni sporazumi u Gvatemali i dalje nisu provedeni te postoji opasnost da ih se razmontira; snažno potiče sve nacionalne i međunarodne aktere da učine sve što je u njihovoj moći kako bi ubrzali potpunu provedbu tih sporazuma; poziva vladu Gvatemale da u tom cilju zajamči demokratsku i političku kontrolu i profesionalizaciju PNC-a i drugih institucija poput CONRED-a, nacionalnog koordinatora za ublažavanje katastrofa, kako bi se spriječila njihova militarizacija i usmjeravanje humanitarnih sredstava kroz vojsku jer to nije u skladu s ciljevima iz mirovnih sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća vladu Gvatemale da Sporazum o pridruživanju sklopljen između EU-a i Srednje Amerike sadrži klauzulu o ljudskim pravima koja je njezin temeljni dio i da se članstvo može suspendirati u slučaju kršenja te klauzule; poziva Europsku uniju i njezine države članice da se služe mehanizmima utvrđenima u Sporazumu o pridruživanju i Sporazumu o političkom dijalogu i suradnji kako bi snažno potaknule Gvatemalu da provede ambiciozan program za zaštitu ljudskih prava i borbu protiv nekažnjavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Republike Gvatemale, Međunarodnoj komisiji za borbu protiv nekažnjavanja u Gvatemali (CICIG), tajniku za gospodarsku integraciju Srednje Amerike (SIECA), Srednjoameričkom parlamentu te Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL C 301 E, 13.12.2007., str. 257.

(2)  SL C 434, 23.12.2015., str. 181.

(3)  SL C 252, 18.7.2018., str. 196.

(4)  SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/98

---

P8_TA(2019)0207

Provedba Uredbe o OSP-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o provedbi Uredbe (EU) br. 978/2012 o OSP-u (2018/2107(INI))

(2021/C 23/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 607/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 552/97 o privremenom opozivu pristupa Mjanmara/Burme općim carinskim povlasticama (2) i svoju rezoluciju od 23. svibnja 2013. o vraćanju pristupa Mjanmara/Burme općim carinskim povlasticama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 607/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 552/97 o privremenom opozivu pristupa Mjanmara/Burme općim carinskim povlasticama (2) i svoju rezoluciju od 23. svibnja 2013. o vraćanju pristupa Mjanmara/Burme općim carinskim povlasticama (3),

| — | uzimajući u obzir procjenu u sredini provedbenog razdoblja Uredbe o OSP-u iz srpnja 2018. (4) koja je trenutačno na snazi i izvješće Europske komisije o primjeni Uredbe (EU) br. 978/2012 (5) s priloženim Radnim dokumentom službi Komisije od 4. listopada 2018. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu u sredini provedbenog razdoblja Uredbe o OSP-u iz srpnja 2018. (4) koja je trenutačno na snazi i izvješće Europske komisije o primjeni Uredbe (EU) br. 978/2012 (5) s priloženim Radnim dokumentom službi Komisije od 4. listopada 2018. (6),

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije od 28. siječnja 2016. i 19. siječnja 2018. o općem sustavu povlastica koja obuhvaćaju razdoblje od 2014. do 2015. (7) i od 2016. do 2017. (8) i kojima se procjenjuju učinci OSP-a s fokusom na uspješnost zemalja korisnica OSP-a+, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije od 28. siječnja 2016. i 19. siječnja 2018. o općem sustavu povlastica koja obuhvaćaju razdoblje od 2014. do 2015. (7) i od 2016. do 2017. (8) i kojima se procjenjuju učinci OSP-a s fokusom na uspješnost zemalja korisnica OSP-a+,

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje o OSP-u koje je organizirao Odbor za međunarodnu trgovinu (INTA) 16. veljače 2016., razmjenu gledišta o odobrenju korištenja OSP-a+ Šri Lanki 21. ožujka 2017. te razmjenu gledišta o provedbi uredbe o OSP-u 19. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje o OSP-u koje je organizirao Odbor za međunarodnu trgovinu (INTA) 16. veljače 2016., razmjenu gledišta o odobrenju korištenja OSP-a+ Šri Lanki 21. ožujka 2017. te razmjenu gledišta o provedbi uredbe o OSP-u 19. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir članke 5. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 5. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana u slučaju 1409/2014/MHZ o propustu Europske komisije da provede prethodnu procjenu učinka Sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a i Vijetnama na ljudska prava (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana u slučaju 1409/2014/MHZ o propustu Europske komisije da provede prethodnu procjenu učinka Sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a i Vijetnama na ljudska prava (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o vodećoj inicijativi EU-a za odjevnu industriju (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o vodećoj inicijativi EU-a za odjevnu industriju (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o trenutačnom stanju provedbe Pakta o održivosti za Bangladeš (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o trenutačnom stanju provedbe Pakta o održivosti za Bangladeš (13),

| — | uzimajući u obzir dobrovoljna partnerstva za pojedine zemlje kao što su Pakt o održivosti za Bangladeš i Inicijativa za radnička prava u Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dobrovoljna partnerstva za pojedine zemlje kao što su Pakt o održivosti za Bangladeš i Inicijativa za radnička prava u Mjanmaru,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju EU-a i njegovih država članica iz 2007. naslovljenu „Pomoć za trgovinu: Jačanje podrške EU-a usmjerene na potrebe trgovinskoga sektora u zemljama u razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju EU-a i njegovih država članica iz 2007. naslovljenu „Pomoć za trgovinu: Jačanje podrške EU-a usmjerene na potrebe trgovinskoga sektora u zemljama u razvoju”,

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada o dječjem radu, prisilnom radu, diskriminaciji, slobodi udruživanja i pravu na kolektivno pregovaranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada o dječjem radu, prisilnom radu, diskriminaciji, slobodi udruživanja i pravu na kolektivno pregovaranje,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o EU-u i odgovornim globalnim vrijednosnim lancima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2016. o EU-u i odgovornim globalnim vrijednosnim lancima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (14),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci (15),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj (A8-0090/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj (A8-0090/2019),

| A. | budući da je EU prvi proveo sustav OSP 1971. nakon preporuke Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) prema kojoj bi industrijalizirane zemlje odobrile opće, jednostrane i nediskriminatorne trgovinske povlastice zemljama u razvoju, pomažući im na taj način da stvore dodatne prihode međunarodnom trgovinom kako bi smanjile siromaštvo, promicale dobro upravljanje i poticale održivi razvoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU prvi proveo sustav OSP 1971. nakon preporuke Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) prema kojoj bi industrijalizirane zemlje odobrile opće, jednostrane i nediskriminatorne trgovinske povlastice zemljama u razvoju, pomažući im na taj način da stvore dodatne prihode međunarodnom trgovinom kako bi smanjile siromaštvo, promicale dobro upravljanje i poticale održivi razvoj;

| B. | budući da se u članku 207. UFEU-a navodi da se trgovinska politika EU-a mora zasnivati na načelima i ciljevima vanjske politike EU-a i da se njome moraju promicati vrijednosti koje zastupa Unija, kao što je utvrđeno u članku 2. UEU-a, te da ona mora doprinositi ostvarivanju ciljeva iz članka 21., uključujući učvršćivanje demokracije i vladavine prava, poštovanje ljudskih prava, temeljnih prava i sloboda, jednakost, poštovanje ljudskog dostojanstva te zaštitu okoliša i socijalnih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 207. UFEU-a navodi da se trgovinska politika EU-a mora zasnivati na načelima i ciljevima vanjske politike EU-a i da se njome moraju promicati vrijednosti koje zastupa Unija, kao što je utvrđeno u članku 2. UEU-a, te da ona mora doprinositi ostvarivanju ciljeva iz članka 21., uključujući učvršćivanje demokracije i vladavine prava, poštovanje ljudskih prava, temeljnih prava i sloboda, jednakost, poštovanje ljudskog dostojanstva te zaštitu okoliša i socijalnih prava;

| C. | budući da je u svojim zaključcima europska ombudsmanica navela sljedeće: dobra uprava znači pridržavanje i poštovanje temeljnih prava; ako se temeljna prava ne poštuju, uprava ne može biti dobra; institucije i tijela EU-a uvijek moraju razmotriti poštuju li se u njihovu djelovanju temeljna prava te bi trebali nastojati unapređivati stanje ljudskih prava u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

C.

budući da je u svojim zaključcima europska ombudsmanica navela sljedeće: dobra uprava znači pridržavanje i poštovanje temeljnih prava; ako se temeljna prava ne poštuju, uprava ne može biti dobra; institucije i tijela EU-a uvijek moraju razmotriti poštuju li se u njihovu djelovanju temeljna prava te bi trebali nastojati unapređivati stanje ljudskih prava u partnerskim zemljama;

| D. | budući da je trenutačni sustav OSP uspostavljen Uredbom (EU) br. 978/2012 te usvojen na temelju članka 207. UFEU-a redovnim zakonodavnim postupkom s Europskim parlamentom prvi put u ulozi suzakonodavca za uredbu o OSP-u; |
| --- | --- |

D.

budući da je trenutačni sustav OSP uspostavljen Uredbom (EU) br. 978/2012 te usvojen na temelju članka 207. UFEU-a redovnim zakonodavnim postupkom s Europskim parlamentom prvi put u ulozi suzakonodavca za uredbu o OSP-u;

| E. | budući da u skladu s člankom 40. Uredbe o OSP-u Komisija podnosi izvješće o primjeni Uredbe o OSP-u Europskom parlamentu i Vijeću pet godina nakon datuma njezina donošenja, što bi trebalo oblikovati sljedeću uredbu o OSP-u koja će se donijeti do 2022.; budući da je ta Uredba na snazi od 1. siječnja 2014.; budući da je provedena temeljita neovisna procjena o funkcioniranju aktualne Uredbe kako bi se Komisiji pružile informacije za njezino preispitivanje te je sastavljen popis konkretnih preporuka; |
| --- | --- |

E.

budući da u skladu s člankom 40. Uredbe o OSP-u Komisija podnosi izvješće o primjeni Uredbe o OSP-u Europskom parlamentu i Vijeću pet godina nakon datuma njezina donošenja, što bi trebalo oblikovati sljedeću uredbu o OSP-u koja će se donijeti do 2022.; budući da je ta Uredba na snazi od 1. siječnja 2014.; budući da je provedena temeljita neovisna procjena o funkcioniranju aktualne Uredbe kako bi se Komisiji pružile informacije za njezino preispitivanje te je sastavljen popis konkretnih preporuka;

| F. | budući da sustav sadrži tri mehanizma: sustav OSP, poticajni sustav OSP-a+ te sustav „Sve osim oružja” (EBA); budući da se zemlje korisnice standardnog OSP-a, trenutačno njih 18, koriste povlasticama snižene carine na 66 % svih kategorija proizvoda na tržištu EU-a; budući da osam zemalja korisnica OSP-a+ izvozi oko 66 % svih kategorija proizvoda bez plaćanja carine pod uvjetom da učinkovito provode 27 temeljnih međunarodnih konvencija kojima su obuhvaćena prava radnika, ljudska prava, dobro upravljanje i okolišna pitanja; budući da je za 49 najslabije razvijenih zemalja uključenih u mehanizam EBA u okviru OSP-a dodijeljen bescarinski pristup tržištu EU-a za sve proizvode, osim oružja i streljiva; budući da sve zemlje korisnice obvezuju međunarodne konvencije u području ljudskih prava i prava radnika u okviru Uredbe o OSP-u, dok zemlje korisnice sustava OSP+ obvezuju i međunarodne konvencije o okolišu i dobrom upravljanju; budući da se samo sustavom OSP+ pruža strukturirani dijalog kojim se ocjenjuje učinkovita provedba tih konvencija u zemljama korisnicama; budući da zemlje korisnice OSP-a također moraju biti u stanju provesti međunarodne standarde i norme, uključujući izradu, provedbu i izvršenje odgovarajućeg zakonodavstva, posebice u području uspostave vladavine prava i borbe protiv korupcije; |
| --- | --- |

F.

budući da sustav sadrži tri mehanizma: sustav OSP, poticajni sustav OSP-a+ te sustav „Sve osim oružja” (EBA); budući da se zemlje korisnice standardnog OSP-a, trenutačno njih 18, koriste povlasticama snižene carine na 66 % svih kategorija proizvoda na tržištu EU-a; budući da osam zemalja korisnica OSP-a+ izvozi oko 66 % svih kategorija proizvoda bez plaćanja carine pod uvjetom da učinkovito provode 27 temeljnih međunarodnih konvencija kojima su obuhvaćena prava radnika, ljudska prava, dobro upravljanje i okolišna pitanja; budući da je za 49 najslabije razvijenih zemalja uključenih u mehanizam EBA u okviru OSP-a dodijeljen bescarinski pristup tržištu EU-a za sve proizvode, osim oružja i streljiva; budući da sve zemlje korisnice obvezuju međunarodne konvencije u području ljudskih prava i prava radnika u okviru Uredbe o OSP-u, dok zemlje korisnice sustava OSP+ obvezuju i međunarodne konvencije o okolišu i dobrom upravljanju; budući da se samo sustavom OSP+ pruža strukturirani dijalog kojim se ocjenjuje učinkovita provedba tih konvencija u zemljama korisnicama; budući da zemlje korisnice OSP-a također moraju biti u stanju provesti međunarodne standarde i norme, uključujući izradu, provedbu i izvršenje odgovarajućeg zakonodavstva, posebice u području uspostave vladavine prava i borbe protiv korupcije;

| G. | budući da su glavni ciljevi reforme OSP-a iz 2012. bili veći fokus na siromašne zemlje (najslabije razvijene zemlje i druge zemlje s niskim ili nižim dohotkom), daljnje promicanje temeljnih načela održivog razvoja i dobrog upravljanja, jačanje stabilnosti i predvidljivosti te poboljšanje sigurnosti za poslovne subjekte; |
| --- | --- |

G.

budući da su glavni ciljevi reforme OSP-a iz 2012. bili veći fokus na siromašne zemlje (najslabije razvijene zemlje i druge zemlje s niskim ili nižim dohotkom), daljnje promicanje temeljnih načela održivog razvoja i dobrog upravljanja, jačanje stabilnosti i predvidljivosti te poboljšanje sigurnosti za poslovne subjekte;

| H. | budući da je cilj niza međunarodnih konvencija, smjernica i propisa spriječiti povrede ljudskih prava; budući da zemlje korisnice sustava OSP-a imaju posebnu obvezu provoditi te smjernice i stvoriti odgovarajuće pravne i gospodarske uvjete pod kojima poduzeća mogu djelovati i naći svoje mjesto u globalnim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

H.

budući da je cilj niza međunarodnih konvencija, smjernica i propisa spriječiti povrede ljudskih prava; budući da zemlje korisnice sustava OSP-a imaju posebnu obvezu provoditi te smjernice i stvoriti odgovarajuće pravne i gospodarske uvjete pod kojima poduzeća mogu djelovati i naći svoje mjesto u globalnim lancima opskrbe;

| I. | budući da bi EU trebao pružiti još učinkovitiji odgovor na socijalni i ekološki damping i nepravedno tržišno natjecanje i trgovačke prakse te osigurati ravnopravne uvjete; |
| --- | --- |

I.

budući da bi EU trebao pružiti još učinkovitiji odgovor na socijalni i ekološki damping i nepravedno tržišno natjecanje i trgovačke prakse te osigurati ravnopravne uvjete;

| J. | budući da su u nekoliko zemalja zone proizvodnje za izvoz izuzete iz nacionalnog zakonodavstva o radu, čime se sprečava potpuno pravo na ostvarivanje sindikalnih aktivnosti ili traženje pravne zaštite; budući da to predstavlja kršenje temeljnih standarda Međunarodne organizacije rada i da bi moglo dovesti do daljnjih negativnih posljedica na ljudska prava; |
| --- | --- |

J.

budući da su u nekoliko zemalja zone proizvodnje za izvoz izuzete iz nacionalnog zakonodavstva o radu, čime se sprečava potpuno pravo na ostvarivanje sindikalnih aktivnosti ili traženje pravne zaštite; budući da to predstavlja kršenje temeljnih standarda Međunarodne organizacije rada i da bi moglo dovesti do daljnjih negativnih posljedica na ljudska prava;

| K. | budući da je rodna ravnopravnost u svim politikama EU-a čvrsto utemeljena u članku 8. UFEU-a; budući da zbog strukturnih rodnih nejednakosti trgovinski i ulagački sporazumi različito utječu na žene i muškarce; budući da je prema podacima Međunarodne organizacije rada 2012. godine 21 milijun ljudi u cijelome svijetu, od čega su 55 % žene, djevojke i djevojčice, bilo žrtvama prisilnoga rada, a 90 % njih u privatnom sektoru ekonomije; |
| --- | --- |

K.

budući da je rodna ravnopravnost u svim politikama EU-a čvrsto utemeljena u članku 8. UFEU-a; budući da zbog strukturnih rodnih nejednakosti trgovinski i ulagački sporazumi različito utječu na žene i muškarce; budući da je prema podacima Međunarodne organizacije rada 2012. godine 21 milijun ljudi u cijelome svijetu, od čega su 55 % žene, djevojke i djevojčice, bilo žrtvama prisilnoga rada, a 90 % njih u privatnom sektoru ekonomije;

| L. | budući da se člankom 19. stavkom 6. Uredbe o OSP-u zahtijeva da Komisija uzme u obzir „sve relevantne informacije” pri utvrđivanju poštuju li zemlje korisnice OSP-a propisno svoje obveze u vezi s ljudskim pravima, uključujući informacije koje je pružilo civilno društvo; budući da uključenost civilnog društva i socijalnih partnera u provedbi sustava OSP-a može povećati legitimnost i učinkovitost zajedničke trgovinske politike EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da se člankom 19. stavkom 6. Uredbe o OSP-u zahtijeva da Komisija uzme u obzir „sve relevantne informacije” pri utvrđivanju poštuju li zemlje korisnice OSP-a propisno svoje obveze u vezi s ljudskim pravima, uključujući informacije koje je pružilo civilno društvo; budući da uključenost civilnog društva i socijalnih partnera u provedbi sustava OSP-a može povećati legitimnost i učinkovitost zajedničke trgovinske politike EU-a;

| M. | budući da se Uredbom o OSP-u Uniji omogućuje da suspendira povlastice u najozbiljnijim slučajevima kršenja ljudskih prava na temelju poglavlja V. članka 19. stavka 1. točke (a) Uredbe o OSP-u kojom se daje mogućnost privremenog povlačenja povlaštenog tretmana na temelju niza razloga, uključujući sustavno kršenje načela utvrđenih u konvencijama iz dijela A Priloga VIII.; |
| --- | --- |

M.

budući da se Uredbom o OSP-u Uniji omogućuje da suspendira povlastice u najozbiljnijim slučajevima kršenja ljudskih prava na temelju poglavlja V. članka 19. stavka 1. točke (a) Uredbe o OSP-u kojom se daje mogućnost privremenog povlačenja povlaštenog tretmana na temelju niza razloga, uključujući sustavno kršenje načela utvrđenih u konvencijama iz dijela A Priloga VIII.;

| N. | budući da je Komisija pokrenula postupak u slučaju Kambodže i da radi na skorom pokretanju istraga u slučaju Mjanmara za povrede ljudskih prava u okviru mogućih povlačenja iz mjera inicijative „Sve osim oružja”; |
| --- | --- |

N.

budući da je Komisija pokrenula postupak u slučaju Kambodže i da radi na skorom pokretanju istraga u slučaju Mjanmara za povrede ljudskih prava u okviru mogućih povlačenja iz mjera inicijative „Sve osim oružja”;

Glavni zaključci i preporuke

| 1. | pozdravlja izvješće u sredini provedbenog razdoblja o procjeni primjene Uredbe o OSP-u koja je trenutačno na snazi, u kojoj se procjenjuje hoće li se zadani ciljevi ostvariti; pozdravlja činjenicu da je u novoj uredbi došlo do povećanja izvoza u korisnika inicijative „Sve osim oružja” (EBA) i sustava OSP+, što je važan faktor koji doprinosi iskorjenjivanju siromaštva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zadovoljstvom primjećuje da je 2016. uvoz u EU u okviru OSP-a iznosio 62,6 milijardi eura (rastući trend), raščlanjen kako slijedi: 31,6 milijardi eura iz zemalja korisnica „standardnog” OSP-a, oko 7,5 milijardi eura iz zemalja korisnica sustava OSP+ i 23,5 milijardi eura iz zemalja korisnica inicijative EBA (podaci Eurostata iz rujna 2017.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da se OSP-om industrijama u zemljama u razvoju pomaže u prevladavanju poteškoća s kojima se zbog visokih početnih troškova suočavaju na izvoznim tržištima; podsjeća na da se, u skladu s ciljevima UNCTAD-a, OSP-om nastoje povećati prihodi od izvoza, promicati industrijalizacija zemalja u razvoju, a time i najslabije razvijenih zemalja, i ubrzati njihov rast radi iskorjenjivanja siromaštva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je OSP+ ključni instrument trgovinske politike EU-a kojim se omogućuje bolji pristup tržištu te ga prati mehanizam strogog nadzora radi promicanja ljudskih i radničkih prava, zaštite okoliša i dobrog upravljanja u osjetljivim zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je aktualna Uredba o OSP-u na snazi tri godine, od početka postupka procjene u sredini provedbenog razdoblja, u kojem su već utvrđeni elementi čiju bi reformu trebalo razmotriti u sljedećoj uredbi o OSP-u; pozdravlja preporuke iznesene u završnom izvješću o procjeni u sredini provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se OSP, kao dio trgovinske politike EU-a, mora temeljiti na načelima vanjske politike EU-a (učinkovitosti, transparentnosti i vrijednostima) kako stoji u članku 21. UEU-a; naglašava da se člankom 208. UFEU-a uspostavlja načelo usklađenosti politika u interesu razvoja i kao glavni cilj postavlja iskorjenjivanje siromaštva; naglašava da se u Komunikaciji Komisije „Trgovina za sve” ponovno potvrđuju ta načela; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potvrđuje činjenicu da OSP+ ima važnu ulogu u promicanju međunarodnih standarda radničkih prava, ljudskih prava, dobrog upravljanja i zaštite okoliša u zemljama korisnicama, ne samo pružanjem poticaja za poštovanje tih standarda nego i uspostavom platforme za redovit dijalog u područjima obuhvaćenima konvencijama te promicanjem uključenosti u znatne reforme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da je sustav OSP donio gospodarsku dobit zemljama korisnicama i EU-u povećanjem izvoza u EU i povećanjem stopa iskorištavanja povlastica za zemlje korisnice EBA-e i OSP-a+; apelira na EU da radi na podizanju razine osviještenosti o pravilima OSP-a u zemljama korisnicama da bi se promicala još veća primjena sustava; traži od Komisije da procijeni raspodjelu dobiti u vezi sa sustavom OSP-a, ako je to moguće, na temelju raspoloživosti podataka; prima na znanje da je u nekim slučajevima povećanje izvoza i gospodarskih prilika imalo i nenamjerne negativne neizravne učinke na temeljna prava i društveni razvoj, primjerice tako što je dovelo do jagme za zemljištem ili nepoštovanja radničkih prava; stoga naglašava da nakon trgovinskih povlastica treba uslijediti provedba međunarodnih konvencija i reformi kako bi se spriječilo da programi OSP-a eventualno dovedu do povećanih razina ekološkog i socijalnog dampinga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja pojednostavljeni ulazni mehanizam OSP-a+, što ga čini privlačnijim za zemlje korisnice standardnog OSP-a; ističe činjenicu da su mnoge zemlje kandidatkinje za OSP+ ratificirale nekoliko međunarodnih konvencija potrebnih za pristupanje OSP-u+; naglašava da je poboljšano, stalno i sustavno praćenje procesa provedbe presudno i da se može postići jačanjem suradnje među svim dionicima kako bi se poboljšalo prikupljanje informacija i temeljita analiza upotrebom svih dostupnih informacija i resursa, kao što su izvješća međunarodnih nadzornih tijela, uključujući UN, MOR, Organizaciju za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), te izravnim sudjelovanjem civilnog društva i socijalnih partnera u tom procesu; naglašava da je to potrebno kako bi se zajamčio puni potencijal sustava OSP+ za poboljšanje situacije u pogledu ostvarivanja prava radnika, promicanja rodne ravnopravnosti i ukidanja dječjeg i prisilnog rada učinkovitom provedbom 27 konvencija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na Komisiju da se u svojim odnosima sa zemljama korisnicama sustava OSP + i većom angažiranošću u okviru inicijative EBA posveti pitanjima smanjenja prostora za civilno društvo i zaštite boraca za ljudska prava koji su u opasnosti jer su ta pitanja izravno povezana s obvezama prema Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima i relevantnim odredbama temeljnih konvencija MOR-a, u skladu s komunikacijom Komisije „Trgovina za sve”; usto traži od Komisije da istraži dodatne mogućnosti za strukturirano, formalno i neovisno sudjelovanje civilnog društva, predstavnika sindikata i privatnog sektora koji bi mogli poslužiti kao potencijalno rješenje za jačanje procesa praćenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da se, općenito govoreći, čini da je sustav OSP stvorio poticaje za ratifikaciju međunarodnih konvencija i time stvorio bolji okvir za napredak; naglašava važnost daljnjeg provođenja temeljitih mjera kojima će se osigurati da se OSP-om potiče pozitivni razvoj okoliša; preporučuje da se Pariški sporazum uvrsti na popis 27 temeljnih međunarodnih konvencija koje zemlje korisnice OSP-a + moraju poštovati; naglašava da tek valja ostvariti velik napredak u zemljama korisnicama kako bi se postigao model održivog razvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje ostvareni napredak u učinkovitoj provedbi postignut povećanim praćenjem i dijalogom između EU-a i zemalja korisnica, posebno pri praćenju provedbe 27 temeljnih konvencija; naglašava da je potrebna daljnja koordinacija između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), delegacija Unije, diplomatskih misija država članica, vlada zemalja korisnica, međunarodnih organizacija, poduzeća, socijalnih partnera i civilnog društva kako bi se poboljšalo prikupljanje informacija i pružila temeljitija analiza praćenja; preporučuje da se, u mjeri u kojoj je to moguće, uspostavi veća transparentnost i komunikacija između suzakonodavaca i dionika u postupcima ukidanja povlastica iz OSP-a, posebno tijekom istražnog postupka Komisije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potvrđuje da su ratifikacija i napredak u učinkovitoj provedbi relevantnih konvencija važne referentne točke za postizanje potrebnoga napretka u okviru sustava; traži od Komisije da se pobrine za to da mjere koje se poduzimaju radi praćenja učinkovite provedbe konvencija u zemljama korisnicama budu u potpunosti usklađene sa strateškim dokumentima predmetne zemlje, kako bi se osigurala usklađenost politika, dosljednost i uključivanje ljudskih prava u trgovinsku politiku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je potrebna stalna angažiranost i daljnje poboljšanje transparentnosti u praćenju sustava OSP + uz istodobno jamčenje da EU može zadržati svoju punu prevagu u tom dijalogu sa zemljama korisnicama, posebno u vezi s postupkom ocjenjivanja; poziva Komisiju da razmotri daljnje korake u tom području i u području dijaloga sa zemljama korisnicama kako bi se povećala transparentnost, nadzor i učinkovitost sustava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da svaka odluka o suspenziji povlastica mora biti u potpunosti dosljedna s općim ciljem smanjenja siromaštva i ističe da se akti sekundarnog prava EU-a moraju oblikovati i tumačiti tako da budu u skladu s primarnim pravom EU-a i općim načelima prava EU-a u tom pogledu; stoga naglašava da je potrebno zadržati postojeći ciljani pristup za ukidanje povlastica i osigurati da je to ukidanje povlastica ograničeno na određene sektore i osmišljeno tako da se što više umanje negativne posljedice na lokalno stanovništvo; poziva Komisiju da se prema potrebi koristi postupnim ukidanjem trgovinskih povlastica ili drugih vremenski ograničenih mjera za ukidanje; na kraju naglašava da bi povlačenje trgovinskih povlastica trebalo promatrati kao krajnju mjeru koja se primjenjuje samo u slučaju ozbiljnih nedostataka u učinkovitoj provedbi međunarodnih konvencija i jasnog nedostatka spremnosti i angažmana zemlje korisnice da ih riješi; istodobno naglašava da ti sustavi ovise o uvjetima i da se tim uvjetima treba koristiti za očuvanje vjerodostojnosti svakog sustava i jamčenje djelovanja u slučajevima teškog i sustavnog kršenja konvencija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nedavne odluke Komisije da se pokrene postupak povlačenja povlastica dodijeljenih Kambodži u okviru EBA-e i da se u Mjanmar pošalje hitna misija EU-a na visokoj razini kao odgovor na stanje ljudskih prava u objema zemljama; očekuje od Komisije da detaljno informira Parlament i uključuje ga u daljnje korake, između ostalog u pogledu suspenzije povlastica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da se broj zemalja korisnica znatno smanjio zbog izmijenjenih kriterija prihvatljivosti što je, zajedno sa stupnjevanjem proizvoda, dovelo do sveopćeg smanjenja volumena uvoza zemalja korisnica OSP-a u EU; potvrđuje da te reforme omogućuju usmjeravanje davanja povlastica zemljama kojima je pomoć najviše potrebna; traži od Komisije da osigura usklađenost i dosljednost između OSP-a i sporazuma o slobodnoj trgovini u procjeni učinka za sljedeću uredbu kako bi se zajamčila središnja uloga sustava OSP za zemlje u razvoju u trgovinskoj politici EU-a; u tom pogledu napominje da se zemlje korisnice EBA-e suočavaju sa sve većim pritiskom konkurencije iz zemalja koje su s EU-om sklopile sporazume o slobodnoj trgovini; nadalje napominje da su neke zemlje koje su prije bile predmet praćenja u sustavu OSP + sada obuhvaćene sporazumima o slobodnoj trgovini u koje su uvrštena poglavlja o trgovini i održivom razvoju, koja bi trebala biti učinkovita i provediva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog činjenice da sustav OSP, posebno u slučaju 29 zemalja korisnica EBA-e, nije doveo do ikakvih promjena te da je u nekim slučajevima zabilježeno pogoršanje njihovih profila izvozne diversifikacije na razini proizvoda; žali i zbog činjenice da se njime nije u dovoljnoj mjeri doprinijelo gospodarskoj diversifikaciji; poziva na poduzimanje dodatnih mjera kako bi se poboljšala diversifikacija izvoza iz zemalja korisnica OSP-a; žali zbog činjenice da je diversifikacija među zemljama korisnicama otežana zbog uklanjanja mogućnosti kumulacije sa zemljama koje su izašle iz OSP-a s obzirom na to da one više ne mogu koristiti pravila o podrijetlu za zemlje korisnice OSP-a; odlučno poziva na ponovno uvođenje te mogućnosti, posebno za najugroženije zemlje; primjećuje znatno smanjenje u diversifikaciji izvoza na svim sektorskim razinama za zemlje korisnice standardnog OSP-a; nadalje poziva Komisiju da razmotri mogućnost reforme i proširenja popisa proizvoda na koje će se Uredba odnositi, posebno u pogledu polugotovih i gotovih proizvoda te, prema potrebi, ublaživanja pravila o podrijetlu za najugroženije zemlje; dodatno potiče zemlje korisnice OSP-a da uvedu učinkovite mjere usmjerene na diversifikaciju proizvoda; u tom smislu ističe da je potrebno stvoriti pristup znanju i tehnologiji radi diversifikacije proizvoda, a sve kako bi se izvoz mogao održati u globalnom tržišnom natjecanju te posebno u Europi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva zemlje korisnice OSP-a da uspostave i učinkovito provode zakonske mjere za zaštitu intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja činjenicu da je stopa iskorištenosti povlastica za korisnike EBA-e visoka; naglašava važnost izgradnje kapaciteta u zemljama korisnicama kako bi se poduprle u što većem korištenju sustava; u tom pogledu poziva na učinkovitije korištenje mjera u okviru inicijative „Pomoć za trgovinu”; smatra da bi trebalo razmotriti mogućnost da se u sljedeću uredbu o OSP-u uvrste usluge kako bi se i dalje promicala povećana diversifikacija; nadalje u tom kontekstu naglašava važnost pristupa koji se temelji na odnosima između poduzeća; poziva na uspostavu sektorskih platformi s više dionika i internetskih mogućnosti kojima se okupljaju izvozna poduzeća iz zemalja korisnica OSP-a, uvozna poduzeća u EU-u i potencijalna nova poduzeća na objema stranama (oni koji trenutačne ne izvoze ili ne uvoze) kako bi se razmijenile najbolje prakse i podigla razina osviještenosti o propisima i uvjetima OSP-a te gospodarskim izgledima koje nudi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja zaključenje prve zaštitne istrage u skladu s Uredbom i smatra da bi ta klauzula trebala osigurati zaštitu financijskih, gospodarskih, socijalnih i okolišnih interesa EU-a; naglašava da je pri pružanju povlastica za osjetljive proizvode potrebno omogućiti da se s njima postupa na poseban način kako bi se izbjeglo ugrožavanje određenih sektora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da su svi dijelovi državnog područja zemalja korisnica, uključujući zone proizvodnje za izvoz, obuhvaćeni sustavom i obvezama koje proizlaze iz ratifikacije odgovarajućih konvencija; apelira na zemlje korisnice da učinkovito provode standarde rada i na Komisiju da razriješi kršenja standarda Međunarodne organizacije rada, uključujući kolektivno pregovaranje i slobodu udruživanja u zonama proizvodnje za izvoz koje se nalaze u aktualnim ili potencijalnim zemljama korisnicama te da zajamči uklanjanje svih izuzeća; poziva Komisiju da istraži kako osigurati da se proizvodi iz zona proizvodnje za izvoz ne budu obuhvaćeni sustavom povlastica ako su izuzeti iz nacionalnog zakonodavstva i u suprotnosti s odgovarajućim međunarodnim konvencijama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da je OSP učinio korporativni sektor dinamičnijim, u određenoj mjeri doprinio jačanju ekonomskoga položaja žena i pozitivno utjecao na povećanu zastupljenost žena u radnoj snazi, posebno u sektorima industrije zemalja izvoznica koje trguju s EU-om; u tom smislu naglašava da je važno stvoriti odgovarajuća poslovna okružja za žene kako bi one iskoristile te nove vještine i iskustva te kako bi mogle napredovati u strukturama poduzeća ili osnovati vlastita nova poduzeća; ipak napominje da su žene i dalje diskriminirane te je zabrinut zbog radnih uvjeta žena, posebno u sektoru tekstila i odjeće; ponovno ističe svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. te poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere u vezi s time; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja učinak koji je OSP imao na donošenje čišće i sigurnije tehnologije i na dobrovoljne inicijative za društveno odgovorno poslovanje, što je imalo izravan pozitivan učinak na radnike i okoliš; smatra da bi trebalo planirati mjere za daljnje poticanje i pouzdanu ocjenu tog razvoja; uviđa potrebu za uspostavljanjem pravilne ravnoteže između regulatornih i dobrovoljnih mjera o dužnoj pažnji u poslovanju u tom pogledu te poziva Komisiju da istraži načine za utvrđivanje obveza postupanja s dužnom pažnjom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi EU trebao osigurati usklađenost politika poticanjem drugih međunarodnih aktera, kao što su multinacionalna poduzeća, da u potpunosti sudjeluju u poboljšanju ljudskih prava, socijalnih prava i standarda zaštite okoliša diljem svijeta, između ostalog i obvezivanjem gospodarskih subjekata da provode prakse dužne pažnje u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; poziva Komisiju da pokaže vodstvo kako bi se zajamčilo da se ljudska prava i prava radnika poštuju u globalnim lancima vrijednosti te da izvješćuje o provedbi rezolucije Parlamenta iz 2016. o provedbi svojih preporuka u području društvenih i ekoloških normi, ljudskih prava i odgovornosti poduzeća, uključujući poziv na uvrštenje društveno odgovornog poslovanja u Uredbu i provedbu reforme pravila WTO-a u pogledu zahtjeva za postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe i u pogledu transparentnosti, oslanjajući se na Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na to da bi EU, usklađenosti radi, trebao utjecati i na politike drugih međunarodnih aktera, primjerice multinacionalnih poduzeća, kako bi oni u potpunosti sudjelovali u poboljšanju poštovanja ljudskih, dječjih, socijalnih i ekoloških prava te poštovanja javnog zdravlja diljem svijeta; poziva EU da se pobrine za to da se u globalnim lancima vrijednosti, dakle u cijelom lancu opskrbe, poštuju ljudska prava povezana s pravima radnika; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da u pogledu sljedeće uredbe o OSP-u razmotri mogućnost uvođenja dodatnih carinskih povlastica za proizvode koji su dokazano proizvedeni na održiv način; smatra da bi roba trebala biti podvrgnuta certificiranju u pogledu održivih načina proizvodnje na dobrovoljnoj osnovi, a dokaze o tome trebalo bi dati na uvid pri uvozu u EU; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  SL L 303, 31.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 181, 29.6.2013., str. 13.

(3)  SL C 55, 12.2.2016., str. 112.

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/october/tradoc_157434.pdf

(5)  COM(2018)0665.

(6)  SWD(2018)0430.

(7)  COM(2016)0029.

(8)  COM(2018)0036.

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/64308

(10)  SL C 101, 16.3.2018., str. 19.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0515.

(12)  SL C 298, 23.8.2018., str. 100.

(13)  SL C 331, 18.9.2018., str. 100.

(14)  SL C 337, 20.9.2018., str. 33.

(15)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/organes/conf_pres_groupes/proces_verbal/2002/12-12/CPG_PV(2002)12-12(ANN01)_EN.doc

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/105 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/105

---

P8_TA(2019)0211

Rodna ravnopravnost u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2019/2614(RSP))

(2021/C 23/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir dokument Komisije pod nazivom „Strateška suradnja za jednakost spolova od 2016. do 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Komisije pod nazivom „Strateška suradnja za jednakost spolova od 2016. do 2020.”,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 11. veljače 2019. za imenovanje člana Izvršnog odbora Europske središnje banke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 11. veljače 2019. za imenovanje člana Izvršnog odbora Europske središnje banke,

| — | uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak UFEU-a, na temelju kojeg se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak UFEU-a, na temelju kojeg se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11.2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11.2.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0144/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0144/2019),

| — | uzimajući u obzir odabir Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, o čemu je 19. veljače 2019. odlučeno u Odboru nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odabir Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, o čemu je 19. veljače 2019. odlučeno u Odboru nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo,

| — | uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0146/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0146/2019),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 30. siječnja 2019. u vezi s imenovanjem Sebastiana Laviole na dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 30. siječnja 2019. u vezi s imenovanjem Sebastiana Laviole na dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora,

| — | uzimajući u obzir članak 56. stavak 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 56. stavak 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0148/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0148/2019),

| — | uzimajući u obzir pisma koja je 5. ožujka 2019. predsjednik Europskog parlamenta uputio predsjedniku Komisije i predsjedniku Vijeća EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma koja je 5. ožujka 2019. predsjednik Europskog parlamenta uputio predsjedniku Komisije i predsjedniku Vijeća EU-a,

| — | uzimajući u obzir pismo koje je 5. ožujka 2019. predsjednik Europskog parlamenta uputio predsjedniku Komisije i odgovor predsjednika Komisije od 11. ožujka 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje je 5. ožujka 2019. predsjednik Europskog parlamenta uputio predsjedniku Komisije i odgovor predsjednika Komisije od 11. ožujka 2019.,

| — | uzimajući u obzir pismo koje je 23. ožujka 2018. predsjednik Europskog parlamenta uputio predsjedniku Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje je 23. ožujka 2018. predsjednik Europskog parlamenta uputio predsjedniku Vijeća,

| — | uzimajući u obzir pismo koje je 8. ožujka 2018. predsjednik Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta uputio predsjedniku Euroskupine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje je 8. ožujka 2018. predsjednik Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta uputio predsjedniku Euroskupine,

| — | uzimajući u obzir indeks ravnopravnosti spolova za 2017. Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks ravnopravnosti spolova za 2017. Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. te članak 228.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. te članak 228.a Poslovnika,

| A. | budući da je člankom 8. UFEU-a rodno osviještena politika utvrđena kao horizontalno načelo, dok je člankom 2. UEU-a načelo ravnopravnosti žena i muškaraca utvrđeno kao vrijednost Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 8. UFEU-a rodno osviještena politika utvrđena kao horizontalno načelo, dok je člankom 2. UEU-a načelo ravnopravnosti žena i muškaraca utvrđeno kao vrijednost Unije;

| B. | budući da su jednak pristup mogućnostima i nediskriminacija sastavne vrijednosti Europske unije; |
| --- | --- |

B.

budući da su jednak pristup mogućnostima i nediskriminacija sastavne vrijednosti Europske unije;

| C. | budući da je 7. ožujka 2011. Vijeće usvojilo Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da je 7. ožujka 2011. Vijeće usvojilo Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020.;

| D. | budući da Parlament žali zbog činjenice da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža; |
| --- | --- |

D.

budući da Parlament žali zbog činjenice da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža;

| E. | budući da su predsjednici Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u ime klubova zastupnika, tijekom godina u više navrata obavijestili predsjednike Vijeća, Euroskupine, Komisije i Vijeća EU-a o nedostatku rodne raznolikosti u ESB-u, ali i u drugim gospodarskim, financijskim i monetarnim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su predsjednici Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u ime klubova zastupnika, tijekom godina u više navrata obavijestili predsjednike Vijeća, Euroskupine, Komisije i Vijeća EU-a o nedostatku rodne raznolikosti u ESB-u, ali i u drugim gospodarskim, financijskim i monetarnim institucijama EU-a;

| F. | budući da je iz indeksa ravnopravnosti spolova EIGE-a za 2017. vidljivo da je donošenje ekonomskih odluka i dalje područje na kojemu EU bilježi najniže rezultate u pogledu rodne ravnopravnosti i zastupljenosti žena; |
| --- | --- |

F.

budući da je iz indeksa ravnopravnosti spolova EIGE-a za 2017. vidljivo da je donošenje ekonomskih odluka i dalje područje na kojemu EU bilježi najniže rezultate u pogledu rodne ravnopravnosti i zastupljenosti žena;

| G. | budući da je među šestero članova Izvršnog odbora ESB-a samo jedna žena; budući da su među 25 članova Upravnog vijeća ESB-a samo dvije žene; |
| --- | --- |

G.

budući da je među šestero članova Izvršnog odbora ESB-a samo jedna žena; budući da su među 25 članova Upravnog vijeća ESB-a samo dvije žene;

| H. | budući da su predsjednici Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) te Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) svi redom muškarci; |
| --- | --- |

H.

budući da su predsjednici Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) te Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) svi redom muškarci;

| I. | budući da je predsjednicu jedinstvenog nadzornog mehanizma nedavno zamijenio muškarac, čime je Jedinstveni sanacijski odbor ostao jedino tijelo EU-a u široj sferi financijskih i gospodarskih institucija EU-a kojim predsjeda žena; |
| --- | --- |

I.

budući da je predsjednicu jedinstvenog nadzornog mehanizma nedavno zamijenio muškarac, čime je Jedinstveni sanacijski odbor ostao jedino tijelo EU-a u široj sferi financijskih i gospodarskih institucija EU-a kojim predsjeda žena;

| J. | budući da, unatoč brojnim zahtjevima koje je Parlament uputio Vijeću tražeći da se popravi nedostatak rodne ravnoteže u Izvršnom odboru ESB-a, Vijeće te zahtjeve nije ozbiljno shvatilo; |
| --- | --- |

J.

budući da, unatoč brojnim zahtjevima koje je Parlament uputio Vijeću tražeći da se popravi nedostatak rodne ravnoteže u Izvršnom odboru ESB-a, Vijeće te zahtjeve nije ozbiljno shvatilo;

| K. | budući da su, unatoč brojnim pozivima na poštovanje rodne ravnoteže pri podnošenju popisa kandidata koje je Europski parlament uputio u vezi s prethodnim imenovanjima, svi kandidati za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo bili muškarci; |
| --- | --- |

K.

budući da su, unatoč brojnim pozivima na poštovanje rodne ravnoteže pri podnošenju popisa kandidata koje je Europski parlament uputio u vezi s prethodnim imenovanjima, svi kandidati za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo bili muškarci;

| L. | budući da su se, iako se u postupcima odabira predsjednika, potpredsjednika i članova Jedinstvenog sanacijskog odbora dosad uzimalo u obzir načelo rodne ravnoteže, u spomenutom slučaju na popisu kandidata koji su ušli u uži izbor predstavljenom Parlamentu nalazili samo muškarci, unatoč obavezama iz članka 56. stavka 4. Uredbe (EU) br. 806/2014; |
| --- | --- |

L.

budući da su se, iako se u postupcima odabira predsjednika, potpredsjednika i članova Jedinstvenog sanacijskog odbora dosad uzimalo u obzir načelo rodne ravnoteže, u spomenutom slučaju na popisu kandidata koji su ušli u uži izbor predstavljenom Parlamentu nalazili samo muškarci, unatoč obavezama iz članka 56. stavka 4. Uredbe (EU) br. 806/2014;

| M. | budući da bi se, iako se ne može isključiti mogućnost da u jednom postupku odabira na temelju pojedinačnih prijava nema kvalificiranih kandidata obaju spolova, trebalo poštovati opće načelo rodne ravnoteže kada je riječ o sastavu odbora ESB-a i nadzornih tijela; |
| --- | --- |

M.

budući da bi se, iako se ne može isključiti mogućnost da u jednom postupku odabira na temelju pojedinačnih prijava nema kvalificiranih kandidata obaju spolova, trebalo poštovati opće načelo rodne ravnoteže kada je riječ o sastavu odbora ESB-a i nadzornih tijela;

| N. | budući da je Odbor za ekonomska i monetarna pitanja Europskog parlamenta aktualne kandidate za položaje glavnog ekonomista ESB-a, predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i člana Jedinstvenog sanacijskog odbora smatrao iskusnima i kvalificiranima te su ti kandidati osvojili znatnu većinu u tajnom glasovanju; |
| --- | --- |

N.

budući da je Odbor za ekonomska i monetarna pitanja Europskog parlamenta aktualne kandidate za položaje glavnog ekonomista ESB-a, predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i člana Jedinstvenog sanacijskog odbora smatrao iskusnima i kvalificiranima te su ti kandidati osvojili znatnu većinu u tajnom glasovanju;

| O. | budući da ostvarivanje rodne ravnopravnosti nije samo žensko pitanje, već ono treba uključivati društvo u cjelini; |
| --- | --- |

O.

budući da ostvarivanje rodne ravnopravnosti nije samo žensko pitanje, već ono treba uključivati društvo u cjelini;

| 1. | naglašava da rodna ravnoteža u odborima i vladama osigurava šire kompetencije i šire perspektive te da nedostatak rodne ravnoteže dovodi institucije u opasnost od nerazmatranja potencijalno izvrsnih kandidata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što Komisija i velika većina vlada EU-a do sada nisu bile uspješne u promicanju veće rodne ravnoteže u institucijama i tijelima EU-a, posebno u pogledu imenovanja na visokoj razini u području gospodarske, financijske i monetarne politike; očekuje od država članica i institucija EU-a da hitro povećaju rodnu ravnotežu na najvišim položajima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vlade država članica, Europsko vijeće, Vijeće, Euroskupinu i Komisiju da u okviru svojih predstojećih prijedloga u vezi s užim izborom kandidata i imenovanjima aktivno rade na postizanju rodne ravnoteže te da pritom nastoje predložiti barem po jednu kandidatkinju i jednog kandidata u svakom postupku imenovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se obvezuje da u budućnosti neće uzimati u obzir popise kandidata ako se njima, uz zahtjeve koji se odnose na kvalifikacije i iskustvo, u postupku odabira ne bude poštovalo i načelo rodne ravnoteže; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaže da se u budući akcijski plan Parlamenta za rodnu ravnopravnost, predviđen člankom 228.a Poslovnika, uvede zahtjev da se ne odobravaju imenovanja u odbore i druga tijela agencija EU-a ako se u užem izboru kandidata koje predlaže dotična institucija ili tijelo ne poštuje rodna ravnoteža; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznaje da sam Parlament nije poštovao te standarde i obvezuje se da će poboljšati svoje rezultate u promicanju rodne ravnoteže u području ekonomske i monetarne politike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potvrđuje da su za postizanje rodne ravnoteže na izvršnoj razini u institucijama i tijelima Unije potrebni kvalificirani kandidati iz država članica; stoga poziva države članice da poduzmu konkretne korake za poboljšanje rodne ravnoteže u nacionalnim institucijama i na taj način pripreme temelje i za muške i za ženske visokokvalitetne kandidate za vodeće položaje u EU-u u području bankarstva i financijskih usluga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i Vijeće da povećaju transparentnost postupaka zapošljavanja i imenovanja za izvršne direktore agencija EU-a objavom popisa prijavljenih kandidata i onih koji su ušli u uži izbor te razloge za uži izbor kako bi se omogućio javni nadzor otvorenosti, konkurentnosti i rodne osjetljivosti tih postupaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na bližu suradnju među institucijama EU-a kako bi se osigurala djelotvornost tih mjera; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, vladama država članica, Europskoj središnjoj banci, jedinstvenom nadzornom mehanizmu, Jedinstvenom sanacijskom odboru, Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo, Europskom nadzornom tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala te nadležnim nacionalnim tijelima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

(2)  SL L 225, 30.7.2014., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/108 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/108

---

P8_TA(2019)0215

Europski režim sankcija za kršenje ljudskih prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o europskom režimu sankcija za kršenje ljudskih prava (2019/2580(RSP))

(2021/C 23/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima poziva na uspostavu mehanizma na razini EU-a za uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca koji sudjeluju u teškom kršenju ljudskih prava, uključujući svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2010. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu za 2009. i politici Europske unije na tu temu (1) i svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima poziva na uspostavu mehanizma na razini EU-a za uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca koji sudjeluju u teškom kršenju ljudskih prava, uključujući svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2010. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima u svijetu za 2009. i politici Europske unije na tu temu (1) i svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije podnesene u skladu s člankom 135. Poslovnika u kojima poziva na uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca koji sudjeluju u teškom kršenju ljudskih prava, među ostalim one od 19. siječnja 2017. o stanju u Burundiju (3), od 5. srpnja 2018. o Burundiju (4), od 18. svibnja 2017. o Južnom Sudanu (5), od 14. lipnja 2017. o Demokratskoj Republici Kongu (6), od 18. siječnja 2018. o Demokratskoj Republici Kongu (7), od 14. rujna 2017. o Gabonu: represija nad oporbom (8), od 5. listopada 2017. o stanju na Maldivima (9), od 5. listopada 2017. o slučajevima vođa krimskih Tatara Ahtema Čijgoza, Iljmija Umerova i novinara Mikole Semene (10), od 30. studenoga 2017. (11) i 4. listopada 2018. (12) o stanju u Jemenu, od 14. prosinca 2017. o Kambodži: osobito o raspuštanju Kambodžanske stranke nacionalnog spasa (13), od 14. prosinca 2017. o položaju naroda Rohingya (14), od 15. ožujka 2018. o stanju u Siriji (15), od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (16), od 13. rujna 2018. o Mjanmaru/Burmi, posebno slučaj novinara Wa Lonea i Kyaw Soe Ooa (17), od 25. listopada 2018. o stanju u Azovskom moru (18), od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (19) i od 14. veljače 2019. o stanju u Čečeniji i slučaju Ojuba Titijeva (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije podnesene u skladu s člankom 135. Poslovnika u kojima poziva na uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca koji sudjeluju u teškom kršenju ljudskih prava, među ostalim one od 19. siječnja 2017. o stanju u Burundiju (3), od 5. srpnja 2018. o Burundiju (4), od 18. svibnja 2017. o Južnom Sudanu (5), od 14. lipnja 2017. o Demokratskoj Republici Kongu (6), od 18. siječnja 2018. o Demokratskoj Republici Kongu (7), od 14. rujna 2017. o Gabonu: represija nad oporbom (8), od 5. listopada 2017. o stanju na Maldivima (9), od 5. listopada 2017. o slučajevima vođa krimskih Tatara Ahtema Čijgoza, Iljmija Umerova i novinara Mikole Semene (10), od 30. studenoga 2017. (11) i 4. listopada 2018. (12) o stanju u Jemenu, od 14. prosinca 2017. o Kambodži: osobito o raspuštanju Kambodžanske stranke nacionalnog spasa (13), od 14. prosinca 2017. o položaju naroda Rohingya (14), od 15. ožujka 2018. o stanju u Siriji (15), od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (16), od 13. rujna 2018. o Mjanmaru/Burmi, posebno slučaj novinara Wa Lonea i Kyaw Soe Ooa (17), od 25. listopada 2018. o stanju u Azovskom moru (18), od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (19) i od 14. veljače 2019. o stanju u Čečeniji i slučaju Ojuba Titijeva (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnitskog (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnitskog (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (25),

| — | uzimajući u obzir poglavlje 2. glave V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) o donošenju sankcija u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poglavlje 2. glave V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) o donošenju sankcija u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP),

| — | uzimajući u obzir članak 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o donošenju sankcija protiv trećih zemalja kao i protiv pojedinaca, skupina i nedržavnih subjekata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o donošenju sankcija protiv trećih zemalja kao i protiv pojedinaca, skupina i nedržavnih subjekata,

| — | uzimajući u obzir izjavu br. 25 Ugovora iz Lisabona o potrebi da se osiguraju odgovarajuća postupovna prava pojedinaca ili subjekata na koje se odnose mjere ograničavanja EU-a ili mjere EU-a za borbu protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu br. 25 Ugovora iz Lisabona o potrebi da se osiguraju odgovarajuća postupovna prava pojedinaca ili subjekata na koje se odnose mjere ograničavanja EU-a ili mjere EU-a za borbu protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji za razdoblje 2015. – 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan o ljudskim pravima i demokraciji za razdoblje 2015. – 2019.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Jean-Claudea Junckera prilikom govora o stanju Unije 12. rujna 2018., u kojoj je predložio da države članice iskoriste postojeća pravila EU-a kako bi se s jednoglasnog donošenja odluka prešlo na sustav glasovanja kvalificiranom većinom u određenim područjima ZVSP-a EU-a, kao što su zajednički odgovor na kršenje ljudskih prava i primjena učinkovitih sankcija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Jean-Claudea Junckera prilikom govora o stanju Unije 12. rujna 2018., u kojoj je predložio da države članice iskoriste postojeća pravila EU-a kako bi se s jednoglasnog donošenja odluka prešlo na sustav glasovanja kvalificiranom većinom u određenim područjima ZVSP-a EU-a, kao što su zajednički odgovor na kršenje ljudskih prava i primjena učinkovitih sankcija,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dala nakon zasjedanja Vijeća EU-a za vanjske poslove 10. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dala nakon zasjedanja Vijeća EU-a za vanjske poslove 10. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 22. siječnja 2019. o Sergeju Magnitskom i drugim slučajevima – ciljanim sankcijama protiv nekažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 22. siječnja 2019. o Sergeju Magnitskom i drugim slučajevima – ciljanim sankcijama protiv nekažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju iz travnja 2018. naslovljenu „Ciljane sankcije protiv pojedinaca zbog teškog kršenja ljudskih prava – utjecaj, trendovi i mogućnosti na razini EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju iz travnja 2018. naslovljenu „Ciljane sankcije protiv pojedinaca zbog teškog kršenja ljudskih prava – utjecaj, trendovi i mogućnosti na razini EU-a”,

| — | uzimajući u obzir prijedlog od 14. studenoga 2018. o osnivanju Europskog povjerenstva za zabranu ulaska zbog kršenja ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog od 14. studenoga 2018. o osnivanju Europskog povjerenstva za zabranu ulaska zbog kršenja ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir sastanak održan 20. studenoga 2018. u Nizozemskoj na temu globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak održan 20. studenoga 2018. u Nizozemskoj na temu globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se u članku 21. UEU-a navodi da se Unija u svojem djelovanju vodi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanja načela iz Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se u članku 21. UEU-a navodi da se Unija u svojem djelovanju vodi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanja načela iz Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava;

| B. | budući da se EU snažno zalaže sa sustavnu provedbu sankcija koje je utvrdilo Vijeće sigurnosti UN-a u skladu s poglavljem VII. Povelje UN-a te istodobno izriče vlastite sankcije bez mandata Vijeća sigurnosti UN-a u slučajevima u kojima Vijeće sigurnosti UN-a nema ovlasti za donošenje mjera ili kad je spriječeno u tome zbog toga što njegove članice nisu uspjele postići dogovor; |
| --- | --- |

B.

budući da se EU snažno zalaže sa sustavnu provedbu sankcija koje je utvrdilo Vijeće sigurnosti UN-a u skladu s poglavljem VII. Povelje UN-a te istodobno izriče vlastite sankcije bez mandata Vijeća sigurnosti UN-a u slučajevima u kojima Vijeće sigurnosti UN-a nema ovlasti za donošenje mjera ili kad je spriječeno u tome zbog toga što njegove članice nisu uspjele postići dogovor;

| C. | budući da su sankcije EU-a (poznate i kao mjere ograničavanja) tijekom protekla dva desetljeća postale sastavni dio skupa instrumenata EU-a za vanjske odnose, te je trenutačno na snazi više od 40 različitih mjera ograničavanja protiv 34 zemlje; budući da se procjenjuje da su dvije trećine sankcija EU-a za pojedine zemlje uvedene kao potpora ciljevima u području ljudskih prava i demokracije; |
| --- | --- |

C.

budući da su sankcije EU-a (poznate i kao mjere ograničavanja) tijekom protekla dva desetljeća postale sastavni dio skupa instrumenata EU-a za vanjske odnose, te je trenutačno na snazi više od 40 različitih mjera ograničavanja protiv 34 zemlje; budući da se procjenjuje da su dvije trećine sankcija EU-a za pojedine zemlje uvedene kao potpora ciljevima u području ljudskih prava i demokracije;

| D. | budući da su sankcije usmjerene na pojedince osmišljene kako bi se štetne posljedice za osobe koje nisu odgovorne za politike ili djelovanja koje su dovele do njihova donošenja svele na najmanju moguću mjeru, posebno u vezi s lokalnim civilnim stanovništvom i zakonitim aktivnostima u dotičnoj zemlji ili s njom; budući da se izravno odnose na osobe odgovorne za kršenja te imaju odvraćajuću ulogu; |
| --- | --- |

D.

budući da su sankcije usmjerene na pojedince osmišljene kako bi se štetne posljedice za osobe koje nisu odgovorne za politike ili djelovanja koje su dovele do njihova donošenja svele na najmanju moguću mjeru, posebno u vezi s lokalnim civilnim stanovništvom i zakonitim aktivnostima u dotičnoj zemlji ili s njom; budući da se izravno odnose na osobe odgovorne za kršenja te imaju odvraćajuću ulogu;

| E. | budući da su sve sankcije koje EU donese potpuno u skladu s obvezama iz međunarodnog prava, među kojima su i one koje se odnose na ljudska prava i temeljne slobode; budući da bi sankcije trebalo redovito preispitivati kako bi se osiguralo da doprinose ostvarenju navedenih ciljeva; |
| --- | --- |

E.

budući da su sve sankcije koje EU donese potpuno u skladu s obvezama iz međunarodnog prava, među kojima su i one koje se odnose na ljudska prava i temeljne slobode; budući da bi sankcije trebalo redovito preispitivati kako bi se osiguralo da doprinose ostvarenju navedenih ciljeva;

| F. | budući da je EU, uz sankcije za pojedine zemlje čiji je cilj dovesti do promjena u postupcima zemalja, nedavno uveo mjere ograničavanja za borbu protiv širenja i upotrebe kemijskog oružja i kibernapada, kao i posebne mjere za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU, uz sankcije za pojedine zemlje čiji je cilj dovesti do promjena u postupcima zemalja, nedavno uveo mjere ograničavanja za borbu protiv širenja i upotrebe kemijskog oružja i kibernapada, kao i posebne mjere za borbu protiv terorizma;

| G. | budući da su postojeće sankcije EU-a usmjerene i na državne i na nedržavne aktere, kao što su teroristi i terorističke skupine; |
| --- | --- |

G.

budući da su postojeće sankcije EU-a usmjerene i na državne i na nedržavne aktere, kao što su teroristi i terorističke skupine;

| H. | budući da je tijekom proteklih nekoliko mjeseci bilo mnogo slučajeva u kojima su europska poduzeća ili čak države članice EU-a prekršili sankcije EU-a; budući da ti primjeri skreću pozornost na potrebu da se dodatno pojasni područje primjene i doseg sankcija koje su trenutačno na snazi, kao i da se pojasni u kojoj su mjeri države i poduzeća odgovorni za to da osiguraju da krajnja namjena ili odredište njihove robe i usluga nisu obuhvaćeni sankcijama; |
| --- | --- |

H.

budući da je tijekom proteklih nekoliko mjeseci bilo mnogo slučajeva u kojima su europska poduzeća ili čak države članice EU-a prekršili sankcije EU-a; budući da ti primjeri skreću pozornost na potrebu da se dodatno pojasni područje primjene i doseg sankcija koje su trenutačno na snazi, kao i da se pojasni u kojoj su mjeri države i poduzeća odgovorni za to da osiguraju da krajnja namjena ili odredište njihove robe i usluga nisu obuhvaćeni sankcijama;

| I. | budući da su mjerodavna tijela država članica EU-a odgovorna za izvršenje sankcija, dok se odluke o tim mjerama donose na europskoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da su mjerodavna tijela država članica EU-a odgovorna za izvršenje sankcija, dok se odluke o tim mjerama donose na europskoj razini;

| J. | budući da je američki kongres 2016. donio Magnitskijev zakon globalne primjene (Global Magnitsky Act) na temelju Akta o odgovornosti vladavine prava potaknut slučajem Sergeja Magnitskog iz 2012. čiji je cilj bio sankcionirati pojedince odgovorne za smrt Sergeja Magnitskog tijekom istražnog pritvora u ruskom zatvoru gdje je bio podvrgnut neljudskim uvjetima, namjernom zanemarivanju i mučenju; |
| --- | --- |

J.

budući da je američki kongres 2016. donio Magnitskijev zakon globalne primjene (Global Magnitsky Act) na temelju Akta o odgovornosti vladavine prava potaknut slučajem Sergeja Magnitskog iz 2012. čiji je cilj bio sankcionirati pojedince odgovorne za smrt Sergeja Magnitskog tijekom istražnog pritvora u ruskom zatvoru gdje je bio podvrgnut neljudskim uvjetima, namjernom zanemarivanju i mučenju;

| K. | budući da su Estonija, Latvija, Litva, Ujedinjena Kraljevina, Kanada i Sjedinjene Američke Države donijele zakone o režimu sankcija za kršenje ljudskih prava, odnosno zakone po uzoru na Magnitskijev zakon; budući da je Parlament više puta pozvao na uspostavu sličnog globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, kojim bi se osigurala dosljednost i djelotvornost zamrzavanja imovine pojedinaca, zabrana izdavanja viza i drugih sankcija koje su države članice i EU uveli protiv pojedinaca i subjekata; |
| --- | --- |

K.

budući da su Estonija, Latvija, Litva, Ujedinjena Kraljevina, Kanada i Sjedinjene Američke Države donijele zakone o režimu sankcija za kršenje ljudskih prava, odnosno zakone po uzoru na Magnitskijev zakon; budući da je Parlament više puta pozvao na uspostavu sličnog globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, kojim bi se osigurala dosljednost i djelotvornost zamrzavanja imovine pojedinaca, zabrana izdavanja viza i drugih sankcija koje su države članice i EU uveli protiv pojedinaca i subjekata;

| L. | budući da je nizozemska vlada u studenom 2018. pokrenula raspravu među državama članicama EU-a o političkoj prilici za uvođenje ciljanog režima sankcija u području ljudskih prava na razini EU-a; budući da su preliminarne rasprave nastavljene na razini radne skupine Vijeća; |
| --- | --- |

L.

budući da je nizozemska vlada u studenom 2018. pokrenula raspravu među državama članicama EU-a o političkoj prilici za uvođenje ciljanog režima sankcija u području ljudskih prava na razini EU-a; budući da su preliminarne rasprave nastavljene na razini radne skupine Vijeća;

| 1. | snažno osuđuje sva kršenja ljudskih prava diljem svijeta; poziva Vijeće da brzo uspostavi autonoman, fleksibilan i reaktivan režim sankcija na razini EU-a koji će omogućiti usmjerenost na bilo kojeg pojedinca, državne ili nedržavne aktere i druge subjekte koji su odgovorni za teško kršenje ljudskih prava ili su u tome sudjelovali; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da bi režim sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava trebao dodatno razraditi prijedloge iz prethodnih rezolucija u kojima se poziva na uspostavu mehanizma na razini EU-a za uvođenje ciljanih sankcija; smatra da bi režim sankcija EU-a u području ljudskih prava usmjeren protiv pojedinaca upletenih u kršenje ljudskih prava bilo gdje u svijetu trebao simbolički nositi ime Sergeja Magnitskog; pozdravlja činjenicu da je u nizu zemalja uvedeno slično zakonodavstvo koje se bavi kršiteljima ljudskih prava diljem svijeta; naglašava potrebu za transatlantskom suradnjom kako bi se kršitelje ljudskih prava pozvalo na odgovornost; potiče druge države da uvedu slične instrumente; |
| --- | --- |

2.

| 3. | čvrsto vjeruje da je takav režim ključan dio postojećih instrumenata EU-a u području ljudskih prava i vanjske politike te da bi se njime ojačala uloga EU-a kao globalnog aktera u području ljudskih prava, posebno u njegovoj borbi protiv nekažnjavanja i njegovoj potpori žrtvama zlostavljanja te borcima za ljudska prava diljem svijeta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi taj režim sankcija trebao omogućiti izricanje mjera ograničavanja, posebno zamrzavanja imovine i zabrane ulaska u EU, protiv svakog pojedinca ili subjekta koji je odgovoran za teško kršenje i povrede ljudskih prava i sustavnu korupciju povezanu s teškim kršenjem ljudskih prava, upleten je u ta djela ili je u njima sudjelovao, financirao ih ili pridonio njihovu planiranju, vođenju ili izvršavanju; naglašava da je potrebno jasno definirati što je obuhvaćeno kršenjem te uspostaviti odgovarajuće pravne puteve kojima se uvrštavanje na popis može dovesti u pitanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uvjeren je da će taj novi režim pozitivno utjecati na ponašanje predmetnih pojedinaca i subjekata te da će imati odvraćajući učinak; u tu svrhu ističe potrebu da sve države članice EU-a na isti, dosljedan način tumače, objašnjavaju i izvršavaju primjenu sankcija; apelira na države članice i Komisiju da pojačaju suradnju i razmjenu informacija te da osmisle europski nadzorni i izvršni mehanizam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja prijedlog predsjednika Komisije da se napusti obveza jednoglasnosti u procesu donošenja odluka u Vijeću kada je riječ o područjima ZVSP-a i apelira na Vijeće da taj novi instrument za sankcije donese tako da se o uvođenju sankcija za kršenje ljudskih prava može odlučiti kvalificiranom većinom u Vijeću; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podržava preliminarne rasprave na razini Vijeća u uspostavi takvog instrumenta za sankcije; apelira na potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i njezine službe da zauzmu konstruktivan i proaktivan pristup kako bi se te rasprave uspješno zaključile prije kraja ovog parlamentarnog saziva i očekuje da će o tome izvijestiti Parlament; naglašava važnost nadzorne uloge Parlamenta nad tim budućim režimom, posebno u pogledu opsega i definicije kriterija za uvrštavanje na popis, kao i mogućnosti za sudsku zaštitu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva sve države članice da se pobrinu za to da se njihova tijela vlasti, poduzeća i ostali akteri registrirani na njihovu teritoriju u potpunosti pridržavaju odluka Vijeća o mjerama ograničavanja protiv pojedinaca i subjekata, posebno kada je riječ o zamrzavanju imovine pojedinaca uvrštenih na popis i ograničavanju prihvata na teritorij države zbog kršenja ljudskih prava; izražava zabrinutost zbog nedavnih informacija o kršenju tih odluka i podsjeća države članice da su u skladu s međunarodnim pravom obvezne uhititi i kazneno goniti osobe osumnjičene za okrutne zločine koje se nalaze na njihovu teritoriju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su pojačana suradnja i razmjena informacija između tih tijela, kao i europski izvršni mehanizam, ključni kako bi se osiguralo ujednačeno izvršavanje i tumačenje mjera ograničavanja EU-a koje su na snazi i kako bi europska poduzeća mogla poslovati pod jednakim uvjetima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ustraje u tome da je važno da budući režim sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava bude dosljedan i komplementaran postojećim politikama EU-a i postojećim mjerama ograničavanja za pojedine zemlje te horizontalnim mjerama ograničavanja; u tom pogledu inzistira na tome da taj novi režim ne bi smio zamijeniti područje primjene aktualnih mjera za pojedine zemlje; nadalje, smatra da svaki budući režim mora biti u potpunosti komplementaran i usklađen s postojećim međunarodnim okvirom za sankcije, posebno u pogledu Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da vjerodostojnost i legitimnost tog režima ovise o njegovoj potpunoj sukladnosti s najvišim mogućim standardima u pogledu zaštite i poštovanja postupovnih prava dotičnih pojedinaca ili subjekata; u tom pogledu ustraje u tome da se odluke o uvrštavanju pojedinaca ili subjekata na popis ili o njihovu uklanjanju s popisa temelje na jasnim, transparentnim i definiranim kriterijima i da budu izravno povezane s počinjenim kaznenim djelom kako bi se zajamčilo temeljito sudsko preispitivanje i prava na pravni lijek; poziva na sustavno uključivanje jasnih i konkretnih referentnih vrijednosti i metodologije za ukidanje sankcija i uklanjanje s popisa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da bi kazneni progon počinitelja teških kršenja ljudskih prava i okrutnih zločina u nacionalnim ili međunarodnim jurisdikcijama trebao i dalje biti glavni cilj svih napora koje EU i njegove države članice ulažu u borbu protiv nekažnjavanja; u tom pogledu podsjeća na načelo univerzalne jurisdikcije; poziva Vijeće da u područje primjene tog režima uvrsti prekogranična kršenja; naglašava da je potrebna koordinirana multilateralna suradnja kako bi se spriječilo izbjegavanje sankcija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da nakon uspostave tog režima osigura odgovarajuća sredstva i stručno znanje za njegovu provedbu i nadzor te da posebnu pozornost posveti komunikaciji s javnošću o uvrštavanju na popis i u EU-u i u predmetnim zemljama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odaje počast neumornim naporima aktivista civilnog društva koji podupiru uvođenje takvog režima; potiče uspostavu savjetodavnog odbora na razini EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Vijeća Europe. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 81.

(2)  SL C 378, 9.11.2017., str. 52.

(3)  SL C 242, 10.7.2018., str. 10.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0305.

(5)  SL C 307, 30.8.2018., str. 92.

(6)  SL C 331, 18.9.2018., str. 97.

(7)  SL C 458, 19.12.2018., str. 52.

(8)  SL C 337, 20.9.2018., str. 102.

(9)  SL C 346, 27.9.2018., str. 90.

(10)  SL C 346, 27.9.2018., str. 86.

(11)  SL C 356, 4.10.2018., str. 104.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0383.

(13)  SL C 369, 11.10.2018., str. 76.

(14)  SL C 369, 11.10.2018., str. 91.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0090.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0436.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0345.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0435.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0434.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0115.

(21)  SL C 408, 30.11.2017., str. 43.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0515.

(23)  SL C 337, 20.9.2018., str. 82.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0157.

(25)  SL C 35, 31.1.2018., str. 77.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/113

---

P8_TA(2019)0216

Hitna potreba za donošenjem Unijine crne liste trećih zemalja u skladu s Direktivom o sprječavanju pranja novca

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o hitnoj potrebi za EU-ovom crnom listom trećih zemalja u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca (2019/2612(RSP))

(2021/C 23/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) .../... od 13. veljače 2019. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) .../... od 13. veljače 2019. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive br. 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (Četvrta direktiva o sprečavanju pranja novca), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 64. stavak 5. (1), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (Peta direktiva o sprečavanju pranja novca), a posebno njezin članak 1. stavak 5. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive br. 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (Četvrta direktiva o sprečavanju pranja novca), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 64. stavak 5. (1), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (Peta direktiva o sprečavanju pranja novca), a posebno njezin članak 1. stavak 5. (2),

| — | uzimajući u obzir smjernice Komisije za budućnost pod nazivom „Prema novoj metodologiji EU-a za procjenu visokorizičnih trećih zemalja u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Komisije za budućnost pod nazivom „Prema novoj metodologiji EU-a za procjenu visokorizičnih trećih zemalja u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma” (3),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 22. lipnja 2018. naslovljen „Metodologija za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja u skladu s Direktivom (EU) 2015/849” (SWD(2018)0362), u kojem se, među ostalim, definiraju treće zemlje prioritetne razine 1 i 2, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 22. lipnja 2018. naslovljen „Metodologija za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja u skladu s Direktivom (EU) 2015/849” (SWD(2018)0362), u kojem se, među ostalim, definiraju treće zemlje prioritetne razine 1 i 2,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika Posebnog odbora za financijski kriminal, utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza (TAX3) od 25. veljače 2019. upućeno povjerenici Jourovoj o delegiranom aktu o visokorizičnim trećim zemljama sa strateškim nedostacima u režimima za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika Posebnog odbora za financijski kriminal, utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza (TAX3) od 25. veljače 2019. upućeno povjerenici Jourovoj o delegiranom aktu o visokorizičnim trećim zemljama sa strateškim nedostacima u režimima za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika posebnog odbora TA X 3od 5. ožujka 2019. o stajalištu Vijeća o popisu visokorizičnih trećih zemalja u kojima postoje nedostaci u pogledu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika posebnog odbora TA X 3od 5. ožujka 2019. o stajalištu Vijeća o popisu visokorizičnih trećih zemalja u kojima postoje nedostaci u pogledu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma,

| — | uzimajući u obzir razmjenu gledišta održanu 6. ožujka 2019. između povjerenice Jourove i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (ECON) i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu gledišta održanu 6. ožujka 2019. između povjerenice Jourove i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (ECON) i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE),

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća 6964/1/19 o Delegiranoj uredbi Komisije (EU) od 13. veljače 2019. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (C(2019)1326), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća 6964/1/19 o Delegiranoj uredbi Komisije (EU) od 13. veljače 2019. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (C(2019)1326),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je cilj delegirane uredbe i njezina priloga i delegiranih uredbi o izmjeni utvrditi visokorizične zemlje sa strateškim nedostacima u području sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma, koje predstavljaju opasnost za financijski sustav EU-a i za koje su potrebne poboljšane mjere dubinske analize stranke za obveznike u EU-u, u skladu s Četvrtom direktivom o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj delegirane uredbe i njezina priloga i delegiranih uredbi o izmjeni utvrditi visokorizične zemlje sa strateškim nedostacima u području sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma, koje predstavljaju opasnost za financijski sustav EU-a i za koje su potrebne poboljšane mjere dubinske analize stranke za obveznike u EU-u, u skladu s Četvrtom direktivom o sprečavanju pranja novca;

| B. | budući da delegirani akt donesen na temelju članka 9. Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od mjesec dana od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore; |
| --- | --- |

B.

budući da delegirani akt donesen na temelju članka 9. Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od mjesec dana od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore;

| C. | budući da je Parlament odbacio dvije od pet predloženih delegiranih uredbi o izmjeni (C(2016)07495 i C(2017)01951) s obrazloženjem da postupak Komisije za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja nije bilo dovoljno neovisan; |
| --- | --- |

C.

budući da je Parlament odbacio dvije od pet predloženih delegiranih uredbi o izmjeni (C(2016)07495 i C(2017)01951) s obrazloženjem da postupak Komisije za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja nije bilo dovoljno neovisan;

| D. | budući da Parlament podupire činjenicu da je Komisija uspostavila novu metodologiju koja se za utvrđivanje jurisdikcija sa strateškim nedostacima u pogledu sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma ne oslanja isključivo na vanjske izvore informacija; |
| --- | --- |

D.

budući da Parlament podupire činjenicu da je Komisija uspostavila novu metodologiju koja se za utvrđivanje jurisdikcija sa strateškim nedostacima u pogledu sprečavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma ne oslanja isključivo na vanjske izvore informacija;

| E. | budući da je cilj popisa zaštititi integritet financijskog sustava i unutarnjeg tržišta Unije; budući da uključivanje određene zemlje na popis visokorizičnih trećih zemalja ne dovodi do nametanja bilo kakve gospodarske ili diplomatske sankcije, već od obveznika kao što su banke, kockarnice i agencije za promet nekretninama zahtijeva da primjenjuju pojačane mjere dubinske analize na transakcije koje uključuju te zemlje i da se pobrinu za to da financijski sustav EU-a može spriječiti rizike koji se odnose na pranje novca i financiranje terorizma, a koji dolaze iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

E.

budući da je cilj popisa zaštititi integritet financijskog sustava i unutarnjeg tržišta Unije; budući da uključivanje određene zemlje na popis visokorizičnih trećih zemalja ne dovodi do nametanja bilo kakve gospodarske ili diplomatske sankcije, već od obveznika kao što su banke, kockarnice i agencije za promet nekretninama zahtijeva da primjenjuju pojačane mjere dubinske analize na transakcije koje uključuju te zemlje i da se pobrinu za to da financijski sustav EU-a može spriječiti rizike koji se odnose na pranje novca i financiranje terorizma, a koji dolaze iz trećih zemalja;

| F. | budući da zemlje mogu biti uklonjene s popisa ako isprave nedostatke u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

F.

budući da zemlje mogu biti uklonjene s popisa ako isprave nedostatke u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma;

| G. | budući da je Komisija 13. veljače 2019. donijela delegirani akt koji uključuje popis od 23 zemalja i teritorija: Afganistan, Američka Samoa, Bahami, Bocvana, Demokratska Narodna Republika Koreja, Etiopija, Gana, Guam, Iran, Irak, Libija, Nigerija, Panama, Pakistan, Portoriko, Samoa, Saudijska Arabija, Šri Lanka, Sirija, Trinidad i Tobago, Tunis, Američki Djevičanski Otoci i Jemen; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija 13. veljače 2019. donijela delegirani akt koji uključuje popis od 23 zemalja i teritorija: Afganistan, Američka Samoa, Bahami, Bocvana, Demokratska Narodna Republika Koreja, Etiopija, Gana, Guam, Iran, Irak, Libija, Nigerija, Panama, Pakistan, Portoriko, Samoa, Saudijska Arabija, Šri Lanka, Sirija, Trinidad i Tobago, Tunis, Američki Djevičanski Otoci i Jemen;

| H. | budući da je Vijeće u izjavi od 7. ožujka 2019. navelo da se protivi delegiranom aktu jer prijedlog nije uspostavljen transparentnim i stabilnim postupkom kojim se dotične države aktivno potiču da poduzmu odlučne mjere, uz istodobno poštovanje njihova prava da budu saslušane; |
| --- | --- |

H.

budući da je Vijeće u izjavi od 7. ožujka 2019. navelo da se protivi delegiranom aktu jer prijedlog nije uspostavljen transparentnim i stabilnim postupkom kojim se dotične države aktivno potiču da poduzmu odlučne mjere, uz istodobno poštovanje njihova prava da budu saslušane;

| I. | budući da je u Radnom dokumentu službi Komisije objavljenom 22. lipnja 2018. utvrđena nova metodologija u kojoj se primjenjuju revidirani kriteriji za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja; |
| --- | --- |

I.

budući da je u Radnom dokumentu službi Komisije objavljenom 22. lipnja 2018. utvrđena nova metodologija u kojoj se primjenjuju revidirani kriteriji za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja;

| J. | budući da je Komisija 23. siječnja 2019. započela sa savjetovanjima s trećim zemljama uvrštenima na popis u delegiranom aktu i da se sastala sa svim zemljama koje su zatražile više informacija o razlozima njihova uvrštavanja na popis; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija 23. siječnja 2019. započela sa savjetovanjima s trećim zemljama uvrštenima na popis u delegiranom aktu i da se sastala sa svim zemljama koje su zatražile više informacija o razlozima njihova uvrštavanja na popis;

| K. | budući da je Vijeće 7. ožujka 2019.u okviru Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove odbacilo delegirani akt; |
| --- | --- |

K.

budući da je Vijeće 7. ožujka 2019.u okviru Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove odbacilo delegirani akt;

| 1. | pozdravlja činjenicu da je Komisija 13. veljače 2019. donijela novi popis od 23 trećih zemalja sa strateškim nedostacima u okvirima za sprečavanje pranja novca i borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što je Vijeće uložilo prigovor na delegirani akt koji je predložila Komisija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče Komisiju da uzme u obzir sve izražene zabrinutosti i da što prije izradi novi delegirani akt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pohvaljuje rad Komisije na donošenju neovisnog popisa koji se temelji na strogim kriterijima o kojima su se usuglasili suzakonodavci; naglašava da je za Uniju važno da ima neovisan popis visokorizičnih trećih zemalja s nedostacima u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma te pozdravlja novu metodologiju Komisije za utvrđivanje visokorizičnih zemalja na temelju Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca i Pete direktive o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da članak 9. stavak 2. Direktive (EU) 2015/849, kako je izmijenjena Petom direktivom o sprečavanju pranja novca, obvezuje Komisiju da neovisno ocjenjuje strateške nedostatke u nekoliko područja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi se, radi zaštite integriteta popisa visokorizičnih zemalja, postupak provjere i donošenja odluka trebao provoditi isključivo na temelju te metodologije i da na njega ne smiju utjecati stajališta koja prelaze okvire nedostataka u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su lobiranja i diplomatski pritisci zemalja koje su uvrštene na popis bili i bit će dio postupka utvrđivanja visokorizičnih zemalja; ističe da takvi pritisci ne bi smjeli ugroziti sposobnost institucija EU-a da suzbijaju pranje novca i da se bore protiv financiranja terorizma povezanih s EU-om na učinkovit i neovisan način; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da objavi svoje evaluacije zemalja koje su uvrštene na popis kako bi se omogućio javni nadzor te kako ih se na taj način ne bi moglo zlouporabiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da osigura transparentan proces s jasnim i konkretnim referentnim parametrima za zemlje koje se obvežu provesti reforme kako bi izbjegle uvrštavanje na popis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je evaluacija Ruske Federacije još u tijeku; očekuje od Komisije da u svoju evaluaciju uključi i najnovije informacije koje se odnose na tzv. „Troika Laundromat”; podsjeća na to da je u okviru rada odbora ECON, LIBE i TAX3 tijekom ovog zakonodavnog razdoblja izražena zabrinutost u pogledu okvira Ruske Federacije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se osiguralo veće preuzimanje odgovornosti Vijeća u pogledu predložene metodologije Komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice koje to još nisu učinile da u svoje nacionalno zakonodavstvo prenesu Četvrtu direktivu o sprečavanju pranja novca i Petu direktivu o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na to da se relevantnoj jedinici u nadležnoj glavnoj upravi Komisije, tj. Glavnoj upravi za pravosuđe i zaštitu potrošača (DG JUST) dodijeli više ljudskih i financijskih resursa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da ostvari znatan napredak u fazi evaluacije trećih zemalja prioritetne razine 2; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da je delegirani akt EU-a zaseban postupak u odnosu na popis FATF-a i da treba ostati u isključivoj nadležnosti EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(2)  SL L 156, 19.6.2018., str. 43.

(3)  Vidjeti: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11189-2017-INIT/en/pdf

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/116

---

P8_TA(2019)0217

Klimatske promjene

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (2019/2582(RSP))

(2021/C 23/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773),

| — | uzimajući u obzir detaljnu analizu kojom je popraćena Komunikacija Komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir detaljnu analizu kojom je popraćena Komunikacija Komisije (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21. te 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11) koje su održane u Parizu u Francuskoj od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21. te 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11) koje su održane u Parizu u Francuskoj od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir 24. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP24), 14. zasjedanje u okviru sastanka stranaka Protokola iz Kyota (CMP14) i treći dio 1. zasjedanja konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA1.3), koji su održani u Katowicama u Poljskoj od 2. do 14. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 24. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP24), 14. zasjedanje u okviru sastanka stranaka Protokola iz Kyota (CMP14) i treći dio 1. zasjedanja konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA1.3), koji su održani u Katowicama u Poljskoj od 2. do 14. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2018. u Katowicama, Poljska (COP24) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2018. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2018. u Katowicama, Poljska (COP24) (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama naslovljeno „Globalno zatopljenje od 1,5 oC”, njegovo 5. izvješće o procjeni i sažeto izvješće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama naslovljeno „Globalno zatopljenje od 1,5 oC”, njegovo 5. izvješće o procjeni i sažeto izvješće,

| — | uzimajući u obzir 9. izdanje Izvješća o odstupanju emisija u sklopu Programa UN-a za okoliš koje je usvojeno 27. studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 9. izdanje Izvješća o odstupanju emisija u sklopu Programa UN-a za okoliš koje je usvojeno 27. studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| 1. | pozdravlja objavu komunikacije Komisije naslovljene „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo”, u kojoj su istaknuti mogućnosti i izazovi koje europskim građanima i europskom gospodarstvu donosi prijelaz na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova i postavljeni temelji za široku raspravu uz sudjelovanje institucija EU-a, nacionalnih parlamenata, poslovnog sektora, nevladinih organizacija, gradova i zajednica te građana; podupire cilj da se do 2050. postigne nulta neto stopa emisija stakleničkih plinova i apelira na države članice da učine isto u okviru rasprave o budućnosti Europe na posebnom sastanku na vrhu EU-a koji će se održati u Sibiuu u svibnju 2019.; poziva države članice da se obvežu ostvariti ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prepoznaje da ozbiljni rizici klimatskih promjena veoma zabrinjavaju naše građane; pozdravlja činjenicu da ljudi diljem Europe, posebice mlađe generacije, sve aktivnije prosvjeduju u cilju postizanja pravedne klimatske politike; pozdravlja pozive tih aktivista na veću razinu ambicioznosti i brzo djelovanje kako se ne bi premašilo klimatsko ograničenje od 1,5 oC; smatra da bi nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, jednako kao i EU, te pozive trebali ozbiljno uzeti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da se europski građani već suočavaju s izravnim posljedicama klimatskih promjena; ističe da su prema podacima Europske agencije za okoliš prosječni godišnji gubici prouzročeni ekstremnim vremenskim i klimatskim pojavama u Uniji od 2010. do 2016. iznosili oko 12,8 milijardi EUR te da bi, ako se ništa ne poduzme, šteta u EU-u zbog klimatskih promjena mogla iznositi barem 190 milijardi EUR do 2080., što je neto gubitak blagostanja od 1,8 % trenutačnog BDP-a EU-a; naglašava da bi se u slučaju scenarija s visokom stopom emisija godišnji troškovi zbog poplava u EU-u mogli povećati na 1 bilijun EUR do 2100. godine i da bi do 2100. katastrofama povezanima s vremenskim nepogodama mogle biti pogođene oko dvije trećine europskih građana u usporedbi sa sadašnjih 5 %; nadalje ističe da će, prema navodima Europske agencije za okoliš, do 2030. 50 % naseljenih područja EU-a biti pogođeno ozbiljnom nestašicom vode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o porastu temperature od 1,5 oC najopsežnija i najnovija znanstvena procjena načina ublažavanja klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da prema izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o porastu temperature od 1,5 oC ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC bez ili uz ograničeno premašivanje te vrijednosti podrazumijeva postizanje globalne nulte stope emisija stakleničkih plinova najkasnije do 2067. i ograničavanje globalnih emisija stakleničkih plinova do 2030. na maksimalno 27,4 Gt ekvivalenta CO2 godišnje; u svjetlu tih nalaza ističe da Unija, kao globalni predvodnik i kako bi imala dobre izglede za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC do 2100., treba težiti što ranijem postizanju nulte neto stope emisija stakleničkih plinova, a najkasnije 2050. godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog Izvješća o odstupanju emisija za 2018. u sklopu Programa UN-a za okoliš u kojem se navodi da trenutačni bezuvjetni nacionalno utvrđeni doprinosi u velikoj mjeri premašuju granicu zatopljenja nižu od 2 oC iz Pariškog sporazuma te će dovesti do procijenjenog zatopljenja od 3,2 oC (3) do 2100.; ističe da je hitno potrebno da sve stranke Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime ažuriraju svoju razinu ambicioznosti u području klime do 2020.; |
| --- | --- |

6.

Scenariji europske strategije za postizanje nulte stope emisija do sredine stoljeća

| 7. | smatra da Europa može utrti put prema klimatskoj neutralnosti ulaganjem u inovativna tehnološka rješenja, osnaživanjem građana i usklađivanjem djelovanja u ključnim područjima kao što su energetika, industrijska politika i istraživanje, uz istodobno osiguravanje socijalne pravednosti za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je u okviru te strategije predstavljeno osam scenarija za ostvarenje gospodarske, tehnološke i društvene preobrazbe potrebne da bi Unija ispunila dugoročni cilj iz Pariškog sporazuma koji se odnosi na temperaturu; naglašava da samo dva od tih scenarija Uniji omogućuju da najkasnije do 2050. postigne nultu neto stopu emisija; ističe da su za to potrebne hitne mjere i znatni napori na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i razini EU-a, uz sudjelovanje svih nejavnih aktera; podsjeća na obvezu država članica da donesu nacionalne dugoročne strategije kako je navedeno u Uredbi o upravljanju; stoga poziva države članice da uspostave jasne kratkoročne i dugoročne ciljeve i politike u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i da pruže potporu ulaganjima za scenarije za ostvarenje cilja nulte neto stope emisija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da se prvom kategorijom scenarija predstavljenih u okviru strategije emisije stakleničkih plinova do 2050. samo nastoje smanjiti za oko 80 % u usporedbi s razinama iz 1990.; sa zabrinutošću napominje da se tako ulažu manji napori u zadržavanje globalnog zatopljenja na razini ispod 2 oC, što nije u skladu s ciljevima iz Pariškog sporazuma da se porast globalne temperature zadrži na razini znatno nižoj od 2 oC, ni u skladu s daljnjim ciljem zadržavanja tog porasta ispod 1,5 oC; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se, prema procjenama Komisije, očekuje da će BDP EU-a porasti više u scenarijima s nultom stopom emisija nego u scenarijima s manjim smanjenjima emisija, pri čemu su učinci u oba slučaja neravnomjerno raspoređeni diljem EU-a kao rezultat razlika među državama članicama, među ostalim u pogledu BDP-a po stanovniku i intenziteta ugljika u strukturi izvora energije; smatra da bi se izostankom djelovanja došlo do daleko najneisplativijeg scenarija te da bi se prouzročio ne samo golemi gubitak BDP-a u Europi, već i daljnje povećanje gospodarskih nejednakosti između država članica i regija i unutar njih, s obzirom na to da se očekuje da će posljedice nedjelovanja neke države članice pogoditi jače od drugih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sa zabrinutošću napominje da ovisnost EU-a o uvozu energije danas iznosi oko 55 %; ističe da bi se u scenariju s nultom neto stopom emisija do 2050. ta ovisnost smanjila na 20 %, što bi pozitivno utjecalo na trgovinsku bilancu i geopolitički položaj EU-a; napominje da bi kumulativna ušteda na troškovima uvoza fosilnih goriva u razdoblju 2031. – 2050. iznosila između 2 i 3 bilijuna EUR, što bi se moglo potrošiti na druge prioritete europskih građana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja uvođenje dvaju scenarija za postizanje nulte neto stope emisija stakleničkih plinova do 2050. i podršku Komisije za te scenarije te smatra da je taj cilj koji se želi postići do sredine stoljeća jedini koji je u skladu s obvezama Unije u okviru Pariškog sporazuma; žali zbog činjenice da u strategiji nisu razmotreni scenariji za postizanje nulte neto stope emisija stakleničkih plinova prije 2050. godine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da scenariji predloženi u strategiji podrazumijevaju primjenu niza tehnologija za uklanjanje ugljika, kao što su hvatanje i skladištenje ugljika ili hvatanje i korištenje ugljika te neposredno hvatanje ugljika iz zraka, koje se tek trebaju uvesti u širu uporabu; međutim, smatra da bi se u okviru strategije EU-a za ostvarenje nulte neto stope emisija trebala dati prednost izravnom smanjenju emisija i mjerama za očuvanje i poboljšanje prirodnih ponora i spremnika EU-a te da bi se tehnologije za uklanjanje ugljika trebale koristiti samo ako nema drugih opcija za smanjenje emisija; smatra da je do 2030. potrebno daljnje djelovanje ako Unija želi izbjeći oslanjanje na tehnologije za uklanjanje ugljika koje bi uključivale znatne rizike za ekološke sustave, biološku raznolikost i sigurnost opskrbe hranom, kao što je potvrđeno u posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o porastu temperature od 1,5 oC; |
| --- | --- |

13.

Socijalni aspekti klimatskih promjena i pravedna tranzicija

| 14. | pozdravlja to što Komisija smatra da je nulta neto stopa emisija moguća bez neto gubitka radnih mjesta i s odobravanjem prima na znanje detaljnu procjenu tranzicije u energetski intenzivnim industrijama; naglašava podatak da, uz dobro upravljanje i odgovarajuću potporu za najugroženije regije, sektore i građane, pravedna tranzicija na nultu neto stopu emisija stakleničkih plinova ima potencijal za ostvarivanje neto porasta broja radnih mjesta u Uniji: zaposlenost u cijelom gospodarstvu povećat će se za 2,1 milijun radnih mjesta do 2050. u okviru scenarija s nultom neto stopom emisija, u usporedbi s povećanjem zaposlenosti od 1,3 milijuna radnih mjesta u okviru scenarija smanjenja emisija od 80 %; stoga smatra da bi Komisija trebala provesti ponovnu reviziju vještina u okviru Panorame vještina EU-a, s regionalnim podacima o potrebama za vještinama u cilju postizanja klimatski neutralne Europe kako bi se najugroženije regije, sektori i osobe poduprli u prekvalificiranju za visokokvalitetna radna mjesta otporna na buduće promjene u tim istim regijama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe brojne dodatne koristi koje će klimatski neutralno društvo imati za javno zdravlje, kako u pogledu ušteda zdravstvenih troškova i manjeg pritiska na sustave osiguranja i javnog zdravstva, tako i u pogledu opće dobrobiti europskih građana zbog povećane biološke raznolikosti, manjeg onečišćenja zraka i smanjene izloženosti onečišćivačima; primjećuje da bi se u takvom scenariju štete za zdravlje smanjile za otprilike 200 milijardi EUR godišnje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost stvaranja pravednog fonda za tranziciju, osobito za regije najpogođenije dekarbonizacijom poput rudarskih regija, u kombinaciji s općenitim uzimanjem u obzir društvenih učinaka na postojeće financiranje povezano s klimom; u tom pogledu ističe potrebu za širim prihvaćanjem dugoročne strategije u javnosti, s obzirom na preobrazbu koja je potrebna u nekim sektorima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da će u određenim regijama EU-a, kao što su regije bogate ugljenom, biti potrebno poduzeti više mjera i uložiti veće napore u pogledu tranzicije na čistu energiju; u tom kontekstu ponavlja svoj poziv da se u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. dodijele posebna sredstva u iznosu od 4,8 milijardi EUR za novi fond za pravednu energetsku tranziciju kako bi se pružila potpora radnicima i zajednicama u regijama na koje ta tranzicija negativno utječe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava potrebu za pristupom temeljenim na predviđanjima kako bi se osigurala pravedna tranzicija za građane EU-a i poduprle regije koje su najpogođenije dekarbonizacijom; smatra da klimatska tranzicija Europe mora biti ekološki, gospodarski i socijalno održiva; naglašava da je, kako bi se zajamčilo političko prihvaćanje među svim građanima, potrebno uzeti u obzir distribucijske učinke politika povezanih s klimom i dekarbonizacijom, osobito kad je riječ o osobama s niskim prihodima; stoga smatra da bi u potpunosti trebalo voditi računa o socijalnim učincima u svim klimatskim politikama na nacionalnoj razini i na razini EU-a kako bi se zajamčila socijalna i ekološka preobrazba u Europi; naglašava u tom pogledu da prilagođene i dostatno financirane strategije na svim razinama moraju biti osmišljene na osnovi uključivih postupaka i u uskoj suradnji s lokalnim i regionalnim javnim institucijama, sindikatima, obrazovnim ustanovama, organizacijama civilnog društva i privatnim sektorom kako bi se osiguralo da u toj tranziciji svi europski građani imaju poštene i jednake prilike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da je trenutačno između 50 i 125 milijuna europskih građana izloženo riziku od energetskog siromaštva (4); ističe da energetska tranzicija može imati nerazmjeran učinak na osobe s niskim prihodima i dodatno povećati energetsko siromaštvo; poziva države članice da u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskim planova procijene broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom i da poduzmu mjere u vezi s tim ako je to potrebno, u skladu s propisima o upravljanju; poziva države članice da poduzmu mjere usmjerene na budućnost kako bi se zajamčila pravedna energetska tranzicija i pristup energiji za sve građane EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da mladi imaju sve jaču društvenu i ekološku svijest, koja ima moć preobraziti naša društva u društva koja će u budućnosti biti otporna na klimatske promjene, te da obrazovanje mladih predstavlja jedan od najučinkovitijih alata za borbu protiv klimatskih promjena; ističe potrebu za time da se mlađe generacije uključe u izgradnju međunarodnih, međukulturnih i međugeneracijskih odnosa, koji su temelj kulturnih promjena na osnovi kojih će se podupirati globalni napori za stvaranje održivije budućnosti; |
| --- | --- |

20.

Međuciljevi

| 21. | uviđa da će desetljeće 2020. – 2030. biti od ključne važnosti ako EU želi postići nultu neto stopu emisija do 2050.; poziva Komisiju i države članice da podrže snažan srednjoročni cilj za 2030. jer je to potrebno kako bi se na tržište dovela dostatna ulagačka stabilnost, u potpunosti iskoristio potencijal tehnoloških inovacija i povećale prilike za europska poduzeća da postanu predvodnici na globalnom tržištu u pogledu proizvodnje s niskim emisijama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da najisplativiji način za postizanje nulte neto stope stakleničkih plinova do 2050. podrazumijeva podizanje ambicija za 2030. i njihovo usklađivanje sa scenarijima s nultom netom emisijom ugljika do 2050.; smatra da je od iznimne važnosti da Unija pošalje jasnu poruku da je spremna ponovno razmotriti svoj doprinos Pariškom sporazumu, i to najkasnije do sastanka na vrhu Ujedinjenih Naroda o klimi u rujnu 2019. u New Yorku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podupire ažuriranje nacionalnog utvrđenog doprinosa Unije s ciljem smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu od 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.; poziva stoga čelnike EU-a da u skladu s tim podupru povećanje ambicije u pogledu nacionalno utvrđenog doprinosa Unije na posebnom sastanku na vrhu EU-a u Sibiuu u svibnju 2019., s obzirom na sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o klimi u rujnu 2019.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi Komisija najkasnije tijekom preispitivanja klimatskog paketa za 2030. i drugog relevantnog zakonodavstva u razdoblju 2022. – 2024. trebala predstaviti zakonodavne prijedloge kako bi se povećala razina ambicija u skladu s ažuriranim nacionalno utvrđenim doprinosima i ciljem nulte neto stope emisija; smatra da bi se nedovoljno ambicioznim planovima za 2030. godinu ograničile buduće opcije, potencijalno uključujući dostupnost određenih mogućnosti za isplativu dekarbonizaciju; smatra da su ta preispitivanja važan korak u osiguranju ispunjenja klimatskih obveza EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da će u svrhu daljnjeg osiguravanja povećane stabilnosti tržišta biti korisno da EU odredi još jednu privremenu ciljanu vrijednost smanjenja emisija do 2040. kojom se može osigurati dodatna stabilnost i postizanje dugoročne ciljane vrijednosti do 2050.; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi strategiji EU-a za ostvarenje nulte stope emisija trebao prethoditi petogodišnji globalni pregled stanja, kako je utvrđeno Pariškim sporazumom, i da bi se trebao uzeti u obzir tehnološki i društveni razvoj, kao i doprinosi nedržavnih aktera i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

26.

Sektorski doprinosi

| 27. | naglašava da će neto emisije morati biti smanjene do blizu nule u svim gospodarskim sektorima te da svi sektori moraju zajednički doprinijeti smanjenju emisija; stoga poziva Komisiju da za sve sektore osmisli scenarije za postizanje klimatske neutralnosti; u tom pogledu ističe važnost načela „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava važnost raznih klimatskih mjera i zakonodavstva donesenih u različitim područjima politike, ali upozorava da bi raspršen pristup mogao dovesti do nedosljednosti i neostvarenja cilja EU-a da se do 2050. uspostavi gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova; smatra da je potrebno primijeniti sveobuhvatan pristup; |
| --- | --- |

28.

| 29. | traži od Komisije da ispita mogućnost usklađivanja cijena ugljika i energije u EU-u kao potporu prijelazu na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija, posebno za one sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama; traži od Komisije da ispita najbolji mogući način da se izbjegnu problemi i ustraje u tome da se ne bi trebalo povećati ukupno opterećenje za građane; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potvrđuje ulogu pripisanu hvatanju i skladištenju ugljika u većini scenarija s porastom temperature od 1,5 oC u posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o porastu temperature od 1,5 oC; naglašava da EU treba težiti većoj ambicioznosti u tom području; nadalje, prima na znanje ciljeve koje su države članice postavile u okviru Strateškog plana za energetsku tehnologiju i koji se odnose na provedbu hvatanja i skladištenja ugljika u komercijalne svrhe u europskom energetskom i industrijskom sektoru tijekom 2020-ih; smatra da je potrebno povećati primjenu ekološki sigurnih postupaka hvatanja i skladištenja te hvatanja i korištenja ugljika u industrijskim procesima, čime će se postići neto smanjenje emisija zahvaljujući sprečavanju nastanka emisija ili trajnom skladištenju CO2; sa zabrinutošću napominje da mnoge tehnologije hvatanja i korištenja ugljika trenutačno ne ostvaruju stalna smanjenja emisija; stoga poziva Komisiju da razvije tehničke kriterije kojima će se osigurati potpora samo za one tehnologije kojima se postižu provjerljivi rezultati; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da se strategijom potvrđuje da su emisije stakleničkih plinova u prometnom sektoru još uvijek u porastu te da trenutne politike neće biti dovoljne za dekarbonizaciju tog sektora do 2050.; ističe da je važno zajamčiti modalni prelazak sa zračnog na željeznički prijevoz, među ostalim brzim ostvarenjem interoperabilne željezničke mreže unutar EU-a i mobilizacijom pojačanih ulaganja te u smjeru javnog prijevoza i zajedničke mobilnosti; napominje da cestovni promet pridonosi otprilike jednoj petini ukupnih emisija CO2 u EU-u; stoga poziva države članice i Komisiju da poduzmu odlučne korake kako bi potrošačima omogućile pristup vozilima s nultom i niskom razinom emisija u svim državama članicama, izbjegavajući pritom veće korištenje starih vozila s visokim razinama onečišćenja u državama članicama s niskim prihodima; dodatno naglašava ulogu pametnih tehnologija, kao što je infrastruktura za pametno punjenje, za uspostavu sinergije između elektrifikacije prometa i uvođenja obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da za postizanje klimatske neutralnosti gospodarstva EU-a u cjelini svi sektori trebaju dati svoj doprinos, uključujući međunarodni zrakoplovni i pomorski promet; napominje da analiza Komisije pokazuje se da trenutačnim ciljevima i mjerama koje predviđaju Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, čak i ako se provode u cijelosti, ne ostvaruju potrebna smanjenja emisija te da su potrebne znatne dodatne mjere usklađene s ciljem na razini cijeloga gospodarstva koji se odnosi na nultu neto stopu emisija; naglašava da je potrebno ulagati u tehnologije i goriva s nultom i niskom stopom ugljika u tim sektorima; poziva Komisiju da u praksi primijeni načelo „onečišćivač plaća” u tim sektorima; podsjeća da se predviđa da će emisije stakleničkih plinova iz međunarodnog pomorskog prometa do 2050. narasti za do 250 %; pozdravlja činjenicu da je sektor međunarodnog pomorskog prometa sam sebi postavio cilj apsolutnog smanjenja emisija stakleničkih plinova; sa zabrinutošću napominje nedostatak napretka u pogledu pretvorbe tog cilja u kratkoročne i srednjoročne mjere i druge konkretne korake; prima na znanje različito opterećenje koje snose različite vrste prijevoza; poziva na to da se veći prihod iz sustava za trgovanje emisijama upotrijebi za promicanje načina prijevoza pogodnijih za okoliš, kao što su autobusi ili željeznica. |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da otprilike 60 % svjetskih emisija metana dolazi iz izvora kao što su poljoprivreda, odlagališta otpada i otpadne vode te iz proizvodnje i prijevoza fosilnih goriva cjevovodom; podsjeća na to da je metan snažan staklenički plin s potencijalom zagrijavanja u razdoblju od 100 godina, koji je 28 puta snažniji od CO2 (5); ponavlja svoj poziv Komisiji da što prije istraži moguće politike za hitro suočavanje s emisijama metana kao dio strateškog plana Unije za metan te da u tom pogledu iznese zakonodavne prijedloge Parlamentu i Vijeću; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da će poljoprivreda 2050. biti jedan od glavnih preostalih izvora emisija stakleničkih plinova u Uniji, osobito zbog emisija metana i dušikova oksida; ističe potencijal poljoprivrednog sektora u borbi protiv izazova klimatskih promjena, na primjer ekološkim i tehnološkim inovacijama, kao i hvatanjem ugljika u tlu; poziva na uspostavu zajedničke poljoprivredne politike koja pridonosi smanjenju emisija stakleničkih plinova u skladu s prijelazom na klimatski neutralno gospodarstvo; poziva Komisiju da zajamči da su poljoprivredne politike, osobito fondovi EU-a i nacionalni fondovi, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je klimatske ambicije potrebno uključiti u sve politike EU-a, uključujući trgovinsku politiku; potiče Komisiju da zajamči da su svi trgovinski sporazumi koje je sklopio EU u cijelosti usklađeni s Pariškim sporazumom jer bi to povećalo globalno djelovanje u pogledu klimatskih promjena, ali i zajamčilo jednake uvjete za predmetne sektore; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podržava aktivno i održivo upravljanje šumama na nacionalnoj razini te konkretne mjere za poticanje učinkovitog i održivog biogospodarstva EU-a s obzirom na značajan potencijal šuma u jačanju europskih napora u području klime (zbog sekvestracije, skladištenja i zamjene ugljika) i postizanje ciljane nulte stope emisija do 2050.; prepoznaje potrebu za prilagodbom klimatskim promjenama i za zaustavljanjem gubitka biološke raznolikosti i propadanja usluga ekosustava u EU-u do 2020. te potrebu za time da se razviju politike utemeljene na dokazima kojima će se doprinijeti provedbi i financiranju mjera EU-a za očuvanje biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava činjenicu da u tlu ima više pohranjenog ugljika nego u biosferi i atmosferi zajedno; stoga naglašava da je važno zaustaviti degradaciju tla u EU-u te osigurati zajedničke mjere EU-a za očuvanje i poboljšanje kvalitete tla i njegove sposobnosti skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

37.

Energetska politika

| 38. | naglašava doprinos energetske učinkovitosti u pogledu sigurnosti opskrbe, gospodarske konkurentnosti, zaštite okoliša, smanjenja računa za energiju te poboljšanja kvalitete domova; potvrđuje važnu ulogu energetske učinkovitosti u stvaranju poslovnih prilika i otvaranju radnih mjesta te koristi koje energetska učinkovitost donosi na globalnoj i regionalnoj razini; u vezi s tim podsjeća na uvođenje načela „energetske učinkovitosti na prvom mjestu” u skladu s Uredbom o upravljanju te da bi se njegova primjena trebala u potpunosti iskoristiti na isplativ način u cijelom energetskom lancu i uzeti u obzir kao temelj za sve scenarije prema cilju nultih neto stopa emisija do 2050. godine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe središnju ulogu energije u prijelazu na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova; podsjeća na to da je Unija posljednjih desetljeća uspješno odvojila emisije stakleničkih plinova od gospodarskog rasta i da je smanjila emisije, osobito zahvaljujući energetskoj učinkovitosti i rastu energije iz obnovljivih izvora; naglašava da bi prijelaz na čistu energiju trebao nastaviti poticati modernizaciju europskog gospodarstva, poticati održivi gospodarski rast i europskim građanima donijeti korist u pogledu društva i okoliša; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da vodeća uloga EU-a u području obnovljive energije i energetske učinkovitosti pokazuje ostalim dijelovima svijeta da je prijelaz na čistu energiju moguć i koristan i izvan okvira borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da će postizanje gospodarstva s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova iziskivati znatna dodatna ulaganja u energetski sustav EU-a i povezanu infrastrukturu u odnosu na sadašnje polazište, i to u rasponu od 175 do 290 milijardi EUR godišnje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da su, s obzirom na različita polazišta pri energetskoj tranziciji, napori za smanjenje stakleničkih plinova u cilju postizanja klimatske neutralnosti na razini EU-a možda neravnomjerno raspoređeni u EU-u; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da bez odgode provedu paket za čistu energiju; podsjeća na nadležnost država članica da odlučuju o svojoj strukturi izvora energije u sklopu klimatskog i energetskog okvira EU-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na uspostavu energetskog sustava visoke energetske učinkovitosti koji se temelji na obnovljivim izvorima energije te traži od Komisije i država članica da poduzmu sve potrebne mjere u tom pogledu jer će se to automatski prenijeti na sve gospodarske sektore; naglašava da svi scenariji koje je predstavila Komisija podrazumijevaju drastično smanjenje fosilnih goriva i snažan porast obnovljive energije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je Direktiva o ekološkom dizajnu (6) znatno pridonijela klimatskim ciljevima EU-a smanjenjem emisija stakleničkih plinova za 320 milijuna tona ekvivalenata CO2 godišnje te da se procjenjuje da će do 2020. potrošači u EU-u uštedjeti do 112 milijardi EUR ili otprilike 490 EUR godišnje po kućanstvu zahvaljujući toj direktivi; poziva da se u okviru Direktive o ekološkom dizajnu reguliraju dodatni proizvodi, uključujući tablete i pametne telefone, te da se ažuriraju postojeći standardi kako bi odražavali tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe potrebu da se osigura daljnja integracija europskog energetskog tržišta kako bi se na najučinkovitiji način dekarbonizirao energetski sektor, olakšala ulaganja kojima se može postići najveća proizvodnja energije iz obnovljivih izvora te potaknulo aktivno sudjelovanje građana u cilju ubrzavanja energetske tranzicije prema ugljično neutralnom i održivom gospodarstvu; smatra da je neophodno povećati razinu međusobne povezanosti država članica i poticati prekogranične programe potpore; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da je građevinski sektor EU-a trenutačno odgovoran za 40 % potrošnje energije u Europi i 36 % emisija CO2 (7); poziva na iskorištavanje potencijala za uštedu energije i smanjenje ugljičnog otiska koji taj sektor ima, u skladu s ciljem Direktive o energetskim svojstvima zgrada (8) koji se odnosi na postizanje energetski učinkovitog i dekarboniziranog fonda zgrada do 2050.; ističe da učinkovitija potrošnja energije u zgradama predstavlja znatan potencijal za dodatno smanjenje emisija stakleničkih plinova u Europi; osim toga smatra da je postizanje zgrada s niskim energetskim potrebama koje se u cijelosti opskrbljuju energijom iz obnovljivih izvora ključno za usklađivanje s Pariškim sporazumom i planom EU-a za rast, lokalna radna mjesta i bolje životne uvjete građana diljem Europe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva sve razine vlasti, nacionalnu, regionalnu i lokalnu, da uvedu mjere kojima bi se potaklo sudjelovanje građana u energetskoj tranziciji i da potiču razmjenu najboljih praksi; ističe da će sudjelovanje građana u energetskom sustavu kroz decentraliziranu samoproizvodnju obnovljive energije, skladištenje električne energije te sudjelovanje u odgovoru na potražnju i programima energetske učinkovitosti biti ključno u prijelazu na nulte neto stope emisija stakleničkih plinova; stoga poziva da aktivno sudjelovanje građana bude sastavni dio tih scenarija, posebno na strani potražnje; |
| --- | --- |

48.

Industrijska politika

| 49. | smatra da se ekonomsko blagostanje, globalna industrijska konkurentnost i klimatska politika međusobno nadopunjuju; ponavlja da prijelaz na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova predstavlja izazove i mogućnosti za EU te da će biti potrebna ulaganja u industrijske inovacije, uključujući digitalne tehnologije i čistu tehnologiju, radi poticanja rasta i jačanja konkurentnosti, budućih vještina i stvaranja milijuna radnih mjesta, na primjer u rastućem kružnom gospodarstvu i biogospodarstvu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da je stabilan i predvidljiv okvir energetske i klimatske politike ključan kako bi se osiguralo prijeko potrebno povjerenje ulagača i omogućilo europskim sektorima da donesu dugoročne investicijske odluke u Europi s obzirom na to da većina industrijskih postrojenja ima vijek trajanja duži od 20 godina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe ulogu energetski intenzivne industrije u postizanju dugoročnog smanjenja emisija stakleničkih plinova u EU-u; smatra da su za održavanje vodećeg položaja EU-a u području industrije s niskom razinom emisija ugljika i održavanje industrijske proizvodnje u EU-u, očuvanje konkurentnosti europskih industrija, smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima i izloženosti promjenjivim i rastućim cijenama fosilnih goriva te izbjegavanje rizika od istjecanja ugljika potrebni inteligentni i ciljani politički okviri; poziva Komisiju da predstavi novu i integriranu industrijsku klimatsku strategiju EU-a za energetski intenzivne sektore kao podršku konkurentnom prijelazu teške industrije na nultu neto stopu emisija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da razradi industrijsku strategiju s mjerama kojima će se europskoj industriji omogućiti da se natječe na svjetskoj razini pod uvjetima koji su jednaki za sve; smatra da bi Komisija, kao dio te politike, trebala ispitati djelotvornost dodatnih mjera za zaštitu sektora izloženih riziku od istjecanja ugljika kad je riječ o uvozu proizvoda, kojima bi se zamijenile, prilagodile ili nadopunile sve postojeće mjere o istjecanju ugljika, te da bi trebala ispitati usklađenost tih mjera s pravilima Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da se određeni broj tržišta u razvoju nametnuo kao važan čimbenik u zadovoljavanju potreba globalnog tržišta tijekom prijelaza na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija, na primjer u pogledu prijevoza s nultom stopom emisija i energije iz obnovljivih izvora; naglašava da EU mora ostati vodeće gospodarstvo u području zelenih inovacija i ulaganja u zelenu tehnologiju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje da se u izvješću Komisije iz 2018. o cijenama i troškovima energije u Europi (COM(2019)0001) (9) ističe stalna visoka izloženost EU-a promjenjivim i rastućim cijenama fosilnih goriva te da se očekuje da će se budući troškovi proizvodnje električne energije za električnu energiju proizvedenu iz fosilnih goriva povećati, a za energiju iz obnovljivih izvora smanjiti; ističe da su se troškovi uvoza energije u Uniju 2017. povećali za 26 %, na 266 milijardi EUR, u najvećoj mjeri zbog porasta cijena nafte; nadalje napominje da se u tom izvješću procjenjuje da je povećanje cijena nafte negativno utjecalo na rast EU-a (-0,4 % BDP-a 2017.) i na inflaciju (+0,6); |
| --- | --- |

54.

Istraživanje i inovacije

| 55. | naglašava da su programi istraživanja i inovacija na razini EU-a i na nacionalnoj razini ključni za pružanje potpore Uniji u njezinoj ulozi predvodnika u borbi protiv klimatskih promjena te smatra da bi uvažavanje klimatskih pitanja trebalo na odgovarajući način integrirati u pripremu i provedbu programa istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smatra da će u sljedeća dva desetljeća trebati uložiti znatne napore u istraživanje i inovacije kako bi rješenja s niskim i nultim emisijama postala dostupna svima te društveno i gospodarski održiva te kako bi se pronašla nova rješenja za postizanje gospodarstva s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe svoje stajalište o programu Obzor Europa da se najmanje 35 % njegovih rashoda namijeni klimatskim ciljevima, kad je to primjereno te u okviru općeg cilja Unije, odnosno integriranja mjera u području klime; |
| --- | --- |

57.

Financiranje

| 58. | poziva na brzu provedbu Fonda za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS-a) i na početak prvog poziva na podnošenje prijedloga u 2019. kako bi se potaknula ulaganja u demonstraciju revolucionarnih industrijskih tehnologija s niskim emisijama ugljika u širokom rasponu sektora, ne samo u pogledu proizvodnje električne energije, već i u pogledu centraliziranog grijanja i industrijskih procesa; poziva na to da se višegodišnji financijski okvir (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. i njegovi programi u potpunosti usklade s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da treba mobilizirati znatna privatna ulaganja kako bi Unija najkasnije do 2050. postigla nultu neto stopu emisija; smatra da će to zahtijevati dugoročno planiranje, regulatornu stabilnost i predvidljivost za ulagače te da stoga o tim aspektima treba voditi računa u budućim propisima EU-a; stoga naglašava da provedba Akcijskog plana za održivo financiranje, usvojenog u ožujku 2018., mora biti prioritet, |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da bi se višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. trebao prije donošenja procijeniti u svjetlu cilja za postizanje klimatski neutralnog gospodarstva do 2050. te da bi trebalo uspostaviti standardno ispitivanje otpornosti rashoda u okviru proračuna EU-a na klimatske promjene; |
| --- | --- |

60.

| 61. | žali zbog činjenice da se subvencije za fosilna goriva i dalje povećavaju i iznose otprilike 55 milijardi EUR godišnje (10); poziva EU i države članice da smjesta započnu s postupnim ukidanjem svih europskih i nacionalnih subvencija za fosilna goriva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava važnost pravedne tranzicije na ugljično neutralno gospodarstvo i poziva države članice da uvedu odgovarajuće politike i financiranje u tom pogledu; ističe da bi sredstva EU-a iz relevantnih fondova mogla pružiti dodatnu potporu tamo gdje je potrebno; |
| --- | --- |

62.

Uloga potrošača i kružnog gospodarstva

| 63. | ističe da promjene u ponašanju mogu znatno utjecati na postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova; poziva Komisiju da što prije istraži mogućnosti za poticanje promjena u ponašanju u okviru politika, uključujući ekološke poreze; ističe važnost inicijativa odozdo prema gore, kao što je Sporazum gradonačelnika, u poticanju promjena u ponašanju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava da je veliki dio upotrebe energije, a stoga i emisija stakleničkih plinova, izravno povezan s nabavom, preradom, prijevozom, pretvorbom, upotrebom i odlaganjem resursa; ističe da su u svakoj fazi lanca upravljanja resursima moguće znatne uštede; stoga ističe da se porastom produktivnosti resursa, zahvaljujući njihovoj većoj učinkovitosti i smanjenju otpada te provedbi mjera kao što su ponovna uporaba, recikliranje i ponovna proizvodnja, mogu znatno smanjiti potrošnja resursa i emisije stakleničkih plinova uz istodobno poboljšanje konkurentnosti te stvaranje poslovnih prilika i otvaranje radnih mjesta; ističe troškovnu učinkovitost mjera kružnog gospodarstva; ističe da će poboljšani pristup učinkovitosti resursa i kružnog gospodarstva te kružni dizajn proizvoda pomoći da se uvede promjena u modelima proizvodnje i obrascima potrošnje te smanji količina otpada; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava važnost politike proizvoda, kao što su zelena javna nabava i ekološki dizajn, koji mogu znatno pridonijeti uštedi energije i smanjenju ugljičnog otiska proizvoda uz istovremeno poboljšanje otiska korištenih materijala i ukupnog utjecaja na okoliš; ističe da je potrebno utvrditi zahtjeve kružnog gospodarstva kao dijela standarda ekološkog dizajna EU-a i postojeću metodologiju ekološkog dizajna proširiti s proizvoda povezanih s energijom na ostale kategorije proizvoda; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smatra da bi trebalo nastaviti rad na pouzdanom modelu za mjerenje klimatskog utjecaja koji se temelji na potrošnji; prima na znanje da je Komisija u svojoj dubinskoj analizi zaključila da se napori EU-a u pogledu smanjenja emisija iz vlastite proizvodnje u određenoj mjeri poništavaju uvozom robe s višim ugljičnim otiskom, no da je EU ipak znatno pridonio smanjenju emisija u drugim zemljama zbog povećanog trgovinskog toka i bolje ugljične učinkovitosti svog izvoza; |
| --- | --- |

66.

EU i globalne mjere u području klime

| 67. | ističe važnost pojačanih inicijativa i stalnog dijaloga na odgovarajućim međunarodnim forumima te učinkovitu klimatsku diplomaciju s ciljem poticanja sličnih političkih odluka kojima se jačaju klimatske ambicije u drugim regijama i trećim zemljama; poziva EU da poveća vlastito klimatsko financiranje i da aktivno potiče države članice da povećaju svoju klimatsku pomoć (razvojnu pomoć a ne zajmove) trećim zemljama, što bi trebalo predstavljati nadopunu razvojnoj pomoći prekomorskim zemljama i ne bi se smjelo dvostruko obračunavati kao financijska pomoć za razvoj i za zaštitu klime; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da će sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o klimi u rujnu 2019. biti pravi trenutak da čelnici najave veće ambicije u pogledu nacionalno utvrđenih doprinosa; smatra da bi EU unaprijed trebao dogovoriti stajalište o ažuriranju svojeg nacionalno utvrđenog doprinosa kako bi na sastanak na vrhu došao dobro pripremljen te u bliskoj suradnji s međunarodnom koalicijom stranaka podržao povećanje klimatskih ambicija; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ističe prednosti jačanja interoperabilnosti instrumenata politika EU-a i istovrijednih instrumenata trećih zemalja, osobito mehanizama za utvrđivanje cijena ugljika; poziva Komisiju da nastavi i pojača suradnju i podršku u razvoju mehanizama za određivanje cijena ugljika izvan Europe kako bi se na svjetskoj razini nastavio porast smanjenja emisija i bolji uvjeti za sve; naglašava važnost uspostave ekoloških zaštitnih mjera kako bi se osiguralo stvarno i dodatno smanjenje emisija stakleničkih plinova; poziva stoga Komisiju da promiče stroga i čvrsta međunarodna pravila kako bi se spriječile rupe u računovodstvu ili dvostruko računanje smanjenja emisija; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/pages/com_2018_733_analysis_in _support_en_0.pdf

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0430.

(3)  Program UN-a za okoliš, „The Emissions Gap Report 2018” (Izvješće o odstupanju emisija za 2018.), str. 10.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563472/IPOL_STU(2015)563472_EN.pdf

(5)  Van Dingenen, R., Crippa, M., Maenhout, G., Guizzardi, D., Dentener, F., Global trends of methane emissions and their impacts on ozone concentrations (Globalni trendovi u pogledu emisija metana i njihovi učinci na koncentracije ozona), EUR 29394 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg, 2018., ISBN 978-92-79-96550-0, doi:10.2760/820175, JRC113210.

(6)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.).

(7)  https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/buildings

(8)  Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.).

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1548155579433&uri=CELEX:52019DC0001

(10)  Cijene energenata i troškovi energije u Europi, final, str. 10. – 11.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/126

---

P8_TA(2019)0219

Stanje u Nikaragvi

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o stanju u Nikaragvi (2019/2615(RSP))

(2021/C 23/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 18. prosinca 2008. (1), 26. studenoga 2009. (2), 16. veljače 2017. (3) i 31. svibnja 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 18. prosinca 2008. (1), 26. studenoga 2009. (2), 16. veljače 2017. (3) i 31. svibnja 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike iz 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike iz 2012.,

| — | uzimajući u obzir Strateški dokument i višegodišnji okvirni program EU-a za Nikaragvu za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški dokument i višegodišnji okvirni program EU-a za Nikaragvu za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz lipnja 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz lipnja 2004.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Nikaragve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Nikaragve,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Nikaragvi od 21. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Nikaragvi od 21. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izjave o stanju u Nikaragvi koje je visoka predstavnica dala u ime EU-a 2. listopada 2018., 15. svibnja 2018., 22. travnja 2018. i 15. prosinca 2018. te izjavu od 1. ožujka 2019. o nastavku nacionalnog dijaloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave o stanju u Nikaragvi koje je visoka predstavnica dala u ime EU-a 2. listopada 2018., 15. svibnja 2018., 22. travnja 2018. i 15. prosinca 2018. te izjavu od 1. ožujka 2019. o nastavku nacionalnog dijaloga,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava iz 2019., usvojene 18. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava iz 2019., usvojene 18. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je 21. lipnja 2018. odobrila Međuamerička komisija za ljudska prava i koje je naslovljeno „Teške povrede ljudskih prava u kontekstu socijalnih prosvjeda u Nikaragvi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je 21. lipnja 2018. odobrila Međuamerička komisija za ljudska prava i koje je naslovljeno „Teške povrede ljudskih prava u kontekstu socijalnih prosvjeda u Nikaragvi”,

| — | uzimajući u obzir izvješće visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava o kršenju i povredama ljudskih prava u kontekstu prosvjeda u Nikaragvi koji su trajali od 18. travnja do 18. kolovoza 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava o kršenju i povredama ljudskih prava u kontekstu prosvjeda u Nikaragvi koji su trajali od 18. travnja do 18. kolovoza 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Interdisciplinarne skupine neovisnih stručnjaka od 20. prosinca 2018. o nasilnim događajima u Nikaragvi u razdoblju od 18. travnja do 30. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Interdisciplinarne skupine neovisnih stručnjaka od 20. prosinca 2018. o nasilnim događajima u Nikaragvi u razdoblju od 18. travnja do 30. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava Michelle Bachelet od 22. veljače 2019. o kriminalizaciji neslaganja u Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava Michelle Bachelet od 22. veljače 2019. o kriminalizaciji neslaganja u Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Europski parlament 31. svibnja 2018. donio rezoluciju o krizi u Nikaragvi u kojoj snažno osuđuje spomenutu situaciju; budući da je slijedom te rezolucije izaslanstvo od 11 zastupnika u EP-u posjetilo tu zemlju od 23. do 26. siječnja 2019. kako bi ocijenilo stanje na terenu; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europski parlament 31. svibnja 2018. donio rezoluciju o krizi u Nikaragvi u kojoj snažno osuđuje spomenutu situaciju; budući da je slijedom te rezolucije izaslanstvo od 11 zastupnika u EP-u posjetilo tu zemlju od 23. do 26. siječnja 2019. kako bi ocijenilo stanje na terenu;

| B. | budući da je izaslanstvo slijedilo vlastiti program te da je vlada Nikaragve odobrila pristup svim objektima koje su zastupnici željeli posjetiti, uključujući i dva zatvora; budući da je vlada Nikaragve zajamčila da neće biti odmazde protiv onih koji su osudili trenutačno stanje; budući da je izaslanstvo svjedočilo kampanji uznemiravanja, lažnog optuživanja i zastrašivanja usmjerenoj protiv boraca za ljudska prava i organizacija civilnog društva s kojima je izaslanstvo održalo razmjenu gledišta; budući da su mnoge organizacije odbile pozive da se sastanu s izaslanstvom zbog zastrašivanja i prijetnji iza kojih stoji vlada; budući da je nakon posjeta izaslanstva toj zemlji represija još jača; |
| --- | --- |

B.

budući da je izaslanstvo slijedilo vlastiti program te da je vlada Nikaragve odobrila pristup svim objektima koje su zastupnici željeli posjetiti, uključujući i dva zatvora; budući da je vlada Nikaragve zajamčila da neće biti odmazde protiv onih koji su osudili trenutačno stanje; budući da je izaslanstvo svjedočilo kampanji uznemiravanja, lažnog optuživanja i zastrašivanja usmjerenoj protiv boraca za ljudska prava i organizacija civilnog društva s kojima je izaslanstvo održalo razmjenu gledišta; budući da su mnoge organizacije odbile pozive da se sastanu s izaslanstvom zbog zastrašivanja i prijetnji iza kojih stoji vlada; budući da je nakon posjeta izaslanstva toj zemlji represija još jača;

| C. | budući da je izaslanstvo javno odbacilo službeno stajalište vlade Nikaragve u skladu s kojim je ta zemlja žrtva državnog udara pod vodstvom SAD-a kao i kampanja dezinformiranja; budući da je glavni razlog za poticanje prosvjeda duboka demokratska, institucionalna i politička kriza koja je tijekom posljednjeg desetljeća u toj zemlji utjecala na vladavinu prava i ograničila temeljne slobode, kao što su sloboda udruživanja, prosvjedovanja i okupljanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je izaslanstvo javno odbacilo službeno stajalište vlade Nikaragve u skladu s kojim je ta zemlja žrtva državnog udara pod vodstvom SAD-a kao i kampanja dezinformiranja; budući da je glavni razlog za poticanje prosvjeda duboka demokratska, institucionalna i politička kriza koja je tijekom posljednjeg desetljeća u toj zemlji utjecala na vladavinu prava i ograničila temeljne slobode, kao što su sloboda udruživanja, prosvjedovanja i okupljanja;

| D. | budući da je sloboda izražavanja, okupljanja i prosvjedovanja, uključujući i zabranu korištenja državne himne, u znatnoj mjeri ograničena za brojne građane; budući da je znatan broj političkih zatvorenika u zatvoru samo zbog ostvarivanja svojih prava; budući da se u skladu s nekoliko zabrinjavajućih izvještaja stanje u kojemu se nalaze pritvorenici pogoršalo te se s njima, među ostalim, postupa nehumano; |
| --- | --- |

D.

budući da je sloboda izražavanja, okupljanja i prosvjedovanja, uključujući i zabranu korištenja državne himne, u znatnoj mjeri ograničena za brojne građane; budući da je znatan broj političkih zatvorenika u zatvoru samo zbog ostvarivanja svojih prava; budući da se u skladu s nekoliko zabrinjavajućih izvještaja stanje u kojemu se nalaze pritvorenici pogoršalo te se s njima, među ostalim, postupa nehumano;

| E. | budući da se sudskim postupcima protiv tih pritvorenika krše međunarodni standardi, posebno postupovna i kaznena jamstva u pogledu prava na pošteno suđenje; budući da ni zatvorski uvjeti ne zadovoljavaju međunarodne standarde na odgovarajući način; budući da postoji jasan nedostatak podjele vlasti u Nikaragvi; |
| --- | --- |

E.

budući da se sudskim postupcima protiv tih pritvorenika krše međunarodni standardi, posebno postupovna i kaznena jamstva u pogledu prava na pošteno suđenje; budući da ni zatvorski uvjeti ne zadovoljavaju međunarodne standarde na odgovarajući način; budući da postoji jasan nedostatak podjele vlasti u Nikaragvi;

| F. | budući da je pravo na informacije ozbiljno ugroženo; budući da se novinari pritvaraju, protjeruju te da im se prijeti; budući da se audiovizualni mediji zatvaraju ili da se njihovi prostori pretražuju bez prethodnog sudskog odobrenja; budući da je objavljivanje novina ugroženo zbog nedostatka papira i tinte koje je vlada Nikaragve zaplijenila; |
| --- | --- |

F.

budući da je pravo na informacije ozbiljno ugroženo; budući da se novinari pritvaraju, protjeruju te da im se prijeti; budući da se audiovizualni mediji zatvaraju ili da se njihovi prostori pretražuju bez prethodnog sudskog odobrenja; budući da je objavljivanje novina ugroženo zbog nedostatka papira i tinte koje je vlada Nikaragve zaplijenila;

| G. | budući da je vlada Nikaragve protjerala iz zemlje međunarodne organizacije kao što je interdisciplinarna skupina neovisnih stručnjaka GIEI i Posebni mehanizam praćenja za Nikaragvu (MESENI) koje su zatražile mirno rješavanje sukoba i nacionalnu pomirbu; budući da se represija nad organizacijama civilnog društva pojačala i da im je oduzet pravni status u zemlji s lošim institucionalnim okvirom, čime se žrtve represije dvostruko kažnjavaju; |
| --- | --- |

G.

budući da je vlada Nikaragve protjerala iz zemlje međunarodne organizacije kao što je interdisciplinarna skupina neovisnih stručnjaka GIEI i Posebni mehanizam praćenja za Nikaragvu (MESENI) koje su zatražile mirno rješavanje sukoba i nacionalnu pomirbu; budući da se represija nad organizacijama civilnog društva pojačala i da im je oduzet pravni status u zemlji s lošim institucionalnim okvirom, čime se žrtve represije dvostruko kažnjavaju;

| H. | budući da je ugrožena i akademska sloboda; budući da je gotovo 200 studenata protjerano sa sveučilišta zbog sudjelovanja u prosvjedima za demokraciju, veće slobode i ljudska prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je ugrožena i akademska sloboda; budući da je gotovo 200 studenata protjerano sa sveučilišta zbog sudjelovanja u prosvjedima za demokraciju, veće slobode i ljudska prava;

| I. | budući da razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda moraju biti sastavni dio vanjskih politika EU-a, što se odnosi i na Sporazum o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.; budući da taj sporazum uključuje i demokratsku klauzulu koja predstavlja bitan element sporazuma; |
| --- | --- |

I.

budući da razvoj i jačanje demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda moraju biti sastavni dio vanjskih politika EU-a, što se odnosi i na Sporazum o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike iz 2012.; budući da taj sporazum uključuje i demokratsku klauzulu koja predstavlja bitan element sporazuma;

| J. | budući da nacionalni dijalog između predsjednika Ortege i nikaragvanske oporbe i građanskih skupina, koji je pokrenut 16. svibnja 2018. i u kojem je posredovala Katolička crkva, nije doveo do rješenja krize; budući da su 27. veljače 2019. nastavljeni preliminarni razgovori u cilju pokretanja nacionalnog dijaloga između vlade Nikaragve i Alianze Cívice; budući da je Alianza Cívica definirala sljedeća tri glavna cilja koja želi postići tijekom pregovora: oslobađanje političkih zatvorenika i poštovanje individualnih sloboda, nužne izborne reforme koje moraju dovesti do održavanja izbora, i pravda; budući da je vlada Nikaragve pustila na slobodu 100 političkih zatvorenika nakon što je prihvatila da se njihove zatvorske kazne pretvore u kućni pritvor; budući da se većina njih uznemirava i da se nastavljaju uhićenja; budući da se velik broj zatvorenika (više od 600) i dalje nalazi u zatvoru; budući da je 10. ožujka 2019. zaustavljen nacionalni dijalog nakon što se Alianza Cívica povukla iz pregovora; |
| --- | --- |

J.

budući da nacionalni dijalog između predsjednika Ortege i nikaragvanske oporbe i građanskih skupina, koji je pokrenut 16. svibnja 2018. i u kojem je posredovala Katolička crkva, nije doveo do rješenja krize; budući da su 27. veljače 2019. nastavljeni preliminarni razgovori u cilju pokretanja nacionalnog dijaloga između vlade Nikaragve i Alianze Cívice; budući da je Alianza Cívica definirala sljedeća tri glavna cilja koja želi postići tijekom pregovora: oslobađanje političkih zatvorenika i poštovanje individualnih sloboda, nužne izborne reforme koje moraju dovesti do održavanja izbora, i pravda; budući da je vlada Nikaragve pustila na slobodu 100 političkih zatvorenika nakon što je prihvatila da se njihove zatvorske kazne pretvore u kućni pritvor; budući da se većina njih uznemirava i da se nastavljaju uhićenja; budući da se velik broj zatvorenika (više od 600) i dalje nalazi u zatvoru; budući da je 10. ožujka 2019. zaustavljen nacionalni dijalog nakon što se Alianza Cívica povukla iz pregovora;

| 1. | naglašava da se u Nikaragvi teško krši demokracija, poštovanje ljudskih prava i vladavina prava, što je posljedica događaja koji su se odvili u travnju i svibnju 2018.; ponovno ističe važnost svoje rezolucije donesene 31. svibnja 2018.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje sve represivne mjere vlade Nikaragve; navodi da je svrha posjeta njegova izaslanstva bila utvrditi stvarnu sliku trenutačnog stanja; nadalje, navodi da nema sumnje da se posljednjih mjeseci, a posebno nakon tog posjeta, povećala represija nad oporbom kao i ograničenja temeljnih sloboda; u tom pogledu osuđuje opću represiju i ograničavanje slobode izražavanja, okupljanja i prosvjeda, zabranu nevladinih organizacija i civilnog društva, protjerivanje međunarodnih organizacija iz zemlje, zatvaranje medija i napade na njih, ograničenja prava na informacije, protjerivanje studenata sa sveučilišta te pogoršanje stanja u zatvorima i nehumano postupanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da takve mjere vlade, njezinih institucija i parapolitičkih organizacija odgovaraju planiranoj strategiji za uništenje političke oporbe koja je prošle godine vodila prosvjede; smatra da se ta strategija metodički, sustavno i selektivno primjenjuje na sve vođe, nevladine organizacije, medije i društvene pokrete koji nastoje izraziti svoje legitimne zahtjeve za slobodu i demokraciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog golemih demokratskih, političkih i gospodarskih rizika s kojima su suočeni građani i zemlja te koji će se povećati ako se ne poduzmu hitne mjere, imajući u vidu trenutačne unutarnje sukobe, društveni raskol i gospodarski pad; hitno poziva na smislen unutarnji dijalog u cilju postizanja održivog i mirnog rješenja kojim bi se svim akterima u društvu dao prostor za djelovanje i omogućilo slobodno izražavanje te kojim bi se ponovno uspostavila njihova građanska prava, kao što je pravo na miran prosvjed; ponavlja da bi svako rješenje trebalo uključivati pozivanje na odgovornost svih osoba koje su odgovorne za kršenje prava; traži od svih političkih stranaka, društvenih pokreta, vođa, studenata i organizacija civilnog društva da održe i ponovno istaknu svoju nepokolebljivu predanost mirnom rješavanju krize; ponavlja da u potpunosti podržava reformu pravosudnog sustava i izbornog zakona te traži da potpredsjednica Komisije / visoka predstavnica postupi u skladu s time; traži od potpredsjednice Komisije / visoke predstavnice i delegacije EU-a da pomno prate pregovore između vlade i Alianze Cívice koji se održavaju u zemlji te da nastave rješavati ljudske probleme zatvorenika, studenata, prosvjednika, novinara itd., koji su rezultat nastale situacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava žaljenje zbog obustave Posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu (MESENI) i ukidanja mandata interdisciplinarne skupine neovisnih stručnjaka (GIEI) u okviru Međuameričke komisije za ljudska prava; snažno osuđuje progon, uhićenje i zastrašivanje ljudi koji surađuju s UN-om i drugim međunarodnim tijelima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vladu Nikaragve da kao znak spremnosti u okviru tekućeg dijaloga provede tri hitne mjere: trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu političkih zatvorenika, trenutačan prekid svih oblika represije nad građanima Nikaragve, uključujući uznemiravanje, zastrašivanje, špijuniranje i progon vođa oporbe te naknadno ukidanje svih ograničenja navedenih sloboda, kao i povrat pravne osobnosti i imovine organizacija za ljudska prava te povratak međunarodnih organizacija u zemlju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da pod tim uvjetima proces mora dovesti do ukidanja pravnih postupaka protiv političkih zatvorenika te jamstava u pogledu njihova fizičkog i moralnog integriteta, privatnosti i pravičnog postupanja, povratka prognanih osoba, među kojima su i novinari i studenti, demilitarizacije ulica i razoružavanja paravojnih skupina, kao i uspostave jasnog plana za organizaciju slobodnih, pravednih i transparentnih izbora u bliskoj budućnosti i uz prisutnost međunarodnih promatrača; |
| --- | --- |

7.

| 8. | traži da se Italiji smjesta izruči Alessio Casimirri, koji danas živi u Managui pod zaštitom nikaragvanske vlade, a u Italiji je pravomoćno osuđen na šest kazni doživotnog zatvora za otmicu Alda Mora, bivšega predsjednika stranke Kršćanska demokracija i predsjednika Vijeća ministara i Europskog vijeća, i za ubojstvo tjelesnih čuvara 16. ožujka 1978. u Rimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži od Europske službe za vanjsko djelovanje i država članica da provedu postupni proces ciljanih i individualnih sankcija protiv vlade Nikaragve i pojedinaca odgovornih za povrede ljudskih prava, kao što su zabrane izdavanja viza i zamrzavanje imovine, a da pritom ne nanose štetu domaćem stanovništvu, u skladu sa zaključcima Vijeća od 21. siječnja 2019., sve dok ne dođe do potpunog poštovanja ljudskih prava i temeljnih prava u zemlji, kao što je zatraženo u okviru dijaloga; stoga, i pod tim okolnostima, poziva na aktiviranje demokratske klauzule Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike, čija je Nikaragva potpisnica, čime bi članstvo Nikaragve u tom Sporazumu bilo suspendirano; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Organizacije američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, Srednjeameričkom parlamentu, Limskoj skupini te vladi i parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 45 E, 23.2.2010., str. 89.

(2)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 74.

(3)  SL C 252, 18.7.2018., str. 189.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0238.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/130 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/130

---

P8_TA(2019)0220

Godišnje strateško izvješće o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2018/2279(INI))

(2021/C 23/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Ujedinjenih naroda naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Ujedinjenih naroda naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) koja je usvojena na 21. konferenciji stranaka (COP21) u Parizu 12. prosinca 2015. (Pariški sporazum) te prijedlog za određene nacionalno utvrđene doprinose (INDC) EU-a i njegovih država članica koji su Latvija i Europska komisija podnijele 6. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) koja je usvojena na 21. konferenciji stranaka (COP21) u Parizu 12. prosinca 2015. (Pariški sporazum) te prijedlog za određene nacionalno utvrđene doprinose (INDC) EU-a i njegovih država članica koji su Latvija i Europska komisija podnijele 6. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi (Etiopija),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 7. UFEU-a kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. UFEU-a kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Novi Europski konsenzus o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Novi Europski konsenzus o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući koraci za održivu europsku budućnost – Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući koraci za održivu europsku budućnost – Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739),

| — | uzimajući u obzir dokument za razmatranje Komisije naslovljen „Prema održivoj Europi do 2030.”, objavljen 30. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za razmatranje Komisije naslovljen „Prema održivoj Europi do 2030.”, objavljen 30. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir platformu na visokoj razini s više dionika o ciljevima održivog razvoja UN-a i njezin zajednički doprinos od 11. listopada 2018. u kojem se preporučuje da EU osmisli i provodi sveobuhvatnu vizionarsku i transformativnu strategiju za održivu Europu za razdoblje do 2030., prema kojoj bi se usmjeravale sve politike i programi EU-a, uključujući srednjoročne i dugoročne ciljeve, te da predloži europsku viziju održive Europe za razdoblje nakon Programa održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir platformu na visokoj razini s više dionika o ciljevima održivog razvoja UN-a i njezin zajednički doprinos od 11. listopada 2018. u kojem se preporučuje da EU osmisli i provodi sveobuhvatnu vizionarsku i transformativnu strategiju za održivu Europu za razdoblje do 2030., prema kojoj bi se usmjeravale sve politike i programi EU-a, uključujući srednjoročne i dugoročne ciljeve, te da predloži europsku viziju održive Europe za razdoblje nakon Programa održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EU-a za 2019. o usklađenosti politika radi razvoja objavljeno 28. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EU-a za 2019. o usklađenosti politika radi razvoja objavljeno 28. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Opći akcijski program Unije za okoliš do 2020. naslovljen „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći akcijski program Unije za okoliš do 2020. naslovljen „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o financiranju razvoja (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a iz 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a iz 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2018. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2018. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2018. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2018. (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2017. o odgovoru EU-a na Program održivog razvoja do 2030. (10502/17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2017. o odgovoru EU-a na Program održivog razvoja do 2030. (10502/17),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (COM(2018)0382),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Svjetske zdravstvene organizacije i Europskog parlamenta od 20. studenoga 2018. naslovljenu „Ujedinjeni radi ubrzanja napretka prema ciljevima održivog razvoja povezanih sa zdravljem – nitko ne smije biti zapostavljen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Svjetske zdravstvene organizacije i Europskog parlamenta od 20. studenoga 2018. naslovljenu „Ujedinjeni radi ubrzanja napretka prema ciljevima održivog razvoja povezanih sa zdravljem – nitko ne smije biti zapostavljen”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurostata iz 2018. o praćenju napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurostata iz 2018. o praćenju napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a,

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. naslovljeno „Pokazatelji prikladniji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja – doprinos civilnog društva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. naslovljeno „Pokazatelji prikladniji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja – doprinos civilnog društva”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. listopada 2018. (EUCO 13/18), u kojima se navodi da su EU i njegove države članice u potpunosti predani Programu održivog razvoja do 2030. i njegovoj provedbi te u kojem je Europsko vijeće pozdravilo namjeru Komisije da u 2018. objavi svoj dokument za razmatranje, kojim bi se trebao utrti put za sveobuhvatnu strategiju provedbe u 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. listopada 2018. (EUCO 13/18), u kojima se navodi da su EU i njegove države članice u potpunosti predani Programu održivog razvoja do 2030. i njegovoj provedbi te u kojem je Europsko vijeće pozdravilo namjeru Komisije da u 2018. objavi svoj dokument za razmatranje, kojim bi se trebao utrti put za sveobuhvatnu strategiju provedbe u 2019.;

| — | uzimajući u obzir prioritete EU-a u Ujedinjenim narodima i na 73. sjednici Opće skupštine UN-a (rujan 2018. – rujan 2019.) koje je Vijeće donijelo 25. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prioritete EU-a u Ujedinjenim narodima i na 73. sjednici Opće skupštine UN-a (rujan 2018. – rujan 2019.) koje je Vijeće donijelo 25. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir doprinos platforme s više dionika o ciljevima održivog razvoja Komisijinom dokumentu za razmatranje naslovljenom „Ususret održivoj Europi do 2030.” objavljenom 12. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir doprinos platforme s više dionika o ciljevima održivog razvoja Komisijinom dokumentu za razmatranje naslovljenom „Ususret održivoj Europi do 2030.” objavljenom 12. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum o migracijama i Globalni sporazum o izbjeglicama iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum o migracijama i Globalni sporazum o izbjeglicama iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji su 18. ožujka 2015. donijele države članice UN-a na trećoj Svjetskoj konferenciji UN-a o smanjenju rizika od katastrofa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji su 18. ožujka 2015. donijele države članice UN-a na trećoj Svjetskoj konferenciji UN-a o smanjenju rizika od katastrofa,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje Europske unije i Ujedinjenih naroda od 27. rujna 2018. naslovljeno „Obnovljeno partnerstvo u vezi s razvojem” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje Europske unije i Ujedinjenih naroda od 27. rujna 2018. naslovljeno „Obnovljeno partnerstvo u vezi s razvojem” (10),

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje u vezi s trećim trilateralnim sastankom Afričke unije, Europske unije i Ujedinjenih naroda, održanim u New Yorku 23. rujna 2018. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje u vezi s trećim trilateralnim sastankom Afričke unije, Europske unije i Ujedinjenih naroda, održanim u New Yorku 23. rujna 2018. (11),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije EU-a i UN-a od 23. rujna 2018. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije EU-a i UN-a od 23. rujna 2018. (12),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0160/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0160/2019),

| A. | budući da Program održivog razvoja do 2030. ima potencijal preobrazbe te da su njime postavljeni univerzalni, ambiciozni, sveobuhvatni, nedjeljivi i međusobno povezani ciljevi za iskorjenjivanje siromaštva, suzbijanje sve većih nejednakosti i diskriminacije, promicanje blagostanja, održivosti, odgovornosti za okoliš, socijalne inkluzije, rodne jednakosti i poštovanja ljudskih prava, osiguravanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije te jačanje mira i sigurnosti; budući da su hitno djelovanje na svim razinama i učinkovita europska strategija provedbe te mehanizam za njezino praćenje i preispitivanje nužni za ostvarenje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da Program održivog razvoja do 2030. ima potencijal preobrazbe te da su njime postavljeni univerzalni, ambiciozni, sveobuhvatni, nedjeljivi i međusobno povezani ciljevi za iskorjenjivanje siromaštva, suzbijanje sve većih nejednakosti i diskriminacije, promicanje blagostanja, održivosti, odgovornosti za okoliš, socijalne inkluzije, rodne jednakosti i poštovanja ljudskih prava, osiguravanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije te jačanje mira i sigurnosti; budući da su hitno djelovanje na svim razinama i učinkovita europska strategija provedbe te mehanizam za njezino praćenje i preispitivanje nužni za ostvarenje ciljeva održivog razvoja;

| B. | budući da Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja predstavljaju ambicioznu viziju uspješnijeg, uključivijeg i otpornijeg svijeta; budući da se Program održivog razvoja do 2030. temelji na temeljnim vrijednostima Unije kao što su demokracija, sudjelovanje, dobro upravljanje, socijalna pravda, solidarnost, održivost te poštovanje vladavine prava i ljudskih prava u EU-u, njegovim državama članicama i diljem svijeta; budući da težnja za postizanjem ciljeva održivog razvoja stoga prirodno slijedi planove Unije za izgradnju bolje, zdravije i održivije budućnosti za Europu, što bi trebalo biti jedan od strateških prioriteta EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja predstavljaju ambicioznu viziju uspješnijeg, uključivijeg i otpornijeg svijeta; budući da se Program održivog razvoja do 2030. temelji na temeljnim vrijednostima Unije kao što su demokracija, sudjelovanje, dobro upravljanje, socijalna pravda, solidarnost, održivost te poštovanje vladavine prava i ljudskih prava u EU-u, njegovim državama članicama i diljem svijeta; budući da težnja za postizanjem ciljeva održivog razvoja stoga prirodno slijedi planove Unije za izgradnju bolje, zdravije i održivije budućnosti za Europu, što bi trebalo biti jedan od strateških prioriteta EU-a;

| C. | budući da Program održivog razvoja do 2030. i ostvarenje ciljeva održivog razvoja predstavljaju velik izazov; budući da 17 općih i 169 konkretnih ciljeva održivog razvoja zahtijevaju koordinaciju između EU-a i njegovih država članica, Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata te pristup upravljanju na više razina koji se oslanja i na aktivnu i široku javnost, civilno društvo i angažman privatnog sektora; |
| --- | --- |

C.

budući da Program održivog razvoja do 2030. i ostvarenje ciljeva održivog razvoja predstavljaju velik izazov; budući da 17 općih i 169 konkretnih ciljeva održivog razvoja zahtijevaju koordinaciju između EU-a i njegovih država članica, Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata te pristup upravljanju na više razina koji se oslanja i na aktivnu i široku javnost, civilno društvo i angažman privatnog sektora;

| D. | budući da je sudjelovanje socijalnih partnera od početka bilo ključno za Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja te promicanje uključivanja prioriteta kao što su dostojanstveni rad, borba protiv nejednakosti i sudjelovanje civilnog društva; budući da je ključno njihovo aktivno sudjelovanje u postupku preispitivanja napretka i provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

D.

budući da je sudjelovanje socijalnih partnera od početka bilo ključno za Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja te promicanje uključivanja prioriteta kao što su dostojanstveni rad, borba protiv nejednakosti i sudjelovanje civilnog društva; budući da je ključno njihovo aktivno sudjelovanje u postupku preispitivanja napretka i provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja;

| E. | budući da Komisija još nije uspostavila sveobuhvatnu strategiju za provedbu Programa do 2030. koja obuhvaća unutarnja i vanjska politička područja EU-a s detaljnim vremenskim rokovima do 2030., ciljevima i konkretnim mjerama, kao što su zatražili Parlament, Vijeće i Europsko vijeće, niti je uključila ciljeve održivog razvoja kao sveobuhvatni okvir u revidiranim smjernicama za bolju regulativu koje su objavljene 2017.; budući da su zajednički pokazatelji i mjerila potrebni za mjerenje i sustavno praćenje provedbe takve strategije te za utvrđivanje nedostataka, kako sada tako i u budućnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da Komisija još nije uspostavila sveobuhvatnu strategiju za provedbu Programa do 2030. koja obuhvaća unutarnja i vanjska politička područja EU-a s detaljnim vremenskim rokovima do 2030., ciljevima i konkretnim mjerama, kao što su zatražili Parlament, Vijeće i Europsko vijeće, niti je uključila ciljeve održivog razvoja kao sveobuhvatni okvir u revidiranim smjernicama za bolju regulativu koje su objavljene 2017.; budući da su zajednički pokazatelji i mjerila potrebni za mjerenje i sustavno praćenje provedbe takve strategije te za utvrđivanje nedostataka, kako sada tako i u budućnosti;

| F. | budući da su održivost i prijelaz na klimatski neutralno, kružno i socijalno uključivo gospodarstvo ključni za dugoročni rast i konkurentnost EU-a, koji će biti moguć samo ako se u potpunosti poštuju ograničenja planeta; |
| --- | --- |

F.

budući da su održivost i prijelaz na klimatski neutralno, kružno i socijalno uključivo gospodarstvo ključni za dugoročni rast i konkurentnost EU-a, koji će biti moguć samo ako se u potpunosti poštuju ograničenja planeta;

| G. | budući da se u Europskom konsenzusu o razvoju potvrđuje da je usklađenost politika radi razvoja temeljni dio doprinosa EU-a postizanju ciljeva održivog razvoja te da održivi razvoj zahtijeva holistički i međusektorski pristup koji obuhvaća razne politike, što u konačnici predstavlja pitanje upravljanja koje treba provoditi u partnerstvu sa svim dionicima i na svim razinama; budući da je učinkovita provedba usklađenosti politika radi razvoja ključna za ostvarenje Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

G.

budući da se u Europskom konsenzusu o razvoju potvrđuje da je usklađenost politika radi razvoja temeljni dio doprinosa EU-a postizanju ciljeva održivog razvoja te da održivi razvoj zahtijeva holistički i međusektorski pristup koji obuhvaća razne politike, što u konačnici predstavlja pitanje upravljanja koje treba provoditi u partnerstvu sa svim dionicima i na svim razinama; budući da je učinkovita provedba usklađenosti politika radi razvoja ključna za ostvarenje Programa održivog razvoja do 2030.;

| H. | budući da politički okvir i okvir upravljanja Europske unije već obuhvaćaju određeni broj obvezujućih i neobvezujućih ciljeva politike, mjerila i pokazatelja, kao na primjer u proračunskom, socijalnom, energetskom i klimatskom području, ali da ne sadrže sveobuhvatnu, dosljednu i objedinjenu političku strategiju; |
| --- | --- |

H.

budući da politički okvir i okvir upravljanja Europske unije već obuhvaćaju određeni broj obvezujućih i neobvezujućih ciljeva politike, mjerila i pokazatelja, kao na primjer u proračunskom, socijalnom, energetskom i klimatskom području, ali da ne sadrže sveobuhvatnu, dosljednu i objedinjenu političku strategiju;

| I. | budući da provedba Programa održivog razvoja do 2030. zahtijeva veću osviještenost među građanima; |
| --- | --- |

I.

budući da provedba Programa održivog razvoja do 2030. zahtijeva veću osviještenost među građanima;

| J. | budući da su ex ante ocjene i ex post evaluacije ključni instrumenti kojima se osigurava da politike EU-a nemaju negativan učinak na održivi razvoj, posebno na zemlje u razvoju, te da je njihov pozitivan učinak maksimalan; budući da bi procjene i evaluacije trebalo objavljivati kako bi se osigurala potpuna transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

J.

budući da su ex ante ocjene i ex post evaluacije ključni instrumenti kojima se osigurava da politike EU-a nemaju negativan učinak na održivi razvoj, posebno na zemlje u razvoju, te da je njihov pozitivan učinak maksimalan; budući da bi procjene i evaluacije trebalo objavljivati kako bi se osigurala potpuna transparentnost i odgovornost;

| K. | budući da je Program održivog razvoja do 2030. univerzalni program koji bi se trebao provoditi u svim državama; budući da načelo univerzalnosti od svake države zahtijeva da razmisli o učinku svojeg djelovanja u odnosu na ostale kako bi se osigurala usklađenost politika radi razvoja, što je, s obzirom na složenost i rascjepkanost politika EU-a, velik izazov za Uniju; |
| --- | --- |

K.

budući da je Program održivog razvoja do 2030. univerzalni program koji bi se trebao provoditi u svim državama; budući da načelo univerzalnosti od svake države zahtijeva da razmisli o učinku svojeg djelovanja u odnosu na ostale kako bi se osigurala usklađenost politika radi razvoja, što je, s obzirom na složenost i rascjepkanost politika EU-a, velik izazov za Uniju;

| L. | budući da je Komisija u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš obvezna provesti procjenu učinka, i to u globalnom kontekstu, koji potrošnja prehrambenih i neprehrambenih dobara u Uniji ima na okoliš; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš obvezna provesti procjenu učinka, i to u globalnom kontekstu, koji potrošnja prehrambenih i neprehrambenih dobara u Uniji ima na okoliš;

| M. | budući da bi Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC) moglo imati važnu ulogu u aspektima nadzora i odgovornosti temeljenima na dokazima, kad je riječ o načelima učinkovitosti za ostvarenje ciljeva održivog razvoja i u podupiranju njihove potpunije provedbe od strane svih dionika na nacionalnoj razini; ističe da GPEDC treba omogućiti jasno utvrđene mehanizme za suradnju onih dionika razvoja koji nisu donatori u okviru OECD-a, među ostalim, novih donatora, organizacija civilnog društva, privatnih filantropa, financijskih institucija i poduzeća iz privatnog sektora; |
| --- | --- |

M.

budući da bi Globalno partnerstvo za učinkovitu razvojnu suradnju (GPEDC) moglo imati važnu ulogu u aspektima nadzora i odgovornosti temeljenima na dokazima, kad je riječ o načelima učinkovitosti za ostvarenje ciljeva održivog razvoja i u podupiranju njihove potpunije provedbe od strane svih dionika na nacionalnoj razini; ističe da GPEDC treba omogućiti jasno utvrđene mehanizme za suradnju onih dionika razvoja koji nisu donatori u okviru OECD-a, među ostalim, novih donatora, organizacija civilnog društva, privatnih filantropa, financijskih institucija i poduzeća iz privatnog sektora;

| N. | budući da financiranje ciljeva održivog razvoja predstavlja golem izazov koji ne iziskuje samo čvrstu političku predanost EU-a i njegovih država članica nego i snažno i globalno partnerstvo te korištenje svim oblicima financiranja (iz domaćih, međunarodnih, javnih, privatnih i inovativnih izvora), kao i nefinancijskim sredstvima; budući da je privatno financiranje neophodno, ali ne bi smjelo zamijeniti javno financiranje; |
| --- | --- |

N.

budući da financiranje ciljeva održivog razvoja predstavlja golem izazov koji ne iziskuje samo čvrstu političku predanost EU-a i njegovih država članica nego i snažno i globalno partnerstvo te korištenje svim oblicima financiranja (iz domaćih, međunarodnih, javnih, privatnih i inovativnih izvora), kao i nefinancijskim sredstvima; budući da je privatno financiranje neophodno, ali ne bi smjelo zamijeniti javno financiranje;

| O. | budući da ostvarenje ciljeva održivog razvoja ne ovisi samo o dostatnim sredstvima, nego i o nefinancijskim mjerama prepoznatima u Programu održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

O.

budući da ostvarenje ciljeva održivog razvoja ne ovisi samo o dostatnim sredstvima, nego i o nefinancijskim mjerama prepoznatima u Programu održivog razvoja do 2030.;

| P. | budući da je učinkovita mobilizacija domaćih resursa nezaobilazan čimbenik u postizanju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; budući da su zemlje u razvoju posebno pogođene utajom poreza na dobit i izbjegavanjem plaćanja poreza; |
| --- | --- |

P.

budući da je učinkovita mobilizacija domaćih resursa nezaobilazan čimbenik u postizanju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; budući da su zemlje u razvoju posebno pogođene utajom poreza na dobit i izbjegavanjem plaćanja poreza;

| Q. | budući da se u članku 208. UFEU-a navodi da je glavni cilj politike razvojne suradnje smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u članku 208. UFEU-a navodi da je glavni cilj politike razvojne suradnje smanjenje i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva;

| R. | budući da će se Politički forum Ujedinjenih naroda na visokoj razini o ciljevima održivog razvoja (HLPF) održati pod pokroviteljstvom Opće skupštine UN-a u rujnu 2019. kako bi se općenito razmotrila provedba Programa održivog razvoja do 2030., uz temeljito preispitivanje napretka u svim ciljevima održivog razvoja, a na ministarskoj razini (politički forum na visokoj razini) u srpnju 2019. kako bi se preispitao napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja br. 4 (kvalitetno obrazovanje), br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast), br. 10 (smanjenje nejednakosti), br. 13 (odgovor na klimatske promjene), br. 16 (mir, pravda i snažne institucije) i br. 17 (partnerstvo za ciljeve) te nakon toga jednom godišnje kako bi se ocijenio napredak u pogledu ciljeva koji nisu preispitani u okviru tematske revizije 2019.; |
| --- | --- |

R.

budući da će se Politički forum Ujedinjenih naroda na visokoj razini o ciljevima održivog razvoja (HLPF) održati pod pokroviteljstvom Opće skupštine UN-a u rujnu 2019. kako bi se općenito razmotrila provedba Programa održivog razvoja do 2030., uz temeljito preispitivanje napretka u svim ciljevima održivog razvoja, a na ministarskoj razini (politički forum na visokoj razini) u srpnju 2019. kako bi se preispitao napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja br. 4 (kvalitetno obrazovanje), br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast), br. 10 (smanjenje nejednakosti), br. 13 (odgovor na klimatske promjene), br. 16 (mir, pravda i snažne institucije) i br. 17 (partnerstvo za ciljeve) te nakon toga jednom godišnje kako bi se ocijenio napredak u pogledu ciljeva koji nisu preispitani u okviru tematske revizije 2019.;

| S. | budući da je sastanak na vrhu Opće skupštine UN-a prilika za EU i njegove države članice da istaknu svoj napredak u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja na opsežan način; |
| --- | --- |

S.

budući da je sastanak na vrhu Opće skupštine UN-a prilika za EU i njegove države članice da istaknu svoj napredak u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja na opsežan način;

| T. | budući da u postupku praćenja i preispitivanja Programa održivog razvoja do 2030. u UN-u EU nije uvijek bio dosljedan u glasovanju, posebno u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava iz tog područja; |
| --- | --- |

T.

budući da u postupku praćenja i preispitivanja Programa održivog razvoja do 2030. u UN-u EU nije uvijek bio dosljedan u glasovanju, posebno u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava iz tog područja;

| U. | budući da HLPF pruža prikladan prostor za EU i njegove države članice da ocijene napredak u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. na temelju dobrovoljnih nacionalnih revizija te da kao najveći doprinositelj službenoj razvojnoj pomoći i predvodnik u politikama okoliša preuzmu vodeću ulogu; budući da te dovršene dobrovoljne nacionalne revizije služe za procjenu napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja i kako bi ukazale na nedostatke i izazove; |
| --- | --- |

U.

budući da HLPF pruža prikladan prostor za EU i njegove države članice da ocijene napredak u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. na temelju dobrovoljnih nacionalnih revizija te da kao najveći doprinositelj službenoj razvojnoj pomoći i predvodnik u politikama okoliša preuzmu vodeću ulogu; budući da te dovršene dobrovoljne nacionalne revizije služe za procjenu napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja i kako bi ukazale na nedostatke i izazove;

| V. | budući da će službena razvojna pomoć imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., osobito u zemljama s niskim dohotkom te u pogledu borbe protiv ekstremnog siromaštva i nejednakosti, pod uvjetom da poštuje načela učinkovite razvojne suradnje, ponajprije nadležnost zemalja, transparentnost i odgovornost, usmjerenost na rezultate i uključivost; |
| --- | --- |

V.

budući da će službena razvojna pomoć imati ključnu ulogu u ostvarenju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030., osobito u zemljama s niskim dohotkom te u pogledu borbe protiv ekstremnog siromaštva i nejednakosti, pod uvjetom da poštuje načela učinkovite razvojne suradnje, ponajprije nadležnost zemalja, transparentnost i odgovornost, usmjerenost na rezultate i uključivost;

| W. | budući da načelo „nitko ne smije biti zapostavljen” čini srž Programa održivog razvoja do 2030.; budući da je 2017. oko 22,5 % stanovništva EU-a bilo izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a 6,9 % stanovništva i dalje je živjelo u teškoj materijalnoj oskudici (13); budući da nejednakosti imaju više društvenih posljedica kao što su velike razlike u dobrobiti i kvaliteti života, uključujući u pogledu poslovnih prilika i zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

W.

budući da načelo „nitko ne smije biti zapostavljen” čini srž Programa održivog razvoja do 2030.; budući da je 2017. oko 22,5 % stanovništva EU-a bilo izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a 6,9 % stanovništva i dalje je živjelo u teškoj materijalnoj oskudici (13); budući da nejednakosti imaju više društvenih posljedica kao što su velike razlike u dobrobiti i kvaliteti života, uključujući u pogledu poslovnih prilika i zdravstvene skrbi;

| X. | budući da je u Uniji stalno prisutna visoka razina siromaštva i socijalne isključenosti djece (26,4 % 2017.); budući da se u europskom stupu socijalnih prava navodi da djeca imaju pravo na zaštitu od siromaštva, a djeca u nepovoljnom položaju i pravo na posebne mjere radi pružanja jednakih mogućnosti; budući da rano ulaganje u djecu donosi znatan povrat za tu djecu i društvo u cjelini te je ključno za prekidanje ciklusa nepovoljnih okolnosti u ranim godinama; |
| --- | --- |

X.

budući da je u Uniji stalno prisutna visoka razina siromaštva i socijalne isključenosti djece (26,4 % 2017.); budući da se u europskom stupu socijalnih prava navodi da djeca imaju pravo na zaštitu od siromaštva, a djeca u nepovoljnom položaju i pravo na posebne mjere radi pružanja jednakih mogućnosti; budući da rano ulaganje u djecu donosi znatan povrat za tu djecu i društvo u cjelini te je ključno za prekidanje ciklusa nepovoljnih okolnosti u ranim godinama;

| Y. | budući da je u proteklih pet godina EU ostvario napredak u ostvarivanju gotovo svih ciljeva održivog razvoja, sa sedam od 27 država članica EU-a među prvih 10 zemalja na ljestvici globalnih ciljeva održivog razvoja te budući da su svih 27 država članica među prvih 50 zemalja (od 156) (14); budući da su neke države članice već predvodnici u provedbi ciljeva održivog razvoja; budući da EU-u ipak i dalje nedostaje provedbena strategija za ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

Y.

budući da je u proteklih pet godina EU ostvario napredak u ostvarivanju gotovo svih ciljeva održivog razvoja, sa sedam od 27 država članica EU-a među prvih 10 zemalja na ljestvici globalnih ciljeva održivog razvoja te budući da su svih 27 država članica među prvih 50 zemalja (od 156) (14); budući da su neke države članice već predvodnici u provedbi ciljeva održivog razvoja; budući da EU-u ipak i dalje nedostaje provedbena strategija za ciljeve održivog razvoja;

| Z. | budući da visoka i rastuća nejednakost između i unutar zemalja može imati znatan društveni i gospodarski trošak; budući da nejednakost nije u skladu s ciljem održivog razvoja; |
| --- | --- |

Z.

budući da visoka i rastuća nejednakost između i unutar zemalja može imati znatan društveni i gospodarski trošak; budući da nejednakost nije u skladu s ciljem održivog razvoja;

| AA. | budući da je bolja izrada zakonodavstva izričito spomenuta u Komunikaciji Komisije kao drugi način da se osigura daljnje uključivanje održivog razvoja u politike EU-a (15); |
| --- | --- |

AA.

budući da je bolja izrada zakonodavstva izričito spomenuta u Komunikaciji Komisije kao drugi način da se osigura daljnje uključivanje održivog razvoja u politike EU-a (15);

| AB. | budući da radni dokument službi Komisije od 19. srpnja 2018. o suzbijanju HIV-a/AIDS-a, virusnog hepatitisa i tuberkuloze u Europskoj uniji i susjednim zemljama (SWD(2018)0387) ističe nedostatke i ograničenja u pogledu podataka o nadzoru virusnog hepatitisa zbog čega je teško procijeniti koliko su daleko države članice EU-a od ostvarenja tog cilja održivog razvoja; |
| --- | --- |

AB.

budući da radni dokument službi Komisije od 19. srpnja 2018. o suzbijanju HIV-a/AIDS-a, virusnog hepatitisa i tuberkuloze u Europskoj uniji i susjednim zemljama (SWD(2018)0387) ističe nedostatke i ograničenja u pogledu podataka o nadzoru virusnog hepatitisa zbog čega je teško procijeniti koliko su daleko države članice EU-a od ostvarenja tog cilja održivog razvoja;

| AC. | budući da Komisijina Bijela knjiga od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe (COM(2017)2025) nije uključila održivi razvoj ili Program održivog razvoja do 2030. kao viziju ili opis budućnosti EU-a; |
| --- | --- |

AC.

budući da Komisijina Bijela knjiga od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe (COM(2017)2025) nije uključila održivi razvoj ili Program održivog razvoja do 2030. kao viziju ili opis budućnosti EU-a;

| AD. | budući da je u izvješću UNICEF-a naslovljenom „Napredak za svako dijete u razdoblju održivog razvoja”, objavljenom u ožujku 2018., utvrđen zabrinjavajući nedostatak podataka u 64 zemalja, kao i nedovoljan napredak u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja u još 37 zemalja; budući da više od pola milijarde djece živi u zemljama koje ne mogu mjeriti napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

AD.

budući da je u izvješću UNICEF-a naslovljenom „Napredak za svako dijete u razdoblju održivog razvoja”, objavljenom u ožujku 2018., utvrđen zabrinjavajući nedostatak podataka u 64 zemalja, kao i nedovoljan napredak u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja u još 37 zemalja; budući da više od pola milijarde djece živi u zemljama koje ne mogu mjeriti napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja;

| AE. | budući da je dostojanstven rad temelj za pravedan i uključiv rast te pokretač razvoja i društvenog napretka; budući da uz socijalnu zaštitu onih koji ne mogu naći posao ili ne mogu raditi rješava nejednakosti te da je glavni pokretač društvenog i gospodarskog napretka; |
| --- | --- |

AE.

budući da je dostojanstven rad temelj za pravedan i uključiv rast te pokretač razvoja i društvenog napretka; budući da uz socijalnu zaštitu onih koji ne mogu naći posao ili ne mogu raditi rješava nejednakosti te da je glavni pokretač društvenog i gospodarskog napretka;

Europsko vodstvo za univerzalne vrijednosti unutar multilateralnog okvira za ljude, planet i blagostanje

| 1. | naglašava da složeni globalni izazovi s kojima se svijet suočava zahtijevaju sveobuhvatan i integriran odgovor koji Program održivog razvoja do 2030. može ponuditi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je cilj Programa održivog razvoja do 2030. postići veću dobrobit za sve, unutar ograničenja planeta, te pravedan svijet, bez da se ikoga zapostavi, i da se četirima osnovnim stupovima održivog razvoja (društvenom, ekološkom, gospodarskom i upravnom) treba pristupiti na sveobuhvatan način kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja; naglašava činjenicu da je održivi razvoj temeljni cilj EU-a kako je utvrđen u članku 3. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji i da bi trebao imati ključnu ulogu u raspravi i narativu o budućnosti Europe; nadalje ističe da bi provedba ciljeva održivog razvoja trebala dovesti do promjene paradigme i postati sveobuhvatan dugoročni gospodarski model EU-a koji će naslijediti trenutačnu strategiju Europa 2020.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je provedba Programa održivog razvoja do 2030. usko povezana s europskim vrijednostima i interesima te da predstavlja važnu inovaciju s potencijalom za oživljavanje globalnog poretka utemeljenog na multilateralizmu i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na potrebu da se u svim ciljevima i svim relevantnim pokazateljima sustavno raščlanjuju podaci prema spolu i drugim karakteristikama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi EU trebao ponoviti svoju predanost da zajedno s državama članicama i njihovim lokalnim i regionalnim tijelima vlasti bude svjetski predvodnik u provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja u skladu s načelom supsidijarnosti i u bliskoj suradnji s međunarodnim partnerima; podsjeća da bi se politički angažman EU-a trebao odraziti u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027.; ističe da Program održivog razvoja do 2030. mora dodatno ubrzati zajednički pristup između unutarnjeg i vanjskog djelovanja EU-a i njegovih drugih politika te usklađenost instrumenata financiranja Unije za globalni odgovor i predanost održivom rastu i razvoju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ustraje na tome da provedba ciljeva održivog razvoja zahtijeva učinkovitu suradnju na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava važnu ulogu savjetodavnih vijeća za okoliš i održivi razvoj u toj suradnji i smatra da treba pojačati njihovo sudjelovanje na svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da su mnoge države članice i partnerske zemlje izvan EU-a uložile znatne napore u osmišljavanje mehanizama i strategija za provedbu ciljeva održivog razvoja i njihovo uključivanje u svoje politike i okvire upravljanja; potiče države članice koje još nisu izradile te mehanizme da to učine; ističe da EU, pružanjem pomoći i poticanjem trećih zemalja da prate slične mjere, doprinosi postizanju jednakih uvjeta; priznaje da su još uvijek potrebna daljnja poboljšanja na razini EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da u svojim politikama osiguraju horizontalan pristup ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uviđa da su se 2015. sve države članice EU-a i ostale europske zemlje obvezale na Program održivog razvoja do 2030.; smatra da je u kontekstu rasprave o budućnosti Europe potrebno da države članice EU-a i EGP-a, potpisnice sporazuma o pridruživanju EU-u, zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u i, nakon njezina povlačenja, Ujedinjena Kraljevina, razmotre razvoj paneuropskog okvira za ostvarenje ciljeva održivog razvoja; naglašava važnost promicanja parlamentarnih rasprava na svim razinama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja objavu dokumenta za razmatranje Europske komisije „Prema održivoj Europi do 2030.”, u kojem su navedena tri scenarija za buduće ostvarenje ciljeva održivog razvoja u EU-u; podržava prvi scenarij u kojem se predlaže sveobuhvatna strategija za provedbu ciljeva održivog razvoja u EU-u i državama članicama; smatra da je u kontekstu budućnosti Europe potrebna održiva Europa kako bi se zajamčila dobrobit i blagostanje njezinih građana i planeta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali što Komisija još nije razvila integriranu i sveobuhvatnu strategiju provedbe ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost službene razvojne pomoći kao ključnog sredstva za iskorjenjivanje siromaštva i podsjeća na obveze za službenu razvojnu pomoć EU-a i država članica, uključujući obvezu da se 0,7 % bruto nacionalnog dohotka (BND) namijeni za službenu razvojnu pomoć te da između 0,15 i 0,20 % BND-a bude dodijeljeno najmanje razvijenim zemljama; poziva EU i njegove države članice da se bez odgađanja ponovno obvežu na cilj od 0,7 % BND-a za službenu razvojnu pomoć te da postupno povećaju službenu razvojnu pomoć kako bi se taj cilj postigao u jasnom vremenskom roku; poziva države članice da uspostave godišnje akcijske planove, koje je moguće provjeriti, za ostvarivanje ciljeva službene razvojne pomoći; ističe da su, s obzirom na odgovornost EU-a i država članica za ostvarenje 0,7 % BND-a za službenu razvojnu pomoć, države članice odgovorne i nacionalnim parlamentima i Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uviđa da se moraju zaštititi zdravstvene koristi i ubrzati napredak kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja; tvrdi da, iako je na svijetu ostvaren izniman napredak u pogledu zdravlja, i dalje postoje mnogi izazovi, među kojima je i rješavanje problema nejednakosti u području zdravlja između populacija stabilnih zemalja i populacija u nestabilnim i osjetljivim okruženjima, kao i zdravstvenih nejednakosti unutar samih zemalja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potvrđuje da je Program održivog razvoja do 2030. učvrstio globalno zdravlje kao politički prioritet; navodi da su zdrave populacije ključne za održivi razvoj, okončanje siromaštva, promicanje mirnih i uključivih društava te zaštitu okoliša; ustraje u tome da je zdravlje ishod i pokazatelj napretka koji odražava uspjeh mnogih ciljeva i Programa održivog razvoja do 2030. u cjelini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je EU općenito uspio smanjiti vlastite emisije stakleničkih plinova i odvojiti ih od gospodarskog rasta te tako snažno doprinijeti globalnom naporu, uzimajući u obzir i emisije iz uvoza i izvoza EU-a (16); napominje, međutim, da su potrebni veći napori kako na razini EU-a tako i na globalnoj razini; |
| --- | --- |

15.

Jačanje strateškog i zajedničkog djelovanja EU-a radi postizanja globalnih ciljeva

| 16. | Poziva Komisiju da uspostavi detaljnu analizu nedostataka postojećih politika i njihove provedbe kako bi se utvrdila kritična područja sinergije i nedosljednosti; poziva Komisiju da bez daljnje odgode jasno utvrdi mjere koje treba poduzeti do 2030. u pogledu politika i zakonodavstva, prikupljanja statističkih podataka i prikupljanja razvrstanih podataka te upravljanja i provedbe, kako bi se do kraja 2019. uspostavila sveobuhvatna strategija za ostvarenje Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno potiče Komisiju da sastavi ambicioznu, općenitu i sveobuhvatnu strategiju za provedbu Programa održivog razvoja do 2030., da potpuno integrira ciljeve održivog razvoja u politike i upravljanje EU-a te tako pruži smjernice i institucijama EU-a i državama članicama u njihovoj provedbi, praćenju i preispitivanju Programa održivog razvoja do 2030. te da iznese jasne planove s konkretnim ciljevima i rokovima; traži od Komisije da se pobrine da tom strategijom budu obuhvaćene poveznice među ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da ojača suradnju s UN-om i državama članicama EU-a kako bi podržala svoju reformu koja je u tijeku i kako bi ona bila svrsishodna za provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da su svi ciljevi održivog razvoja relevantni za ostvarenje prava djece; ističe da je u kontekstu vanjskih odnosa EU-a važno provoditi Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta; traži od Komisije da u vanjskim programima EU-a prati napredak u pogledu prava djeteta i izvješćuje o njemu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Poziva Komisiju da, kao ključni temelj za izgradnju održive Europe, predvodi razvoj održivog modela proizvodnje i potrošnje hrane kojim se štiti i uklanja pritisak prehrambenih sustava na zdravlje i okoliš i koji donosi gospodarske koristi poljoprivrednicima, poduzećima i građanima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da u suradnji s ključnim dionicima na svim razinama radi na osiguravanju zdravog života i promicanju dobrobiti za sve u svim dobnim skupinama, posebno zato da bi zdravstvena skrb postala pristupačnija, cjenovno dostupnija, djelotvornija i održiva, da bi se cjelovitije obuhvatili faktori rizika kod nezaraznih bolesti, radi razmjene dobrih praksi i jačanja mogućnosti sprečavanja globalnih prijetnji zdravlju i upravljanja njima, kao što je antimikrobna rezistencija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da s UN-om i svojim partnerima uskladi programske, financijske i operativne politike, pristupe i metodologije tamo gdje se mogu povećati učinkovitost i djelotvornost, kako bi se postigla veća učinkovitost u nizu zajedničkih prioriteta kao što su rodna ravnopravnost, reproduktivno zdravlje, zdravlje majki, novorođenčadi, djece i adolescenata, klimatske promjene i okoliš, rješavanje problema nejednakosti i siromaštva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je za financiranje Programa održivog razvoja do 2030. ključno osigurati poreznu pravdu i transparentnost, boriti se protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, iskorjenjivati nezakonite financijske tokove i porezne oaze te povećati mobilizaciju domaćih resursa; ponavlja svoj poziv da se procijeni učinak prelijevanja nacionalnih poreznih politika i porezne politike EU-a na zemlje u razvoju, čime se jamči usklađenost politika radi razvoja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost rješavanja socijalnih i ekonomskih nejednakosti i poticanja rodne ravnopravnosti u EU-u i u svijetu; podsjeća na važnost temeljnog načela Programa održivog razvoja do 2030. da „nitko ne smije biti zapostavljen”; stoga poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti najmarginaliziranijim i najranjivijim skupinama društva kako bi se osigurala potpuna uključivost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da uvođenjem sustava dužne pažnje za poduzeća promiče održive globalne vrijednosne lance, stavljajući naglasak na cijeli opskrbni lanac poduzeća, čime bi ih se potaklo na odgovornije ulaganje i omogućila učinkovitija provedba poglavlja o održivosti u sporazumima o slobodnoj trgovini, uključujući borbu protiv korupcije, transparentnost, borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i odgovorno poslovanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da ciljevi održivog razvoja trebaju biti u središtu strategije EU-a za održivi razvoj i uključiv rast; ističe da je potrebno jasno utvrditi zajedničke pokazatelje, mjerila i ciljeve te analizu udaljenosti od ciljeva, mjera potrebnih za njihovo postizanje i sredstava pomoću kojih će se provesti; naglašava da bi u strategiji EU-a za razdoblje do 2030. također trebalo navesti kada će i na koji način Unija provesti procjenu učinka na održivost kako bi se riješili postojeći nedostaci, preusmjerile postojeće politike i osmislili novi zakonodavni prijedlozi ili revizije zakonodavstva Unije, a pritom zajamčile usklađenost i koordinacija djelovanja i na europskoj razini i na razini država članica; stoga poziva Komisiju i Vijeće da u okviru svih svojih organizacija bez odgađanja nastave raditi na tome; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi Parlament trebao biti uključen u Europski semestar i da bi on trebao biti usklađen s Programom održivog razvoja do 2030. te da bi u taj postupak trebalo uključiti provjeru održivosti; stoga poziva Komisiju da dodatno prilagodi postojeći postupak europskog semestra; naglašava da bi to posebno zahtijevalo da Europski semestar na sveobuhvatan način uzme u obzir sve dimenzije ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apelira na Komisiju da osmisli sveobuhvatnu strategiju za podupiranje ulaganja kojima se potiče ekološka održivost, i da zajamči odgovarajuću poveznicu između ciljeva održivog razvoja i europskog semestra; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu za jasnim utvrđivanjem koraka koje treba poduzeti na svakoj razini upravljanja za provedbu ciljeva, poštujući pritom načelo supsidijarnosti; poziva na uspostavu jasnih i dosljednih programa održivog razvoja na odgovarajućoj razini (nacionalnoj, podnacionalnoj, lokalnoj) u državama članicama koje ih još nisu uspostavile; naglašava da bi Komisija trebala pružiti smjernice za taj proces kako bi se zajamčio usklađen pristup; poziva na višerazinski pristup radi boljeg razumijevanja, veće uključenosti i zajedničke odgovornosti za provedbu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja objavljivanje drugog izvješća o praćenju Eurostata o održivom razvoju u EU-u, što je korak naprijed u stvaranju snažnog mehanizma EU-a za praćenje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da Komisija treba razviti integriran, učinkovit i participativan okvir za praćenje, odgovornost i reviziju provedbe za uključivanja ciljeva održivog razvoja i Programa održivog razvoja do 2030. koji je u skladu s globalnim okvirom pokazatelja UN-a i koji prikuplja informacije i relevantne podatke razvrstane na nacionalnim i podnacionalnim razinama, priznajući pritom da sam Eurostat ne može na sveobuhvatan način obuhvatiti sve dimenzije napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja; ističe potrebu da se u obzir uzmu učinci prelijevanja te povezana i nedjeljiva priroda ciljeva te traži da se Eurostat obveže da sustavno izvješćuje o rezultatima u pogledu ciljeva održivog razvoja za svaku pojedinu državu članicu i na temelju jedinstvenog skupa pokazatelja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava potrebu za širokim rasponom pokazatelja koji nisu isključivo gospodarske prirode i kojima se obuhvaća transformativna priroda ciljeva održivog razvoja, posebno u pogledu rješavanja problema siromaštva u svim njegovim oblicima, a koje bi trebalo mjeriti preko raščlanjenih podataka relevantnih za postizanje ciljeva održivog razvoja; ističe da je potrebno da Eurostat uspostavi niz konkretnih pokazatelja napretka za unutarnju primjenu ciljeva održivog razvoja u EU-u na odgovarajućim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na ključnu ulogu EU-a u jačanju standarda transparentnosti, odgovornosti i održivosti globalnih vrijednosnih lanaca; ističe da je EU normativna i gospodarska sila i da se stoga mora pozicionirati kao lider u pogledu dobrih praksi i uspostavljanja globalnih pravila; poziva Komisiju i države članice da podupru pregovore o obvezujućem ugovoru UN-a o transnacionalnim korporacijama i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice EU-a da dostave podatke za učinkovito praćenje virusnog hepatitisa u skladu s pokazateljima koje je utvrdio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti te poziva Europsku komisiju da budno prati taj proces u skladu s obvezama iz komunikacije „Budući koraci za održivu europsku budućnost” iz studenoga 2016.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava važnost podizanja osviještenosti transformacijskog potencijala Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva; podsjeća na potrebu za suradnjom s građanima i organizacijama civilnog društva tijekom procesa provedbe i praćenja; naglašava važnu ulogu Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe važnost transparentnosti i demokratske odgovornosti u praćenju napretka koji Unija postigne u pogledu Programa održivog razvoja do 2030. i shodno tome naglašava ulogu suzakonodavaca u tom procesu; smatra da bi u tom pogledu zaključivanje obvezujućeg međuinstitucionalnog sporazuma u skladu s člankom 295. UFEU-a pružio odgovarajući okvir za suradnju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju i države članice da ostvare poboljšanja u vezi s dostupnim informacijama i povećaju osviještenost građana o potrebi dovršetka Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da se višegodišnji financijski okvir (VFO) mora usmjeriti prema Programu održivog razvoja do 2030. te da njime treba zajamčiti poboljšano uključivanje održivog razvoja u sve mehanizme financiranja i proračunske linije; stoga poziva Komisiju da poveća razinu odgovornosti za ostvarivanje kolektivnih rezultata u okviru VFO-a; ponavlja svoje stajalište o budućem VFO-u, u kojem se poziva na obveznu reviziju u sredini razdoblja, nakon preispitivanja funkcioniranja VFO-a i uzimajući u obzir ocjenu postignutog napretka u pogledu ciljeva održivog razvoja; ističe potrebu za provjerom planiranih financijskih omotnica za postojeće politike kako bi se zajamčila usklađenost s održivim razvojem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da je u EU-u potrebno znatno ubrzati zelena ulaganja, inovacije i rast kako bi provedba Programa održivog razvoja do 2030. bila pravovremena i uspješna te ističe važnost šireg prihvaćanja inovativnih i postojećih financijskih alata, kao što je zelena javna nabava, kao i hitne potrebe za različitim pristupima postojećoj investicijskoj politici, osobito za postepenim ukidanjem subvencija koje su štetne za okoliš; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja veći iznos institucijskog i privatnog kapitala dodijeljenog financiranju ciljeva održivog razvoja i naglašava važnost robusnog okvira održivih financija, uključujući kalibriranje kapitalnih zahtjeva banaka i bonitetni tretman imovine s visokim udjelom ugljika, bonitetna pravila za osiguravajuća društva i ažuriranje dužnosti institucijskih ulagača i upravitelja imovinom; |
| --- | --- |

40.

Usklađenost politika, koordinacija i uključivanje ciljeva održivog razvoja

| 41. | naglašava važnost bolje koordinacije i suradnje između i unutar tijela za donošenje odluka, različitih organizacija i relevantnih dionika, uključujući lokalnih tijela i organizacija civilnog društva, s ciljem provedbe Programa održivog razvoja do 2030. i postizanja veće usklađenosti politika radi održivog razvoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja usvajanje izvješća Komisije 2019. godine o usklađenosti politika radi razvoja te pokušaj da se usklađenost politika radi razvoja bolje integrira u pristup EU-a za provedbu ciljeva održivog razvoja; podsjeća na to da je usklađenost politika radi razvoja načelo utvrđeno člankom 208. UFEU-a, ali i da je ključna za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prepoznaje napredak koji je postignut uz pomoć alata za usklađenost politika radi razvoja kada je riječ o utjecaju na donošenje politika EU-a; poziva na ulaganje dodatnih napora kako bi se zajamčilo da se nerazvojnim politikama uzmu u obzir razvojni ciljevi kao rezultat mehanizama usklađenosti politika radi razvoja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da je usklađenost politika radi razvoja osnovna sastavnica usklađenosti politika radi održivog razvoja kojoj usto i doprinosi; preporučuje da se najbolje prakse i pouke izvučene iz usklađenosti politika radi razvoja primijene u daljnjem razvoju i praktičnoj provedbi usklađenosti politika radi održivog razvoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i države članice da u sklopu svojih mjera za provedbu Programa održivog razvoja do 2030. ponovno potvrde svoju predanost usklađenosti politika radi razvoja kao važnom doprinosu većoj usklađenosti politika radi održivog razvoja; ističe potrebu poboljšanja mehanizama za koherentnu politiku u svim institucijama EU-a i proces osmišljavanja politika te potrebu jamčenja odgovarajućeg poštovanja tog načela u redovitim ex ante procjenama učinka te uz pomoć uvođenja odgovarajućih mehanizama za odgovornost i ublažavanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da usklađenost politika radi održivog razvoja znači da sve relevantne politike i svi financijski i nefinancijski instrumenti na razini Unije u budućnosti moraju biti osmišljeni, provedeni i praćeni kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja UN-a kao i da bi Komisija stoga trebala brzo razviti potrebne političke kapacitete na svim razinama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da usvoji akcijski plan za daljnje korake u skladu s preporukama vanjske evaluacije usklađenosti politika radi razvoja, u kojoj se poziva na usvajanje jasnog skupa pravila za provedbu tog koncepta; ponavlja svoj poziv da se jasno utvrde odgovornosti svake institucije EU-a u provođenju obveza usklađenosti politika radi razvoja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja svoj poziv da se o usklađenosti politika radi razvoja raspravlja na razini Europskog vijeća kako bi se potaknula provedba njegovih mehanizama u ostvarivanju ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; smatra da će se, kao što je istaknuto u vanjskoj evaluaciji usklađenosti politika radi razvoja, samo političkom voljom EU-a bitno utjecati na poticanje i učinkovitost pristupa usklađenosti politika radi razvoja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da EU, s obzirom na pravne obveze o poticanju usklađenosti politika radi razvoja iz članka 208. UFEU-a, treba voditi proaktivni dijalog sa zemljama i regijama u razvoju kako bi se raspravile i razmotrile glavne političke inicijative koje na njih mogu utjecati; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da EU ima neke od najviših svjetskih ekoloških standarda i da su njegova poduzeća ispred svjetskih konkurenata, zbog čega se EU također smatra uporištem slobode i demokracije, sa stabilnim institucijama utemeljenima na vladavini prava i aktivnom civilnom društvu; smatra da bi EU stoga mogao odlučnije promicati svoje postojeće ekološke, socijalne i upravljačke standarde; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja osnivanje radne skupine za Program održivog razvoja do 2030. u okviru Vijeća za opće poslove; poziva na uspostavu mehanizama za koordinaciju ciljeva održivog razvoja kao i ne suradnju unutar Parlamenta te između Parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se zajamčila usklađenost politika; ističe da bi takvi mehanizmi trebali imati jasne okvire i biti utvrđeni Međuinstitucijskim sporazumom za održivu Europu do 2030. godine jer će koherentni politički procesi među trima institucijama biti ključni za uspješnu provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; poziva na uključivanje triju institucija u budući rad višedioničke platforme o ciljevima održivog razvoja i naglašava važnost uključivanja svih relevantnih dionika u rad te platforme, uključujući organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da bi u skladu s ciljem održivog razvoja br. 17 (o partnerstvima) ulogu postojeće višedioničke platforme o ciljevima održivog razvoja trebalo ažurirati i uklopiti u formalni i međuinstitucijski savjetodavni okvir; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava ulogu razvojne suradnje u potpori provedbe Programa održivog razvoja do 2030. u zemljama u razvoju; pozdravlja uključivanje ciljeva održivog razvoja u novi europski konsenzus o razvoju; podsjeća da iskorjenjivanje siromaštva (cilj održivog razvoja br. 1) mora ostati glavni cilj razvojne suradnje EU-a; podsjeća da su ciljevi održivog razvoja br. 1 i br. 2 neodvojivo povezani; podsjeća da je, unatoč napretku, malo vjerojatno da će se postojećim ritmom i opsegom provedbe potaknuti transformacijska promjena nužna za ostvarivanje cilja održivog razvoja br. 2; poziva na veće napore kada je riječ o postupanju prema preporukama tematske revizije cilja održivog razvoja br. 2 koju je 2017. proveo Politički forum na visokoj razini; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponavlja svoj poziv za uključivanje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja u sva resorna područja; pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala na uključivanje ciljeva održivog razvoja u svoj program za bolju izradu zakonodavstva i ističe potencijal strateške uporabe alata za bolju izradu zakonodavstva u sklopu neovisnog ocjenjivanja koje Komisija provodi o sukladnosti politika EU-a s Programom održivog razvoja do 2030. i njegovim politikama razvojne suradnje; poziva Komisiju da hitno preispita smjernice za bolju izradu zakonodavstva te dodatno ojača i prati redovne ex ante ocjene u tom pogledu kako bi se osigurala potpuna usklađenost politika u provedbi ciljeva održivog razvoja, uz istodobno promicanje sinergija, ostvarivanje dodatnih prednosti te izbjegavanje razmjene ustupaka, i na europskoj razini i na razini država članica; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva na međuodbornu koordinaciju u Parlamentu radi nadzora i praćenja provedbe obveza EU-a utvrđenih Programom održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Konferenciju predsjednika i Konferenciju predsjednika odbora Europskog parlamenta da ocijene primjerenost postojeće strukture Parlamenta da bi se omogućilo stvarno i sveobuhvatno praćenje rada na ostvarivanju ciljeva održivog razvoja u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a u svim resorima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Parlament, Komisiju i Vijeće da rade na zajedničkoj izjavi o održivosti i da ciljeve održivog razvoja uvrste u višegodišnje međuinstitucijske prioritete idućeg zakonodavnog saziva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe važnost redovitih i odgovarajućih ex ante ocjena učinka te ex post evaluacija da bi se zajamčili bolje uključivanje Programa održivog razvoja do 2030. te bolji rezultati; naglašava važnost evaluacije kratkoročnih i dugoročnih posljedica politika i njihova potencijalnog doprinosa održivom razvoju; podsjeća na obvezu iz Ugovora da se ciljevi razvojne suradnje uzimaju u obzir u svim politikama koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća na ključnu važnost mobilizacije domaćih resursa za zemlje u razvoju pri ostvarivanja ciljeva održivog razvoja; ističe da se u izvješću Konferencije Ujedinjenih naroda za trgovinu i razvoj (UNCTAD) pod nazivom „Izvješće o ulaganjima u svijetu 2015. – reforma međunarodnog upravljanja ulaganjima” (17) procjenjuje da zemlje u razvoju gube najmanje 100 milijardi USD prihoda od poreza na dobit zbog toga što velika poduzeća izbjegavaju plaćanje poreza; u tom smislu pozdravlja radni dokument službi Komisije od 15. listopada 2015. naslovljen „Prikupiti više, trošiti pametnije: ostvarivanje razvoja na uključiv i održiv način” (SWD(2015)0198), usmjeren na rješavanje tog problema; međutim, izražava žaljenje zbog toga što nisu poduzete konkretne mjere za provođenje navedene strategije Komisije; poziva Komisiju da predloži vodeći program o mobilizaciji domaćih resursa kako bi se zajamčilo prikupljanje većih poreznih prihoda i omogućilo financiranje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | insistira na potrebi jačanja lokalnih subjekata kao agenata održivog razvoja i poziva na veće sudjelovanje nacionalnih parlamenata te regionalnih i lokalnih tijela u svim fazama provedbe ciljeva održivog razvoja, od planiranja i programiranja do evaluacije i praćenja; osim toga, poziva Komisiju da poveća svoju potporu gradovima i lokalnim tijelima za razvoj, provedbu i praćenje stvarnih političkih inicijativa i strategija za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja sve veće uključivanje privatnog sektora u pomoć ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; naglašava važnost stvaranja okružja koje olakšava provedbu novih inicijativa i partnerstva javnog i privatnog sektora te koje poduzeća potiče na usklađivanje njihovih poslovnih strategija s ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća na procjene UN-a da je godišnje potrebno uložiti između 5 i 7 bilijuna USD za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; stoga insistira na potrebi mobilizacije ulaganja i s tim u vezi pozdravlja potencijal Plana EU-a za vanjska ulaganja; |
| --- | --- |

62.

Dobrovoljne nacionalne revizije i izvješćivanje EU-a za Politički forum o održivom razvoju na visokoj razini (HLPF) Opće skupštine UN-a 2019.

| 63. | potiče države članice da provode redovite i uključive revizije napretka i potiče one države članice koje se još nisu obvezale na dovršavanje svojih dobrovoljnih nacionalnih revizija da to učine u skladu s Programom održivog razvoja do 2030., a države članice koje su već predstavile dobrovoljne nacionalne revizije da utvrde raspored redovnih budućih dobrovoljnih nacionalnih revizija; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisiju da redovito provodi analizu država članica u cilju procjene napretka i dobrih praksi; nadalje, poziva na analizu dobrovoljnih nacionalnih revizija najnerazvijenijih zemalja kako bi se utvrdile potrebe, uklonili nedostaci i ojačale potpora i suradnja, kao i na blisku suradnju u okviru OECD-a u razvoju mehanizama stručne analize uspješnih strategija i djelovanja za provedbu ciljeva održivog razvoja u unutarnjim i vanjskim politikama, te na poboljšanje razmjene najboljih praksi i praćenje negativnih učinaka vanjskog prelijevanja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | potiče Komisiju i države članice EU-a da prošire zajedničko programiranje i zajedničku provedbu razvojne suradnje, na temelju dijalogâ o politici ciljeva održivog razvoja s partnerskim zemljama, nacionalnih razvojnih planova i dobrovoljnih nacionalnih revizija, uzimajući pritom u obzir nadležnost zemalja i druga načela učinkovitosti razvoja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava ulogu Političkog foruma o održivom razvoju na visokoj razini u daljnjem postupanju i reviziji kada je riječ o ciljevima održivog razvoja; snažno podupire predanost Unije da dovrši dobrovoljnu reviziju u okviru HLPF-a u skladu s Programom održivog razvoja do 2030.; poziva Komisiju da poštuje vodeću ulogu EU-a u razvoju i provedbi Programa održivog razvoja do 2030. te da predstavi sveobuhvatno zajedničko izvješće o svim ciljevima održivog razvoja; naglašava da bi izvješćivanje EU-a, uključujući predstojeće zajedničko objedinjeno izvješće o potpori EU-a zemljama u razvoju, trebalo uključivati analizu trenutačnog stanja te postojećih manjkavosti i nedostataka; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da se nametne kao model kojemu treba težiti u procesu HLPF-a; poziva Komisiju da surađuje s trećim zemljama u napretku prema ostvarivanju Programa održivog razvoja do 2030., između ostalog, i u okviru Gospodarske komisije UN-a za Europu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na organizaciju godišnjeg europskog foruma o ciljevima održivog razvoja u pripremi Političkog foruma o održivom razvoju na visokoj razini kako bi se omogućilo sudjelovanje i dijalog vanjskih dionika i organizacija civilnog društva te parlamentarnih zastupnika u vezi s provedbom ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja održavanje sastanka na vrhu HLPF-a pod pokroviteljstvom Opće skupštine UN-a u rujnu 2019. te buduće sastanke na vrhu kako bi se ostvarivanje svih ciljeva održivog razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. razmotrilo kao cjelina; očekuje da Unija ima ključnu ulogu na sastanku na vrhu; napominje da napredak država članica varira i ovisi i o drugim čimbenicima, relevantnim ciljevima održivog razvoja te nacionalnim prioritetnim ciljevima; naglašava da su ciljevi održivog razvoja međusobno povezani i da treba težiti integriranom i sveobuhvatnom sustavnom pristupu njihovoj provedbi; |
| --- | --- |

69.

Usredotočenost na ciljeve održivog razvoja u okviru predstojeće temeljite revizije na HLPF-u 2019.

| 70. | pozdravlja predstojeću detaljnu reviziju ciljeva održivog razvoja br. 4 (kvalitetno obrazovanje), br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast), br. 10 (smanjenje nejednakosti), br. 13 (odgovor na klimatske promjene), br. 16 (mir, pravda i snažne institucije) i br. 17 (partnerstvo za ciljeve) te očekuje da Unija u potpunosti doprinese reviziji; sa zanimanjem iščekuje buduće temeljite revizije svih drugih ciljeva održivog razvoja u narednim godinama, istodobno naglašavajući nedjeljivost Programa održivog razvoja do 2030. i međusobnu povezanost ciljeva; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ponavlja da su kvaliteta obrazovanja i pristup osnovnom obrazovanju za sve (cilj održivog razvoja br. 4) ključni za ostvarivanje održivog razvoja te samoodrživih društava i za osnaživanje mladih kao i za njihove mogućnosti zapošljavanja; potvrđuje da je kvalitetnom obrazovanju dodijeljen prioritetan položaj u mnogim državama članicama te ističe da je tehničko i strukovno osposobljavanje ključno za zapošljivost mladih i pristup radnim mjestima koja iziskuju kvalificiranu radnu snagu; ipak, izražava žaljenje zbog toga što nejednakosti u obrazovanju s obzirom na razlike između urbanih i ruralnih područja i rodne razlike još prevladavaju i u EU-u i izvan njega; stoga poziva na veća ulaganja za poboljšanje kvalitete obrazovanja i s njim povezane infrastrukture, uz potrebu osobitog usredotočavanja na slabije razvijene regije u EU-u te na najnerazvijenije zemlje izvan EU-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | potiče Komisiju i države članice da u svojim politikama razvojne suradnje i (zajedničkog) programiranja sustavnije bave ciljevima u okviru cilja održivog razvoja br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast); poziva na dodatne napore radi ostvarivanja cilja održivog razvoja br. 8, uključujući poboljšanja proizvodnih kapaciteta, ostvarivanje dohotka, industrijalizaciju, održive modele potrošnje i proizvodnje, trgovinu, razvoj privatnog sektora, poslovno okruženje, infrastrukturu i turizam; |
| --- | --- |

72.

| 73. | prepoznaje ulogu mikropoduzeća, malih i srednjih poduzeća, zadruga, uključivih poslovnih modela i istraživačkih zavoda kao pokretača rasta, zapošljavanja i lokalnih inovacija; poziva na promicanje jednakih uvjeta za održiva ulaganja, industrijalizaciju, poslovnu aktivnost, uključujući odgovorno poslovanje, financiranje i oporezivanje, znanost, tehnologiju te istraživanje i inovacije u cilju poticanja i ubrzanja domaćeg gospodarskog i ljudskog razvoja te doprinošenja dugoročnom održivom rastu u skladu s ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom; poziva Komisiju i države članice da potiču uspostavljanje novih poslovnih modela i iskorištavanje novih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija; |
| --- | --- |

73.

| 74. | naglašava ključnu ulogu privatnog sektora za napredak u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, posebno s pomoću odgovornih i održivih ulaganja i jačanja uključivog rasta te promicanjem i obvezom odgovornog poslovanja; u tom kontekstu naglašava da su potrebni politički okviri koji pogoduju ulaganjima, uključujući, kada je riječ o održivosti, pokazatelje i zahtjeve povezane s uspješnosti, kako bi se rizike u vezi s održivošću moglo integrirati u donošenje odluka o ulaganjima i vladavinu prava; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prepoznaje da su centri za istraživanje, razvoj i inovacije te inkubatori u EU-u važni za podupiranje infrastrukture za održivi razvoj; stoga poziva Komisiju i države članice da promiču jače veze među istraživačima i poslovnim sektorom kako bi omogućila razmjena najboljih praksi i poticale inovacije; naglašava da istraživanje i inovacije treba dopuniti strateškim pristupom ulaganju kojim bi se omogućila inovativna rješenja za izlazak na tržište jer ona često iziskuju kapitalno intenzivna ulaganja visokog rizika; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Vijeće da vodi računa o ciljevima održivog razvoja pri izradi svog stajališta o budućem fondu ESF+ i o dodjeli potrebnih financijskih sredstava; ističe da uspjeh ciljeva održivog razvoja u Uniji ovisi o ambicioznim politikama za koje treba dodijeliti dovoljne resurse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | izražava žaljenje zbog toga što i dalje postoje z velike razlike u napretku koji su države članice ostvarile u pogledu ostvarenja cilja br. 10 održivog razvoja u smislu smanjenja nejednakosti u dohotku kao i nejednakosti koje se temelje na dobi, spolu, invaliditetu, etničkoj pripadnosti, podrijetlu, vjeri, ekonomskom statusu i drugim čimbenicima, kojima se može poboljšati socijalna kohezija, kao i zbog toga što nejednakosti i dalje postoje te se produbljuju u samim zemljama i između njih te unutar i izvan EU-a; poziva na to da se ubrza napredak u smanjivanju sve većih nejednakosti i promicanju jednakih mogućnosti za sve uz izravnu pomoć osjetljivim skupinama i onima najpotrebitijima kao i uz ostvarivanje uključivijeg i održivijeg rasta te ljudskog razvoja; poziva Komisiju da u svoju reviziju cilja održivog razvoja br. 10 uključi, među ostalim, poboljšane kriterije povezane s ekonomskom nejednakosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | prima na znanje da su EU i njegove države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum i da većina država članica Pariški sporazum navodi kao okosnicu svoje politike međunarodne suradnje uz Program održivog razvoja do 2030., a da su neke prioritet dale cilju borbe protiv klimatskih promjena i njihovih posljedica (cilj održivog razvoja br. 13); poziva Komisiju i države članice da se koriste komunikacijskim strategijama i aktivnostima za jačanje potpore javnosti i političke potpore za djelovanje u području klime i podizanje razine svijesti o koristima borbe protiv klimatskih promjena, kao što su bolja kvaliteta zraka i javnog zdravlja, očuvanje prirodnih resursa, gospodarski rast i veće zapošljavanje, veća sigurnost opskrbe energijom i manji troškovi uvoza energije; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva na to da se Program održivog razvoja do 2030. provede u cijelosti te usklađeno i dosljedno s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama, i u smislu potrebe da se hitno poduzme ono što je nužno kako bi se globalno zatopljenje ograničilo i da se intenzivira rad na prilagodbi i njezino financiranje; podsjeća na obvezu koju je EU preuzeo u pogledu dodjele najmanje 20 % svojeg proračuna za razdoblje 2014. – 2020. (oko 180 milijardi EUR) za borbu protiv klimatskih promjena, između ostalog i u okviru svoje vanjske politike i politike razvojne suradnje; |
| --- | --- |

79.

| 80. | izražava žaljenje zbog činjenice da unatoč jasnim i sveobuhvatnim znanstvenim dokazima iz posebnog izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o porastu temperature od 1,5 oC i njezinim štetnim posljedicama te znatnoj razlici u posljedicama povezanima s porastom temperature od 2 oC, stranke Pariškog sporazuma dosad nisu uspjele povećati svoje klimatske ambicije; pozdravlja međunarodnu suradnju u području trgovanja emisijama i povezivanje trećih zemalja i regionalnih tržišta ugljikom; poziva Uniju da potiče uspostavu mehanizama za smanjenje emisija koji se temelje na tržištu u gospodarstvima u usponu i zemljama u razvoju; napominje da će to služiti smanjenju ukupnih svjetskih emisija, dovesti do smanjenja troškova i operativne učinkovitosti te ograničiti opasnost od istjecanja ugljika stvaranjem globalnih ravnopravnih uvjeta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava potrebu za globalnim ublažavanjem učinaka klimatskih promjena i prilagodbom na njih te ističe ključnu ulogu koju su zemlje u razvoju imale u ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma, Programa održivog razvoja do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe kao i hitnu potrebu da se tim zemljama pomogne u ostvarivanju nacionalno utvrđenih doprinosa; u tom smislu pozdravlja činjenicu da je nedavno osnovan Europski fond za održivi razvoj (EFOR), čiji je cilj mobiliziranje javnih i privatnih ulaganja u partnerskim zemljama u Africi i zemljama susjedstva EU-a, za jedan od svojih prioriteta odredio borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da bi EU trebao nastaviti s prelaskom na klimatski neutralno, resursno učinkovito te biološki raznovrsno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika, uz puno poštovanje Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda i 17 ciljeva održivog razvoja kako bi se smanjila neodržive tendencije koje se oslanjaju na prekomjerno iskorištavanje prirodnih resursa kao i gubitak biološke raznolikosti zbog neodrživih modela potrošnje i proizvodnje; ističe da je važno da EU ubrza svoje inicijative usmjerene na promicanje odgovorne i održive potrošnje i proizvodnje te da istodobno predvodi napore za ostvarivanje kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja da su univerzalne vrijednosti demokracije, dobrog upravljanja, vladavine prava i ljudskih prava preduvjet za održivi razvoj, kako je definirano u cilju održivog razvoja br. 16 (miroljubiva i uključiva društva); ipak, izražava duboko žaljenje zbog toga što na globalnoj razini i dalje prevladavaju oružani sukobi i nasilje; izražava zabrinutost zbog nedostatnog napretka u poboljšanju vladavine prava i pristupu pravosuđu u mnogim zemljama; podsjeća na obvezu EU-a i država članica, izraženu u Europskom konsenzusu o razvoju, o sveobuhvatnom pristupu sukobima i krizama u čijem su fokusu nestabilna područja i sigurnost ljudi i u kojem se prepoznaje veza između održivog razvoja, humanitarnog djelovanja, mira i sigurnosti te u kojem se posebna pozornost posvećuje nestabilnim državama i državama zahvaćenima sukobima; ističe da se cilj ostvarivanja mirnih i uključivih društava, uključujući pristup pravdi za sve, treba integrirati u vanjsko djelovanje EU-a, kojim bi se, na temelju podupiranja lokalnih dionika, moglo doprinijeti izgradnji otpornosti, promicanju sigurnosti ljudi, jačanju vladavine prava i odgovaranju na složene izazove povezane s nesigurnosti, nestabilnosti i demokratske tranzicije; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ističe da borba protiv nejednakosti unutar zemalja i među njima, borba protiv diskriminacije i promicanje mira, participativne demokracije, dobrog upravljanja, vladavine prava i ljudskih prava moraju biti ciljevi prisutni u cjelokupnoj razvojnoj politici EU-a; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja napore EU-a da se uspostavi maksimalna dosljednost i povećaju sinergije među različitim politikama kako bi se ojačali načini provedbe i oživjelo globalno partnerstvo za održivi razvoj; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ustraje u mišljenju da uključivo i pravedno obrazovanje, znanost, tehnologija i inovacije predstavljaju osobito važne alate za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i prepoznaje potrebu za poboljšanjem upravljanja u tom sektoru; izražava žaljenje zbog toga što potencijalni doprinos znanstvene zajednice dosad nije u potpunosti poboljšan; naglašava potrebu za boljim uključivanjem pojma održivog razvoja i društvenih izazova u Obzor 2020. i buduće okvirne programe za istraživanja; ponovno ističe potrebu da se olakša upotreba mehanizama za smislen prijenos tehnologije u zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisiju da podatke koji se odnose na ciljeve održivog razvoja unese u skupove podataka visoke vrijednosti kako su definirani u Direktivi o otvorenim podacima i informacijama javnog sektora te da potiče države članice da sva izvješća o ciljevima održivog razvoja objavljuju pod slobodnom licencijom; |
| --- | --- |

87.

| 88. | naglašava važnost punog iskorištavanja postojećih i budućih programa i instrumenata EU-a kao što su programi Obzor i LIFE, koji trećim zemljama omogućuju sudjelovanje u područjima energetike, klimatskih promjena i održivog razvoja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva na uspostavu proračuna EU-a kojim se održivom razvoju daje status jednog od prioritetnih ciljeva; podsjeća na to da su borba protiv prijevara i utaje poreza pitanja koja spadaju u razvoj solidarnosti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | naglašava da bi ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u području hrane, poljoprivrede, energije, materijala, gradova te zdravlja i dobrobiti moglo stvoriti tržišne mogućnosti vrjednije od 10 bilijuna EUR (18); naglašava, međutim, da EU i njegove države članice moraju zauzeti ulogu predvodnika u znanosti, tehnologiji i modernoj infrastrukturi kako bi se ostvarile ambicije Unije u pogledu resursno učinkovitog gospodarstva; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ističe da je, s obzirom na sve veću složenost i globalizaciju lanaca opskrbe, važno poticati primjenu visokih standarda održivosti, uključujući i u trećim zemljama; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, OECD-u i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(2)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

(3)  SL C 353, 27.9.2016., str. 2.

(4)  SL C 76, 28.2.2018., str. 45.

(5)  SL C 86, 6.3.2018., str. 2.

(6)  SL C 224, 27.6.2018., str. 36.

(7)  SL C 334, 19.9.2018., str. 151.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0077.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0279.

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5927_en.htm

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5882_en.htm

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-5870_en.htm

(13)  Eurostat 2017., podaci od 16. listopada 2018.

(14)  Dokument za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.”, str. 7.(https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_en_web.pdf)

(15)  Komunikacija Komisije naslovljena „Budući koraci za održivu europsku budućnost – Europske mjere za održivost” (COM(2016)0739).

(16)  Detaljna analiza u prilog komunikaciji Komisije pod nazivom „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773).

(17)  http://unctad.org/en/PublicationChapters/wir2015ch0_KeyMessage_en.pdf

(18)  Izvješće Komisije za poslovanje i održivi razvoj: „Better Business Better World” („Bolje poslovanje za bolji svijet”), siječanj 2017.

---

PREPORUKE

Europski parlament

Srijeda, 13. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/146

---

P8_TA(2019)0172

Područje djelovanja i mandat posebnih predstavnika EU-a

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 13. ožujka 2019. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o području djelovanja i mandatu posebnih predstavnika EU-a (2018/2116(INI))

(2021/C 23/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6., 21., 33. i 36. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6., 21., 33. i 36. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti (2),

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike,

| — | uzimajući u obzir Godišnja izvješća EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnja izvješća EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. studenoga 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. studenoga 2002. između Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike,

| — | uzimajući u obzir Smjernice za imenovanje, mandat i financiranje posebnih predstavnika EU-a od 9. srpnja 2007. i Napomenu Vijeća (7510/14) od 11. ožujka 2014.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za imenovanje, mandat i financiranje posebnih predstavnika EU-a od 9. srpnja 2007. i Napomenu Vijeća (7510/14) od 11. ožujka 2014.;

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (3),

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

| — | uzimajući u obzir Smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće donijelo 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće donijelo 2013.,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i sva njegova načela, koji je temeljni dokument europskog i šireg regionalnog sigurnosnog poretka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i sva njegova načela, koji je temeljni dokument europskog i šireg regionalnog sigurnosnog poretka,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o godišnjim izvješćima Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o godišnjim izvješćima Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o godišnjim izvješćima EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o godišnjim izvješćima EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenom 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenom 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o kršenjima ljudskih prava u kontekstu ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uključujući genocid (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o kršenjima ljudskih prava u kontekstu ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uključujući genocid (5),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o Ukrajini, u kojoj se poziva na imenovanje posebnog predstavnika EU-a za regiju Krima i Donbasa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o Ukrajini, u kojoj se poziva na imenovanje posebnog predstavnika EU-a za regiju Krima i Donbasa,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 13. lipnja 2012. o posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 13. lipnja 2012. o posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava (6),

| — | uzimajući u obzir članak 110. i članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. i članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0171/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0171/2019),

| A. | budući da EU ima ambiciju biti snažniji globalni čimbenik, ne samo u gospodarskom već i u političkom smislu, te da teži svojim djelovanjem i politikama doprinijeti održavanju međunarodnog mira i sigurnosti te globalnog poretka utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

A.

budući da EU ima ambiciju biti snažniji globalni čimbenik, ne samo u gospodarskom već i u političkom smislu, te da teži svojim djelovanjem i politikama doprinijeti održavanju međunarodnog mira i sigurnosti te globalnog poretka utemeljenog na pravilima;

| B. | budući da posebne predstavnike EU-a (PPEU) imenuje Vijeće na prijedlog potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice te im daje mandat za unaprjeđenje posebnih tematskih ili geografski specifičnih političkih ili sigurnosnih ciljeva; budući da su se oni pokazali vrijednim i fleksibilnim instrumentom diplomacije EU-a jer mogu personalizirati i predstavljati EU na ključnim područjima i u ključnim situacijama, uz potporu svih država članica; budući da fleksibilnost njihovih mandata čini PPEU-ove operativnim alatima koji se mogu brzo rasporediti kad se pojave problemi u određenim zemljama ili u pogledu određenih pitanja; |
| --- | --- |

B.

budući da posebne predstavnike EU-a (PPEU) imenuje Vijeće na prijedlog potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice te im daje mandat za unaprjeđenje posebnih tematskih ili geografski specifičnih političkih ili sigurnosnih ciljeva; budući da su se oni pokazali vrijednim i fleksibilnim instrumentom diplomacije EU-a jer mogu personalizirati i predstavljati EU na ključnim područjima i u ključnim situacijama, uz potporu svih država članica; budući da fleksibilnost njihovih mandata čini PPEU-ove operativnim alatima koji se mogu brzo rasporediti kad se pojave problemi u određenim zemljama ili u pogledu određenih pitanja;

| C. | budući da posebni predstavnici EU-a zbog njihove česte prisutnosti na terenu imaju privilegirani položaj za uspostavljanje dijaloga s civilnim društvom i lokalnim akterima te za provođenje istraživanja na terenu; budući da im to izravno iskustvo omogućuje da konstruktivno doprinesu oblikovanju politika i strategija; |
| --- | --- |

C.

budući da posebni predstavnici EU-a zbog njihove česte prisutnosti na terenu imaju privilegirani položaj za uspostavljanje dijaloga s civilnim društvom i lokalnim akterima te za provođenje istraživanja na terenu; budući da im to izravno iskustvo omogućuje da konstruktivno doprinesu oblikovanju politika i strategija;

| D. | budući da trenutačno postoji pet regionalnih PPEU-ova (za Rog Afrike, Sahel, središnju Aziju, bliskoistočni mirovni proces te južni Kavkaz i krizu u Gruziji), dva PPEU-a za zasebne zemlje (Kosovo te Bosnu i Hercegovinu) i jedan tematski PPEU koji je odgovoran za ljudska prava; |
| --- | --- |

D.

budući da trenutačno postoji pet regionalnih PPEU-ova (za Rog Afrike, Sahel, središnju Aziju, bliskoistočni mirovni proces te južni Kavkaz i krizu u Gruziji), dva PPEU-a za zasebne zemlje (Kosovo te Bosnu i Hercegovinu) i jedan tematski PPEU koji je odgovoran za ljudska prava;

| E. | budući da su trenutačno samo dva PPEU-a žene; |
| --- | --- |

E.

budući da su trenutačno samo dva PPEU-a žene;

| F. | budući da je, u slučaju imenovanih PPEU-ova koji imaju mandate za zasebne zemlje, njihova „dvojna funkcija” uz voditelja izaslanstva EU-a u tim zemljama pridonijela dosljednosti i učinkovitosti prisutnosti EU-a u inozemstvu; budući da uvođenje dodatnih PPEU-ova za zasebne zemlje mora biti u skladu sa strategijama vanjskog djelovanja EU-a s obzirom na jačanje izaslanstava EU-a na temelju Ugovora iz Lisabona, kojim im je dodijeljena odgovornost za koordinaciju svih djelovanja EU-a na terenu, uključujući zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku; |
| --- | --- |

F.

budući da je, u slučaju imenovanih PPEU-ova koji imaju mandate za zasebne zemlje, njihova „dvojna funkcija” uz voditelja izaslanstva EU-a u tim zemljama pridonijela dosljednosti i učinkovitosti prisutnosti EU-a u inozemstvu; budući da uvođenje dodatnih PPEU-ova za zasebne zemlje mora biti u skladu sa strategijama vanjskog djelovanja EU-a s obzirom na jačanje izaslanstava EU-a na temelju Ugovora iz Lisabona, kojim im je dodijeljena odgovornost za koordinaciju svih djelovanja EU-a na terenu, uključujući zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku;

| G. | budući da postoje i druga prioritetna područja i konflikti, uključujući u neposrednom susjedstvu EU-a, koji zahtijevaju posebnu pozornost, veću uključenost i vidljivost EU-a, kao što je ruska agresija u Ukrajini i ilegalna okupacija Krima; |
| --- | --- |

G.

budući da postoje i druga prioritetna područja i konflikti, uključujući u neposrednom susjedstvu EU-a, koji zahtijevaju posebnu pozornost, veću uključenost i vidljivost EU-a, kao što je ruska agresija u Ukrajini i ilegalna okupacija Krima;

| H. | budući da su PPEU-ovi pokazali da su korisni posebno u pogledu vođenja političkih dijaloga na visokoj razini i sposobnosti da dopru do partnera na visokoj razini u vrlo osjetljivim političkim okruženjima; |
| --- | --- |

H.

budući da su PPEU-ovi pokazali da su korisni posebno u pogledu vođenja političkih dijaloga na visokoj razini i sposobnosti da dopru do partnera na visokoj razini u vrlo osjetljivim političkim okruženjima;

| I. | budući da se PPEU-ovi financiraju iz proračuna za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku, kako je to zajednički odlučeno s Parlamentom, i da su odgovorni za provedbu proračuna u odnosu na Komisiju; |
| --- | --- |

I.

budući da se PPEU-ovi financiraju iz proračuna za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku, kako je to zajednički odlučeno s Parlamentom, i da su odgovorni za provedbu proračuna u odnosu na Komisiju;

| J. | budući da se potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica obvezala pozitivno odgovoriti na zahtjeve Europskog parlamenta da se novoimenovani PPEU-ovi saslušaju prije preuzimanja dužnosti i da se omoguće redoviti informativni sastanci PPEU-ova s Parlamentom; |
| --- | --- |

J.

budući da se potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica obvezala pozitivno odgovoriti na zahtjeve Europskog parlamenta da se novoimenovani PPEU-ovi saslušaju prije preuzimanja dužnosti i da se omoguće redoviti informativni sastanci PPEU-ova s Parlamentom;

| K. | budući da se PPEU-ovi odabiru među pojedincima koji su prethodno obnašali višu diplomatski ili političku dužnost u svojoj zemlji ili u okviru međunarodnih organizacija; budući da oni imaju znatan stupanj fleksibilnosti i diskrecije u pogledu načina na koji se njihov mandat izvršava, što može pridonijeti ostvarivanju utvrđenih ciljeva, provedbi strategija i osiguravanju dodane vrijednosti za EU; |
| --- | --- |

K.

budući da se PPEU-ovi odabiru među pojedincima koji su prethodno obnašali višu diplomatski ili političku dužnost u svojoj zemlji ili u okviru međunarodnih organizacija; budući da oni imaju znatan stupanj fleksibilnosti i diskrecije u pogledu načina na koji se njihov mandat izvršava, što može pridonijeti ostvarivanju utvrđenih ciljeva, provedbi strategija i osiguravanju dodane vrijednosti za EU;

| L. | budući da je ključna uloga PPEU-a doprinositi jedinstvu, usklađenosti, dosljednosti i učinkovitosti vanjskog djelovanja i zastupanja EU-a; oni pokazuju interes EU-a za određenu zemlju, regiju ili tematsko područje i jačaju njegovu vidljivost te pridonose provedbi određene strategije ili politike EU-a prema određenoj zemlji, regiji ili pitanju; |
| --- | --- |

L.

budući da je ključna uloga PPEU-a doprinositi jedinstvu, usklađenosti, dosljednosti i učinkovitosti vanjskog djelovanja i zastupanja EU-a; oni pokazuju interes EU-a za određenu zemlju, regiju ili tematsko područje i jačaju njegovu vidljivost te pridonose provedbi određene strategije ili politike EU-a prema određenoj zemlji, regiji ili pitanju;

| 1. | preporučuje sljedeće Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:






  (a) | da predstave strateški okvir o upotrebi, ulozi, mandatima i doprinosu PPEU-ova u pogledu provedbe Globalne strategije EU-a; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da predstave strateški okvir o upotrebi, ulozi, mandatima i doprinosu PPEU-ova u pogledu provedbe Globalne strategije EU-a;

| (b) | da osiguraju da se PPEU-ovi imenuju samo ako postoji jasna dodana vrijednost u upotrebi tog instrumenta, tj. ako njihove zadaće ne mogu učinkovito ispuniti postojeće strukture u okviru ESVD-a, uključujući izaslanstva EU-a, ili u okviru Komisije; |
| --- | --- |

(b)

da osiguraju da se PPEU-ovi imenuju samo ako postoji jasna dodana vrijednost u upotrebi tog instrumenta, tj. ako njihove zadaće ne mogu učinkovito ispuniti postojeće strukture u okviru ESVD-a, uključujući izaslanstva EU-a, ili u okviru Komisije;

| (c) | da osiguraju i da se PPEU-ovi ponajprije upotrebljavaju za pojačavanje napora EU-a u sprječavanju i rješavanju sukoba i za provedbu strategija EU-a, osobito putem posredovanja i olakšavanja dijaloga, i za unaprjeđenje ciljeva politike EU-a u posebnim tematskim područjima u okviru vanjskih odnosa i poštujući međunarodno pravo; |
| --- | --- |

(c)

da osiguraju i da se PPEU-ovi ponajprije upotrebljavaju za pojačavanje napora EU-a u sprječavanju i rješavanju sukoba i za provedbu strategija EU-a, osobito putem posredovanja i olakšavanja dijaloga, i za unaprjeđenje ciljeva politike EU-a u posebnim tematskim područjima u okviru vanjskih odnosa i poštujući međunarodno pravo;

| (d) | da izbjegnu povećanje broja PPEU-ova i rascjepkanost njihovih mandata, što bi dovelo do preklapanja s drugim institucijama EU-a i povećanje troškova koordinacije; |
| --- | --- |

(d)

da izbjegnu povećanje broja PPEU-ova i rascjepkanost njihovih mandata, što bi dovelo do preklapanja s drugim institucijama EU-a i povećanje troškova koordinacije;

| (e) | da osiguraju da se mandati i djelovanja PPEU-a pri rješavanju pitanja regionalne sigurnosti i sprečavanja sukoba, posredovanja i sanacije vode načelima međunarodnog prava navedenima u Helsinškom završnom aktu iz 1975. i drugim ključnim normama međunarodnog prava, kao i mirnim rješavanjem sporova, kao ključnog elementa europskog sigurnosnog poretka te kako je naglašeno u globalnoj strategiji EU-a; te da poštuju sva pravila i politike koje je EU donio u pogledu regije ili sukoba obuhvaćenima njihovim mandatima; |
| --- | --- |

(e)

da osiguraju da se mandati i djelovanja PPEU-a pri rješavanju pitanja regionalne sigurnosti i sprečavanja sukoba, posredovanja i sanacije vode načelima međunarodnog prava navedenima u Helsinškom završnom aktu iz 1975. i drugim ključnim normama međunarodnog prava, kao i mirnim rješavanjem sporova, kao ključnog elementa europskog sigurnosnog poretka te kako je naglašeno u globalnoj strategiji EU-a; te da poštuju sva pravila i politike koje je EU donio u pogledu regije ili sukoba obuhvaćenima njihovim mandatima;

| (f) | da razmotre sva moguća sredstva za jačanje uloge PPEU-ova kao djelotvornog alata vanjske politike EU-a koji omogućuje razvoj i unaprjeđenje inicijativa vanjske politike EU-a te promicanje sinergije, među ostalim jamčenjem toga da PPEU-i mogu slobodno putovati u području njihova mandata, uključujući područja zahvaćena sukobima, radi izvršavanja svojih zadataka; |
| --- | --- |

(f)

da razmotre sva moguća sredstva za jačanje uloge PPEU-ova kao djelotvornog alata vanjske politike EU-a koji omogućuje razvoj i unaprjeđenje inicijativa vanjske politike EU-a te promicanje sinergije, među ostalim jamčenjem toga da PPEU-i mogu slobodno putovati u području njihova mandata, uključujući područja zahvaćena sukobima, radi izvršavanja svojih zadataka;

| (g) | da osiguraju veću transparentnost i vidljivost rada PPEU-a, uključujući javnim izvještavanjem o posjetima državama, radnom programu i prioritetima, kao i izradom pojedinačnih internetskih stranica kako bi se omogućio javni nadzor njihovih aktivnosti; |
| --- | --- |

(g)

da osiguraju veću transparentnost i vidljivost rada PPEU-a, uključujući javnim izvještavanjem o posjetima državama, radnom programu i prioritetima, kao i izradom pojedinačnih internetskih stranica kako bi se omogućio javni nadzor njihovih aktivnosti;

| (h) | da ojačaju sredstva koja čine dodanu vrijednost PPEU-a, odnosno legitimnost koja se temelji na podršci potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i država članica, regionalne/tematske odgovornosti, političku važnost, fleksibilnost i jačanje prisutnosti i vidljivosti EU-a u partnerskim zemljama, čime se jača prepoznatljivost EU-a kao učinkovitog međunarodnog aktera; |
| --- | --- |

(h)

da ojačaju sredstva koja čine dodanu vrijednost PPEU-a, odnosno legitimnost koja se temelji na podršci potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i država članica, regionalne/tematske odgovornosti, političku važnost, fleksibilnost i jačanje prisutnosti i vidljivosti EU-a u partnerskim zemljama, čime se jača prepoznatljivost EU-a kao učinkovitog međunarodnog aktera;

O mandatu

| (i) | da omoguće odgovarajuće trajanje mandata koje stvara mogućnost zapošljavanja kvalificiranog rukovodećeg osoblja i provedbu mandata te izgradnju povjerenja s partnerima uz uspostavu mreža i vršenje utjecaja na procese; da osiguraju redovitu reviziju u skladu s razvojima u zemlji/regiji ili predmetnom temom i da omoguće produljenje mandata ako okolnosti to zahtijevaju; |
| --- | --- |

(i)

da omoguće odgovarajuće trajanje mandata koje stvara mogućnost zapošljavanja kvalificiranog rukovodećeg osoblja i provedbu mandata te izgradnju povjerenja s partnerima uz uspostavu mreža i vršenje utjecaja na procese; da osiguraju redovitu reviziju u skladu s razvojima u zemlji/regiji ili predmetnom temom i da omoguće produljenje mandata ako okolnosti to zahtijevaju;

| (j) | doprinose provedbi politike ili strategije EU-a prema području za koji je dan mandat i oblikovanju ili reviziji strategija ili politika; |
| --- | --- |

(j)

doprinose provedbi politike ili strategije EU-a prema području za koji je dan mandat i oblikovanju ili reviziji strategija ili politika;

| (k) | da osiguraju da su sprečavanje i rješavanje sukoba, posredovanje i olakšavanje dijaloga te temeljne slobode, ljudska prava, demokracija, vladavina prava i rodna pitanja horizontalni prioriteti i stoga temelj djelokruga mandata PPEU-a te da se zajamči odgovarajuće izvješćivanje o djelovanjima u tim područjima; |
| --- | --- |

(k)

da osiguraju da su sprečavanje i rješavanje sukoba, posredovanje i olakšavanje dijaloga te temeljne slobode, ljudska prava, demokracija, vladavina prava i rodna pitanja horizontalni prioriteti i stoga temelj djelokruga mandata PPEU-a te da se zajamči odgovarajuće izvješćivanje o djelovanjima u tim područjima;

| (l) | da zahtijevaju postupke evaluacije i praćenja koji obuhvaćaju postignute rezultate, prepreke koje su se pojavile, ključne izazove, ulazne podatke za oblikovanje politike i procjenu koordinacije aktivnosti PPEU-ova i drugih dionika EU-a, da potiču razmjenu najboljih praksi među PPEU-ima te da ocijene uspješnost i razmotre obnovu i reviziju mandata; |
| --- | --- |

(l)

da zahtijevaju postupke evaluacije i praćenja koji obuhvaćaju postignute rezultate, prepreke koje su se pojavile, ključne izazove, ulazne podatke za oblikovanje politike i procjenu koordinacije aktivnosti PPEU-ova i drugih dionika EU-a, da potiču razmjenu najboljih praksi među PPEU-ima te da ocijene uspješnost i razmotre obnovu i reviziju mandata;

| (m) | da osiguraju dosljednost mandata za središnju Aziju sa strategijom EU-a za srednju Aziju iz 2007. kako bi se povećala učinkovitost i vidljivost Unije u regiji; |
| --- | --- |

(m)

da osiguraju dosljednost mandata za središnju Aziju sa strategijom EU-a za srednju Aziju iz 2007. kako bi se povećala učinkovitost i vidljivost Unije u regiji;

| (n) | da uvedu dugotrajno razdoblje „mirovanja” za posebne predstavnike EU-a kako bi se zajamčila najviša moguća razina etičkih standarda u slučaju sukoba interesa; |
| --- | --- |

(n)

da uvedu dugotrajno razdoblje „mirovanja” za posebne predstavnike EU-a kako bi se zajamčila najviša moguća razina etičkih standarda u slučaju sukoba interesa;

| (o) | da osiguraju da Odbor za vanjske poslove Europskog parlamenta sudjeluje u sastavljanju novih i produljenih mandata za PPEU-ove; |
| --- | --- |

(o)

da osiguraju da Odbor za vanjske poslove Europskog parlamenta sudjeluje u sastavljanju novih i produljenih mandata za PPEU-ove;

O alatima

| (p) | da zadrže fleksibilnost i autonomiju koje PPEU-ovi trenutačno imaju kao poseban instrument ZVSP-a sa zasebnim izvorom financiranja i povlaštenim odnosom s Vijećem; da, međutim, istodobno ojačaju koordinacijske veze i veze u pogledu izvješćivanja s odnosnim upravama ESVD-a (regionalna, tematska, zajednička sigurnosna i obrambena politika te odgovor na krize) i s odnosnim glavnim upravama Komisije; da osiguraju brz i transparentan postupak nominacije i potvrđivanja; |
| --- | --- |

(p)

da zadrže fleksibilnost i autonomiju koje PPEU-ovi trenutačno imaju kao poseban instrument ZVSP-a sa zasebnim izvorom financiranja i povlaštenim odnosom s Vijećem; da, međutim, istodobno ojačaju koordinacijske veze i veze u pogledu izvješćivanja s odnosnim upravama ESVD-a (regionalna, tematska, zajednička sigurnosna i obrambena politika te odgovor na krize) i s odnosnim glavnim upravama Komisije; da osiguraju brz i transparentan postupak nominacije i potvrđivanja;

| (q) | da riješe nedostatke u zadržavanju institucionalne memorije i kontinuiteta između PPEU-ova koji odlaze i PPEU-ova koji dolaze jačanjem logističke i administrativne podrške ESVD-a, uključujući arhiviranje, a ponajprije podržavanjem savjetnika za politiku iz ESVD-a i, prema potrebi, drugih institucija EU-a kako bi se pridružili timovima PPEU-ova; |
| --- | --- |

(q)

da riješe nedostatke u zadržavanju institucionalne memorije i kontinuiteta između PPEU-ova koji odlaze i PPEU-ova koji dolaze jačanjem logističke i administrativne podrške ESVD-a, uključujući arhiviranje, a ponajprije podržavanjem savjetnika za politiku iz ESVD-a i, prema potrebi, drugih institucija EU-a kako bi se pridružili timovima PPEU-ova;

O osobnom profilu

| (r) | da za PPEU-ove imenuju osobe sa širokim diplomatskim i političkim stručnim znanjem i odgovarajućim profilom te pritom osiguraju da imaju potreban politički utjecaj kako bi uspostavili veze i uzajamno povjerenje sa sugovornicima na visokoj razini; da u tom pogledu iskoriste postojeće ljudske resurse s političkim i diplomatskim iskustvom u cijelom EU-u; da poštuju zemljopisnu i rodnu uravnoteženost; da osiguraju da se odluka o imenovanju određene osobe provodi na transparentan način i tek nakon potvrde prihvatljivosti kandidata, posebno u pogledu mogućeg sukoba interesa te kako bi kandidat ispunio standarde etičkog ponašanja; |
| --- | --- |

(r)

da za PPEU-ove imenuju osobe sa širokim diplomatskim i političkim stručnim znanjem i odgovarajućim profilom te pritom osiguraju da imaju potreban politički utjecaj kako bi uspostavili veze i uzajamno povjerenje sa sugovornicima na visokoj razini; da u tom pogledu iskoriste postojeće ljudske resurse s političkim i diplomatskim iskustvom u cijelom EU-u; da poštuju zemljopisnu i rodnu uravnoteženost; da osiguraju da se odluka o imenovanju određene osobe provodi na transparentan način i tek nakon potvrde prihvatljivosti kandidata, posebno u pogledu mogućeg sukoba interesa te kako bi kandidat ispunio standarde etičkog ponašanja;

| (s) | da osiguraju da se imenovanje PPEU-a može potvrditi tek nakon pozitivne ocjene Odbora za vanjske poslove Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

(s)

da osiguraju da se imenovanje PPEU-a može potvrditi tek nakon pozitivne ocjene Odbora za vanjske poslove Europskog parlamenta;

| (t) | da pruže šire dostupne informacije i obrazloženja za odabrane kandidate; |
| --- | --- |

(t)

da pruže šire dostupne informacije i obrazloženja za odabrane kandidate;

O obuhvaćenim područjima

| (u) | da mandate PPEU-ova usmjere na jačanje regionalne sigurnosti te sprječavanje i rješavanje sukoba, osobito olakšavanjem dijaloga i medijacijom, u kojima angažman EU-a može donijeti dodanu vrijednost; da osiguraju da se u slučaju tematskog usmjerenja imenovanjem PPEU-a ne udvostručuje ili ugrožava uloga Komisije ili ESVD-a; |
| --- | --- |

(u)

da mandate PPEU-ova usmjere na jačanje regionalne sigurnosti te sprječavanje i rješavanje sukoba, osobito olakšavanjem dijaloga i medijacijom, u kojima angažman EU-a može donijeti dodanu vrijednost; da osiguraju da se u slučaju tematskog usmjerenja imenovanjem PPEU-a ne udvostručuje ili ugrožava uloga Komisije ili ESVD-a;

| (v) | uzimajući u obzir ulogu PPEU-ova kao posebnog diplomatskog alata u vanjskom djelovanju EU-a i potvrđujući važnost stabilnosti europskog susjedstva, da potaknu PPEU-a da razviju još bliže odnose sa zemljama pogođenima dugotrajnim sukobima, naglašavajući snažnu potrebu za pridonošenjem PPEU-ova mirnom rješavanju sukoba u susjedstvu EU-a; |
| --- | --- |

(v)

uzimajući u obzir ulogu PPEU-ova kao posebnog diplomatskog alata u vanjskom djelovanju EU-a i potvrđujući važnost stabilnosti europskog susjedstva, da potaknu PPEU-a da razviju još bliže odnose sa zemljama pogođenima dugotrajnim sukobima, naglašavajući snažnu potrebu za pridonošenjem PPEU-ova mirnom rješavanju sukoba u susjedstvu EU-a;

| (w) | da pozdrave imenuje novog PPEU-a za ljudska prava i da potvrde rad prethodnog vršioca te dužnosti, koji je uspješno ispunio svoju ulogu poboljšanja učinkovitosti i vidljivosti politike EU-a o ljudskim pravima; napominje da su odgovornosti tog radnog mjesta proširene pa sada uključuju promicanje poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i promicanje potpore za međunarodno kazneno pravosuđe; |
| --- | --- |

(w)

da pozdrave imenuje novog PPEU-a za ljudska prava i da potvrde rad prethodnog vršioca te dužnosti, koji je uspješno ispunio svoju ulogu poboljšanja učinkovitosti i vidljivosti politike EU-a o ljudskim pravima; napominje da su odgovornosti tog radnog mjesta proširene pa sada uključuju promicanje poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i promicanje potpore za međunarodno kazneno pravosuđe;

| (x) | da ojačaju kapacitete i ulogu PPEU-a za ljudska prava i uzimajući u obzir da njegov mandat pokriva čitav svijet te da stoga zahtijeva i podrazumijeva politički dijalog s trećim zemljama, relevantnim partnerima, poduzećima, civilnim društvom te međunarodnim i regionalnim organizacijama, kao i djelovanje u okviru relevantnih međunarodnih foruma; |
| --- | --- |

(x)

da ojačaju kapacitete i ulogu PPEU-a za ljudska prava i uzimajući u obzir da njegov mandat pokriva čitav svijet te da stoga zahtijeva i podrazumijeva politički dijalog s trećim zemljama, relevantnim partnerima, poduzećima, civilnim društvom te međunarodnim i regionalnim organizacijama, kao i djelovanje u okviru relevantnih međunarodnih foruma;

| (y) | iako ima na umu važnost neznatnog povećanja broja PPEU-a kako se ne bi odstupilo od njihove posebne naravi, da postupno ukinu mandate postojećih PPEU-a za pojedine zemlje i, u očekivanju ukupne podjele odgovornosti u sljedećoj Komisiji i ESVD-u, razmotre imenovanje regionalnih PPEU-ova; da razmotre imenovanje tematskih PPEU-a za međunarodnu koordinaciju u borbi protiv klimatskih promjena, za međunarodno humanitarno pravo i međunarodnu pravdu te za razoružanje i neširenje nuklearnog oružja, u pretposljednjem slučaju kako bi se preuzela zaduženja od trenutačnog posebnog izaslanika EU-a za to područje; |
| --- | --- |

(y)

iako ima na umu važnost neznatnog povećanja broja PPEU-a kako se ne bi odstupilo od njihove posebne naravi, da postupno ukinu mandate postojećih PPEU-a za pojedine zemlje i, u očekivanju ukupne podjele odgovornosti u sljedećoj Komisiji i ESVD-u, razmotre imenovanje regionalnih PPEU-ova; da razmotre imenovanje tematskih PPEU-a za međunarodnu koordinaciju u borbi protiv klimatskih promjena, za međunarodno humanitarno pravo i međunarodnu pravdu te za razoružanje i neširenje nuklearnog oružja, u pretposljednjem slučaju kako bi se preuzela zaduženja od trenutačnog posebnog izaslanika EU-a za to područje;

| (z) | da imenuju novog PPEU-a za Ukrajinu, s posebnim naglaskom na Krim i Donbas, koji je odgovoran za praćenje stanja ljudskih prava na okupiranim područjima, provedbu sporazumâ iz Minska, smirivanje stanja u Azovskom moru i ostvarivanje prava interno raseljenih osoba, na što je Europski parlament ranije pozvao u svojim rezolucijama; |
| --- | --- |

(z)

da imenuju novog PPEU-a za Ukrajinu, s posebnim naglaskom na Krim i Donbas, koji je odgovoran za praćenje stanja ljudskih prava na okupiranim područjima, provedbu sporazumâ iz Minska, smirivanje stanja u Azovskom moru i ostvarivanje prava interno raseljenih osoba, na što je Europski parlament ranije pozvao u svojim rezolucijama;

O interakciji i suradnji

| (aa) | da promiču interakciju i koordinaciju PPEU-ova s različitim institucijama, civilnim društvom i državama članicama kako bi se osigurali maksimalna sinergija i dosljedan angažman svih dionika; da ojačaju uključenost PPEU-a u EU-ovom sustavu ranog upozoravanja na sukobe; da osiguraju da nema preklapanja s drugim diplomatskim položajima na visokoj razini, kao što su posebni izaslanici EU-a; da osiguraju suradnju s drugim partnerima sa sličnim stavovima i izaslanicima, uključujući one koje su imenovali UN, NATO i SAD; |
| --- | --- |

(aa)

da promiču interakciju i koordinaciju PPEU-ova s različitim institucijama, civilnim društvom i državama članicama kako bi se osigurali maksimalna sinergija i dosljedan angažman svih dionika; da ojačaju uključenost PPEU-a u EU-ovom sustavu ranog upozoravanja na sukobe; da osiguraju da nema preklapanja s drugim diplomatskim položajima na visokoj razini, kao što su posebni izaslanici EU-a; da osiguraju suradnju s drugim partnerima sa sličnim stavovima i izaslanicima, uključujući one koje su imenovali UN, NATO i SAD;

| (ab) | uzimajući u obzir da je Europski parlament suzakonodavac za civilni dio proračuna za ZVSP, kojim upravlja Služba za instrumente vanjske politike, da ojačaju nadzor Parlamenta nad aktivnostima PPEU-a i da povećaju svoju razinu odgovornosti i transparentnosti svoga rada, podsjećajući da se taj cilj može ostvariti redovitim dijeljenjem informacija o radu i postignućima PPEU-ova i izazovima s kojima se suočavaju, i to u okviru redovitih sastanaka i razmjena stajališta između PPEU-ova i tijela Europskog parlamenta barem jednom godišnje, posebno s Odborom za vanjske poslove i njegovim Pododborom za ljudska prava i Pododborom za sigurnost i obranu te sustavnim dijeljenjem izvješća i strategija za pojedine zemlje koje PPEU-ovi šalju Političkom i sigurnosnom odboru u Vijeću i ESVD-u; te u tu svrhu, da ustraju u tome da se ti dokumenti uvrste u Međuinstitucijski sporazum u području ZVSP-a; |
| --- | --- |

(ab)

uzimajući u obzir da je Europski parlament suzakonodavac za civilni dio proračuna za ZVSP, kojim upravlja Služba za instrumente vanjske politike, da ojačaju nadzor Parlamenta nad aktivnostima PPEU-a i da povećaju svoju razinu odgovornosti i transparentnosti svoga rada, podsjećajući da se taj cilj može ostvariti redovitim dijeljenjem informacija o radu i postignućima PPEU-ova i izazovima s kojima se suočavaju, i to u okviru redovitih sastanaka i razmjena stajališta između PPEU-ova i tijela Europskog parlamenta barem jednom godišnje, posebno s Odborom za vanjske poslove i njegovim Pododborom za ljudska prava i Pododborom za sigurnost i obranu te sustavnim dijeljenjem izvješća i strategija za pojedine zemlje koje PPEU-ovi šalju Političkom i sigurnosnom odboru u Vijeću i ESVD-u; te u tu svrhu, da ustraju u tome da se ti dokumenti uvrste u Međuinstitucijski sporazum u području ZVSP-a;

| (ac) | da u regiji koju pokriva PPEU, u okviru preventivne diplomacije i postupaka mirenja te u interesu vidljivosti EU-a, potaknu interakciju i olakšaju dijalog s civilnim društvom i građanima; da posebno osiguraju da PPEU-ovi djeluju proaktivno u pogledu aktera civilnog društva, boraca za ljudska prava ili osoba koje izražavaju neslaganje, koji mogu biti u opasnosti ili na meti lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

(ac)

da u regiji koju pokriva PPEU, u okviru preventivne diplomacije i postupaka mirenja te u interesu vidljivosti EU-a, potaknu interakciju i olakšaju dijalog s civilnim društvom i građanima; da posebno osiguraju da PPEU-ovi djeluju proaktivno u pogledu aktera civilnog društva, boraca za ljudska prava ili osoba koje izražavaju neslaganje, koji mogu biti u opasnosti ili na meti lokalnih vlasti;

| 2. | preporučuje da bi sljedeći saziv Europskog parlamenta trebao tražiti da se novi potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik obaveže na to da će u roku od šest mjeseci od početka svojeg mandata osmisliti strateški okvir o upotrebi PPEU-ova u kontekstu provedbe Globalne strategije i u skladu s prethodno navedenim načelima i preporukama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te posebnim predstavnicima EU-a. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 201, 3.8.2010., str. 30.

(2)  SL C 210, 3.8.2010., str. 1.

(3)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 454.

(4)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(5)  SL C 334, 19.9.2018., str. 69.

(6)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 114.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/152

---

P8_TA(2019)0187

Popratne mjere koje je ESVD poduzeo dvije godine nakon izvješća EP-a o strateškoj komunikaciji EU-a za borbu protiv propagande koju protiv njega provode treće strane

Preporuka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o analizi popratnih mjera koje je ESVD poduzeo dvije godine nakon izvješća Europskog parlamenta o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane 2018/2115(INI))

(2021/C 23/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja i 18. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja i 18. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2018. naslovljenu „Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup” (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2018. naslovljenu „Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup” (COM(2018)0236),

| — | uzimajući u obzir Kodeks prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja, objavljen 26. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja, objavljen 26. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji EU-a za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji EU-a za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. travnja 2016. naslovljenu „Provedba Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2016)0230), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. travnja 2016. naslovljenu „Provedba Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2016)0230),

| — | uzimajući u obzir studiju izvedivosti Europske zaklade za demokraciju o inicijativama medija na ruskome jeziku u Istočnome partnerstvu i šire naslovljenu „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (Unošenje pluralnosti i ravnoteže u prostor medija na ruskome jeziku), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju izvedivosti Europske zaklade za demokraciju o inicijativama medija na ruskome jeziku u Istočnome partnerstvu i šire naslovljenu „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (Unošenje pluralnosti i ravnoteže u prostor medija na ruskome jeziku),

| — | uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2015. naslovljeno „EU u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet” i aktualni rad na novoj Globalnoj strategiji EU-a za sigurnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2015. naslovljeno „EU u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet” i aktualni rad na novoj Globalnoj strategiji EU-a za sigurnost,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 13. rujna 2017., naslovljenu „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a” (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 13. rujna 2017., naslovljenu „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a” (JOIN(2017)0450),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 7. lipnja 2017., naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 7. lipnja 2017., naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir članak 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima, kojim se štiti opće pravo na zadržavanje mišljenja bez uplitanja i sloboda traženja, primanja i širenja informacija i ideja putem bilo kojeg medija i bez obzira na granice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima, kojim se štiti opće pravo na zadržavanje mišljenja bez uplitanja i sloboda traženja, primanja i širenja informacija i ideja putem bilo kojeg medija i bez obzira na granice,

| — | uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju o suradnji EU-a i NATO-a od 10. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju o suradnji EU-a i NATO-a od 10. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 3. ožujka 2017. o slobodi izražavanja i „lažnim vijestima”, dezinformacijama i propagandi koju su izdali posebni izvjestitelj UN-a za slobodu mišljenja i izražavanja, predstavnica Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) za slobodu medija, posebni izvjestitelj za slobodu izražavanja Organizacije američkih država (OAS) i posebni izvjestitelj za slobodu izražavanja i pristup informacijama Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda (ACHPR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 3. ožujka 2017. o slobodi izražavanja i „lažnim vijestima”, dezinformacijama i propagandi koju su izdali posebni izvjestitelj UN-a za slobodu mišljenja i izražavanja, predstavnica Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) za slobodu medija, posebni izvjestitelj za slobodu izražavanja Organizacije američkih država (OAS) i posebni izvjestitelj za slobodu izražavanja i pristup informacijama Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda (ACHPR),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 6. travnja 2018. posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 6. travnja 2018. posebnog izvjestitelja UN-a o promicanju i zaštiti prava na slobodu mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 29. studenoga 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obrani akademske slobode u vanjskom djelovanju EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 29. studenoga 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obrani akademske slobode u vanjskom djelovanju EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir nedavno izvješće Europola naslovljeno „Situacija i trendovi u području terorizma u EU-u” iz 2018. u kojem su istaknute pojačane aktivnosti terorističkih skupina u kiberprostoru i njihova potencijalna konvergencija s drugim kriminalnim skupinama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavno izvješće Europola naslovljeno „Situacija i trendovi u području terorizma u EU-u” iz 2018. u kojem su istaknute pojačane aktivnosti terorističkih skupina u kiberprostoru i njihova potencijalna konvergencija s drugim kriminalnim skupinama,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 5. prosinca 2018. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja” (JOIN(2018)0036), kao i izvješće Komisije o provedbi komunikacije naslovljene „Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup” (COM(2018)0794), donesenu istoga dana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 5. prosinca 2018. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja” (JOIN(2018)0036), kao i izvješće Komisije o provedbi komunikacije naslovljene „Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup” (COM(2018)0794), donesenu istoga dana,

| — | uzimajući u obzir rad Transatlantskog povjerenstva za integritet izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Transatlantskog povjerenstva za integritet izbora,

| — | uzimajući u obzir načela iz Santa Clare o transparentnosti i odgovornosti praksi moderiranja sadržaja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz Santa Clare o transparentnosti i odgovornosti praksi moderiranja sadržaja,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a o strateškom komuniciranju od 22. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a o strateškom komuniciranju od 22. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0031/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0031/2019),

| 1. | preporučuje Vijeću i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku: |
| --- | --- |

1.

Stanje u 2018. – borba protiv hibridnog ratovanja

| (a) | da istaknu da su sloboda govora i izražavanja, kao i medijski pluralizam, u središtu stabilnih demokratskih društava, te da pruže najbolju zaštitu protiv kampanji dezinformiranja i neprijateljske propagande; izražava zabrinutost zbog sve lošijeg stanja medijskih sloboda i slučajeva napada na novinare; napominje da treba poduzeti dodatne korake sa svim relevantnim dionicima kako bi se zajamčili transparentnost vlasništva nad medijima i medijski pluralizam, a da se pritom ne uvodi cenzura, te zaštitilo povoljno okruženje za širok raspon informacija, ideja, različitih medija i civilnog društva, kao i nastojanja usmjerena na identificiranje i podizanje razine osviještenosti o dezinformiranju i propagandi; da u te procese uključe sve relevantne dionike, uključujući glavna novinarska i medijska udruženja; ističe važnost funkcionalnog sustava javne radiodifuzije, koji predstavlja standard za pružanje nepristranih i objektivnih informacija u skladu s najboljom novinarskom praksom i etikom; |
| --- | --- |

(a)

da istaknu da su sloboda govora i izražavanja, kao i medijski pluralizam, u središtu stabilnih demokratskih društava, te da pruže najbolju zaštitu protiv kampanji dezinformiranja i neprijateljske propagande; izražava zabrinutost zbog sve lošijeg stanja medijskih sloboda i slučajeva napada na novinare; napominje da treba poduzeti dodatne korake sa svim relevantnim dionicima kako bi se zajamčili transparentnost vlasništva nad medijima i medijski pluralizam, a da se pritom ne uvodi cenzura, te zaštitilo povoljno okruženje za širok raspon informacija, ideja, različitih medija i civilnog društva, kao i nastojanja usmjerena na identificiranje i podizanje razine osviještenosti o dezinformiranju i propagandi; da u te procese uključe sve relevantne dionike, uključujući glavna novinarska i medijska udruženja; ističe važnost funkcionalnog sustava javne radiodifuzije, koji predstavlja standard za pružanje nepristranih i objektivnih informacija u skladu s najboljom novinarskom praksom i etikom;

| (b) | da razmotre izradu pravnog okvira i na razini EU-a i na međunarodnoj razini za borbu protiv hibridnih prijetnji, među ostalim kiberratovanja i ratovanja informacijama, što bi omogućilo snažan odgovor Unije koji bi obuhvaćao i ciljane sankcije protiv osoba odgovornih za orkestriranje i provedbu tih kampanji, dodajući da su sankcije potrebne zbog neprijateljskih postupaka državnih i nedržavnih aktera na tim područjima; |
| --- | --- |

(b)

da razmotre izradu pravnog okvira i na razini EU-a i na međunarodnoj razini za borbu protiv hibridnih prijetnji, među ostalim kiberratovanja i ratovanja informacijama, što bi omogućilo snažan odgovor Unije koji bi obuhvaćao i ciljane sankcije protiv osoba odgovornih za orkestriranje i provedbu tih kampanji, dodajući da su sankcije potrebne zbog neprijateljskih postupaka državnih i nedržavnih aktera na tim područjima;

| (c) | da povedu računa o tome da Daiš mijenja svoju taktiku i s internetskih stranica prelazi na platforme za šifriranu razmjenu poruka popularne među islamističkim skupinama; |
| --- | --- |

(c)

da povedu računa o tome da Daiš mijenja svoju taktiku i s internetskih stranica prelazi na platforme za šifriranu razmjenu poruka popularne među islamističkim skupinama;

| (d) | da pruže potporu ne samo sve većem broju državnih institucija, skupina za strateško promišljanje i nevladinih organizacija koje se bave pitanjima propagande i dezinformiranja, nego i lokalnim kiberaktivnostima; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i Komisiju da se više uključe u spomenuto područje i pripreme temeljitu ocjenu novih propisa, što podrazumijeva i Opću uredbu o zaštiti podataka i predstojeću Uredbu o e-privatnosti, kao zaštite od zlonamjerne upotrebe društvenih platformi; da se pobrinu da strateško komuniciranje EU-a postane izrazit europski prioritet te da institucije EU-a i države članice blisko surađuju na sprečavanju takvih pojava, imajući pritom na umu da dezinformiranje i propaganda imaju uspjeha u polariziranom okruženju u kojemu je razina povjerenja u medije sve manja; |
| --- | --- |

(d)

da pruže potporu ne samo sve većem broju državnih institucija, skupina za strateško promišljanje i nevladinih organizacija koje se bave pitanjima propagande i dezinformiranja, nego i lokalnim kiberaktivnostima; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i Komisiju da se više uključe u spomenuto područje i pripreme temeljitu ocjenu novih propisa, što podrazumijeva i Opću uredbu o zaštiti podataka i predstojeću Uredbu o e-privatnosti, kao zaštite od zlonamjerne upotrebe društvenih platformi; da se pobrinu da strateško komuniciranje EU-a postane izrazit europski prioritet te da institucije EU-a i države članice blisko surađuju na sprečavanju takvih pojava, imajući pritom na umu da dezinformiranje i propaganda imaju uspjeha u polariziranom okruženju u kojemu je razina povjerenja u medije sve manja;

| (e) | da potaknu države članice koje i dalje poriču postojanje dezinformiranja i neprijateljske propagande, kao i glavnih izvora dezinformacija u Europi i utjecaja koji dezinformiranje i propaganda imaju na javno mišljenje, da to učine, te da potaknu spomenute države članice da poduzmu proaktivne mjere kako bi suzbile i razotkrile takvu propagandu, među ostalim i dokazane slučajeve špijunaže od strane trećih zemalja; poziva sve države članice da ocijene situaciju na vlastitom teritoriju te da izvrše relevantna ulaganja u vlastite kapacitete borbe protiv strateške komunikacije neprijateljskih trećih strana te da poboljšaju sposobnost građana da prepoznaju dezinformacije, kao i da potaknu države članice da osiguraju učinkovitu razmjenu informacija o tom pitanju; poziva one europske čelnike koji još uvijek nisu obratili dovoljnu pozornost na tu prijetnju da prepoznaju da ju je hitno potrebno osvijestiti na strateškoj razini kako bi se suprotstavilo neprijateljskom informacijskom ratovanju; |
| --- | --- |

(e)

da potaknu države članice koje i dalje poriču postojanje dezinformiranja i neprijateljske propagande, kao i glavnih izvora dezinformacija u Europi i utjecaja koji dezinformiranje i propaganda imaju na javno mišljenje, da to učine, te da potaknu spomenute države članice da poduzmu proaktivne mjere kako bi suzbile i razotkrile takvu propagandu, među ostalim i dokazane slučajeve špijunaže od strane trećih zemalja; poziva sve države članice da ocijene situaciju na vlastitom teritoriju te da izvrše relevantna ulaganja u vlastite kapacitete borbe protiv strateške komunikacije neprijateljskih trećih strana te da poboljšaju sposobnost građana da prepoznaju dezinformacije, kao i da potaknu države članice da osiguraju učinkovitu razmjenu informacija o tom pitanju; poziva one europske čelnike koji još uvijek nisu obratili dovoljnu pozornost na tu prijetnju da prepoznaju da ju je hitno potrebno osvijestiti na strateškoj razini kako bi se suprotstavilo neprijateljskom informacijskom ratovanju;

| (f) | da potaknu države članice da proaktivno ulažu u obrazovne mjere kojima se objašnjavaju različiti načini stvaranja i širenja dezinformacija kako bi se poboljšala sposobnost građana da otkriju i reagiraju na dezinformacije; |
| --- | --- |

(f)

da potaknu države članice da proaktivno ulažu u obrazovne mjere kojima se objašnjavaju različiti načini stvaranja i širenja dezinformacija kako bi se poboljšala sposobnost građana da otkriju i reagiraju na dezinformacije;

| (g) | da potaknu države članice da se pobrinu za učinkovitu razmjenu informacija među svim njihovim relevantnim tijelima za borbu protiv propagande, manipuliranja i dezinformiranja, što se odnosi i na kiberratovanje i informacijsko ratovanje; |
| --- | --- |

(g)

da potaknu države članice da se pobrinu za učinkovitu razmjenu informacija među svim njihovim relevantnim tijelima za borbu protiv propagande, manipuliranja i dezinformiranja, što se odnosi i na kiberratovanje i informacijsko ratovanje;

| (h) | da podignu razinu svijesti o ruskim kampanjama dezinformiranja, s obzirom na to da je ta kampanja glavni izvor dezinformacija u Europi; |
| --- | --- |

(h)

da podignu razinu svijesti o ruskim kampanjama dezinformiranja, s obzirom na to da je ta kampanja glavni izvor dezinformacija u Europi;

Vrste pogrešnog i lažnog informiranja te propagande usmjerene na EU i njegove susjede

| (i) | da prepoznaju rad ostvaren na različitim razinama kako bi se utvrdile vrste utjecaja i instrumenata koji se koriste protiv EU-a i njegovih susjeda; da povećaju razinu osviještenosti o aktualnim kampanjama dezinformiranja te da preusmjere pozornost na dubinsku analizu i istraživanje njihova utjecaja i djelotvornosti kako bi se osmislile mjere borbe protiv njih, žurno i na proaktivan način; da potaknu države članice na uspostavu stalnih struktura za utvrđivanje, sprečavanje i suzbijanje dezinformacija; ističe da su kampanje dezinformiranja dio šire strategije te su obično popraćene drugim neprijateljskim aktivnostima, kao i da posebno treba ozbiljno uzeti u obzir informacijsko ratovanje koje prati vojnu ofenzivu te se boriti protiv njega odlučno i zajedničkim snagama; |
| --- | --- |

(i)

da prepoznaju rad ostvaren na različitim razinama kako bi se utvrdile vrste utjecaja i instrumenata koji se koriste protiv EU-a i njegovih susjeda; da povećaju razinu osviještenosti o aktualnim kampanjama dezinformiranja te da preusmjere pozornost na dubinsku analizu i istraživanje njihova utjecaja i djelotvornosti kako bi se osmislile mjere borbe protiv njih, žurno i na proaktivan način; da potaknu države članice na uspostavu stalnih struktura za utvrđivanje, sprečavanje i suzbijanje dezinformacija; ističe da su kampanje dezinformiranja dio šire strategije te su obično popraćene drugim neprijateljskim aktivnostima, kao i da posebno treba ozbiljno uzeti u obzir informacijsko ratovanje koje prati vojnu ofenzivu te se boriti protiv njega odlučno i zajedničkim snagama;

| (j) | da upozore na utjecaj umjetne inteligencije i njezina brzog razvoja na širenje lažnih vijesti te sa zabrinutošću napominje da će umjetna inteligencija uskoro moći samostalno stvarati dodatne sposobnosti umjetne inteligencije; da stoga ulože znatna financijska sredstva u istraživanje i razvoj u sjecištu umjetne inteligencije i informacijskog ratovanja, s obzirom na brzo rastuće sposobnosti umjetne inteligencije u području širenja propagande i dezinformacija, među ostalim i s pomoću uvjerljivo krivotvorenih videozapisa (deep fakes); |
| --- | --- |

(j)

da upozore na utjecaj umjetne inteligencije i njezina brzog razvoja na širenje lažnih vijesti te sa zabrinutošću napominje da će umjetna inteligencija uskoro moći samostalno stvarati dodatne sposobnosti umjetne inteligencije; da stoga ulože znatna financijska sredstva u istraživanje i razvoj u sjecištu umjetne inteligencije i informacijskog ratovanja, s obzirom na brzo rastuće sposobnosti umjetne inteligencije u području širenja propagande i dezinformacija, među ostalim i s pomoću uvjerljivo krivotvorenih videozapisa (deep fakes);

| (k) | da se usredotoče na tekuću uporabu dezinformacija od strane autoritarnih aktera, primjerice Irana, čije širenje lažnih vijesti potiče i raspiruje dodatne napetosti u nestabilnim područjima zahvaćenima sukobima, a istovremeno cilja europsko stanovništvo radi skrivanja zle namjere; da potaknu države članice da protiv takvih aktivnosti djeluju jačanjem suradnje i korištenjem iskustava zemalja i nevladinih organizacija u sličnom položaju; |
| --- | --- |

(k)

da se usredotoče na tekuću uporabu dezinformacija od strane autoritarnih aktera, primjerice Irana, čije širenje lažnih vijesti potiče i raspiruje dodatne napetosti u nestabilnim područjima zahvaćenima sukobima, a istovremeno cilja europsko stanovništvo radi skrivanja zle namjere; da potaknu države članice da protiv takvih aktivnosti djeluju jačanjem suradnje i korištenjem iskustava zemalja i nevladinih organizacija u sličnom položaju;

| (l) | da usredotoče i prilagode odgovor EU-a i država članica na sve veću sofisticiranost alata koji se upotrebljavaju za stvaranje i širenje dezinformacija, uključujući nove načine širenja propagande korištenjem više internetskih stranica niske kvalitete, aplikacija za privatnu razmjenu poruka, optimizacije internetskih pretraživača, manipuliranih zvukova, slika ili videozapisa, umjetne inteligencije, internetskih portala za vijesti i TV postaja za širenje glavnih narativa, posebno od strane osoba koje formiraju mišljenja te institucija koje država kontrolira ili financira a koje šire ključne poruke i narative privlačne autoritarnim akterima; snažno osuđuje sve agresivnije djelovanje Rusije, Kine, Irana, Sjeverne Koreje i drugih u tom kontekstu, koji žele ugroziti ili stati na kraj normativnim temeljima i načelima europskih demokracija i suverenosti svih zemalja Istočnog partnerstva, kao i utjecati na izbore i podupirati ekstremističke pokrete, vodeći računa o tome da razmjer kibernapada neprestano raste; |
| --- | --- |

(l)

da usredotoče i prilagode odgovor EU-a i država članica na sve veću sofisticiranost alata koji se upotrebljavaju za stvaranje i širenje dezinformacija, uključujući nove načine širenja propagande korištenjem više internetskih stranica niske kvalitete, aplikacija za privatnu razmjenu poruka, optimizacije internetskih pretraživača, manipuliranih zvukova, slika ili videozapisa, umjetne inteligencije, internetskih portala za vijesti i TV postaja za širenje glavnih narativa, posebno od strane osoba koje formiraju mišljenja te institucija koje država kontrolira ili financira a koje šire ključne poruke i narative privlačne autoritarnim akterima; snažno osuđuje sve agresivnije djelovanje Rusije, Kine, Irana, Sjeverne Koreje i drugih u tom kontekstu, koji žele ugroziti ili stati na kraj normativnim temeljima i načelima europskih demokracija i suverenosti svih zemalja Istočnog partnerstva, kao i utjecati na izbore i podupirati ekstremističke pokrete, vodeći računa o tome da razmjer kibernapada neprestano raste;

| (m) | da posebnu pozornost posvete porukama i sadržajima koji su otvoreno usmjereni na poticanje nasilja, rasizma, samoubilačkih napada, novačenja „stranih boraca”, raznih kaznenih djela ili otvorenog poticanja na jednu ili više tih aktivnosti; |
| --- | --- |

(m)

da posebnu pozornost posvete porukama i sadržajima koji su otvoreno usmjereni na poticanje nasilja, rasizma, samoubilačkih napada, novačenja „stranih boraca”, raznih kaznenih djela ili otvorenog poticanja na jednu ili više tih aktivnosti;

Industrija i društveni mediji

| (n) | premda uzima u obzir trud koji društveni mediji ulažu u borbu protiv dezinformiranja, poziva ih da obrate posebnu pozornost na djelotvornu provedbu Kodeksa prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja te da pozovu susjedne i partnerske zemlje EU-a da potpišu spomenuti Kodeks, kao i da obrate posebnu pozornost na novu taktiku korištenja platformi za šifriranu razmjenu poruka i društvenih medija koji se usprkos svojim naporima ubrajaju među najčešće instrumente širenja dezinformacija, neprijateljske propagande i sadržaja koji potiče na mržnju i nasilje; |
| --- | --- |

(n)

premda uzima u obzir trud koji društveni mediji ulažu u borbu protiv dezinformiranja, poziva ih da obrate posebnu pozornost na djelotvornu provedbu Kodeksa prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja te da pozovu susjedne i partnerske zemlje EU-a da potpišu spomenuti Kodeks, kao i da obrate posebnu pozornost na novu taktiku korištenja platformi za šifriranu razmjenu poruka i društvenih medija koji se usprkos svojim naporima ubrajaju među najčešće instrumente širenja dezinformacija, neprijateljske propagande i sadržaja koji potiče na mržnju i nasilje;

| (o) | da zajedno s državama članicama reguliraju djelovanje poduzeća u području društvenih medija, platformi za razmjenu poruka i internetskih pretraživača i osiguraju njihovu potpunu transparentnost i, posebice, odgovornost, zauzimanjem pristupa na razini EU-a i omogućivanjem otkrivanja identiteta i lokacije ne samo autora nego i sponzora dotičnog političkog sadržaja, te da poduzeća smatraju odgovornima za društveni učinak automatskih sustava za preporuku koje promiču dezinformacije, ističući da su poduzeća odgovorna za brzo uklanjanje sustavnih „lažnih vijesti”; potiče države članice, države kandidatkinje i pridružene zemlje da donesu učinkovito i jasno zakonodavstvo kojime se osigurava transparentnost vlasništva nad medijima; da posebno obrate pozornost na financiranje, transparentnost i ciljeve nevladinih organizacija koje su povezane s autoritarnim državama i djeluju u EU-u i u njegovim partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

(o)

da zajedno s državama članicama reguliraju djelovanje poduzeća u području društvenih medija, platformi za razmjenu poruka i internetskih pretraživača i osiguraju njihovu potpunu transparentnost i, posebice, odgovornost, zauzimanjem pristupa na razini EU-a i omogućivanjem otkrivanja identiteta i lokacije ne samo autora nego i sponzora dotičnog političkog sadržaja, te da poduzeća smatraju odgovornima za društveni učinak automatskih sustava za preporuku koje promiču dezinformacije, ističući da su poduzeća odgovorna za brzo uklanjanje sustavnih „lažnih vijesti”; potiče države članice, države kandidatkinje i pridružene zemlje da donesu učinkovito i jasno zakonodavstvo kojime se osigurava transparentnost vlasništva nad medijima; da posebno obrate pozornost na financiranje, transparentnost i ciljeve nevladinih organizacija koje su povezane s autoritarnim državama i djeluju u EU-u i u njegovim partnerskim zemljama;

| (p) | da se pobrinu da sektor i internetske platforme ispune obveze preuzete u okviru Kodeksa prakse za borbu protiv dezinformiranja i djelotvorno se suoče s problemom dezinformiranja na način da: i. zajamče transparentnost političkog oglašavanja učinkovitim provjerama s dužnom pažnjom identiteta naručitelja, ii. poduzmu odlučne mjere protiv lažnih korisničkih računa na njihovim mrežama, iii. utvrde slučajeve zloporabe automatiziranih botova i iv. djelotvorno surađuju sa neovisnim osobama koje provjeravaju činjenice; |
| --- | --- |

(p)

da se pobrinu da sektor i internetske platforme ispune obveze preuzete u okviru Kodeksa prakse za borbu protiv dezinformiranja i djelotvorno se suoče s problemom dezinformiranja na način da: i. zajamče transparentnost političkog oglašavanja učinkovitim provjerama s dužnom pažnjom identiteta naručitelja, ii. poduzmu odlučne mjere protiv lažnih korisničkih računa na njihovim mrežama, iii. utvrde slučajeve zloporabe automatiziranih botova i iv. djelotvorno surađuju sa neovisnim osobama koje provjeravaju činjenice;

| (q) | da potaknu poduzeća u području društvenih medija i platformi za razmjenu poruka da se pobrinu za punu usklađenost s pravom EU-a o zaštiti podataka i drugim propisima, da djeluju bez odgode i da usko surađuju s nadležnim tijelima u svim istragama navodnog korištenja njihovih platformi u neprijateljske svrhe te da provode transparentne revizije subjekata osumnjičenih za širenje dezinformacija; poziva tehnološke kompanije da više sredstava ulože u alate za otkrivanje propagande, poboljšanje odgovornosti na internetu, osiguranje bolje provjere identiteta korisnika prije učlanjivanja u pojedinu platformu radi uklanjanja botnet mreža, kao i smanjenje financijskih poticaja za one koji imaju koristi od dezinformacija; da potaknu poduzeća u području društvenih medija na to da hitno reagiraju na širenje sumnjivih sadržaja političke prirode, posebno ako se njima potiče na mržnju ili kazneno djelo; |
| --- | --- |

(q)

da potaknu poduzeća u području društvenih medija i platformi za razmjenu poruka da se pobrinu za punu usklađenost s pravom EU-a o zaštiti podataka i drugim propisima, da djeluju bez odgode i da usko surađuju s nadležnim tijelima u svim istragama navodnog korištenja njihovih platformi u neprijateljske svrhe te da provode transparentne revizije subjekata osumnjičenih za širenje dezinformacija; poziva tehnološke kompanije da više sredstava ulože u alate za otkrivanje propagande, poboljšanje odgovornosti na internetu, osiguranje bolje provjere identiteta korisnika prije učlanjivanja u pojedinu platformu radi uklanjanja botnet mreža, kao i smanjenje financijskih poticaja za one koji imaju koristi od dezinformacija; da potaknu poduzeća u području društvenih medija na to da hitno reagiraju na širenje sumnjivih sadržaja političke prirode, posebno ako se njima potiče na mržnju ili kazneno djelo;

| (r) | da vode računa o tome da se ukidanje sumnjivih korisničkih računa može smatrati cenzurom te se stoga pobrinuti da takve radnje budu opravdane ako su propisane zakonom i izvedene transparentno, u suradnji s nadležnim tijelima i civilnim društvom u državama članicama i partnerskim zemljama, uz potpun uvid u razloge za to, među ostalim poticanjem poduzeća u području društvenih medija da svim korisnicima daju jasno upozorenje o tome koji je sadržaj zabranjen te da svim korisnicima čiji je sadržan uklonjen ili kojima je korisnički račun blokiran daju jasnu obavijest o razlozima za to; poziva na usklađivanje internih pravila društvenih medija za korisnike s pravnim poretkom države u kojoj djeluju; |
| --- | --- |

(r)

da vode računa o tome da se ukidanje sumnjivih korisničkih računa može smatrati cenzurom te se stoga pobrinuti da takve radnje budu opravdane ako su propisane zakonom i izvedene transparentno, u suradnji s nadležnim tijelima i civilnim društvom u državama članicama i partnerskim zemljama, uz potpun uvid u razloge za to, među ostalim poticanjem poduzeća u području društvenih medija da svim korisnicima daju jasno upozorenje o tome koji je sadržaj zabranjen te da svim korisnicima čiji je sadržan uklonjen ili kojima je korisnički račun blokiran daju jasnu obavijest o razlozima za to; poziva na usklađivanje internih pravila društvenih medija za korisnike s pravnim poretkom države u kojoj djeluju;

Najbolje prakse

| (s) | da nastave razvijati veću otpornost zauzimanjem pristupa na razini vlasti i društva, kao i sposobnost pravovremenog reagiranja na prijetnje, osmišljavati preventivne i proaktivne mjere i razmišljati korak unaprijed, a ne samo reagirati na njih i analizirati kibernapade i informacijske napade koji su se već zbili; da usmjere pozornost na tehnički napredak u tom području i razmjenjuju najbolje primjere iz prakse u obliku mjera koje su već poduzele pojedinačne države članice, uključujući provođenje revizije funkcioniranja nacionalnih pristupa koje su uvele države članice, uz razvoj načina poticanja bliske suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom nakon Brexita, te da surađuju s obavještajnom zajednicom i saveznicima kao što su SAD i Kanada, NATO i Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN); |
| --- | --- |

(s)

da nastave razvijati veću otpornost zauzimanjem pristupa na razini vlasti i društva, kao i sposobnost pravovremenog reagiranja na prijetnje, osmišljavati preventivne i proaktivne mjere i razmišljati korak unaprijed, a ne samo reagirati na njih i analizirati kibernapade i informacijske napade koji su se već zbili; da usmjere pozornost na tehnički napredak u tom području i razmjenjuju najbolje primjere iz prakse u obliku mjera koje su već poduzele pojedinačne države članice, uključujući provođenje revizije funkcioniranja nacionalnih pristupa koje su uvele države članice, uz razvoj načina poticanja bliske suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom nakon Brexita, te da surađuju s obavještajnom zajednicom i saveznicima kao što su SAD i Kanada, NATO i Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN);

| (t) | da osobito obrate pozornost na jačanje istražnih radnji u pogledu činjenice da su neprijateljske treće strane trenutačno u postupku eksternalizacije propagande i da koriste niz instrumenata za pojačavanje učinka, kao i na važnost ne samo njihova razotkrivanja i prokazivanja te povećanja sposobnosti utvrđivanja odgovornosti, nego i jamčenja utvrđivanja odgovornosti za njih, među ostalim javnog imenovanja počinitelja, njihovih sponzora i ciljeva koje žele postići, kao i mjerenja utjecaja tih napada na ciljnu publiku; da objave sve razotkrivene slučajeve neprijateljske propagande, popraćene detaljnim informacijama, kako bi se upozorila javnost koja je bila cilj predmetnog primjera neprijateljske propagande; |
| --- | --- |

(t)

da osobito obrate pozornost na jačanje istražnih radnji u pogledu činjenice da su neprijateljske treće strane trenutačno u postupku eksternalizacije propagande i da koriste niz instrumenata za pojačavanje učinka, kao i na važnost ne samo njihova razotkrivanja i prokazivanja te povećanja sposobnosti utvrđivanja odgovornosti, nego i jamčenja utvrđivanja odgovornosti za njih, među ostalim javnog imenovanja počinitelja, njihovih sponzora i ciljeva koje žele postići, kao i mjerenja utjecaja tih napada na ciljnu publiku; da objave sve razotkrivene slučajeve neprijateljske propagande, popraćene detaljnim informacijama, kako bi se upozorila javnost koja je bila cilj predmetnog primjera neprijateljske propagande;

| (u) | da podrže i uključe civilno društvo, zajednicu stručnjaka, privatne institucije, akademsku zajednicu, lokalne kiberaktiviste, mainstream medije, novinarska i medijska udruženja te sve veći broj ciljanih i zahvaćenih aktera, u dodatno poboljšanje mjera usmjerenih na provjeravanje činjenica i razotkrivanje informacija, produbljenje istraživanja, uključujući dubinske studije i sociološka istraživanja te učinkovitiju analizu manipuliranja informacijama; da daju potporu profesionalnom novinarstvu, istraživačkom izvještavanju i projektima kojima se razotkrivaju dezinformacije, kao i visokotehnološkim start-upovima koji stvaraju digitalne alate kojima se građani osposobljavaju za suočavanje s napadima dezinformacijama; da istaknu važnost i potrebu financiranja i edukacije, uključujući seminare i tečajeve u suradnji s državama članicama i civilnim društvom, kao što su internetska knjižnica za medijsko opismenjivanje te centar za učenje, usmjerenih na podizanje razine osviještenosti, borbu protiv dezinformiranja i povećanje medijske pismenosti; |
| --- | --- |

(u)

da podrže i uključe civilno društvo, zajednicu stručnjaka, privatne institucije, akademsku zajednicu, lokalne kiberaktiviste, mainstream medije, novinarska i medijska udruženja te sve veći broj ciljanih i zahvaćenih aktera, u dodatno poboljšanje mjera usmjerenih na provjeravanje činjenica i razotkrivanje informacija, produbljenje istraživanja, uključujući dubinske studije i sociološka istraživanja te učinkovitiju analizu manipuliranja informacijama; da daju potporu profesionalnom novinarstvu, istraživačkom izvještavanju i projektima kojima se razotkrivaju dezinformacije, kao i visokotehnološkim start-upovima koji stvaraju digitalne alate kojima se građani osposobljavaju za suočavanje s napadima dezinformacijama; da istaknu važnost i potrebu financiranja i edukacije, uključujući seminare i tečajeve u suradnji s državama članicama i civilnim društvom, kao što su internetska knjižnica za medijsko opismenjivanje te centar za učenje, usmjerenih na podizanje razine osviještenosti, borbu protiv dezinformiranja i povećanje medijske pismenosti;

| (v) | da pozdrave niz mjera NATO-a za suzbijanje novih vrsti hibridnih prijetnji i zajedničko priopćenje o suradnji EU-a i NATO-a o tom pitanju; da pozovu EU da se pobrine za efektivnu i brzu provedbu tih preporuka, između ostalog u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

(v)

da pozdrave niz mjera NATO-a za suzbijanje novih vrsti hibridnih prijetnji i zajedničko priopćenje o suradnji EU-a i NATO-a o tom pitanju; da pozovu EU da se pobrine za efektivnu i brzu provedbu tih preporuka, između ostalog u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike;

Europski pristup

| (w) | da pozdrave uspostavu novih radnih skupina ESVD-a za stratešku komunikaciju koje će se sastojati od stručnjaka s odgovarajućim jezičnim vještinama i znanjem, konkretno radne skupine za zapadni Balkan i radne skupine South, za zemlje Bliskog istoka, sjeverne Afrike i Perzijskog zaljeva, čiji su zadatak koordinirana i koherentna komunikacija EU-a u tim regijama i borba protiv dezinformacija i propagande protiv EU-a; |
| --- | --- |

(w)

da pozdrave uspostavu novih radnih skupina ESVD-a za stratešku komunikaciju koje će se sastojati od stručnjaka s odgovarajućim jezičnim vještinama i znanjem, konkretno radne skupine za zapadni Balkan i radne skupine South, za zemlje Bliskog istoka, sjeverne Afrike i Perzijskog zaljeva, čiji su zadatak koordinirana i koherentna komunikacija EU-a u tim regijama i borba protiv dezinformacija i propagande protiv EU-a;

| (x) | da prime na znanje opipljive rezultate koje je ostvarila radna skupina East StratCom, uključujući stvaranje internetske stranice euvsdisinfo.eu i računa @EUmythbuster na Twitteru; naglašava da je ona od svojeg osnivanja razotkrila više od četiri tisuća slučajeva kampanja dezinformiranja o različitim temama; da nastave podupirati zajedničke napore Komisije, ESVD-a i radne skupine East StratCom EU-a nakon analize njezinih snaga, nedostataka i potrebnih poboljšanja, među ostalim poboljšanje sposobnosti utvrđivanja, analiziranja i razotkrivanja dezinformacija dajući radnim skupinama ESVD-a za stratešku komunikaciju i delegacijama EU-a u susjedstvu novo osoblje, instrumente i vještine, što obuhvaća i nove alate za analizu podataka, kao i zapošljavanje dodatnih podatkovnih znanstvenika i stručnjaka za dezinformacije te obuhvaćanje većeg opsega izvora i jezika kad je riječ o dosegu i utjecaju dezinformacija; |
| --- | --- |

(x)

da prime na znanje opipljive rezultate koje je ostvarila radna skupina East StratCom, uključujući stvaranje internetske stranice euvsdisinfo.eu i računa @EUmythbuster na Twitteru; naglašava da je ona od svojeg osnivanja razotkrila više od četiri tisuća slučajeva kampanja dezinformiranja o različitim temama; da nastave podupirati zajedničke napore Komisije, ESVD-a i radne skupine East StratCom EU-a nakon analize njezinih snaga, nedostataka i potrebnih poboljšanja, među ostalim poboljšanje sposobnosti utvrđivanja, analiziranja i razotkrivanja dezinformacija dajući radnim skupinama ESVD-a za stratešku komunikaciju i delegacijama EU-a u susjedstvu novo osoblje, instrumente i vještine, što obuhvaća i nove alate za analizu podataka, kao i zapošljavanje dodatnih podatkovnih znanstvenika i stručnjaka za dezinformacije te obuhvaćanje većeg opsega izvora i jezika kad je riječ o dosegu i utjecaju dezinformacija;

| (y) | da hitno pretvore radnu skupinu East StratCom u punopravni odjel ili čak i veću strukturu u okviru ESVD-a te da u okviru predstojećeg izdvajanja sredstava Europskog parlamenta pruže potporu svim trima radnim skupinama ESVD-a za stratešku komunikaciju time da im pruže odgovarajuće financijske i ljudske resurse koji su im i dalje potrebni te usmjereni na znatno povećanje njihova potencijala, učinkovitosti, stručnosti, institucijskog kontinuiteta i kvalitete rada, kao i njihove zaštite od političkog uplitanja dužnosnika i zemalja koji podupiru rusko dezinformiranje; |
| --- | --- |

(y)

da hitno pretvore radnu skupinu East StratCom u punopravni odjel ili čak i veću strukturu u okviru ESVD-a te da u okviru predstojećeg izdvajanja sredstava Europskog parlamenta pruže potporu svim trima radnim skupinama ESVD-a za stratešku komunikaciju time da im pruže odgovarajuće financijske i ljudske resurse koji su im i dalje potrebni te usmjereni na znatno povećanje njihova potencijala, učinkovitosti, stručnosti, institucijskog kontinuiteta i kvalitete rada, kao i njihove zaštite od političkog uplitanja dužnosnika i zemalja koji podupiru rusko dezinformiranje;

| (z) | da isprave trenutačne nedostatke radne skupine East StratCom, uključujući manjak regionalnih stručnjaka, veliku fluktuaciju osoblja i nedostatak institucijskog kontinuiteta, te da osiguraju adekvatna financijska sredstva i organizacijsku strukturu, jer je to jedini način da se zajamče potpuni profesionalizam, učinkovitost i rezultati; |
| --- | --- |

(z)

da isprave trenutačne nedostatke radne skupine East StratCom, uključujući manjak regionalnih stručnjaka, veliku fluktuaciju osoblja i nedostatak institucijskog kontinuiteta, te da osiguraju adekvatna financijska sredstva i organizacijsku strukturu, jer je to jedini način da se zajamče potpuni profesionalizam, učinkovitost i rezultati;

| (aa) | da pozovu države članice koje to još nisu učinile da u tri radne skupine za stratešku komunikaciju upute svoje nacionalne stručnjake, osiguravajući da stručnjaci koje EU angažira za borbu protiv dezinformiranja nisu politički pristrani ili aktivni sudionici u unutarnjim političkim sporovima unutar određene zemlje; da, osim toga, pozovu zemlje koje su im bliski partneri da savjetuju radnu skupinu o taktici koju imaju zajednički državni i nedržavni protivnici te da priznaju važnost i potrebu za boljom koordinacijom unutar EU-a; |
| --- | --- |

(aa)

da pozovu države članice koje to još nisu učinile da u tri radne skupine za stratešku komunikaciju upute svoje nacionalne stručnjake, osiguravajući da stručnjaci koje EU angažira za borbu protiv dezinformiranja nisu politički pristrani ili aktivni sudionici u unutarnjim političkim sporovima unutar određene zemlje; da, osim toga, pozovu zemlje koje su im bliski partneri da savjetuju radnu skupinu o taktici koju imaju zajednički državni i nedržavni protivnici te da priznaju važnost i potrebu za boljom koordinacijom unutar EU-a;

| (ab) | da poboljšaju suradnju između radne skupine East StratCom i svih institucija EU-a, država članica i partnera koji slično razmišljaju; da potiču predstavništva EU-a unutar EU-a i delegacije EU-a izvan EU-a u pružanju potpore radnoj skupini East StratCom, radnoj skupini South i radnoj skupini za zapadni Balkan, među ostalim razmjenom međunarodnih iskustava i najboljih praksi te prevođenjem njihovih publikacija na lokalne jezike; poziva da više namjenskog osoblja radi na strateškoj komunikaciji, posebno u delegacijama EU-a u zemljama istočnog i zapadnog susjedstva i zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

(ab)

da poboljšaju suradnju između radne skupine East StratCom i svih institucija EU-a, država članica i partnera koji slično razmišljaju; da potiču predstavništva EU-a unutar EU-a i delegacije EU-a izvan EU-a u pružanju potpore radnoj skupini East StratCom, radnoj skupini South i radnoj skupini za zapadni Balkan, među ostalim razmjenom međunarodnih iskustava i najboljih praksi te prevođenjem njihovih publikacija na lokalne jezike; poziva da više namjenskog osoblja radi na strateškoj komunikaciji, posebno u delegacijama EU-a u zemljama istočnog i zapadnog susjedstva i zapadnog Balkana;

| (ac) | da se usredotoče na zemlje pristupnice i partnere u okviru susjedstva EU-a tako da im pomognu u njihovim naporima za suzbijanje neprijateljske propagande i dezinformiranja te uključenja stručnjaka iz trećih zemalja u susjedstvu EU-a koje su izložene istim prijetnjama, kao i davanje prednosti razvoju dugoročnog strateškog pristupa i pomoći, osobito prema zemljama Istočnog partnerstva; da ojačaju sposobnost delegacija EU-a u inozemstvu, predstavništava Komisije i ureda za vezu Europskog parlamenta u državama članicama u cilju lokalnog razvoja sposobnosti detektiranja i razotkrivanja dezinformacija, djelotvornog komuniciranja o vrijednostima i politikama EU-a te šireg komuniciranja na temelju kampanje, bolje koordinacije i povećanja pozitivnih narativa diljem institucija i država članica EU-a; da razmotre postojeće širenje dezinformacija i njihove buduće prijetnje, čija je svrha ugrožavanje neovisnosti, suverenosti i teritorijalnog integriteta svih zemalja Istočnog partnerstva u njihovim međunarodno priznatim granicama; da osobito daju prioritet razvoju dugoročnog strateškog pristupa i pomoći zemljama Istočnog partnerstva, s naglaskom na razmjeni među ljudima te u suradnji s postojećim mrežama civilnog društva koje već čine izvor otpornosti koja se temelji na zajednici; |
| --- | --- |

(ac)

da se usredotoče na zemlje pristupnice i partnere u okviru susjedstva EU-a tako da im pomognu u njihovim naporima za suzbijanje neprijateljske propagande i dezinformiranja te uključenja stručnjaka iz trećih zemalja u susjedstvu EU-a koje su izložene istim prijetnjama, kao i davanje prednosti razvoju dugoročnog strateškog pristupa i pomoći, osobito prema zemljama Istočnog partnerstva; da ojačaju sposobnost delegacija EU-a u inozemstvu, predstavništava Komisije i ureda za vezu Europskog parlamenta u državama članicama u cilju lokalnog razvoja sposobnosti detektiranja i razotkrivanja dezinformacija, djelotvornog komuniciranja o vrijednostima i politikama EU-a te šireg komuniciranja na temelju kampanje, bolje koordinacije i povećanja pozitivnih narativa diljem institucija i država članica EU-a; da razmotre postojeće širenje dezinformacija i njihove buduće prijetnje, čija je svrha ugrožavanje neovisnosti, suverenosti i teritorijalnog integriteta svih zemalja Istočnog partnerstva u njihovim međunarodno priznatim granicama; da osobito daju prioritet razvoju dugoročnog strateškog pristupa i pomoći zemljama Istočnog partnerstva, s naglaskom na razmjeni među ljudima te u suradnji s postojećim mrežama civilnog društva koje već čine izvor otpornosti koja se temelji na zajednici;

| (ad) | da daju prednost strateškim komunikacijama i da periodično provode evaluaciju politike EU-a o tom pitanju; da i dalje podupiru rad Europske zaklade za demokraciju na praktičnim rješenjima za potporu i jačanje demokratskih, neovisnih i raznolikih medija na ruskom jeziku u zemljama Istočnog partnerstva i šire; poziva Komisiju i sve države članice i zemlje istomišljenice da se pozitivno uključe u taj projekt i podrže ga; da vode računa o svakom međunarodnom dioniku koji trenutačno djeluje na sličan način; |
| --- | --- |

(ad)

da daju prednost strateškim komunikacijama i da periodično provode evaluaciju politike EU-a o tom pitanju; da i dalje podupiru rad Europske zaklade za demokraciju na praktičnim rješenjima za potporu i jačanje demokratskih, neovisnih i raznolikih medija na ruskom jeziku u zemljama Istočnog partnerstva i šire; poziva Komisiju i sve države članice i zemlje istomišljenice da se pozitivno uključe u taj projekt i podrže ga; da vode računa o svakom međunarodnom dioniku koji trenutačno djeluje na sličan način;

| (ae) | da Europskom vijeću predlože da borba protiv dezinformiranja i neprijateljske propagande bude prioritetna, s dovoljno sredstava i instrumenata kako bi se zajamčilo objektivno izvješćivanje i širenje informacija; |
| --- | --- |

(ae)

da Europskom vijeću predlože da borba protiv dezinformiranja i neprijateljske propagande bude prioritetna, s dovoljno sredstava i instrumenata kako bi se zajamčilo objektivno izvješćivanje i širenje informacija;

| (af) | da povežu postojeće nacionalne i lokalne specijalizirane centre, medije, skupine za strateško promišljanje, nevladine organizacije i druge aktere i institucije, osobito NATO, koje se bave hibridnim ratovanjem u mrežu na razini EU-a koja bi pomogla u koordiniranju njihovih aktivnosti i okupljanju njihovih zaključaka; da izdvoje dovoljno sredstava za tu mjeru; ističe da ta mreža treba biti otvorena za partnere EU-a sa sličnim stavom, koji bi kao ciljevi dezinformiranja i neprijateljske propagande mogli dijeliti svoja iskustva, ali i iskustva u njihovu suzbijanju; da osiguraju efektivnu i brzu provedbu preporuka EU-a i NATO-a o borbi protiv novih vrsta hibridnih prijetnji, među ostalim na razini ZSOP-a, te da uvedu temu borbe protiv strateške propagande u program Europske akademije za sigurnost i obranu i njezine mreže; |
| --- | --- |

(af)

da povežu postojeće nacionalne i lokalne specijalizirane centre, medije, skupine za strateško promišljanje, nevladine organizacije i druge aktere i institucije, osobito NATO, koje se bave hibridnim ratovanjem u mrežu na razini EU-a koja bi pomogla u koordiniranju njihovih aktivnosti i okupljanju njihovih zaključaka; da izdvoje dovoljno sredstava za tu mjeru; ističe da ta mreža treba biti otvorena za partnere EU-a sa sličnim stavom, koji bi kao ciljevi dezinformiranja i neprijateljske propagande mogli dijeliti svoja iskustva, ali i iskustva u njihovu suzbijanju; da osiguraju efektivnu i brzu provedbu preporuka EU-a i NATO-a o borbi protiv novih vrsta hibridnih prijetnji, među ostalim na razini ZSOP-a, te da uvedu temu borbe protiv strateške propagande u program Europske akademije za sigurnost i obranu i njezine mreže;

Zaštita izbora od neprijateljske propagande

| (ag) | da čvrsto osude bilo kakvo miješanje trećih strana, uključujući privatna poduzeća, u izbore i referendume te zloupotrebu botova, algoritama, umjetne inteligencije, trolova, uvjerljivo krivotvorenog sadržaja (deep fakes) i lažnih korisničkih računa u političkim kampanjama i da pozovu pogođene države članice da hitno provedu, temeljite istrage tih neprijateljskih kampanja; izražava zabrinutost zbog nedavnog razvoja algoritama velikih društvenih mreža i njihove potencijalno štetne uloge u isticanju sadržaja koji se sastoji od lažnih informacija ili govora mržnje; da istaknu legitimnu sposobnost neovisnih demokratskih društava da donose vlastite suverene političke izbore; |
| --- | --- |

(ag)

da čvrsto osude bilo kakvo miješanje trećih strana, uključujući privatna poduzeća, u izbore i referendume te zloupotrebu botova, algoritama, umjetne inteligencije, trolova, uvjerljivo krivotvorenog sadržaja (deep fakes) i lažnih korisničkih računa u političkim kampanjama i da pozovu pogođene države članice da hitno provedu, temeljite istrage tih neprijateljskih kampanja; izražava zabrinutost zbog nedavnog razvoja algoritama velikih društvenih mreža i njihove potencijalno štetne uloge u isticanju sadržaja koji se sastoji od lažnih informacija ili govora mržnje; da istaknu legitimnu sposobnost neovisnih demokratskih društava da donose vlastite suverene političke izbore;

| (ah) | da pozovu države članice i zemlje istomišljenice da dijele podatke o bilo kakvom stranom ili unutarnjem miješanju u izborne procese i da razmijene najbolje primjere iz prakse u borbi protiv toga kako bi se povećala otpornost na takvo miješanje; |
| --- | --- |

(ah)

da pozovu države članice i zemlje istomišljenice da dijele podatke o bilo kakvom stranom ili unutarnjem miješanju u izborne procese i da razmijene najbolje primjere iz prakse u borbi protiv toga kako bi se povećala otpornost na takvo miješanje;

| (ai) | da pozovu države članice da se pobrinu da se u izbornim zakonima vodi računa o mogućim prijetnjama koje dolaze od dezinformacijskih kampanji, kibernapada, kiberkriminaliteta i kršenja slobode izražavanja prilikom glasovanja te ističe da bi te zakone trebalo izmijeniti na odgovarajući način kako bi se omogućila učinkovita i proaktivna zaštita protiv takvih prijetnji; u tom pogledu pozdravlja inicijative poput onih Švedske agencije za civilnu zaštitu; da zemljama koje su pridružene EU-u te zemljama Zapadnog Balkana pruže potporu u vidu najboljih praksi i ljudskih resursa i tehnologije kako bi im se zajamčila snažna zaštita izbornih procesa od zlonamjernih kibernetičkih dezinformacija i propagandnih aktivnosti koje dolaze iz Rusije i drugih neprijateljskih aktera; |
| --- | --- |

(ai)

da pozovu države članice da se pobrinu da se u izbornim zakonima vodi računa o mogućim prijetnjama koje dolaze od dezinformacijskih kampanji, kibernapada, kiberkriminaliteta i kršenja slobode izražavanja prilikom glasovanja te ističe da bi te zakone trebalo izmijeniti na odgovarajući način kako bi se omogućila učinkovita i proaktivna zaštita protiv takvih prijetnji; u tom pogledu pozdravlja inicijative poput onih Švedske agencije za civilnu zaštitu; da zemljama koje su pridružene EU-u te zemljama Zapadnog Balkana pruže potporu u vidu najboljih praksi i ljudskih resursa i tehnologije kako bi im se zajamčila snažna zaštita izbornih procesa od zlonamjernih kibernetičkih dezinformacija i propagandnih aktivnosti koje dolaze iz Rusije i drugih neprijateljskih aktera;

| (aj) | da pozovu države članice da prilagode vlastite izborne propise o internetskim kampanjama te da prate i ocijene postavke transparentnosti u pogledu političkog oglašavanja koje su uvele mrežne platforme; |
| --- | --- |

(aj)

da pozovu države članice da prilagode vlastite izborne propise o internetskim kampanjama te da prate i ocijene postavke transparentnosti u pogledu političkog oglašavanja koje su uvele mrežne platforme;

| (ak) | da predlože zakonodavstvo kojim će se riješiti pitanje upotrebe podataka u izbornim kampanjama s obzirom na razotkrivanje zloupotrebe podataka od strane društva Cambridge Analytica u referendumu u Ujedinjenoj Kraljevini 2016. godine, a kako bi se buduće izborne kampanje dodatno zaštitile od neželjenog utjecaja; |
| --- | --- |

(ak)

da predlože zakonodavstvo kojim će se riješiti pitanje upotrebe podataka u izbornim kampanjama s obzirom na razotkrivanje zloupotrebe podataka od strane društva Cambridge Analytica u referendumu u Ujedinjenoj Kraljevini 2016. godine, a kako bi se buduće izborne kampanje dodatno zaštitile od neželjenog utjecaja;

| (al) | da razmotre inicijative kao što su bilateralno Transatlantsko povjerenstvo za integritet izbora, koje okuplja predstavnike politike, tehnologije, medija i poslovnog sektora s ciljem da se zajamči siguran izborni proces bez vanjskog miješanja; |
| --- | --- |

(al)

da razmotre inicijative kao što su bilateralno Transatlantsko povjerenstvo za integritet izbora, koje okuplja predstavnike politike, tehnologije, medija i poslovnog sektora s ciljem da se zajamči siguran izborni proces bez vanjskog miješanja;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te, radi obavijesti, ESVD-u i NATO-u, kao i predsjedniku, vladi i parlamentu Rusije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 224, 27.6.2018., str. 58.

(2)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0483.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/159 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/159

---

P8_TA(2019)0188

Sporazum o pridruživanju između EU-a i Monaka, Andore i San Marina

Preporuka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sporazumu o pridruživanju između EU-a i Andore, Monaka i San Marina (2018/2246(INI))

(2021/C 23/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) br. 2014/... od 22. prosinca 2014. kojom se Komisija ovlašćuje da u ime država članica u pregovorima dogovori odredbe jednog ili više sporazuma o pridruživanju s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monakom i Republikom San Marinom koje su u nadležnosti država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) br. 2014/... od 22. prosinca 2014. kojom se Komisija ovlašćuje da u ime država članica u pregovorima dogovori odredbe jednog ili više sporazuma o pridruživanju s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monakom i Republikom San Marinom koje su u nadležnosti država članica,

| — | uzimajući u obzir članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o Europskoj uniji i Izjavu o članku 8. Ugovora o Europskoj uniji u kojoj se navodi da će Unija uzeti u obzir poseban položaj malih zemalja koje s njom održavaju posebne susjedske odnose, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o Europskoj uniji i Izjavu o članku 8. Ugovora o Europskoj uniji u kojoj se navodi da će Unija uzeti u obzir poseban položaj malih zemalja koje s njom održavaju posebne susjedske odnose,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Odnosi EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monako i Republikom San Marino: mogućnosti jače integracije s EU-om” (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Odnosi EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monako i Republikom San Marino: mogućnosti jače integracije s EU-om” (COM(2012)0680),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljen „Prepreke za pristup Andore, Monaka i San Marina unutarnjem tržištu EU-a i suradnja u drugim područjima” (SWD(2012)0388), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. studenoga 2012. naslovljen „Prepreke za pristup Andore, Monaka i San Marina unutarnjem tržištu EU-a i suradnja u drugim područjima” (SWD(2012)0388),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. studenoga 2013. naslovljeno „Odnosi EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monako i Republikom San Marino: mogućnosti njihova sudjelovanja na unutarnjem tržištu” (COM(2013)0793), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. studenoga 2013. naslovljeno „Odnosi EU-a s Kneževinom Andorom, Kneževinom Monako i Republikom San Marino: mogućnosti njihova sudjelovanja na unutarnjem tržištu” (COM(2013)0793),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. prosinca 2018. o homogenom proširenom unutarnjem tržištu i odnosima između EU-a i zapadnoeuropskih zemalja koje nisu članice EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. prosinca 2018. o homogenom proširenom unutarnjem tržištu i odnosima između EU-a i zapadnoeuropskih zemalja koje nisu članice EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0074/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0074/2019),

| A. | budući da Kneževina Andora (Andora), Kneževina Monako (Monako) i Republika San Marino (San Marino) imaju dugotrajnu povijest državnosti; budući da su oduvijek bile u središtu europske povijesti i imaju duboke, dugotrajne političke, gospodarske, socijalne i kulturne odnose s državama članicama u svojoj neposrednoj blizini i s EU-om u cijelosti; budući da se partnerstvo EU-a s tim zemljama temelji na našim zajedničkim političkim i kulturnim vrijednostima; |
| --- | --- |

A.

budući da Kneževina Andora (Andora), Kneževina Monako (Monako) i Republika San Marino (San Marino) imaju dugotrajnu povijest državnosti; budući da su oduvijek bile u središtu europske povijesti i imaju duboke, dugotrajne političke, gospodarske, socijalne i kulturne odnose s državama članicama u svojoj neposrednoj blizini i s EU-om u cijelosti; budući da se partnerstvo EU-a s tim zemljama temelji na našim zajedničkim političkim i kulturnim vrijednostima;

| B. | budući da su Andora, Monako i San Marino iskazali snažno političko, gospodarsko i kulturno europsko usmjerenje te snažnu želju za boljim političkim, gospodarskim i kulturnim odnosima s Europskom unijom; budući da je u interesu Andore, Monaka i San Marina, s jedne strane, i EU-a, s druge strane, važno pravodobno pozitivno odgovoriti na tu želju i omogućiti brzo zaključivanje pregovora o novom Sporazumu o pridruživanju koji će predstavljati novi referentni okvir za odnose između EU-a i tih zemalja; |
| --- | --- |

B.

budući da su Andora, Monako i San Marino iskazali snažno političko, gospodarsko i kulturno europsko usmjerenje te snažnu želju za boljim političkim, gospodarskim i kulturnim odnosima s Europskom unijom; budući da je u interesu Andore, Monaka i San Marina, s jedne strane, i EU-a, s druge strane, važno pravodobno pozitivno odgovoriti na tu želju i omogućiti brzo zaključivanje pregovora o novom Sporazumu o pridruživanju koji će predstavljati novi referentni okvir za odnose između EU-a i tih zemalja;

| C. | budući da je također u interesu država članica koje tradicionalno imaju bliske povijesne, političke i gospodarske veze s Andorom, Monakom i San Marinom promicati produbljivanje odnosa tih država s Europskom unijom općenito; budući da je u tom pogledu važno uzeti u obzir posebne bilateralne odnose koje te države već održavaju s Andorom, Monakom i San Marinom, osobito radi pravne sigurnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je također u interesu država članica koje tradicionalno imaju bliske povijesne, političke i gospodarske veze s Andorom, Monakom i San Marinom promicati produbljivanje odnosa tih država s Europskom unijom općenito; budući da je u tom pogledu važno uzeti u obzir posebne bilateralne odnose koje te države već održavaju s Andorom, Monakom i San Marinom, osobito radi pravne sigurnosti;

| D. | budući da Andora, Monako i San Marino imaju dugotrajnu praksu pružanja potpore stajalištu politike Europske unije u Ujedinjenim narodima; |
| --- | --- |

D.

budući da Andora, Monako i San Marino imaju dugotrajnu praksu pružanja potpore stajalištu politike Europske unije u Ujedinjenim narodima;

| E. | budući da su Andora, Monako i San Marino zasebno relevantni gospodarski partneri država članica u njihovoj neposrednoj blizini i pružaju prilike za zapošljavanje velikog broja građana EU-a; budući da bi bolja povezanost između Andore, Monaka i San Marina i EU-a svim stranama pružila veliku priliku za daljnji gospodarski razvoj, s pozitivnim učinkom ekonomskog prelijevanja na regije država članica u neposrednoj blizini, uključujući dodatne mogućnosti zapošljavanja i poboljšanje međunarodnih poslovnih vještina; |
| --- | --- |

E.

budući da su Andora, Monako i San Marino zasebno relevantni gospodarski partneri država članica u njihovoj neposrednoj blizini i pružaju prilike za zapošljavanje velikog broja građana EU-a; budući da bi bolja povezanost između Andore, Monaka i San Marina i EU-a svim stranama pružila veliku priliku za daljnji gospodarski razvoj, s pozitivnim učinkom ekonomskog prelijevanja na regije država članica u neposrednoj blizini, uključujući dodatne mogućnosti zapošljavanja i poboljšanje međunarodnih poslovnih vještina;

| F. | budući da je u vođenju pregovora o Sporazumu o pridruživanju važno u cijelosti uzeti u obzir posebnosti Andore, Monaka i San Marina kao malih država, u skladu s Izjavom 3. o članku 8. Ugovora o Europskoj uniji; budući da je stoga važno prepoznati malu teritorijalnu površinu i veličinu stanovništva Andore, Monaka i San Marina te posljedice toga u pogledu zaštite odgovarajućeg socioekonomskog pristupa i uključenosti građana tih država; budući da su takav pristup i uključenost ključni za očuvanje kulture, tradicija i specifičnih vrijednosti tih triju zajednica; budući da je bez takvog mehanizma za pristup i uključenost nekim građanima teško steći sredstva potrebna za život u njihovoj zemlji porijekla; budući da je stoga nužno očuvati, uključujući i odgovarajućim odredbama Sporazuma o pridruživanju, političku, socioekonomsku, kulturnu i identitetsku strukturu Andore, Monaka i San Marina i prilagoditi ih stvarnom stanju europske integracije; |
| --- | --- |

F.

budući da je u vođenju pregovora o Sporazumu o pridruživanju važno u cijelosti uzeti u obzir posebnosti Andore, Monaka i San Marina kao malih država, u skladu s Izjavom 3. o članku 8. Ugovora o Europskoj uniji; budući da je stoga važno prepoznati malu teritorijalnu površinu i veličinu stanovništva Andore, Monaka i San Marina te posljedice toga u pogledu zaštite odgovarajućeg socioekonomskog pristupa i uključenosti građana tih država; budući da su takav pristup i uključenost ključni za očuvanje kulture, tradicija i specifičnih vrijednosti tih triju zajednica; budući da je bez takvog mehanizma za pristup i uključenost nekim građanima teško steći sredstva potrebna za život u njihovoj zemlji porijekla; budući da je stoga nužno očuvati, uključujući i odgovarajućim odredbama Sporazuma o pridruživanju, političku, socioekonomsku, kulturnu i identitetsku strukturu Andore, Monaka i San Marina i prilagoditi ih stvarnom stanju europske integracije;

| G. | budući da Andora, Monako i San Marino pojedinačno imaju dugotrajne bilateralne sporazume sa svojim susjednim zemljama, koji obuhvaćaju pitanja od zajedničkog interesa, uzimaju u obzir posebnosti i osjetljivosti triju zemalja te odražavaju potrebu za očuvanjem održivost takvih država; budući da Parlamentarna skupština Vijeća Europe priznaje takve posebnosti i osjetljivosti; |
| --- | --- |

G.

budući da Andora, Monako i San Marino pojedinačno imaju dugotrajne bilateralne sporazume sa svojim susjednim zemljama, koji obuhvaćaju pitanja od zajedničkog interesa, uzimaju u obzir posebnosti i osjetljivosti triju zemalja te odražavaju potrebu za očuvanjem održivost takvih država; budući da Parlamentarna skupština Vijeća Europe priznaje takve posebnosti i osjetljivosti;

| H. | budući da su Andora, Monako i San Marino svaki zasebno proveli važne reforme i regulatorno usklađivanje s EU-om, posebno u pogledu reguliranja bankarskog i financijskog sektora; |
| --- | --- |

H.

budući da su Andora, Monako i San Marino svaki zasebno proveli važne reforme i regulatorno usklađivanje s EU-om, posebno u pogledu reguliranja bankarskog i financijskog sektora;

| I. | budući da je na svojoj sjednici od 4. prosinca 2018. Vijeće odlučilo ukloniti Andoru i San Marino iz Priloga II. zaključcima Vijeća od 5. prosinca 2017., čime se potvrđuje da su ispunile sve preostale obveze povezane s transparentnošću, poštenim oporezivanjem i mjerama protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti; budući da Monako nikada nije bio uključen u taj prilog i da je Vijeće već 5. prosinca 2017. utvrdilo da monegaška država poštuje te iste obveze; budući da je Svjetski forum o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe OECD-a na sastancima održanima u travnju i srpnju 2018. proglasio Andoru, Monako i San Marino „usklađenima” s međunarodnim standardom u pogledu razmjene informacija na zahtjev; |
| --- | --- |

I.

budući da je na svojoj sjednici od 4. prosinca 2018. Vijeće odlučilo ukloniti Andoru i San Marino iz Priloga II. zaključcima Vijeća od 5. prosinca 2017., čime se potvrđuje da su ispunile sve preostale obveze povezane s transparentnošću, poštenim oporezivanjem i mjerama protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti; budući da Monako nikada nije bio uključen u taj prilog i da je Vijeće već 5. prosinca 2017. utvrdilo da monegaška država poštuje te iste obveze; budući da je Svjetski forum o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe OECD-a na sastancima održanima u travnju i srpnju 2018. proglasio Andoru, Monako i San Marino „usklađenima” s međunarodnim standardom u pogledu razmjene informacija na zahtjev;

| J. | budući da bi trebalo pohvaliti važne reforme i postupno usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a koje provodi Andora u pogledu financijskih propisa; budući da su EU i Andora sklopili važan sporazum o duhanu i budući da će Andora sada moći dodatno ojačati prijelaz na diversificirano gospodarstvo; budući da će taj dugotrajan postupak predstavljati znatne izazove te će stoga radnicima u Andori biti potrebna odgovarajuća zaštita pri prelasku na diversificiranije gospodarstvo; budući da će pristup unutarnjem tržištu dugoročno poduprijeti gospodarski razvoj i stvoriti nove gospodarske prilike i mogućnosti zapošljavanja u Andori; |
| --- | --- |

J.

budući da bi trebalo pohvaliti važne reforme i postupno usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a koje provodi Andora u pogledu financijskih propisa; budući da su EU i Andora sklopili važan sporazum o duhanu i budući da će Andora sada moći dodatno ojačati prijelaz na diversificirano gospodarstvo; budući da će taj dugotrajan postupak predstavljati znatne izazove te će stoga radnicima u Andori biti potrebna odgovarajuća zaštita pri prelasku na diversificiranije gospodarstvo; budući da će pristup unutarnjem tržištu dugoročno poduprijeti gospodarski razvoj i stvoriti nove gospodarske prilike i mogućnosti zapošljavanja u Andori;

| K. | budući da San Marino zasada ima teškoća pri izvozu u države članice, osim Italije, zbog dodatne potrebne dokumentacije u pogledu PDV-a (T2); budući da bi se Sporazumom o pridruživanju trebali pružiti jednaki uvjeti u cijelom EU-u, što bi mnogo značilo izvoznicima iz San Marina; budući da bi se Sporazumom o pridruživanju trebalo omogućiti da banke Andore i San Marina imaju potpuni pristup sustavu putovnica EU-a za banke i poduzeća koja pružaju financijske usluge; |
| --- | --- |

K.

budući da San Marino zasada ima teškoća pri izvozu u države članice, osim Italije, zbog dodatne potrebne dokumentacije u pogledu PDV-a (T2); budući da bi se Sporazumom o pridruživanju trebali pružiti jednaki uvjeti u cijelom EU-u, što bi mnogo značilo izvoznicima iz San Marina; budući da bi se Sporazumom o pridruživanju trebalo omogućiti da banke Andore i San Marina imaju potpuni pristup sustavu putovnica EU-a za banke i poduzeća koja pružaju financijske usluge;

| L. | budući da su građani Monaka manjina u svojoj vlastitoj zemlji i da su tržišta nekretninama i rada takvi da je važno pružiti aktivnu potporu građanima Monaka kako bi mogli nastaviti živjeti u zemlji; budući da se odredbe o pojednostavljenom pristupu radnim mjestima jednako primjenjuju na građane Monaka i na stanovnike gradova u neposrednom susjedstvu Monaka; budući da 92 % radnika u Monaku čine državljani EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da su građani Monaka manjina u svojoj vlastitoj zemlji i da su tržišta nekretninama i rada takvi da je važno pružiti aktivnu potporu građanima Monaka kako bi mogli nastaviti živjeti u zemlji; budući da se odredbe o pojednostavljenom pristupu radnim mjestima jednako primjenjuju na građane Monaka i na stanovnike gradova u neposrednom susjedstvu Monaka; budući da 92 % radnika u Monaku čine državljani EU-a;

| M. | budući da se Sporazumom o pridruživanju s EU-om otvara mogućnost razvoja suradnje u područjima od zajedničkog interesa i sudjelovanja u nekim horizontalnim politikama EU-a o pitanjima kao što su istraživanje, zaštita okoliša i obrazovanje (Erasmus+); |
| --- | --- |

M.

budući da se Sporazumom o pridruživanju s EU-om otvara mogućnost razvoja suradnje u područjima od zajedničkog interesa i sudjelovanja u nekim horizontalnim politikama EU-a o pitanjima kao što su istraživanje, zaštita okoliša i obrazovanje (Erasmus+);

| N. | budući da će biti potrebna suglasnost Parlamenta da bi sveobuhvatni sporazum stupio na snagu; |
| --- | --- |

N.

budući da će biti potrebna suglasnost Parlamenta da bi sveobuhvatni sporazum stupio na snagu;

| 1. | preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:






  (a) | iskoristiti priliku koju predstavljaju pregovori o Sporazumu o pridruživanju kako bi se dokazala vrijednost bližih odnosa i integracije s EU-om – uzimajući u obzir javno mnijenje u Andori, Monaku, San Marinu i EU-u – i dodatno potvrditi dugoročnu važnost uključivanja u tijela i politike EU-a za takve države; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

iskoristiti priliku koju predstavljaju pregovori o Sporazumu o pridruživanju kako bi se dokazala vrijednost bližih odnosa i integracije s EU-om – uzimajući u obzir javno mnijenje u Andori, Monaku, San Marinu i EU-u – i dodatno potvrditi dugoročnu važnost uključivanja u tijela i politike EU-a za takve države;

| (b) | spriječiti rizik odbijanja Sporazuma o pridruživanju nakon završetka pregovora i ponovno uložiti napore u informiranje o Sporazumu o pridruživanju dijela javnosti u Andori, Monaku i San Marinu koji se osjećaja ranjivim kako bi mu se potpuno transparentno objasnilo, u suradnji s tijelima tih triju država, područje primjene, nadležnosti i moguće nedostatke Sporazuma u cilju političkog jedinstva i najšire moguće javne potpore u svakoj od triju država; potiče Andoru, Monako i San Marino da učine isto i podupire ih u tom nastojanju; |
| --- | --- |

(b)

spriječiti rizik odbijanja Sporazuma o pridruživanju nakon završetka pregovora i ponovno uložiti napore u informiranje o Sporazumu o pridruživanju dijela javnosti u Andori, Monaku i San Marinu koji se osjećaja ranjivim kako bi mu se potpuno transparentno objasnilo, u suradnji s tijelima tih triju država, područje primjene, nadležnosti i moguće nedostatke Sporazuma u cilju političkog jedinstva i najšire moguće javne potpore u svakoj od triju država; potiče Andoru, Monako i San Marino da učine isto i podupire ih u tom nastojanju;

| (c) | u cijelosti uzeti u obzir malu teritorijalnu površinu i ograničene administrativne resurse, u relativnom smislu, Andore, Monaka i San Marina te u skladu s time u pregovaračkom postupku prilagoditi potrebno usvajanje i provedbu pravne stečevine kako bi se umanjilo pretjerano administrativno opterećenje, što bi imalo negativne posljedice na raspoloživa proračunska sredstva i javno mnijenje; po potrebi pružiti pomoć Andori, Monaku i San Marinu uspostavom potrebnih administrativnih kapaciteta kako bi se zajamčilo brzo, dinamično i ujednačeno preuzimanje pravne stečevine; |
| --- | --- |

(c)

u cijelosti uzeti u obzir malu teritorijalnu površinu i ograničene administrativne resurse, u relativnom smislu, Andore, Monaka i San Marina te u skladu s time u pregovaračkom postupku prilagoditi potrebno usvajanje i provedbu pravne stečevine kako bi se umanjilo pretjerano administrativno opterećenje, što bi imalo negativne posljedice na raspoloživa proračunska sredstva i javno mnijenje; po potrebi pružiti pomoć Andori, Monaku i San Marinu uspostavom potrebnih administrativnih kapaciteta kako bi se zajamčilo brzo, dinamično i ujednačeno preuzimanje pravne stečevine;

| (d) | pozvati na uspostavljanje, u svakoj od tri države, dosljednog, učinkovitog i djelotvornog institucionalnog okvira za provedbu Sporazuma o pridruživanju kako bi se zajamčilo da sve tri zemlje aktivno preuzmu pravnu stečevinu, kao i ujednačenu primjenu i dosljedno tumačenje odredbi Sporazuma, koje moraju uključivati i forum za savjetovanje i mehanizam za rješavanje sporova; |
| --- | --- |

(d)

pozvati na uspostavljanje, u svakoj od tri države, dosljednog, učinkovitog i djelotvornog institucionalnog okvira za provedbu Sporazuma o pridruživanju kako bi se zajamčilo da sve tri zemlje aktivno preuzmu pravnu stečevinu, kao i ujednačenu primjenu i dosljedno tumačenje odredbi Sporazuma, koje moraju uključivati i forum za savjetovanje i mehanizam za rješavanje sporova;

| (e) | naglasiti Andori, Monaku i San Marinu važnost ukupne cjelovitosti i homogenosti unutarnjeg tržišta i poštovanja temeljnih odrednica svih četiriju sloboda povezanih s unutarnjim tržištem; podsjetiti na prednosti i gospodarske koristi potpunog pristupa, uključujući pristup proizvoda i usluga, unutarnjem tržištu te na potrebu za time da se na unutarnjem tržištu očuvaju jednaki uvjeti te snažni, otporni i učinkoviti institucionalni temelji za dobrobit svih uključenih; |
| --- | --- |

(e)

naglasiti Andori, Monaku i San Marinu važnost ukupne cjelovitosti i homogenosti unutarnjeg tržišta i poštovanja temeljnih odrednica svih četiriju sloboda povezanih s unutarnjim tržištem; podsjetiti na prednosti i gospodarske koristi potpunog pristupa, uključujući pristup proizvoda i usluga, unutarnjem tržištu te na potrebu za time da se na unutarnjem tržištu očuvaju jednaki uvjeti te snažni, otporni i učinkoviti institucionalni temelji za dobrobit svih uključenih;

| (f) | pružiti odgovarajuću potporu EU-a Andori, Monaku i San Marinu u pogledu njihove sposobnosti da u potpunosti usvoje i dugoročno provedu pravnu stečevinu, među ostalim bližom institucionalnom suradnjom s državama članicama u neposrednoj blizini; pružiti pristup sredstvima EU-a za ciljane projekte i mogućnost oslanjanja na postojeća upravna tijela u državama članicama koja su namijenjena provedbi pravne stečevine; |
| --- | --- |

(f)

pružiti odgovarajuću potporu EU-a Andori, Monaku i San Marinu u pogledu njihove sposobnosti da u potpunosti usvoje i dugoročno provedu pravnu stečevinu, među ostalim bližom institucionalnom suradnjom s državama članicama u neposrednoj blizini; pružiti pristup sredstvima EU-a za ciljane projekte i mogućnost oslanjanja na postojeća upravna tijela u državama članicama koja su namijenjena provedbi pravne stečevine;

| (g) | povećati kapacitete za primjereno usvajanje i provedbu pravne stečevine upućivanjem dužnosnika iz javnih uprava Andore, Monaka i San Marina relevantnim institucijama i tijelima EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

(g)

povećati kapacitete za primjereno usvajanje i provedbu pravne stečevine upućivanjem dužnosnika iz javnih uprava Andore, Monaka i San Marina relevantnim institucijama i tijelima EU-a i njegovih država članica;

| (h) | razmotriti, u svjetlu potrebe za usklađivanjem slobode poslovnog nastana predviđene Sporazumom o pridruživanju i nacionalnim odredbama u Andori, Monaku i San Marinu kojim se nastoji očuvati socijalno-ekonomska uključenost njihovih građana, mogućnost privremenih odstupanja, na temelju procjene stvarnih potreba tih triju država, na temelju klauzula o preispitivanju i specifičnim socioekonomskim kriterijima za svaku državu pregovarača te prilagođeno vremenskom okviru potrebnom kako bi se u svakoj državi postupnim pristupom osigurali istinski jednaki uvjeti i odgovarajući konkurentni kapacitet za radnike i poduzeća; primiti na znanje da je zbog male veličine tih zemalja dogovoreni utjecaj privremenih odstupanja u pogledu pravne stečevine bio bi zanemariv; |
| --- | --- |

(h)

razmotriti, u svjetlu potrebe za usklađivanjem slobode poslovnog nastana predviđene Sporazumom o pridruživanju i nacionalnim odredbama u Andori, Monaku i San Marinu kojim se nastoji očuvati socijalno-ekonomska uključenost njihovih građana, mogućnost privremenih odstupanja, na temelju procjene stvarnih potreba tih triju država, na temelju klauzula o preispitivanju i specifičnim socioekonomskim kriterijima za svaku državu pregovarača te prilagođeno vremenskom okviru potrebnom kako bi se u svakoj državi postupnim pristupom osigurali istinski jednaki uvjeti i odgovarajući konkurentni kapacitet za radnike i poduzeća; primiti na znanje da je zbog male veličine tih zemalja dogovoreni utjecaj privremenih odstupanja u pogledu pravne stečevine bio bi zanemariv;

| (i) | iskoristiti mogućnosti Sporazuma o pridruživanju u pogledu daljnje suradnje s Andorom, Monakom i San Marinom u okviru Direktive (EU) 2015/849 od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (1); |
| --- | --- |

(i)

iskoristiti mogućnosti Sporazuma o pridruživanju u pogledu daljnje suradnje s Andorom, Monakom i San Marinom u okviru Direktive (EU) 2015/849 od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (1);

| (j) | prilagoditi veličini Andore, Monaka i San Marina zahtjeve u vezi s odredbom o statističkim podacima u okviru Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

(j)

prilagoditi veličini Andore, Monaka i San Marina zahtjeve u vezi s odredbom o statističkim podacima u okviru Sporazuma o pridruživanju;

| (k) | ispitati mogućnost, usporedno s pregovorima o Sporazumu o pridruživanju, jamčenja pristupa likvidnosti sustava Eurosystem za Andoru, i San Marino, u cilju jačanja sposobnosti otpornosti i stabilnosti njihovih nacionalnih bankarskih sustava u slučaju unutarnjeg ili vanjskog sistemskog šoka, jamčeći ispravan nadzor Europske središnje banke; potaknuti Andoru i Monako da postanu članice Međunarodnog monetarnog fonda i po potrebi im u tu svrhu pružiti tehničku pomoć; potaknuti Andoru, Monako i San Marino da nastave sa svojim pozitivnim naporima u konvergenciji s EU-om u pogledu financijske regulacije, upravljanja porezima i borbe protiv pranja novca; |
| --- | --- |

(k)

ispitati mogućnost, usporedno s pregovorima o Sporazumu o pridruživanju, jamčenja pristupa likvidnosti sustava Eurosystem za Andoru, i San Marino, u cilju jačanja sposobnosti otpornosti i stabilnosti njihovih nacionalnih bankarskih sustava u slučaju unutarnjeg ili vanjskog sistemskog šoka, jamčeći ispravan nadzor Europske središnje banke; potaknuti Andoru i Monako da postanu članice Međunarodnog monetarnog fonda i po potrebi im u tu svrhu pružiti tehničku pomoć; potaknuti Andoru, Monako i San Marino da nastave sa svojim pozitivnim naporima u konvergenciji s EU-om u pogledu financijske regulacije, upravljanja porezima i borbe protiv pranja novca;

| (l) | ubrzati pregovore o Sporazumu o pridruživanju s Andorom, Monakom i San Marinom te pregovaračkim strankama pravodobno pružiti svu potrebnu institucionalnu i političku potporu, uključujući procjene i stručno znanje nadležnih glavnih uprava Komisije, kako bi se pregovori mogli završiti što prije i u svakom slučaju u sljedeće dvije godine; |
| --- | --- |

(l)

ubrzati pregovore o Sporazumu o pridruživanju s Andorom, Monakom i San Marinom te pregovaračkim strankama pravodobno pružiti svu potrebnu institucionalnu i političku potporu, uključujući procjene i stručno znanje nadležnih glavnih uprava Komisije, kako bi se pregovori mogli završiti što prije i u svakom slučaju u sljedeće dvije godine;

| (m) | donijeti do kraja trenutačnog mandata zajedničku političku izjavu s Andorom, Monakom i San Marinom o okviru Sporazuma o pridruživanju kako bi se sagledao i očuvao napredak do sada postignut u pregovorima jer će tako nova Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje moći uzeti u obzir zajednički dogovor i dodatno unaprijediti pregovore; |
| --- | --- |

(m)

donijeti do kraja trenutačnog mandata zajedničku političku izjavu s Andorom, Monakom i San Marinom o okviru Sporazuma o pridruživanju kako bi se sagledao i očuvao napredak do sada postignut u pregovorima jer će tako nova Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje moći uzeti u obzir zajednički dogovor i dodatno unaprijediti pregovore;

| (n) | smatrati pregovore o Sporazumu o pridruživanju prilikom za osiguravanje mjera za zajednička ulaganja u infrastrukturu od zajedničkog interesa, kao i mjera čija je svrha poticanje zajedničkog akademskog istraživanja između Andore, Monaka, San Marina i država članica EU-a; |
| --- | --- |

(n)

smatrati pregovore o Sporazumu o pridruživanju prilikom za osiguravanje mjera za zajednička ulaganja u infrastrukturu od zajedničkog interesa, kao i mjera čija je svrha poticanje zajedničkog akademskog istraživanja između Andore, Monaka, San Marina i država članica EU-a;

| 2. | smatra da bi sljedeći saziv Europskog parlamenta mogao poslužiti kao vrijedna prilika za osnivanje novog međuparlamentarnog izaslanstva koje će biti posvećeno međuparlamentarnom dijalogu i suradnji s Andorom, Monakom i San Marinom; vjeruje, nadalje, da bi Parlament trebao nastaviti blisku suradnju između svojih službi i relevantnih službi parlamenata Andore, Monaka i San Marina te redovito primati mlade političare, poslovne ljude i predvodnike civilnog društva iz tih triju zemalja kako bi se ojačao pozitivan narativ o bliskom političkom, gospodarskom i političkom povezivanju s EU-om u okviru pregovora o Sporazumu o pridruživanju; smatra da bi Parlament trebao poticati redovitu razmjenu stajališta s nacionalnim parlamentarnim izaslanstvima Andore, Monaka i San Marina tijekom cjelokupnog trajanja pregovora; vjeruje da bi Europski parlament trebao razmjenjivati stajališta s nacionalnim parlamentarnim izaslanstvima Andore, Monaka i San Marina u pogledu pitanja kojima se bavi Europski parlament, što bi moglo imati izravni učinak na gospodarstvo tih zemalja, na njihov odnos s EU-om ili na učinkovitost Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, sukneževima, vladi i Općem vijeću Andore, knezu, državnom ministru i Narodnom vijeću Monaka i kapetanima regentima, Državnom kongresu i Velikom i općem vijeću San Marina. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 12. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/164 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/164

---

P8_TA(2019)0135

Zahtjev za ukidanje imuniteta Moniki Hohlmeier

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Moniki Hohlmeier (2019/2002(IMM))

(2021/C 23/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnici Moniki Hohlmeier koji je 27. studenog 2018. podnio državni odvjetnik općinskog državnog odvjetništva u Coburgu u okviru predsudskog istražnog postupka i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 14. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnici Moniki Hohlmeier koji je 27. studenog 2018. podnio državni odvjetnik općinskog državnog odvjetništva u Coburgu u okviru predsudskog istražnog postupka i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 14. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se Monika Hohlmeier odrekla prava na saslušanje u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se Monika Hohlmeier odrekla prava na saslušanje u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 46. Ustava Savezne Republike Njemačke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Ustava Savezne Republike Njemačke,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0165/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0165/2019),

| A. | budući da je državni odvjetnik općinskog državnog odvjetništva u Coburgu podnio zahtjev za ukidanje imuniteta Moniki Hohlmeier, zastupnici u Europskom parlamentu koja je izabrana kao predstavnica Savezne Republike Njemačke, zbog kaznenog djela u smislu članka 142. njemačkog kaznenog zakona te, točnije, da se kazneni progon odnosi na nezakonito napuštanje mjesta nesreće; |
| --- | --- |

A.

budući da je državni odvjetnik općinskog državnog odvjetništva u Coburgu podnio zahtjev za ukidanje imuniteta Moniki Hohlmeier, zastupnici u Europskom parlamentu koja je izabrana kao predstavnica Savezne Republike Njemačke, zbog kaznenog djela u smislu članka 142. njemačkog kaznenog zakona te, točnije, da se kazneni progon odnosi na nezakonito napuštanje mjesta nesreće;

| B. | budući da je 4. rujna 2018. oko 15 sati Monika Hohlmeier pokušala parkirati svoj automobil na parkiralištu u Lichtenfelsu (Njemačka) i da je prednji dio njezina automobila udario stražnji dio parkiranog automobila prouzrokovavši štetu procijenjenu na 287,84 eura; budući da je Monika Hohlmeier potom napustila mjesto nesreće ne pobrinuvši se za podmirenje nastale štete; |
| --- | --- |

B.

budući da je 4. rujna 2018. oko 15 sati Monika Hohlmeier pokušala parkirati svoj automobil na parkiralištu u Lichtenfelsu (Njemačka) i da je prednji dio njezina automobila udario stražnji dio parkiranog automobila prouzrokovavši štetu procijenjenu na 287,84 eura; budući da je Monika Hohlmeier potom napustila mjesto nesreće ne pobrinuvši se za podmirenje nastale štete;

| C. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima parlamenta te države;

| D. | budući da u skladu s člankom 46. Ustava Savezne Republike Njemačke zastupnik ne može biti pozvan na odgovornost ili uhićen zbog kaznenog djela bez odobrenja njemačkog Saveznog parlamenta (Bundestaga), osim ako nije uhvaćen u počinjenju kaznenog djela ili tijekom idućeg dana; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 46. Ustava Savezne Republike Njemačke zastupnik ne može biti pozvan na odgovornost ili uhićen zbog kaznenog djela bez odobrenja njemačkog Saveznog parlamenta (Bundestaga), osim ako nije uhvaćen u počinjenju kaznenog djela ili tijekom idućeg dana;

| E. | budući da u pojedinačnom slučaju Parlament sam odlučuje o ukidanju imuniteta; budući da pri donošenju te odluke Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2); |
| --- | --- |

E.

budući da u pojedinačnom slučaju Parlament sam odlučuje o ukidanju imuniteta; budući da pri donošenju te odluke Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2);

| F. | budući da navodno kazneno djelo nije izravno i očito povezano s mandatom Monike Hohlmeier kao zastupnice u Europskom parlamentu i ne predstavlja mišljenje ili glas dan u okviru njezina obnašanja dužnosti zastupnice u Europskom parlamentu, u smislu članka 8. Protokola br. 7. Europske unije o povlasticama i imunitetima; |
| --- | --- |

F.

budući da navodno kazneno djelo nije izravno i očito povezano s mandatom Monike Hohlmeier kao zastupnice u Europskom parlamentu i ne predstavlja mišljenje ili glas dan u okviru njezina obnašanja dužnosti zastupnice u Europskom parlamentu, u smislu članka 8. Protokola br. 7. Europske unije o povlasticama i imunitetima;

| G. | budući da u ovome slučaju Parlament nije mogao utvrditi postojanje fumus persecutionis, odnosno dovoljno ozbiljne i precizne pretpostavke da je postupak pokrenut u namjeri da se našteti političkoj aktivnosti zastupnice; |
| --- | --- |

G.

budući da u ovome slučaju Parlament nije mogao utvrditi postojanje fumus persecutionis, odnosno dovoljno ozbiljne i precizne pretpostavke da je postupak pokrenut u namjeri da se našteti političkoj aktivnosti zastupnice;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Moniki Hohlmeier; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Savezne Republike Njemačke i Moniki Hohlmeier. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Presuda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, EU:T:2008:440, točka 28.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/166 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/166

---

P8_TA(2019)0136

Zahtjev za ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu (2018/2247(IMM))

(2021/C 23/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupniku Jean-Marieju Le Penu koji je 5. rujna 2018. uputilo Ministarstvo pravosuđa Francuske Republike na osnovi zahtjeva koji je glavni državni odvjetnik uputio na Žalbeni sud u Parizu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 22. listopada 2018. u vezi s predmetom koji je u tijeku pred istražnim sucima, a koji se odnosi na sudsku istragu na osnovi navodnih kaznenih djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikriveni rad prouzročen prikrivanjem zaposlenika, u vezi s uvjetima zapošljavanja parlamentarnih asistenata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupniku Jean-Marieju Le Penu koji je 5. rujna 2018. uputilo Ministarstvo pravosuđa Francuske Republike na osnovi zahtjeva koji je glavni državni odvjetnik uputio na Žalbeni sud u Parizu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 22. listopada 2018. u vezi s predmetom koji je u tijeku pred istražnim sucima, a koji se odnosi na sudsku istragu na osnovi navodnih kaznenih djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikriveni rad prouzročen prikrivanjem zaposlenika, u vezi s uvjetima zapošljavanja parlamentarnih asistenata,

| — | nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha, koji je zamijenio Jean-Marieja Le Pena, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha, koji je zamijenio Jean-Marieja Le Pena, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0167/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0167/2019),

| A. | budući da su istražni sudci Regionalnog suda u Parizu zatražili ukidanje zastupničkog imuniteta zastupniku Jean-Marieju Le Penu kako bi ga saslušali u vezi s kaznenim djelima za koja se sumnjiči; |
| --- | --- |

A.

budući da su istražni sudci Regionalnog suda u Parizu zatražili ukidanje zastupničkog imuniteta zastupniku Jean-Marieju Le Penu kako bi ga saslušali u vezi s kaznenim djelima za koja se sumnjiči;

| B. | budući da se zahtjev za ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu odnosi na navodna kaznena djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikrivenog rada prouzročenog prikrivanjem zaposlenika, u vezi s uvjetima zapošljavanja asistenata zastupnika u Europskom parlamentu iz stranke Nacionalna Fronta (fr. Front National); |
| --- | --- |

B.

budući da se zahtjev za ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu odnosi na navodna kaznena djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikrivenog rada prouzročenog prikrivanjem zaposlenika, u vezi s uvjetima zapošljavanja asistenata zastupnika u Europskom parlamentu iz stranke Nacionalna Fronta (fr. Front National);

| C. | budući da je 5. prosinca 2016. pokrenuta preliminarna istraga nakon optužbe koju je tadašnji predsjednik Europskog parlamenta 9. ožujka 2015. iznio u vezi s nekolicinom parlamentarnih asistenata zastupnika u Europskom parlamentu pridruženih Nacionalnoj Fronti; |
| --- | --- |

C.

budući da je 5. prosinca 2016. pokrenuta preliminarna istraga nakon optužbe koju je tadašnji predsjednik Europskog parlamenta 9. ožujka 2015. iznio u vezi s nekolicinom parlamentarnih asistenata zastupnika u Europskom parlamentu pridruženih Nacionalnoj Fronti;

| D. | budući da je tijekom pretrage sjedišta Nacionalne fronte u veljači 2016. u uredu rizničara Nacionalne fronte zaplijenjen niz dokumenata koji svjedoče o želji te stranke da ostvari „uštede” zahvaljujući tomu što Europski parlament pokriva troškove zaposlenika te stranke koji rade u svojstvu parlamentarnih asistenata; |
| --- | --- |

D.

budući da je tijekom pretrage sjedišta Nacionalne fronte u veljači 2016. u uredu rizničara Nacionalne fronte zaplijenjen niz dokumenata koji svjedoče o želji te stranke da ostvari „uštede” zahvaljujući tomu što Europski parlament pokriva troškove zaposlenika te stranke koji rade u svojstvu parlamentarnih asistenata;

| E. | budući da je u planu radnih mjesta Nacionalne fronte objavljenom u veljači 2015. navedeno samo 15 zastupnika u Europskom parlamentu (od ukupno 23), 21 lokalni parlamentarni asistent i 5 akreditiranih parlamentarnih asistenata (od ukupno 54 asistenata); budući da je nekoliko parlamentarnih asistenata izjavilo da je njihovo mjesto rada u sjedištu stranke Nacionalna fronta u Nanterreu, i da su u nekim slučajevima naveli da su ondje zaposleni na puno radno vrijeme, iako je njihovo mjesto boravišta udaljeno između 120 i 945 km od navedenog mjesta rada; budući da se u toj fazi istrage pokazalo da osmero parlamentarnih asistenata uopće nije obavljalo rad u vezi s pružanjem parlamentarne pomoći ili su to činili samo kao manji dio njihovih sveukupnih zadaća; |
| --- | --- |

E.

budući da je u planu radnih mjesta Nacionalne fronte objavljenom u veljači 2015. navedeno samo 15 zastupnika u Europskom parlamentu (od ukupno 23), 21 lokalni parlamentarni asistent i 5 akreditiranih parlamentarnih asistenata (od ukupno 54 asistenata); budući da je nekoliko parlamentarnih asistenata izjavilo da je njihovo mjesto rada u sjedištu stranke Nacionalna fronta u Nanterreu, i da su u nekim slučajevima naveli da su ondje zaposleni na puno radno vrijeme, iako je njihovo mjesto boravišta udaljeno između 120 i 945 km od navedenog mjesta rada; budući da se u toj fazi istrage pokazalo da osmero parlamentarnih asistenata uopće nije obavljalo rad u vezi s pružanjem parlamentarne pomoći ili su to činili samo kao manji dio njihovih sveukupnih zadaća;

| F. | budući da su tijekom istraga otkrivene okolnosti koje su ukazivale na to da je mala vjerojatnost da su dotični parlamentarni asistenti zaista obavljali dužnosti povezane s Europskim parlamentom, točnije:






  — | ugovori o radu parlamentarnih asistenata u Europskom parlamentu bili su sklopljeni između dvaju ugovora o radu za Nacionalnu frontu, |
| --- | --- | --- |

F.

budući da su tijekom istraga otkrivene okolnosti koje su ukazivale na to da je mala vjerojatnost da su dotični parlamentarni asistenti zaista obavljali dužnosti povezane s Europskim parlamentom, točnije:

—

ugovori o radu parlamentarnih asistenata u Europskom parlamentu bili su sklopljeni između dvaju ugovora o radu za Nacionalnu frontu,

| — | ugovori o radu za Europski parlament asistenata u Europskom parlamentu i ugovori o radu za Nacionalnu frontu tekli su istovremeno, |
| --- | --- |

—

ugovori o radu za Europski parlament asistenata u Europskom parlamentu i ugovori o radu za Nacionalnu frontu tekli su istovremeno,

| — | ugovori o radu za Nacionalnu frontu sklopljeni su i počeli su teći neposredno nakon razdoblja obuhvaćenih ugovorima o radu asistenata u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

—

ugovori o radu za Nacionalnu frontu sklopljeni su i počeli su teći neposredno nakon razdoblja obuhvaćenih ugovorima o radu asistenata u Europskom parlamentu;

| G. | budući da je istragom utvrđeno da je Jean-Marie Le Pen u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu 2011. zaposlio parlamentarnog asistenta, ali je dotični parlamentarni asistent istražiteljima rekao da je tijekom predmetnog razdoblja radio na izbornoj kampanji drugog zastupnika u Europskom parlamentu; budući da je Jean-Marie Le Pen organizirao isplaćivanje plaće za parlamentarne asistente još trima osobama, iako one nisu obavljale gotovo nikakve zadaće u tom svojstvu; |
| --- | --- |

G.

budući da je istragom utvrđeno da je Jean-Marie Le Pen u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu 2011. zaposlio parlamentarnog asistenta, ali je dotični parlamentarni asistent istražiteljima rekao da je tijekom predmetnog razdoblja radio na izbornoj kampanji drugog zastupnika u Europskom parlamentu; budući da je Jean-Marie Le Pen organizirao isplaćivanje plaće za parlamentarne asistente još trima osobama, iako one nisu obavljale gotovo nikakve zadaće u tom svojstvu;

| H. | budući da je istragom također utvrđeno da je, kao predsjednik Nacionalne fronte u vrijeme počinjenja navodnih kaznenih djela, Jean-Marie Le Pen uspostavio sustav, koji je otkrio Europski parlament, u okviru kojeg su se sredstva EU-a koristila za isplaćivanje plaće nekim zaposlenicima Nacionalne Fronte s pomoću sklapanja parlamentarnih ugovora s ljudima koji su zapravo radili za stranku, kršeći time pravila EU-a koja su na snazi; |
| --- | --- |

H.

budući da je istragom također utvrđeno da je, kao predsjednik Nacionalne fronte u vrijeme počinjenja navodnih kaznenih djela, Jean-Marie Le Pen uspostavio sustav, koji je otkrio Europski parlament, u okviru kojeg su se sredstva EU-a koristila za isplaćivanje plaće nekim zaposlenicima Nacionalne Fronte s pomoću sklapanja parlamentarnih ugovora s ljudima koji su zapravo radili za stranku, kršeći time pravila EU-a koja su na snazi;

| I. | budući da istražni sudci smatraju da je potrebno saslušati Jean-Marieja Le Pena; |
| --- | --- |

I.

budući da istražni sudci smatraju da je potrebno saslušati Jean-Marieja Le Pena;

| J. | budući da je Jean-Marie Le Pen odbio odazvati se na poziv na razgovor koji su mu istražitelji uputili 21. lipnja 2018., a isto je učinio i nakon što je u srpnju 2018. dobio sudski poziv istražnih sudaca, pozivajući se na svoj parlamentarni imunitet; |
| --- | --- |

J.

budući da je Jean-Marie Le Pen odbio odazvati se na poziv na razgovor koji su mu istražitelji uputili 21. lipnja 2018., a isto je učinio i nakon što je u srpnju 2018. dobio sudski poziv istražnih sudaca, pozivajući se na svoj parlamentarni imunitet;

| K. | budući da je nadležno tijelo zatražilo ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu radi provođenja ispitivanja dotičnog zastupnika u vezi s optužbama koje su podnesene protiv njega; |
| --- | --- |

K.

budući da je nadležno tijelo zatražilo ukidanje imuniteta Jean-Marieju Le Penu radi provođenja ispitivanja dotičnog zastupnika u vezi s optužbama koje su podnesene protiv njega;

| L. | budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

L.

budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu te države;

| M. | budući da se u članku 26. francuskog Ustava navodi da se nijedan zastupnik u parlamentu ne može uhititi zbog teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela i da mu se ne može izreći mjera pritvora ili druga mjera lišavanja slobode bez odobrenja predsjedništva doma u kojemu je zastupnik; to odobrenje nije potrebno u slučaju kada je zastupnik zatečen u počinjenju teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela ili ako mu je izrečena pravomoćna presuda; |
| --- | --- |

M.

budući da se u članku 26. francuskog Ustava navodi da se nijedan zastupnik u parlamentu ne može uhititi zbog teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela i da mu se ne može izreći mjera pritvora ili druga mjera lišavanja slobode bez odobrenja predsjedništva doma u kojemu je zastupnik; to odobrenje nije potrebno u slučaju kada je zastupnik zatečen u počinjenju teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela ili ako mu je izrečena pravomoćna presuda;

| N. | budući da nema razloga sumnjati da se kaznenim postupkom želi nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

budući da nema razloga sumnjati da se kaznenim postupkom želi nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Jean-Marieju Le Penu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu odluku i izvješće nadležnog odbora ministru pravosuđa Francuske Republike i Jean-Marieju Le Penu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner / Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot / Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra / De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/168 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/168

---

P8_TA(2019)0137

Zahtjev za ukidanje imuniteta Dominique Bilde

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Dominique Bilde (2018/2267(IMM))

(2021/C 23/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnici Dominique Bilde koji je 19. listopada 2018. uputilo Ministarstvo pravosuđa Francuske Republike na osnovi zahtjeva koji je glavni državni odvjetnik uputio Žalbenom sudu u Parizu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 12. studenog 2018. u vezi s predmetom koji je u postupku pred istražnim sucima, a koji se odnosi na sudsku istragu na osnovi navodnih kaznenih djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikriveni rad prouzročen prikrivanjem zaposlenika u vezi s uvjetima zapošljavanja parlamentarnih asistenata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnici Dominique Bilde koji je 19. listopada 2018. uputilo Ministarstvo pravosuđa Francuske Republike na osnovi zahtjeva koji je glavni državni odvjetnik uputio Žalbenom sudu u Parizu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 12. studenog 2018. u vezi s predmetom koji je u postupku pred istražnim sucima, a koji se odnosi na sudsku istragu na osnovi navodnih kaznenih djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikriveni rad prouzročen prikrivanjem zaposlenika u vezi s uvjetima zapošljavanja parlamentarnih asistenata,

| — | nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha, koji je zamijenio Dominique Bilde, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Jean-Françoisa Jalkha, koji je zamijenio Dominique Bilde, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0166/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0166/2019),

| A. | budući da su istražni sudci Regionalnog suda u Parizu zatražili ukidanje zastupničkog imuniteta zastupnici Dominique Bilde kako bi je saslušali u vezi s kaznenim djelima za koja se sumnjiči; |
| --- | --- |

A.

budući da su istražni sudci Regionalnog suda u Parizu zatražili ukidanje zastupničkog imuniteta zastupnici Dominique Bilde kako bi je saslušali u vezi s kaznenim djelima za koja se sumnjiči;

| B. | budući da se zahtjev za ukidanje imuniteta Dominique Bilde odnosi na navodna kaznena djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikriveni rad prouzročen prikrivanjem zaposlenika u vezi s uvjetima zapošljavanja asistenata zastupnika u Europskom parlamentu iz stranke Nacionalna Fronta (fr. Front National); |
| --- | --- |

B.

budući da se zahtjev za ukidanje imuniteta Dominique Bilde odnosi na navodna kaznena djela u pogledu zlouporabe povjerenja, prikrivanja zlouporabe povjerenja, prijevare koju provodi organizirana skupina, krivotvorenja i korištenja krivotvorenih dokumenata te prikriveni rad prouzročen prikrivanjem zaposlenika u vezi s uvjetima zapošljavanja asistenata zastupnika u Europskom parlamentu iz stranke Nacionalna Fronta (fr. Front National);

| C. | budući da je 5. prosinca 2016. pokrenuta sudska istraga nakon optužbe koju je tadašnji predsjednik Europskog parlamenta 9. ožujka 2015. iznio u vezi s određenim brojem parlamentarnih asistenata zastupnika iz stranke Nacionalna Fronta; |
| --- | --- |

C.

budući da je 5. prosinca 2016. pokrenuta sudska istraga nakon optužbe koju je tadašnji predsjednik Europskog parlamenta 9. ožujka 2015. iznio u vezi s određenim brojem parlamentarnih asistenata zastupnika iz stranke Nacionalna Fronta;

| D. | budući da je tijekom pretrage sjedišta Nacionalne fronte u veljači 2016. iz ureda rizničara Nacionalne fronte zaplijenjen niz dokumenata koji svjedoče o namjerama te stranke da ostvari „uštede” na način da Europski parlament pokrije troškove rada njezinih zaposlenika koji obavljaju dužnost parlamentarnih asistenata u EP-u; budući da se u toj fazi istrage pokazalo da osmero parlamentarnih asistenata nije obavljalo gotovo nikakve zadaće koje spadaju u opis posla parlamentarnih asistenata ili je to bio samo neznatan dio njihovih sveukupnih zadaća; |
| --- | --- |

D.

budući da je tijekom pretrage sjedišta Nacionalne fronte u veljači 2016. iz ureda rizničara Nacionalne fronte zaplijenjen niz dokumenata koji svjedoče o namjerama te stranke da ostvari „uštede” na način da Europski parlament pokrije troškove rada njezinih zaposlenika koji obavljaju dužnost parlamentarnih asistenata u EP-u; budući da se u toj fazi istrage pokazalo da osmero parlamentarnih asistenata nije obavljalo gotovo nikakve zadaće koje spadaju u opis posla parlamentarnih asistenata ili je to bio samo neznatan dio njihovih sveukupnih zadaća;

| E. | budući da se ispostavilo da je stalni parlamentarni asistent zastupnice Dominique Bilde od 1. listopada 2014. do 31. srpnja 2015. bio jedan od navedenih asistenata koji nisu obavljali gotovo nikakve zadaće koje spadaju u opis posla parlamentarnih asistenata; budući da je u planu radnih mjesta Nacionalne fronte objavljenom u veljači 2015. naziv radnog mjesta tog asistenta bio „nacionalni službenik za planiranje” te da je on radio u odjelu zaduženom za praćenje i planiranje politika pod nadležnošću drugog zastupnika u Europskom parlamentu; budući da su nakon ugovora o obnašanju dužnosti parlamentarnog asistenta s njim sklopljena još dva ugovora povezana s aktivnostima u okviru Nacionalne fronte za razdoblje od kolovoza 2015. do 31. prosinca 2016.; budući da je tijekom trajanja ugovora o obnašanju dužnosti parlamentarnog asistenta također bio i glavni tajnik udruženjâ Collectif Marianne i Collectif Mer et Francophonie kao i kandidat na izborima održanima 2015. u departmanu Doubs; |
| --- | --- |

E.

budući da se ispostavilo da je stalni parlamentarni asistent zastupnice Dominique Bilde od 1. listopada 2014. do 31. srpnja 2015. bio jedan od navedenih asistenata koji nisu obavljali gotovo nikakve zadaće koje spadaju u opis posla parlamentarnih asistenata; budući da je u planu radnih mjesta Nacionalne fronte objavljenom u veljači 2015. naziv radnog mjesta tog asistenta bio „nacionalni službenik za planiranje” te da je on radio u odjelu zaduženom za praćenje i planiranje politika pod nadležnošću drugog zastupnika u Europskom parlamentu; budući da su nakon ugovora o obnašanju dužnosti parlamentarnog asistenta s njim sklopljena još dva ugovora povezana s aktivnostima u okviru Nacionalne fronte za razdoblje od kolovoza 2015. do 31. prosinca 2016.; budući da je tijekom trajanja ugovora o obnašanju dužnosti parlamentarnog asistenta također bio i glavni tajnik udruženjâ Collectif Marianne i Collectif Mer et Francophonie kao i kandidat na izborima održanima 2015. u departmanu Doubs;

| F. | budući da je Europski parlament obustavio isplatu troškova povezanih s ugovorom koji je on sklopio o obavljanju dužnosti parlamentarnog asistenata zastupnice Dominique Bilde; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europski parlament obustavio isplatu troškova povezanih s ugovorom koji je on sklopio o obavljanju dužnosti parlamentarnog asistenata zastupnice Dominique Bilde;

| G. | budući da istražni suci smatraju da je potrebno saslušati Dominique Bilde; |
| --- | --- |

G.

budući da istražni suci smatraju da je potrebno saslušati Dominique Bilde;

| H. | budući da je Dominique Bilde odbila odgovoriti na pitanja istražitelja na saslušanju u kolovozu 2017. te da je, pozvavši se na svoj parlamentarni imunitet, odbila pojaviti se pred istražnim sucima na pripremnom ročištu koje se trebalo održati 24. studenog 2017. u vezi s optužbama o kršenju povjerenja; |
| --- | --- |

H.

budući da je Dominique Bilde odbila odgovoriti na pitanja istražitelja na saslušanju u kolovozu 2017. te da je, pozvavši se na svoj parlamentarni imunitet, odbila pojaviti se pred istražnim sucima na pripremnom ročištu koje se trebalo održati 24. studenog 2017. u vezi s optužbama o kršenju povjerenja;

| I. | budući da je nadležno tijelo zatražilo ukidanje imuniteta Dominique Bilde radi provođenja ispitivanja dotične zastupnice u vezi s optužbama koje su protiv nje podnesene; |
| --- | --- |

I.

budući da je nadležno tijelo zatražilo ukidanje imuniteta Dominique Bilde radi provođenja ispitivanja dotične zastupnice u vezi s optužbama koje su protiv nje podnesene;

| J. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

J.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu te države;

| K. | budući da se u članku 26. francuskog Ustava navodi da se nijedan zastupnik u parlamentu ne može uhititi zbog teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela i da mu se ne može izreći mjera pritvora ili druga mjera lišavanja slobode bez odobrenja predsjedništva doma u kojemu je zastupnik; to odobrenje nije potrebno u slučaju kada je zastupnik zatečen u počinjenju teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela ili ako mu je izrečena pravomoćna presuda; |
| --- | --- |

K.

budući da se u članku 26. francuskog Ustava navodi da se nijedan zastupnik u parlamentu ne može uhititi zbog teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela i da mu se ne može izreći mjera pritvora ili druga mjera lišavanja slobode bez odobrenja predsjedništva doma u kojemu je zastupnik; to odobrenje nije potrebno u slučaju kada je zastupnik zatečen u počinjenju teškog kaznenog djela ili drugog oblika kaznenog djela ili ako mu je izrečena pravomoćna presuda;

| L. | budući da nema razloga sumnjati da se kaznenim postupkom želi nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

L.

budući da nema razloga sumnjati da se kaznenim postupkom želi nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Dominique Bilde; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi ministrici pravosuđa Francuske Republike i Dominique Bilde. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Srijeda, 13. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/170

---

P8_TA(2019)0164

Nepostizanje većine glasova za prijedlog pravno obvezujućeg akta u odboru (tumačenje članka 171. stavka 1. prvog podstavka točke (b) Poslovnika)

Odluka Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nepostizanju većine glasova za prijedlog pravno obvezujućeg akta u odboru (tumačenje članka 171. stavka 1. prvog podstavka točke (b) Poslovnika) (2019/2011(REG))

(2021/C 23/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja od 7. ožujka 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Odbora za ustavna pitanja od 7. ožujka 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 226. Poslovnika,

| 1. | odlučuje dodati sljedeće tumačenje članku 171. stavku 1. prvom podstavku točki (b) Poslovnika: |
| --- | --- |

1.

„Ako prijedlog pravno obvezujućeg akta, s izmjenama ili bez njih, u odboru ne dobije većinu glasova, odbor će Parlamentu predložiti odbijanje akta.”

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

2.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

Utorak, 12. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/171

---

P8_TA(2019)0138

Produljenje primjene članka 159. Poslovnika Parlamenta do završetka devetog parlamentarnog saziva

Odluka Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o produljenju primjene članka 159. Poslovnika Parlamenta do završetka devetog parlamentarnog saziva (2019/2545(RSO))

(2021/C 23/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 342. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 342. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća br.1. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici od 15. travnja 1958. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća br.1. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici od 15. travnja 1958. (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 920/2005 (2) i Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 920/2005 (2) i Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264 (3),

| — | uzimajući u obzir Kodeks o višejezičnosti koji je Predsjedništvo donijelo 16. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks o višejezičnosti koji je Predsjedništvo donijelo 16. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 26. veljače 2014. (4) o produženju valjanosti članka 159. Poslovnika Parlamenta do kraja osmog parlamentarnog saziva te kasnije odluke Predsjedništva o produženju odstupanja od članka 158. do kraja ovog saziva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 26. veljače 2014. (4) o produženju valjanosti članka 159. Poslovnika Parlamenta do kraja osmog parlamentarnog saziva te kasnije odluke Predsjedništva o produženju odstupanja od članka 158. do kraja ovog saziva,

| — | uzimajući u obzir članke158. i 159. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke158. i 159. Poslovnika,

| A. | budući da se u skladu s člankom 158. svi dokumenti Parlamenta moraju sastavljati na službenim jezicima i da svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na službenom jeziku po svom izboru, s usmenim prevođenjem na druge službene jezike; |
| --- | --- |

A.

budući da se u skladu s člankom 158. svi dokumenti Parlamenta moraju sastavljati na službenim jezicima i da svi zastupnici imaju pravo u Parlamentu govoriti na službenom jeziku po svom izboru, s usmenim prevođenjem na druge službene jezike;

| B. | budući da su u skladu s člankom 159. do kraja osmog parlamentarnog saziva dopuštena odstupanja od članka 158., ako i u mjeri u kojoj, unatoč poduzetim primjerenim mjerama predostrožnosti, nije dostupan dovoljan broj lingvista potrebnih za jedan od službenih jezika; budući da Predsjedništvo, za svaki službeni jezik za koji se odstupanje smatra potrebnim, na prijedlog glavnog tajnika i uzimajući u obzir privremene posebne odredbe koje je usvojilo Vijeće na temelju Ugovora u vezi s izradom nacrta pravnih akata mora utvrditi jesu li uvjeti ispunjeni te svoju odluku preispitati svakih šest mjeseci; |
| --- | --- |

B.

budući da su u skladu s člankom 159. do kraja osmog parlamentarnog saziva dopuštena odstupanja od članka 158., ako i u mjeri u kojoj, unatoč poduzetim primjerenim mjerama predostrožnosti, nije dostupan dovoljan broj lingvista potrebnih za jedan od službenih jezika; budući da Predsjedništvo, za svaki službeni jezik za koji se odstupanje smatra potrebnim, na prijedlog glavnog tajnika i uzimajući u obzir privremene posebne odredbe koje je usvojilo Vijeće na temelju Ugovora u vezi s izradom nacrta pravnih akata mora utvrditi jesu li uvjeti ispunjeni te svoju odluku preispitati svakih šest mjeseci;

| C. | budući da je Uredbom Vijeća (EZ) br. 920/2005 i Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264 predviđeno postupno ograničavanje odstupanja za irski jezik i, u nedostatku druge uredbe Vijeća kojom se utvrđuje drukčije, istek tog odstupanja počevši s 1. siječnja 2022.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Uredbom Vijeća (EZ) br. 920/2005 i Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264 predviđeno postupno ograničavanje odstupanja za irski jezik i, u nedostatku druge uredbe Vijeća kojom se utvrđuje drukčije, istek tog odstupanja počevši s 1. siječnja 2022.;

| D. | budući da se unatoč svim primjerenim mjerama predostrožnosti ne očekuje da će kapaciteti za hrvatski, irski i malteški jezik biti takvi da će se od početka devetog parlamentarnog saziva omogućiti potpuna usluga usmenog prevođenja na te jezike; |
| --- | --- |

D.

budući da se unatoč svim primjerenim mjerama predostrožnosti ne očekuje da će kapaciteti za hrvatski, irski i malteški jezik biti takvi da će se od početka devetog parlamentarnog saziva omogućiti potpuna usluga usmenog prevođenja na te jezike;

| E. | budući da se i dalje očekuje da će, unatoč stalnim i kontinuiranim međuinstitucijskim naporima i znatnom napretku, broj kvalificiranih prevoditelja za irski jezik biti tako ograničen da se u bliskoj budućnosti neće moći osigurati potpuna jezična pokrivenost za taj jezik u skladu s člankom 158.; budući da se, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 920/2005 i Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264, sve veći broj pravnih akata mora prevoditi na irski jezik, što smanjuje mogućnost prevođenja drugih parlamentarnih dokumenata na taj jezik; |
| --- | --- |

E.

budući da se i dalje očekuje da će, unatoč stalnim i kontinuiranim međuinstitucijskim naporima i znatnom napretku, broj kvalificiranih prevoditelja za irski jezik biti tako ograničen da se u bliskoj budućnosti neće moći osigurati potpuna jezična pokrivenost za taj jezik u skladu s člankom 158.; budući da se, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 920/2005 i Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264, sve veći broj pravnih akata mora prevoditi na irski jezik, što smanjuje mogućnost prevođenja drugih parlamentarnih dokumenata na taj jezik;

| F. | budući da je člankom 159. stavkom 4. predviđeno da Parlament na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva može donijeti odluku o produženju primjene tog članka na kraju parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

F.

budući da je člankom 159. stavkom 4. predviđeno da Parlament na temelju obrazložene preporuke Predsjedništva može donijeti odluku o produženju primjene tog članka na kraju parlamentarnog saziva;

| G. | budući da je uslijed svega navedenog Predsjedništvo preporučilo da se primjena članka 159. produži do završetka devetog parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

G.

budući da je uslijed svega navedenog Predsjedništvo preporučilo da se primjena članka 159. produži do završetka devetog parlamentarnog saziva;

| 1. | odlučuje produžiti primjenu članka 159. Poslovnika Parlamenta do završetka devetog parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL 17, 6.10.1958., str. 385.

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 920/2005 od 13. lipnja 2005. o izmjeni Uredbe br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici i Uredbe br. 1. od 15. travnja 1958. o utvrđivanju jezika koji se koriste u Europskoj zajednici za atomsku energiju i uvođenju privremenih mjera odstupanja od tih uredaba (SL L 156, 18.6.2005., str. 3.).

(3)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2015/2264 od 3. prosinca 2015. o produljenju i postupnom ukidanju privremenih mjera odstupanja od Uredbe br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici i Uredbe br. 1 od 15. travnja 1958. o utvrđivanju jezika koji se koriste u Europskoj zajednici za atomsku energiju uvedenih Uredbom (EZ) br. 920/2005 (SL L 322, 8.12.2015., str.1.).

(4)  SL C 285, 29.8.2017., str. 164.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/173

---

P8_TA(2019)0139

Elektroničke informacije o prijevozu tereta ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (COM(2018)0279 – C8-0191/2018 – 2018/0140(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0279), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0279),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 91., članak 100. stavak 2. i 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0191/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 91., članak 100. stavak 2. i 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0191/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Europskim odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0060/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0060/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 265.

---

P8_TC1-COD(2018)0140

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91 , članak 100. stavak 2. i članak 192. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Učinkovitost prijevoza tereta i njegove logistike ključna je za
  rast i
  konkurentnost gospodarstva Unije, funkcioniranje unutarnjeg tržišta te socijalnu i gospodarsku koheziju svih regija Unije. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Učinkovitost prijevoza tereta i njegove logistike ključna je za
  rast i
  konkurentnost gospodarstva Unije, funkcioniranje unutarnjeg tržišta te socijalnu i gospodarsku koheziju svih regija Unije. [Am. 1]

| (1.a) | Svrha je ove Uredbe smanjiti troškove obrade informacija o prijevozu između nadležnih tijela i gospodarskih subjekata, poboljšati provedbene kapacitete nadležnih tijela te potaknuti digitalizaciju prijevoza tereta i logistike. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1.a)

Svrha je ove Uredbe smanjiti troškove obrade informacija o prijevozu između nadležnih tijela i gospodarskih subjekata, poboljšati provedbene kapacitete nadležnih tijela te potaknuti digitalizaciju prijevoza tereta i logistike. [Am. 2]

| (2) | Kretanje robe popraćeno je velikom količinom informacija koje se među poduzećima te između poduzeća i javnih tijela i dalje razmjenjuju u papirnatom obliku. Upotreba papirnatih dokumenata veliko je administrativno opterećenje
  i dodatni trošak
  za pružatelje logističkih usluga
  i povezane industrije (kao što su trgovina i proizvodnja), posebno za mala i srednja poduzeća, a negativno utječe i na okoliš
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(2)

Kretanje robe popraćeno je velikom količinom informacija koje se među poduzećima te između poduzeća i javnih tijela i dalje razmjenjuju u papirnatom obliku. Upotreba papirnatih dokumenata veliko je administrativno opterećenje
  i dodatni trošak
  za pružatelje logističkih usluga
  i povezane industrije (kao što su trgovina i proizvodnja), posebno za mala i srednja poduzeća, a negativno utječe i na okoliš
  . [Am. 3]

| (2.a) | Djelotvorna i učinkovita provedba pravila preduvjet je za pošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Daljnja digitalizacija provedbenih alata ključna je za oslobađanje provedbenog kapaciteta, smanjenje nepotrebnog administrativnog opterećenja za međunarodne prijevoznike, a osobito mala i srednja poduzeća, i bolje utvrđivanje prijevoznika s visokim stupnjem rizika i otkrivanje prijevarnih praksi. Ta digitalna, „pametna” provedba iziskuje da sve relevantne informacije budu dematerijalizirane i dostupne nadležnim tijelima u elektroničkom obliku. Stoga bi upotreba elektroničkih prijevoznih isprava u budućnosti trebala postati pravilo. Nadalje, kako bi se policijskim službenicima, među ostalim i onima koji provode provjere na cesti, omogućio jasan i cjelovit pregled prijevoznika koji se provjeravaju, oni bi trebali imati izravan pristup svim relevantnim informacijama u stvarnom vremenu kako bi brže i učinkovitije mogli otkriti kršenja i nepravilnosti. [Am. 4] |
| --- | --- |

(2.a)

Djelotvorna i učinkovita provedba pravila preduvjet je za pošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Daljnja digitalizacija provedbenih alata ključna je za oslobađanje provedbenog kapaciteta, smanjenje nepotrebnog administrativnog opterećenja za međunarodne prijevoznike, a osobito mala i srednja poduzeća, i bolje utvrđivanje prijevoznika s visokim stupnjem rizika i otkrivanje prijevarnih praksi. Ta digitalna, „pametna” provedba iziskuje da sve relevantne informacije budu dematerijalizirane i dostupne nadležnim tijelima u elektroničkom obliku. Stoga bi upotreba elektroničkih prijevoznih isprava u budućnosti trebala postati pravilo. Nadalje, kako bi se policijskim službenicima, među ostalim i onima koji provode provjere na cesti, omogućio jasan i cjelovit pregled prijevoznika koji se provjeravaju, oni bi trebali imati izravan pristup svim relevantnim informacijama u stvarnom vremenu kako bi brže i učinkovitije mogli otkriti kršenja i nepravilnosti. [Am. 4]

| (3) | Nepostojanje jedinstvenog pravnog okvira na razini Unije kojim se od javnih tijela zahtijeva da prihvaćaju relevantne informacije o prijevozu tereta, propisane zakonodavstvom, u elektroničkom obliku smatra se glavnim razlogom nedovoljnog napretka prema pojednostavnjenju i većoj učinkovitosti koje omogućuju dostupna elektronička sredstva. To što javna tijela ne prihvaćaju informacije u elektroničkom obliku utječe na komunikaciju između njih i subjekata, a ujedno i, neizravno, ometa razvoj pojednostavnjene elektroničke komunikacije među poduzećima diljem Unije
  te će dovesti do povećanja administrativnih troškova, posebno za MSP-ove
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(3)

Nepostojanje jedinstvenog pravnog okvira na razini Unije kojim se od javnih tijela zahtijeva da prihvaćaju relevantne informacije o prijevozu tereta, propisane zakonodavstvom, u elektroničkom obliku smatra se glavnim razlogom nedovoljnog napretka prema pojednostavnjenju i većoj učinkovitosti koje omogućuju dostupna elektronička sredstva. To što javna tijela ne prihvaćaju informacije u elektroničkom obliku utječe na komunikaciju između njih i subjekata, a ujedno i, neizravno, ometa razvoj pojednostavnjene elektroničke komunikacije među poduzećima diljem Unije
  te će dovesti do povećanja administrativnih troškova, posebno za MSP-ove
  . [Am. 5]

| (4) | U pojedinim područjima prometnog prava Unije od nadležnih tijela zahtijeva se da prihvaćaju digitalizirane informacije, no to se ni izbliza ne odnosi na cjelokupno relevantno zakonodavstvo Unije.
  Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, a kontrole i suzbijanje povreda učinili efikasnijima,
  trebalo bi
  uvijek
  biti moguće upotrebljavati elektronička sredstva kako bi se tijelima stavile na raspolaganje regulatorne informacije o prijevozu tereta na cijelom području Unije i u svim relevantnim fazama aktivnosti prijevoza koje se obavljaju na području Unije. Nadalje, ta bi se mogućnost se trebala primjenjivati na sve regulatorne informacije u okviru svih načina prijevoza.
  Države članice trebale bi općenito prihvaćati elektroničke prijevozne dokumente i bez odlaganja ratificirati i primijeniti protokol e-CMR. Stoga bi tijela trebala elektroničkim putem komunicirati s predmetnim gospodarskim subjektima u vezi s regulatornim informacijama i svoje podatke staviti na raspolaganje u digitalnom obliku, u skladu s mjerodavnim pravom. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4)

U pojedinim područjima prometnog prava Unije od nadležnih tijela zahtijeva se da prihvaćaju digitalizirane informacije, no to se ni izbliza ne odnosi na cjelokupno relevantno zakonodavstvo Unije.
  Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, a kontrole i suzbijanje povreda učinili efikasnijima,
  trebalo bi
  uvijek
  biti moguće upotrebljavati elektronička sredstva kako bi se tijelima stavile na raspolaganje regulatorne informacije o prijevozu tereta na cijelom području Unije i u svim relevantnim fazama aktivnosti prijevoza koje se obavljaju na području Unije. Nadalje, ta bi se mogućnost se trebala primjenjivati na sve regulatorne informacije u okviru svih načina prijevoza.
  Države članice trebale bi općenito prihvaćati elektroničke prijevozne dokumente i bez odlaganja ratificirati i primijeniti protokol e-CMR. Stoga bi tijela trebala elektroničkim putem komunicirati s predmetnim gospodarskim subjektima u vezi s regulatornim informacijama i svoje podatke staviti na raspolaganje u digitalnom obliku, u skladu s mjerodavnim pravom. [Am. 6]

| (5) | Od tijela država članica stoga bi trebalo zahtijevati da prihvaćaju informacije stavljene na raspolaganje elektroničkim putem svaki put kad su gospodarski subjekti obvezni dati informacije kao dokaz usklađenosti sa zahtjevima utvrđenima u aktima Unije donesenima u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora ili, zbog sličnosti situacija, sa zakonodavstvom Unije o pošiljkama otpada. Isto bi se trebalo primjenjivati ako se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom određene države članice o pitanjima koja su uređena glavom VI. trećeg dijela Ugovora zahtijeva da dostavljanje regulatornih informacija koje su potpuno ili djelomično istovjetne s informacijama koje treba dostavljati u skladu s takvim zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(5)

Od tijela država članica stoga bi trebalo zahtijevati da prihvaćaju informacije stavljene na raspolaganje elektroničkim putem svaki put kad su gospodarski subjekti obvezni dati informacije kao dokaz usklađenosti sa zahtjevima utvrđenima u aktima Unije donesenima u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora ili, zbog sličnosti situacija, sa zakonodavstvom Unije o pošiljkama otpada. Isto bi se trebalo primjenjivati ako se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom određene države članice o pitanjima koja su uređena glavom VI. trećeg dijela Ugovora zahtijeva da dostavljanje regulatornih informacija koje su potpuno ili djelomično istovjetne s informacijama koje treba dostavljati u skladu s takvim zakonodavstvom Unije.

| (5.a) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, a ograničeni kapaciteti usmjerili na provedbu, gospodarski subjekti trebali bi biti dužni elektronički dostavljati regulatorne informacije nadležnim tijelima država članica, a nadležna tijela država članica trebala bi elektroničkim putem komunicirati s dotičnim gospodarskim subjektima u pogledu pružanja regulatornih informacija. [Am. 7] |
| --- | --- |

(5.a)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, a ograničeni kapaciteti usmjerili na provedbu, gospodarski subjekti trebali bi biti dužni elektronički dostavljati regulatorne informacije nadležnim tijelima država članica, a nadležna tijela država članica trebala bi elektroničkim putem komunicirati s dotičnim gospodarskim subjektima u pogledu pružanja regulatornih informacija. [Am. 7]

| (6) | S obzirom na to da se njome samo nastoji olakšati davanje

  i potaknuti razmjena
  informacija
  između gospodarskih subjekata i administrativnih tijela
  , konkretno, elektroničkim sredstvima, ova Uredba ne bi trebala utjecati na odredbe prava Unije ili nacionalnog prava u kojima se utvrđuje sadržaj regulatornih informacija te se, posebno, njome ne bi trebali nametati bilo kakvi dodatni zahtjevi u pogledu regulatornih informacija. Ovom

  Budući da
  se
  ovom
  Uredbom nastoji omogućiti ispunjavanje zahtjeva u pogledu regulatornih informacija lektroničkim

  elektroničkim
  sredstvima umjesto papirnatim dokumentima, ali ona

  ona bi trebala omogućiti razvoj europskih platforma radi razmjene i jednostavnog dijeljenja informacija, ali
  ne bi trebala na drugi način utjecati na relevantne odredbe Unije o zahtjevima u pogledu dokumenata za strukturirani prikaz predmetnih informacija. Isto tako, ova Uredba ne bi trebala utjecati ni na odredbe zakonodavstva Unije o pošiljkama otpada koje sadržavaju postupovne zahtjeve u pogledu pošiljki. Ovom se Uredbom isto tako ne bi trebale dovoditi u pitanje odredbe o obvezama izvješćivanja utvrđene u Uredbi (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili provedbenim ili delegiranim aktima donesenima u skladu uvjetima u njoj.
  Međutim, Komisija bi trebala ocijeniti treba li prilagoditi odredbe o zahtjevima u pogledu sadržaja regulatornih informacija u vezi s prijevozom robe na području Unije radi poboljšanja provedbenih kapaciteta nadležnih tijela. [Am. 8] |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da se njome samo nastoji olakšati davanje

  i potaknuti razmjena
  informacija
  između gospodarskih subjekata i administrativnih tijela
  , konkretno, elektroničkim sredstvima, ova Uredba ne bi trebala utjecati na odredbe prava Unije ili nacionalnog prava u kojima se utvrđuje sadržaj regulatornih informacija te se, posebno, njome ne bi trebali nametati bilo kakvi dodatni zahtjevi u pogledu regulatornih informacija. Ovom

  Budući da
  se
  ovom
  Uredbom nastoji omogućiti ispunjavanje zahtjeva u pogledu regulatornih informacija lektroničkim

  elektroničkim
  sredstvima umjesto papirnatim dokumentima, ali ona

  ona bi trebala omogućiti razvoj europskih platforma radi razmjene i jednostavnog dijeljenja informacija, ali
  ne bi trebala na drugi način utjecati na relevantne odredbe Unije o zahtjevima u pogledu dokumenata za strukturirani prikaz predmetnih informacija. Isto tako, ova Uredba ne bi trebala utjecati ni na odredbe zakonodavstva Unije o pošiljkama otpada koje sadržavaju postupovne zahtjeve u pogledu pošiljki. Ovom se Uredbom isto tako ne bi trebale dovoditi u pitanje odredbe o obvezama izvješćivanja utvrđene u Uredbi (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili provedbenim ili delegiranim aktima donesenima u skladu uvjetima u njoj.
  Međutim, Komisija bi trebala ocijeniti treba li prilagoditi odredbe o zahtjevima u pogledu sadržaja regulatornih informacija u vezi s prijevozom robe na području Unije radi poboljšanja provedbenih kapaciteta nadležnih tijela. [Am. 8]

| (7) | Upotrebu elektroničkih sredstava za razmjenu informacija u skladu s ovom Uredbom trebalo bi organizirati tako da se bude sigurna i da se poštuje povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija. |
| --- | --- |

(7)

Upotrebu elektroničkih sredstava za razmjenu informacija u skladu s ovom Uredbom trebalo bi organizirati tako da se bude sigurna i da se poštuje povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija.

| (8) | Kako bi se subjektima omogućilo da relevantne informacije u elektroničkom obliku dostavljaju na isti način u svim državama članicama, nužno je osloniti se na zajedničke specifikacije koje treba donijeti Komisija. Tim bi specifikacijama trebalo osigurati interoperabilnost podataka u različitim skupovim i podskupovima podataka koji se odnose na relevantne regulatorne informacije te utvrditi zajedničke postupke i detaljna pravila za pristup informacijama te njihovu obradu u nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se subjektima omogućilo da relevantne informacije u elektroničkom obliku dostavljaju na isti način u svim državama članicama, nužno je osloniti se na zajedničke specifikacije koje treba donijeti Komisija. Tim bi specifikacijama trebalo osigurati interoperabilnost podataka u različitim skupovim i podskupovima podataka koji se odnose na relevantne regulatorne informacije te utvrditi zajedničke postupke i detaljna pravila za pristup informacijama te njihovu obradu u nadležnim tijelima.

| (9) | Pri definiranju tih specifikacija u obzir bi trebalo uzeti odgovarajuće specifikacije za razmjenu podataka utvrđene u mjerodavnom pravu Unije te u relevantnim europskim i međunarodnim normama za razmjenu multimodalnih podataka,
  što podrazumijeva i odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka. Trebalo bi uzeti u obzir i ulaganja gospodarskih subjekata i već postojeće specifične modele podataka
  kao i načela i preporuke utvrđene u Europskom okviru za interoperabilnost (4), zajednički dogovorenom pristupu pružanju digitalnih javnih usluga u Europi
  . Nadalje, pravilno sudjelovanje svih relevantnih dionika važno je u razvoju i pripremi tih specifikacija
  . Potrebno je voditi računa i o tome da te specifikacije budu tehnološki neutralne i otvorene inovativnim tehnologijama. [Am. 9] |
| --- | --- |

(9)

Pri definiranju tih specifikacija u obzir bi trebalo uzeti odgovarajuće specifikacije za razmjenu podataka utvrđene u mjerodavnom pravu Unije te u relevantnim europskim i međunarodnim normama za razmjenu multimodalnih podataka,
  što podrazumijeva i odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka. Trebalo bi uzeti u obzir i ulaganja gospodarskih subjekata i već postojeće specifične modele podataka
  kao i načela i preporuke utvrđene u Europskom okviru za interoperabilnost (4), zajednički dogovorenom pristupu pružanju digitalnih javnih usluga u Europi
  . Nadalje, pravilno sudjelovanje svih relevantnih dionika važno je u razvoju i pripremi tih specifikacija
  . Potrebno je voditi računa i o tome da te specifikacije budu tehnološki neutralne i otvorene inovativnim tehnologijama. [Am. 9]

| (10) | Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi funkcionalni zahtjevi koji se primjenjuju na platforme koje se temelje na informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji i koje bi gospodarski subjekti mogli upotrebljavati za dostavljanje regulatornih informacija o prijevozu tereta nadležnim tijelima (platformama za eFTI) u elektroničkom formatu (eFTI). Isto tako, trebalo bi utvrditi uvjete za pružatelje usluge platformi za eFTI koji su treća strana (pružatelje eFTI usluga). |
| --- | --- |

(10)

Ovom bi se Uredbom trebali utvrditi funkcionalni zahtjevi koji se primjenjuju na platforme koje se temelje na informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji i koje bi gospodarski subjekti mogli upotrebljavati za dostavljanje regulatornih informacija o prijevozu tereta nadležnim tijelima (platformama za eFTI) u elektroničkom formatu (eFTI). Isto tako, trebalo bi utvrditi uvjete za pružatelje usluge platformi za eFTI koji su treća strana (pružatelje eFTI usluga).

| (11) | Kako bi se izgradilo povjerenje tijela država članica i gospodarskih subjekata u pogledu usklađenosti platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga s tim zahtjevima, nadležna tijela država članica trebala bi uspostaviti certifikacijski sustav koji se temelji na akreditaciji u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5).
  Zbog relativno dugog razdoblja provedbe, Komisija bi trebala ocijeniti može li se tehnologijama kao što je tehnologija lanca blokova zajamčiti sličan rezultat kao i certifikacijskim sustavom te pritom znatno smanjiti troškovi gospodarskih subjekata i država članica. [Am. 10] |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se izgradilo povjerenje tijela država članica i gospodarskih subjekata u pogledu usklađenosti platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga s tim zahtjevima, nadležna tijela država članica trebala bi uspostaviti certifikacijski sustav koji se temelji na akreditaciji u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5).
  Zbog relativno dugog razdoblja provedbe, Komisija bi trebala ocijeniti može li se tehnologijama kao što je tehnologija lanca blokova zajamčiti sličan rezultat kao i certifikacijskim sustavom te pritom znatno smanjiti troškovi gospodarskih subjekata i država članica. [Am. 10]

| (12) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu obveze prihvaćanja regulatornih informacija u elektroničkom formatu u skladu s ovom Uredbom, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (6). [Am. 11] |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu obveze prihvaćanja regulatornih informacija u elektroničkom formatu u skladu s ovom Uredbom, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (6). [Am. 11]

| (13) | Konkretno, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za uspostavu zajedničkog skupa i podskupova podataka povezanih s odgovarajućim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija obuhvaćenima ovom Uredbom te za uspostavu zajedničkih postupaka i detaljnih pravila za nadležna tijela u pogledu pristupa tim informacijama i njihove obrade kad ih relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje elektroničkim putem, uključujući detaljna pravila i tehničke specifikacije.
  [Am. 12] |
| --- | --- |

(13)

Konkretno, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za uspostavu zajedničkog skupa i podskupova podataka povezanih s odgovarajućim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija obuhvaćenima ovom Uredbom te za uspostavu zajedničkih postupaka i detaljnih pravila za nadležna tijela u pogledu pristupa tim informacijama i njihove obrade kad ih relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje elektroničkim putem, uključujući detaljna pravila i tehničke specifikacije.
  [Am. 12]

| (14) | Isto tako, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje detaljnih pravila za provedbu zahtjeva u pogledu platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga.
  [Am. 13] |
| --- | --- |

(14)

Isto tako, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje detaljnih pravila za provedbu zahtjeva u pogledu platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga.
  [Am. 13]

| (15) | Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije:






  — | radi izmjene dijela B Priloga I. kako bi se popisi zahtjeva u pogledu regulatornih informacija uvrstili u zakonodavstvo država članica o kojem države članice obavješćuju Komisiju u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- | --- |

(15)

Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije:

—

radi izmjene dijela B Priloga I. kako bi se popisi zahtjeva u pogledu regulatornih informacija uvrstili u zakonodavstvo država članica o kojem države članice obavješćuju Komisiju u skladu s ovom Uredbom;

| — | radi izmjene dijela A Priloga I. kako bi se uzeli u obzir svi delegirani ili provedbeni akti koje je donijela Komisija i kojima se utvrđuju novi zahtjevi Unije u pogledu regulatornih informacija o prijevozu robe; |
| --- | --- |

—

radi izmjene dijela A Priloga I. kako bi se uzeli u obzir svi delegirani ili provedbeni akti koje je donijela Komisija i kojima se utvrđuju novi zahtjevi Unije u pogledu regulatornih informacija o prijevozu robe;

| — | radi izmjene dijela B Priloga I. kako bi se uvrstile sve nove odredbe mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva kojima se uvode izmjene nacionalnih zahtjeva u pogledu regulatornih informacija ili utvrđuju novi relevantni zahtjevi u pogledu regulatornih informacija obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe o kojima države članice obavješćuju Komisiju u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

—

radi izmjene dijela B Priloga I. kako bi se uvrstile sve nove odredbe mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva kojima se uvode izmjene nacionalnih zahtjeva u pogledu regulatornih informacija ili utvrđuju novi relevantni zahtjevi u pogledu regulatornih informacija obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe o kojima države članice obavješćuju Komisiju u skladu s ovom Uredbom;

| — | radi dopune određenih tehničkih aspekata ove Uredbe, ponajprije u pogledu pravila za certificiranje platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga; |
| --- | --- |

—

radi dopune određenih tehničkih aspekata ove Uredbe, ponajprije u pogledu pravila za certificiranje platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga;

| — | radi uspostave zajedničkih postupaka, tehničkih specifikacija i detaljnih pravila za nadležna tijela za pristup odgovarajućim zahtjevima u pogledu informacija obuhvaćenih ovom Uredbom i njihovu obradu, kao i detaljnih pravila za provedbu zahtjeva za platforme za eFTI i za pružatelje eFTI usluga. [Am. 14] |
| --- | --- |

—

radi uspostave zajedničkih postupaka, tehničkih specifikacija i detaljnih pravila za nadležna tijela za pristup odgovarajućim zahtjevima u pogledu informacija obuhvaćenih ovom Uredbom i njihovu obradu, kao i detaljnih pravila za provedbu zahtjeva za platforme za eFTI i za pružatelje eFTI usluga. [Am. 14]

| (16) | Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucionalnom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7) Konkretnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente primaju u isto vrijeme kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(16)

Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucionalnom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7) Konkretnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće sve dokumente primaju u isto vrijeme kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (17) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguravanje jedinstvenog pristupa prihvaćanju informacija o prijevozu tereta stavljenih na raspolaganje elektroničkim putem u tijelima država članica, države članice ne mogu dostatno ostvariti, nego ih se, zbog potrebe za utvrđivanjem zajedničkih zahtjeva, bolje može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguravanje jedinstvenog pristupa prihvaćanju informacija o prijevozu tereta stavljenih na raspolaganje elektroničkim putem u tijelima država članica, države članice ne mogu dostatno ostvariti, nego ih se, zbog potrebe za utvrđivanjem zajedničkih zahtjeva, bolje može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva.

| (18) | Elektronička obrada osobnih podataka koje se zahtijeva u okviru regulatornih informacija o prijevozu tereta trebala bi se obavljati u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(18)

Elektronička obrada osobnih podataka koje se zahtijeva u okviru regulatornih informacija o prijevozu tereta trebala bi se obavljati u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (19) | Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe. Trebalo bi prikupiti informacije za potrebe evaluacije i procjene učinkovitosti tog propisa u odnosu na ciljeve koje se njime nastoji ostvariti. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Uredbe. Trebalo bi prikupiti informacije za potrebe evaluacije i procjene učinkovitosti tog propisa u odnosu na ciljeve koje se njime nastoji ostvariti.

| (20) | Ova se Uredba ne može djelotvorno primjenjivati prije nego što stupe na snagu njome predviđeni delegirani i provedbeni akti. Stoga bi se ova Uredba trebala početi primjenjivati s učinkom od ... [molimo umetnuti datum] kako bi se Komisiji dalo dovoljno vremena za donošenje tih akata. |
| --- | --- |

(20)

Ova se Uredba ne može djelotvorno primjenjivati prije nego što stupe na snagu njome predviđeni delegirani i provedbeni akti. Stoga bi se ova Uredba trebala početi primjenjivati s učinkom od ... [molimo umetnuti datum] kako bi se Komisiji dalo dovoljno vremena za donošenje tih akata.

| (20.a) | Komisija bi odmah trebala započeti s radom na potrebnim delegiranim aktima kako bi se izbjegle daljnje odgode te zajamčilo da gospodarski subjekti i države članice imaju dovoljno vremena za pripremu. [Am. 15] |
| --- | --- |

(20.a)

Komisija bi odmah trebala započeti s radom na potrebnim delegiranim aktima kako bi se izbjegle daljnje odgode te zajamčilo da gospodarski subjekti i države članice imaju dovoljno vremena za pripremu. [Am. 15]

| (21) | U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) obavljeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je iznio mišljenje ... [molimo umetnuti datum] (10), |
| --- | --- |

(21)

U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) obavljeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je iznio mišljenje ... [molimo umetnuti datum] (10),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja pravni okvir za elektronički prijenos regulatornih informacija o prijevozu robe na području Unije
  , što podrazumijeva i interoperabilnost
  . U tu svrhu ovom se Uredbom: [Am. 16]

| (a) | utvrđuju uvjeti pod kojima su nadležna tijela dužna prihvaćati regulatorne informacije ako ih

  koje
  relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje

  pružaju
  elektroničkim putem; [Am. 17] |
| --- | --- |

(a)

utvrđuju uvjeti pod kojima su nadležna tijela dužna prihvaćati regulatorne informacije ako ih

  koje
  relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje

  pružaju
  elektroničkim putem; [Am. 17]

| (aa) | utvrđuju uvjeti pod kojima su relevantni gospodarski subjekti dužni nadležnim tijelima država članica staviti na raspolaganje informacije elektroničkim putem; [Am. 18] |
| --- | --- |

(aa)

utvrđuju uvjeti pod kojima su relevantni gospodarski subjekti dužni nadležnim tijelima država članica staviti na raspolaganje informacije elektroničkim putem; [Am. 18]

| (ab) | utvrđuju uvjeti pod kojima su nadležna tijela država članica dužna elektroničkim putem komunicirati s relevantnim gospodarskim subjektima u pogledu pružanja regulatornih informacija; [Am. 19] |
| --- | --- |

(ab)

utvrđuju uvjeti pod kojima su nadležna tijela država članica dužna elektroničkim putem komunicirati s relevantnim gospodarskim subjektima u pogledu pružanja regulatornih informacija; [Am. 19]

| (b) | utvrđuju pravila za pružanje usluga povezanih sa stavljanjem regulatornih informacija na raspolaganje elektroničkim putem koje obavljaju relevantni gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju pravila za pružanje usluga povezanih sa stavljanjem regulatornih informacija na raspolaganje elektroničkim putem koje obavljaju relevantni gospodarski subjekti.

2.   Ova se Uredba primjenjuje na zahtjeve u pogledu regulatornih informacija utvrđene u aktima Unije u kojima se utvrđuju uvjeti za prijevoz robe na području Unije u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora ili uvjeti za pošiljke otpada
  i na zahtjeve u pogledu regulatornih informacija za prijevoz robe utvrđene u međunarodnim konvencijama koje se primjenjuju u Uniji
  . Kad je riječ o pošiljkama otpada, ova se Uredba ne primjenjuje na kontrole koje provode carinski uredi, kako je predviđeno primjenjivim odredbama Unije. Akti Unije na koje se ova Uredba primjenjuje i odgovarajući zahtjevi u pogledu regulatornih informacija navedeni su u dijelu A Priloga I. [Am. 20]

Ova se Uredba primjenjuje i na zahtjeve u pogledu regulatornih informacija utvrđene u okviru prava država članica koje se odnosi na pitanja uređena glavom VI. trećeg dijela Ugovora i kojim se zahtijeva davanje informacija koje su potpuno ili djelomično istovjetne informacijama koje se dostavljaju na temelju zahtjeva u pogledu regulatornih informacija iz prvog podstavka.

Nacionalno zakonodavstvo i odgovarajući zahtjevi u pogledu regulatornih informacija iz drugog podstavka navode se u dijelu B. Priloga I., u skladu s postupkom utvrđenim u članku 2. točki (b).

3.   Najkasnije do ... [jedna godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] države članice obavješćuju Komisiju o odredbama nacionalnog zakonodavstva i odgovarajućim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija iz drugog podstavka stavka 2. koje treba uvrstiti u dio B Priloga I. Države članice obavješćuju Komisiju i o svim novim naknadno donesenim odredbama nacionalnog zakonodavstva koje su obuhvaćene stavkom 2. drugim podstavkom, a kojima se uvode izmjene u te zahtjeve ili utvrđuju novi relevantni zahtjevi u pogledu regulatornih informacija u roku od jednog mjeseca od donošenja takve odredbe.

Članak 2.

Prilagodba Priloga I.

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 13. o izmjeni Priloga I. radi:

| (a) | dodavanja upućivanja na sve delegirane ili provedbene akte koje je donijela Komisija, a kojima se utvrđuju novi zahtjevi u pogledu regulatornih informacija povezani s pravnim aktima Unije kojima se uređuje prijevoz robe u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora; |
| --- | --- |

(a)

dodavanja upućivanja na sve delegirane ili provedbene akte koje je donijela Komisija, a kojima se utvrđuju novi zahtjevi u pogledu regulatornih informacija povezani s pravnim aktima Unije kojima se uređuje prijevoz robe u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora;

| (b) | dodavanja upućivanja na nacionalno zakonodavstvo i zahtjeve u pogledu regulatornih informacija o kojima su države članice izvijestile u skladu s člankom 1. stavkom 3; |
| --- | --- |

(b)

dodavanja upućivanja na nacionalno zakonodavstvo i zahtjeve u pogledu regulatornih informacija o kojima su države članice izvijestile u skladu s člankom 1. stavkom 3;

| (ba) | dodavanja upućivanja na druge pravne akte Unije kojima se uređuje prijevoz robe, a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu regulatornih informacija; [Am. 21] |
| --- | --- |

(ba)

dodavanja upućivanja na druge pravne akte Unije kojima se uređuje prijevoz robe, a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu regulatornih informacija; [Am. 21]

| (bb) | dodavanja upućivanja na međunarodne konvencije primjenjive u Uniji kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu regulatornih informacija koji se izravno ili neizravno odnose na prijevoz robe. [Am. 22] |
| --- | --- |

(bb)

dodavanja upućivanja na međunarodne konvencije primjenjive u Uniji kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu regulatornih informacija koji se izravno ili neizravno odnose na prijevoz robe. [Am. 22]

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „regulatorne informacije” znači informacije, neovisno o tome jesu li prikazane u obliku dokumenta, o prijevozu tereta na području Unije, uključujući tranzitom, koje relevantni gospodarski subjekt mora staviti na raspolaganje u skladu s odredbama iz članka 1. stavka 2. kako bi dokazao usklađenost s relevantnim zahtjevima iz predmetnih akata; |
| --- | --- |

(1)

„regulatorne informacije” znači informacije, neovisno o tome jesu li prikazane u obliku dokumenta, o prijevozu tereta na području Unije, uključujući tranzitom, koje relevantni gospodarski subjekt mora staviti na raspolaganje u skladu s odredbama iz članka 1. stavka 2. kako bi dokazao usklađenost s relevantnim zahtjevima iz predmetnih akata;

| (2) | „zahtjev u pogledu regulatornih informacija” znači zahtjev za pružanje regulatornih informacija; |
| --- | --- |

(2)

„zahtjev u pogledu regulatornih informacija” znači zahtjev za pružanje regulatornih informacija;

| (3) | „elektroničke informacije o prijevozu tereta” (eFTI) znači svaki skup elektronički obrađenih podatkovnih elemenata u svrhu razmjene regulatornih informacija među relevantnim gospodarskim subjektima i s nadležnim javnim tijelima; |
| --- | --- |

(3)

„elektroničke informacije o prijevozu tereta” (eFTI) znači svaki skup elektronički obrađenih podatkovnih elemenata u svrhu razmjene regulatornih informacija među relevantnim gospodarskim subjektima i s nadležnim javnim tijelima;

| (4) | „obrada” znači svaka radnja, ili skup radnji, koja se automatizirano ili neautomatizirano provede na eFTI-ju, primjerice prikupljanje, bilježenje, organiziranje, strukturiranje, pohranjivanje, prilagođavanje ili mijenjanje, pronalaženje, obavljanje uvida, upotrebljavanje, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje; |
| --- | --- |

(4)

„obrada” znači svaka radnja, ili skup radnji, koja se automatizirano ili neautomatizirano provede na eFTI-ju, primjerice prikupljanje, bilježenje, organiziranje, strukturiranje, pohranjivanje, prilagođavanje ili mijenjanje, pronalaženje, obavljanje uvida, upotrebljavanje, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje;

| (5) | „platforma za eFTI” znači svako rješenje koje se temelji na informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji (IKT), primjerice operativni sustav, radna okolina ili baza podataka, namijenjeno za potrebe obrade eFTI-ja; |
| --- | --- |

(5)

„platforma za eFTI” znači svako rješenje koje se temelji na informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji (IKT), primjerice operativni sustav, radna okolina ili baza podataka, namijenjeno za potrebe obrade eFTI-ja;

| (6) | „programer platforme za eFTI” znači svaka fizička ili pravna osoba koja je izradila ili nabavila platformu za eFTI u svrhu obrade regulatornih informacija povezanih sa svojim gospodarskim aktivnostima ili radi stavljanja te platforme na tržište; |
| --- | --- |

(6)

„programer platforme za eFTI” znači svaka fizička ili pravna osoba koja je izradila ili nabavila platformu za eFTI u svrhu obrade regulatornih informacija povezanih sa svojim gospodarskim aktivnostima ili radi stavljanja te platforme na tržište;

| (7) | „eFTI usluga” znači usluga obrade eFTI-ja s pomoću platforme za eFTI, pojedinačno ili u kombinaciji s ostalim IKT rješenjima, uključujući druge platforme za eFTI; |
| --- | --- |

(7)

„eFTI usluga” znači usluga obrade eFTI-ja s pomoću platforme za eFTI, pojedinačno ili u kombinaciji s ostalim IKT rješenjima, uključujući druge platforme za eFTI;

| (8) | „pružatelj eFTI usluga” znači svaka fizička ili pravna osoba koja relevantnim gospodarskim subjektima pruža neku eFTI uslugu na temelju ugovora; |
| --- | --- |

(8)

„pružatelj eFTI usluga” znači svaka fizička ili pravna osoba koja relevantnim gospodarskim subjektima pruža neku eFTI uslugu na temelju ugovora;

| (9) | „relevantni gospodarski subjekt” znači svaki subjekt koji pruža usluge prijevoza ili logističke usluge ili svaka druga fizička ili pravna osoba koja je odgovorna za stavljanje regulatornih informacija na raspolaganje nadležnim tijelima u skladu s relevantnim zahtjevom u pogledu regulatornih informacija; |
| --- | --- |

(9)

„relevantni gospodarski subjekt” znači svaki subjekt koji pruža usluge prijevoza ili logističke usluge ili svaka druga fizička ili pravna osoba koja je odgovorna za stavljanje regulatornih informacija na raspolaganje nadležnim tijelima u skladu s relevantnim zahtjevom u pogledu regulatornih informacija;

| (10) | „format čitljiv čovjeku” znači način prikaza podataka u elektroničkom obliku koji fizička osoba može upotrebljavati kao informacije bez potrebe za dodatnom obradom; |
| --- | --- |

(10)

„format čitljiv čovjeku” znači način prikaza podataka u elektroničkom obliku koji fizička osoba može upotrebljavati kao informacije bez potrebe za dodatnom obradom;

| (11) | „strojno čitljiv format” znači način prikaza podataka u elektroničkom obliku koji se može upotrebljavati za automatsku strojnu obradu; |
| --- | --- |

(11)

„strojno čitljiv format” znači način prikaza podataka u elektroničkom obliku koji se može upotrebljavati za automatsku strojnu obradu;

| (12) | „tijelo za ocjenjivanje sukladnosti” znači tijelo za ocjenjivanje sukladnosti u smislu članka 2. točke 13. Uredbe (EZ) br. 765/2008 akreditirano u skladu s tom Uredbom za provođenje ocjenjivanja sukladnosti platforme za eFTI ili pružatelja eFTI usluga. |
| --- | --- |

(12)

„tijelo za ocjenjivanje sukladnosti” znači tijelo za ocjenjivanje sukladnosti u smislu članka 2. točke 13. Uredbe (EZ) br. 765/2008 akreditirano u skladu s tom Uredbom za provođenje ocjenjivanja sukladnosti platforme za eFTI ili pružatelja eFTI usluga.

POGLAVLJE II.

REGULATORNE INFORMACIJE KOJE SE STAVLJAJU NA RASPOLAGANJE ELEKTRONIČKIM PUTEM

Članak 4.

Zahtjevi za relevantne gospodarske subjekte

1.   Ako Relevantni gospodarski subjekti stavljaju regulatorne informacije na raspolaganje elektroničkim putem,. To čine na temelju podataka obrađenih na certificiranoj platformi za eFTI
  u skladu s člankom 8.
  te, ako je primjenjivo, koje je obradio certificirani pružatelj eFTI usluga
  u skladu s člankom 9
  . Regulatorne informacije stavljaju se na raspolaganje u strojno čitljivom formatu i, na zahtjev nadležnog tijela, u formatu čitljivom čovjeku. [Am. 24]

Informacije u strojno čitljivom formatu stavljaju se na raspolaganje putem autenticirane
  , interoperabilne
  i sigurne veze s izvorom podataka na platformi za eFTI. Relevantni gospodarski subjekti šalju obavijest o internetskoj adresi na kojoj se može pristupiti informacijama, zajedno sa svim ostalim elementima koji su nužni da bi nadležna tijela mogla jednoznačno identificirati regulatorne informacije. [Am. 25]

Informacije u formatu čitljivom čovjeku stavljaju se na raspolaganje na licu mjesta, na zaslonu elektroničkih uređaja u vlasništvu relevantnog gospodarskog subjekta ili nadležnih tijela.

2.   Države članice dužne su poduzeti mjere kako bi svojim nadležnim tijelima omogućile da obrađuju regulatorne informacije koje relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje u strojno čitljivom formatu na temelju stavka 1. drugog podstavka, u skladu s odredbama koje je utvrdila Komisija na temelju članka 7.

Članak 5.

Prihvaćanje među nadležnim tijelima

  i pružanje regulatornih informacija od strane nadležnih tijela [Am. 26]

Nadležna tijela država članica prihvaćaju regulatorne informacije koje relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje elektroničkim putem u skladu s člankom 4.

Nadležna tijela država članica šalju obavijest o regulatornim informacijama relevantnim gospodarskim subjektima elektroničkim putem. [Am. 27]

Članak 6.

Povjerljive poslovne informacije

Nadležna tijela, pružatelji eFTI usluga i relevantni gospodarski subjekti poduzimaju mjere kako bi osigurali povjerljivost poslovnih informacija koje se obrađuju i razmjenjuju u skladu s ovom Uredbom.

Članak 7.

Zajednički skup podataka, postupci i pravila za pristup koji se odnose na eFTI

Komisija provedbenim aktima utvrđuje

  je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 13. kako bi utvrdila
  sljedeće: [Am. 28]

| (a) | zajednički skup i podskupove eFTi podataka povezane s odgovarajućim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija, uključujući odgovarajuće definicije svakog podatkovnog elementa u zajedničkom skupu i podskupovima podataka; |
| --- | --- |

(a)

zajednički skup i podskupove eFTi podataka povezane s odgovarajućim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija, uključujući odgovarajuće definicije svakog podatkovnog elementa u zajedničkom skupu i podskupovima podataka;

| (b) | zajedničke postupke i detaljna pravila, uključujući zajedničke tehničke specifikacije, za pristup nadležnih tijela platformama za eFTI, uključujući postupke za obradu regulatornih informacija koje relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje elektroničkim putem; |
| --- | --- |

(b)

zajedničke postupke i detaljna pravila, uključujući zajedničke tehničke specifikacije, za pristup nadležnih tijela platformama za eFTI, uključujući postupke za obradu regulatornih informacija koje relevantni gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje elektroničkim putem;

| (ba) | zajedničke postupke i detaljna pravila za potvrđivanje identiteta bilo koje fizičke osobe ili pravnog subjekta koji na temelju njih izdaju pravno obvezujuće izjave. [Am. 29] |
| --- | --- |

(ba)

zajedničke postupke i detaljna pravila za potvrđivanje identiteta bilo koje fizičke osobe ili pravnog subjekta koji na temelju njih izdaju pravno obvezujuće izjave. [Am. 29]

Postojeći standardizirani modeli podataka i skupovi podataka utvrđeni u međunarodnim konvencijama koje su primjenjive u Uniji upotrebljavaju se kao orijentir za definiranje tih zajedničkih eFTI podataka, postupaka i pravila pristupa. [Am. 30]

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2.
  [Am. 31]

POGLAVLJE III.

PLATFORME ZA EFTI I EFTI USLUGE

ODJELJAK 1.

ZAHTJEVI U POGLEDU PLATFORMI ZA EFTI I EFTI USLUGA

Članak 8.

Funkcionalni zahtjevi za platforme za eFTI

1.   
  Platforme za eFTI podliježu općim načelima tehnološke neutralnosti i interoperabilnosti.
  Platforme za eFTI koje se upotrebljavaju za obradu regulatornih informacija moraju imati funkcionalnosti kojima se osigurava da: [Am. 32]

| (a) | se osobni podaci mogu

  moraju
  obrađivati u skladu s Uredbom (EU) 2016/679; [Am. 33] |
| --- | --- |

(a)

se osobni podaci mogu

  moraju
  obrađivati u skladu s Uredbom (EU) 2016/679; [Am. 33]

| (b) | se poslovni podataci mogu

  podaci moraju
  obrađivati u skladu s člankom 6.; [Am. 34] |
| --- | --- |

(b)

se poslovni podataci mogu

  podaci moraju
  obrađivati u skladu s člankom 6.; [Am. 34]

| (ba) | su platforme za eFTI i podaci u njima interoperabilni; [Am. 35] |
| --- | --- |

(ba)

su platforme za eFTI i podaci u njima interoperabilni; [Am. 35]

| (c) | se može uspostaviti jedinstvena elektronička identifikacijska veza između obrađenih podataka i fizičke pošiljke određenog skupa robe na koji se ti podaci odnose, od polazišta do odredišta, u skladu s uvjetima jedinstvenog ugovora o prijevozu, neovisno o količini ili broju spremnika, paketa ili komada

  teretnim listom
  ; [Am. 36] |
| --- | --- |

(c)

se može uspostaviti jedinstvena elektronička identifikacijska veza između obrađenih podataka i fizičke pošiljke određenog skupa robe na koji se ti podaci odnose, od polazišta do odredišta, u skladu s uvjetima jedinstvenog ugovora o prijevozu, neovisno o količini ili broju spremnika, paketa ili komada

  teretnim listom
  ; [Am. 36]

| (d) | se podaci mogu obrađivati isključivo na temelju ovlaštenog i autenticiranog pristupa; |
| --- | --- |

(d)

se podaci mogu obrađivati isključivo na temelju ovlaštenog i autenticiranog pristupa;

| (e) | se sve radnje pri obradi propisno evidentiraju kako bi se omogućila barem identifikacija svake pojedine radnje, fizičke ili pravne osobe koja je obavila radnju i redoslijeda radnji na svakom pojedinačnom podatkovnom elementu; se izvorni podatkovni element sačuva ako radnja obuhvaća izmjenu ili brisanje podatkovnog elementa; |
| --- | --- |

(e)

se sve radnje pri obradi propisno evidentiraju kako bi se omogućila barem identifikacija svake pojedine radnje, fizičke ili pravne osobe koja je obavila radnju i redoslijeda radnji na svakom pojedinačnom podatkovnom elementu; se izvorni podatkovni element sačuva ako radnja obuhvaća izmjenu ili brisanje podatkovnog elementa;

| (ea) | nadležna tijela imaju neposredan pristup svim relevantnim informacijama, kako je predviđeno nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije, u cilju jamčenja javnog reda i usklađenosti s pravnim aktima Unije kojima se uređuje prijevoz robe u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora [Am. 37] |
| --- | --- |

(ea)

nadležna tijela imaju neposredan pristup svim relevantnim informacijama, kako je predviđeno nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije, u cilju jamčenja javnog reda i usklađenosti s pravnim aktima Unije kojima se uređuje prijevoz robe u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora [Am. 37]

| (f) | se podaci mogu arhivirati i biti dostupni tijekom odgovarajućeg razdoblja u skladu s relevantnim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija; |
| --- | --- |

(f)

se podaci mogu arhivirati i biti dostupni tijekom odgovarajućeg razdoblja u skladu s relevantnim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija;

| (g) | zaštita podataka od korupcije i krađe; |
| --- | --- |

(g)

zaštita podataka od korupcije i krađe;

| (h) | podatkovni elementi koji se obrađuju odgovaraju zajedničkom skupu i podskupovima eFTI podataka te da se mogu obrađivati na bilo kojem od službenih jezika Unije
  ili nekom drugom službenom jeziku u državi članici
  . [Am. 38] |
| --- | --- |

(h)

podatkovni elementi koji se obrađuju odgovaraju zajedničkom skupu i podskupovima eFTI podataka te da se mogu obrađivati na bilo kojem od službenih jezika Unije
  ili nekom drugom službenom jeziku u državi članici
  . [Am. 38]

1.a
     
  Postoji standardizirani format za eFTI kojim se obuhvaćaju svi zahtjevi u pogledu regulatornih informacija navedeni u dijelu A Priloga 1. i svi zahtjevi u pogledu regulatornih informacija navedeni u dijelu B Priloga 1. u određenom i zasebnom odjeljku formata za eFTI koji su navele države članice. [Am. 39]

2.   Komisija u provedbenim aktima donosi detaljna pravila o zahtjevima utvrđenima u stavku 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2.

  je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 13. kako bi uspostavila detaljna pravila o zahtjevima utvrđenima u stavku 1. [Am. 40]

Članak 9.

Zahtjevi za pružatelje eFTI usluga

1.   Pružatelj eFTI usluga mora se pobrinuti:

| (a) | da podatke obrađuju isključivo ovlašteni korisnici i to u skladu s jasno definiranom korisničkom ulogom te pravima obrade na platformi za eFTI, u skladu s relevantnim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija; |
| --- | --- |

(a)

da podatke obrađuju isključivo ovlašteni korisnici i to u skladu s jasno definiranom korisničkom ulogom te pravima obrade na platformi za eFTI, u skladu s relevantnim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija;

| (aa) | da su podaci interoperabilni; [Am. 41] |
| --- | --- |

(aa)

da su podaci interoperabilni; [Am. 41]

| (b) | da se podaci čuvaju i da su dostupni tijekom odgovarajućeg razdoblja

  četiri godine
  u skladu s relevantnim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija; [Am. 42] |
| --- | --- |

(b)

da se podaci čuvaju i da su dostupni tijekom odgovarajućeg razdoblja

  četiri godine
  u skladu s relevantnim zahtjevima u pogledu regulatornih informacija; [Am. 42]

| (c) | da
  nadležna
  tijela imaju izravan pristup regulatornim informacijama o aktivnostima prijevoza tereta obrađenima na njihovim platformama za eFTI ako relevantni gospodarski subjekt tim
  nadležnim
  tijelima omogući takav pristup; [Am. 43] |
| --- | --- |

(c)

da
  nadležna
  tijela imaju izravan pristup regulatornim informacijama o aktivnostima prijevoza tereta obrađenima na njihovim platformama za eFTI ako relevantni gospodarski subjekt tim
  nadležnim
  tijelima omogući takav pristup; [Am. 43]

| (d) | da se podaci na odgovarajući način zaštite, među ostalim od neovlaštene ili nezakonite obrade i slučajnog gubitka, uništavanja ili štete. |
| --- | --- |

(d)

da se podaci na odgovarajući način zaštite, među ostalim od neovlaštene ili nezakonite obrade i slučajnog gubitka, uništavanja ili štete.

2.   Komisija u provedbenim aktima donosi detaljna pravila o zahtjevima utvrđenima u stavku 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2.

  je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 13. kako bi utvrdila detaljna pravila o zahtjevima utvrđenima u stavku 1. [Am. 44]

ODJELJAK 3.

CERTIFICIRANJE

Članak 10.

Tijela za ocjenjivanje sukladnosti

1.   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti akreditiraju se u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 za potrebe certificiranja platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga kako je utvrđeno u člancima 11. i 12. ove Uredbe.

2.   Za potrebe akreditiranja tijelo za ocjenjivanje sukladnosti mora ispunjavati zahtjeve utvrđene u Prilogu II.

3.   Države članice vode ažurirani popis akreditiranih tijela za ocjenjivanje sukladnosti te platformi za eFTI i pružatelja eFTI usluga koje su ta tijela certificirala u skladu s člancima 11. i 12. Taj popis objavljuju na službenoj internetskoj stranici državne uprave. Popis se redovito

  bez odgode
  ažurira
  prilikom svake promjene informacija koje sadržava
  ,
  a
  najkasnije do 31. ožujka

  svibnja
  svake godine. [Am. 45]

4.   Do 31. ožujka

  svibnja
  svake godine države članice popise iz stavka 3. dostavljaju Komisiji, zajedno s internetskom adresom na kojoj su ti popisi objavljeni. Komisija na svojoj službenoj internetskoj stranici objavljuje poveznicu na te adrese. [Am. 46]

Članak 11.

Certificiranje platformi za eFTI

1.   Na zahtjev programera platforme za eFTI tijela za ocjenjivanje sukladnosti ocjenjuju sukladnost platforme za eFTI sa zahtjevima utvrđenima u članku 8. stavku 1. Ako je rezultat ocjenjivanja pozitivan, izdaje se certifikat o sukladnosti. Ako je rezultat ocjenjivanja negativan, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti obavješćuje podnositelja zahtjeva o razlozima zbog kojih platforma nije sukladna s tim zahtjevima.

1.a
     
  Certificiranje se provodi na neovisan način kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja. Osigurava se usklađenost s postojećim, standardiziranim platformama utvrđenima u međunarodnim konvencijama koje su primjenjive u Uniji. [Am. 47]

1.b
     
  Postojeći IT sustavi koje gospodarski subjekti u sektoru prometa trenutačno koriste za pružanje regulatornih informacija i koji ispunjavaju funkcionalne zahtjeve iz članka 8. stavka 1. certificiraju se kao platforme za eFTI. [Am. 48]

2.   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti vode ažuran popis certificiranih platformi za eFTI i platformi koje su negativno ocijenjene. Ažurirani popis šalje se relevantnim nadležnim tijelima nakon svakog izdavanja certifikata ili negativne ocjene.

3.   Informacije koje su nadležnim tijelima stavljene na raspolaganje s pomoću certificirane platforme za eFTI moraju nositi i certifikacijski žig.

4.   Programer platforme za eFTI podnosi zahtjev za preispitivanje ceritificiranosti u slučaju revizije tehničkih specifikacija donesenih u provedbenim aktima iz članka 7. stavka 2.

5.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 13. radi dopune ove Uredbe pravilima certificiranja, upotrebi certifikacijskog žiga i obnovi certificiranosti platformi za eFTI.

Članak 12.

Certificiranje pružatelja eFTI usluga

1.   Na zahtjev pružatelja eFTI usluga tijelo za ocjenjivanje sukladnosti ocjenjuje ispunjava li pružatelje eFTI usluga zahtjeve utvrđene u članku 9. stavku 1. Ako je rezultat ocjenjivanja pozitivan, izdaje se certifikat o sukladnosti. Ako je rezultat ocjenjivanja negativan, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti obavješćuje podnositelja zahtjeva o razlozima zbog kojih pružatelj ne ispunjava te zahtjeve.

2.   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti vode ažuran popis certificiranih pružatelja eFTI usluga i pružatelja koji su negativno ocijenjeni. Ažurirani popis stavlja se na raspolaganje relevantnim nadležnim tijelima nakon svakog izdavanja certifikata ili negativne ocjene.

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 13. radi dopune ove Uredbe pravilima certificiranja pružatelja eFTI usluga.

POGLAVLJE IV.

DELEGIRANJA OVLASTI I PROVEDBENE ODREDBE

Članak 13.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2., članka 
  7., članka 8. stavka 2., članka 9. stavka 2., članka
   11. stavka 5. i članka 12. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. [Am. 49]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2., članka 
  7., članka 8. stavka 2., članka 9. stavka 2., članka
   11. stavka 5. i članka 12. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke dan nakon dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 50]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica

  Delegirani akti doneseni
  u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016

  člankom 2. primjenjuju se godinu dana nakon stupanja na snagu
  . [Am. 51]

4.a
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija je dužna pobrinuti se za savjetovanje s predmetnim dionicima i njihovim predstavničkim tijelima u okviru odgovarajućih foruma, odnosno preko skupine stručnjaka uspostavljene Odlukom Komisije C(2018)5921 od 13. rujna 2018. („Forum za digitalni promet i logistiku”). [Am. 52]

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2., članka 10. stavka 5. i članka 11. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju o tome da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 14.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
  [Am. 53]

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 15.

Preispitivanje

1.   Komisija najkasnije do ... [pet godina

  tri godine
  od datuma početka primjene ove Uredbe] provodi evaluaciju ove Uredbe te podnosi izvješće o glavnim zaključcima Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.
  Tom se evaluacijom osobito ispituje mogućnost proširenja područja primjene ove Uredbe na određene informacije između poduzeća koje su nužne za dokazivanje usklađenosti s relevantnim zahtjevima u pravnim aktima Unije kojima se uređuje prijevoz robe u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora. [Am. 54]

2.   Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.

Članak 16.

Praćenje

Države članice svake dvije godine, a prvi put najkasnije do ... [dvije godine od datuma početka primjene ove Uredbe] dostavljaju Komisiji sljedeće informacije:

| 1. | broj nadležnih tijela koja su provela mjere za pristup informacijama i obradu informacija koje su relevantni gospodarski subjekti stavili na raspolaganje u skladu s člankom 4. stavkom 2.; |
| --- | --- |

1.

broj nadležnih tijela koja su provela mjere za pristup informacijama i obradu informacija koje su relevantni gospodarski subjekti stavili na raspolaganje u skladu s člankom 4. stavkom 2.;

| 2. | broj relevantnih gospodarskih subjekata koji su regulatorne informacije stavili na raspolaganje nadležnim tijelima država članica u skladu s člankom 4. stavkom 1., razvrstan prema načinu prijevoza. |
| --- | --- |

2.

broj relevantnih gospodarskih subjekata koji su regulatorne informacije stavili na raspolaganje nadležnim tijelima država članica u skladu s člankom 4. stavkom 1., razvrstan prema načinu prijevoza.

Informacije se dostavljaju za svaku godinu obuhvaćenu razdobljem izvješćivanja.

Članak 17.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od ... [PO unijeti datum četiri

  tri
  godine od datuma stupanja na snagu

  snagu ove Uredbe
  ]. [Am. 55]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 265.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019.

2

(3)  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

3

(4)  Europski okvir za interoperabilnost – strategija provedbe, Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija (COM(2017)0134).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

6

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(7)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

7

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

9

(10)  SL C...

10

PRILOG I.

REGULATORNE INFORMACIJE OBUHVAĆENE PODRUČJEM PRIMJENE OVE UREDBE

Zahtjevi u pogledu regulatornih informacija utvrđeni pravom Unije

Tablica u nastavku sadržava zahtjeve u pogledu regulatornih informacija utvrđene u aktima Unije kojima se utvrđuju uvjeti za prijevoz robe na području Unije u skladu s glavom VI. trećeg dijela Ugovora, kao i uvjeti za slanje otpada:

| Zakonodavstvo EU-a
  Informacija | Uredba Vijeća br. 11 o ukidanju diskriminacije u cijenama i uvjetima prijevoza



  SL 052 (16.8.1960., str. 1121.–1126.) | Direktiva Vijeća 92/106/EEZ o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica



  SL L 368 (17.12.1992., str. 38.–42.) | [Prijedlog COM(2017) 648 final – 2017/0290 (COD) o izmjeni Direktive 92/106/EEZ] | Uredba (EZ) br. 1072/2009 o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta



  SL L 300/72 (14.11.2009., str. 72.–87.) | [Prijedlog COM(2017) 0281 final – 2017/0123 (COD) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009] | Uredba Komisije (EU) br. 2015/1998 o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda iz područja zaštite zračnog prometa



  SL L 299/1 (14.11.2015., str. 1.–142.) | Direktiva 2008/68/EZ o kopnenom prijevozu opasnih tvari




  SL L 260 (30.9.2008., str. 13.–59.)




  Upućivanja na ADR, RID, ADN
   (1) | Uredba (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada


  (SL L 190, 12.7.2006., str. 1.-98.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime i adresa pošiljatelja | Članak 6. stavak 1. | Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11) | | | | | | |
| Vrsta i težina robe | Članak 6. stavak 1. | Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11) | | | | | | |
| Mjesto i datum primitka robe za prijevoz | Članak 6. stavak 1. | Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11) | | | | | | |
| Mjesto isporuke robe | Članak 6. stavak 1. | Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11) | | | | | | |
| Predviđeni prometni pravac ili udaljenost, ako ti čimbenici opravdavaju različitu cijenu od one koja se uobičajeno primjenjuje | Članak 6. stavak 1. | Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11) | | | | | | |
| Gdje je to potrebno, mjesta prelaska granice | Članak 6. stavak 1. | Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11 od 27. lipnja 1960.) | | | | | | |
| Željezničke utovarne i istovarne postaje | | Članak 3. | | | | | | |
| Utovarne i istovarne luke unutarnjeg plovnog puta | | Članak 3. | | | | | | |
| Pomorske utovarne i istovarne luke | | Članak 3. | | | | | | |
| Pečat koji stavljaju nadležna tijela željeznice ili luke u dotičnim željezničkim postajama ili lukama unutarnjih plovnih putova ili pomorskim lukama nakon završetka tog dijela putovanja koje se odvija željeznicom, unutarnjim plovnim putem ili morem | | Članak 3. | | | | | | |
| [Ime, adresa, podaci za kontakt i potpis otpremnika] | | | [Članak 3. stavak 2. točka (a) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)] | | | | | |
| [Datum i mjesto na kojem kombinirani prijevoz počinje u Uniji] | | | [Članak 3. stavak 2. točka (b) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)] | | | | | |
| [Ime, adresa i podaci za kontakt primatelja] | | | [Članak 3. stavak 2. točka (c) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)] | | | | | |
| [Datum i mjesto na kojem kombinirani prijevoz završava u Uniji] | | | [Članak 3. stavak 2. točka (d) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)] | | | | | |
| [Zračna udaljenost od mjesta na kojem kombinirani prijevoz počinje i mjesta na kojem kombinirani prijevoz završava u Uniji] | | | [Članak 3. stavak 2. točka (e) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)] | | | | | |
| [Opis, koji potpisuje otpremnik, pravca kretanja kombiniranog prijevoza koji sadržava barem sljedeće podatke za svaku dionicu, uključujući i za svaki način prijevoza koji predstavlja necestovnu dionicu, za uslugu koja se pruža unutar Unije:








  i. | redoslijed dionica (tj. prva dionica, necestovna dionica ili završna dionica); |

Zakonodavstvo EU-a

Informacija

Uredba Vijeća br. 11 o ukidanju diskriminacije u cijenama i uvjetima prijevoza

SL 052 (16.8.1960., str. 1121.–1126.)

Direktiva Vijeća 92/106/EEZ o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica

SL L 368 (17.12.1992., str. 38.–42.)

[Prijedlog COM(2017) 648 final – 2017/0290 (COD) o izmjeni Direktive 92/106/EEZ]

Uredba (EZ) br. 1072/2009 o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta

SL L 300/72 (14.11.2009., str. 72.–87.)

[Prijedlog COM(2017) 0281 final – 2017/0123 (COD) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009]

Uredba Komisije (EU) br. 2015/1998 o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda iz područja zaštite zračnog prometa

SL L 299/1 (14.11.2015., str. 1.–142.)

Direktiva 2008/68/EZ o kopnenom prijevozu opasnih tvari

SL L 260 (30.9.2008., str. 13.–59.)

Upućivanja na ADR, RID, ADN
   (1)

Uredba (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada

(SL L 190, 12.7.2006., str. 1.-98.)

Ime i adresa pošiljatelja

Članak 6. stavak 1.

Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11)

Vrsta i težina robe

Članak 6. stavak 1.

Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11)

Mjesto i datum primitka robe za prijevoz

Članak 6. stavak 1.

Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11)

Mjesto isporuke robe

Članak 6. stavak 1.

Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11)

Predviđeni prometni pravac ili udaljenost, ako ti čimbenici opravdavaju različitu cijenu od one koja se uobičajeno primjenjuje

Članak 6. stavak 1.

Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11)

Gdje je to potrebno, mjesta prelaska granice

Članak 6. stavak 1.

Članak 3. (upućivanje na članak 6. Uredbe Vijeća br. 11 od 27. lipnja 1960.)

Željezničke utovarne i istovarne postaje

Članak 3.

Utovarne i istovarne luke unutarnjeg plovnog puta

Članak 3.

Pomorske utovarne i istovarne luke

Članak 3.

Pečat koji stavljaju nadležna tijela željeznice ili luke u dotičnim željezničkim postajama ili lukama unutarnjih plovnih putova ili pomorskim lukama nakon završetka tog dijela putovanja koje se odvija željeznicom, unutarnjim plovnim putem ili morem

Članak 3.

[Ime, adresa, podaci za kontakt i potpis otpremnika]

[Članak 3. stavak 2. točka (a) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Datum i mjesto na kojem kombinirani prijevoz počinje u Uniji]

[Članak 3. stavak 2. točka (b) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Ime, adresa i podaci za kontakt primatelja]

[Članak 3. stavak 2. točka (c) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Datum i mjesto na kojem kombinirani prijevoz završava u Uniji]

[Članak 3. stavak 2. točka (d) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Zračna udaljenost od mjesta na kojem kombinirani prijevoz počinje i mjesta na kojem kombinirani prijevoz završava u Uniji]

[Članak 3. stavak 2. točka (e) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Opis, koji potpisuje otpremnik, pravca kretanja kombiniranog prijevoza koji sadržava barem sljedeće podatke za svaku dionicu, uključujući i za svaki način prijevoza koji predstavlja necestovnu dionicu, za uslugu koja se pruža unutar Unije:

i.

redoslijed dionica (tj. prva dionica, necestovna dionica ili završna dionica);

| ii. | naziv, adresa i podaci za kontakt prijevoznika; |
| --- | --- |

ii.

naziv, adresa i podaci za kontakt prijevoznika;

| iii. | način prijevoza i njegov redoslijed u usluzi.] |
| --- | --- |

iii.

način prijevoza i njegov redoslijed u usluzi.]

[Članak 3. stavak 2. točka (f) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Identifikacija intermodalne utovarne jedinice koja se prevozi]

[Članak 3. stavak 2. točka (g) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Za početnu dionicu cestovnog prijevoza:

| i. | mjesto pretovara na necestovnu jedinicu; |
| --- | --- |

i.

mjesto pretovara na necestovnu jedinicu;

| ii. | zračna udaljenost početne cestovne dionice između mjesta otpreme i prvog terminala za pretovar; |
| --- | --- |

ii.

zračna udaljenost početne cestovne dionice između mjesta otpreme i prvog terminala za pretovar;

| iii. | ako je završena početna cestovna dionica, potpis prijevoznika koji potvrđuje da je obavljena usluga prijevoza na cestovnoj dionici] |
| --- | --- |

iii.

ako je završena početna cestovna dionica, potpis prijevoznika koji potvrđuje da je obavljena usluga prijevoza na cestovnoj dionici]

[Članak 3. stavak 2. točka (h) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Za završnu dionicu cestovnog prijevoza:

| i. | mjesto preuzimanja robe s necestovne dionice (željeznički, ili pomorski prijevoz ili prijevoz unutarnjim plovnim putovima); |
| --- | --- |

i.

mjesto preuzimanja robe s necestovne dionice (željeznički, ili pomorski prijevoz ili prijevoz unutarnjim plovnim putovima);

| ii. | zračna udaljenost završne cestovne dionice između mjesta pretovara i mjesta na kojem završava usluga kombiniranog prijevoza u Uniji);] |
| --- | --- |

ii.

zračna udaljenost završne cestovne dionice između mjesta pretovara i mjesta na kojem završava usluga kombiniranog prijevoza u Uniji);]

[Članak 3. stavak 2. točka (i) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

[Za necestovnu dionicu:

| i. | ako je završena necestovna dionica, potpis prijevoznika (ili više njih u slučaju više necestovnih usluga na necestovnoj dionici) koji potvrđuje da je obavljena usluga prijevoza na necestovnoj dionici; |
| --- | --- |

i.

ako je završena necestovna dionica, potpis prijevoznika (ili više njih u slučaju više necestovnih usluga na necestovnoj dionici) koji potvrđuje da je obavljena usluga prijevoza na necestovnoj dionici;

| ii. | potpis ili pečat, ako su dostupni, odgovarajućih nadležnih tijela željeznice ili luke na odgovarajućim terminalima (željeznička postaja ili luka) duž necestovne dionice prijevoza kojima se potvrđuje da je završen odgovarajući dio necestovne dionice.] |
| --- | --- |

ii.

potpis ili pečat, ako su dostupni, odgovarajućih nadležnih tijela željeznice ili luke na odgovarajućim terminalima (željeznička postaja ili luka) duž necestovne dionice prijevoza kojima se potvrđuje da je završen odgovarajući dio necestovne dionice.]

[Članak 3. stavak 2. točka (j) (kojim se zamjenjuje članak 3. Direktive Vijeća 92/106/EEZ)]

Ime, adresa i potpis pošiljatelja

Članak 8. stavak 3. točka (a)

[Članak 8. stavak 3. točka (a) (nema predloženih izmjena)]

Ime, adresa i potpis cestovnog prijevoznika

Članak 8. stavak 3. točka (b)

[Članak 8. stavak 3. točka (b) (nema predloženih izmjena)]

Ime, adresa primatelja te, nakon što je roba dostavljena, njegov potpis i datum dostave

Članak 8. stavak 3. točka (c)

[Članak 8. stavak 3. točka (c) (nema predloženih izmjena)]

Mjesto i datum preuzimanja robe te mjesto određeno za dostavu

Članak 8. stavak 3. točka (d)

[Članak 8. stavak 3. točka (d) (nema predloženih izmjena)]

Opis vrste robe i načina pakiranja koji je općenito u uporabi, a ako je riječ o opasnim tvarima, njihov općenito prihvaćeni opis te broj pošiljaka i njihove posebne oznake i brojevi

Članak 8. stavak 3. točka (e)

[Članak 8. stavak 3. točka (e) (nema predloženih izmjena)]

Bruto masa robe i njezina drukčije izražena količina

Članak 8. stavak 3. točka (f)

[Članak 8. stavak 3. točka (f) (nema predloženih izmjena)]

Registarske oznake motornog vozila i prikolice

Članak 8. stavak 3. točka (g)

[Članak 8. stavak 3. točka (g) (nema predloženih izmjena)]

Jedinstvena alfanumerička oznaka reguliranog agenta koju je dobio od nadležnog tijela

Prilog 6.3.2.6. točka (a)

Jedinstvena oznaka pošiljke, kao što je broj (internog ili glavnog) zrakoplovnog teretnog lista

Prilog 6.3.2.6. točka (b)

Sadržaj pošiljke (**)

Prilog 6.3.2.6. točka (c)

Sigurnosni status pošiljke, za koji se navodi:

| — | „SPX”, što znači sigurno za putnički, isključivo teretni i isključivo poštanski zrakoplov, ili |
| --- | --- |

—

„SPX”, što znači sigurno za putnički, isključivo teretni i isključivo poštanski zrakoplov, ili

| — | „SCO”, što znači sigurno samo za isključivo teretni i isključivo poštanski zrakoplov, ili |
| --- | --- |

—

„SCO”, što znači sigurno samo za isključivo teretni i isključivo poštanski zrakoplov, ili

| — | „SHR”, što znači sigurno za putnički, isključivo teretni i isključivo poštanski zrakoplov u skladu sa zahtjevima koji se odnose na visokorizični teret |
| --- | --- |

—

„SHR”, što znači sigurno za putnički, isključivo teretni i isključivo poštanski zrakoplov u skladu sa zahtjevima koji se odnose na visokorizični teret

Prilog 6.3.2.6. točka (d)

Razlog na temelju kojeg je izdan sigurnosni status, za koji se navodi:

| — | „KC”, što znači primljeno od poznatog pošiljatelja, ili |
| --- | --- |

—

„KC”, što znači primljeno od poznatog pošiljatelja, ili

| — | „AC”, što znači primljeno od provjerenog pošiljatelja, ili |
| --- | --- |

—

„AC”, što znači primljeno od provjerenog pošiljatelja, ili

| — | „RA”, što znači odabrano od reguliranog agenta, ili |
| --- | --- |

—

„RA”, što znači odabrano od reguliranog agenta, ili

| — | sredstva ili metoda pregleda koji je proveden, ili |
| --- | --- |

—

sredstva ili metoda pregleda koji je proveden, ili

| — | razlog za izuzeće pošiljke od pregleda |
| --- | --- |

—

razlog za izuzeće pošiljke od pregleda

Prilog 6.3.2.6. točka (e)

Ime osobe koja je izdala sigurnosni status, ili jednakovrijednu identifikaciju, te datum i vrijeme izdavanja

Prilog 6.3.2.6. točka (f)

Jedinstvena oznaka koju je od nadležnog tijela dobio bilo koji regulirani agent koji je prihvatio sigurnosni status pošiljke koji je izdao drugi regulirani agent

Prilog 6.3.2.6. točka (g)

Opće informacije koje je potrebno navesti u prijevoznoj ispravi

5.4.1.1.1

Opće informacije za prijevoz u tankerima

5.4.1.1.2 – samo ADN

Posebne informacije koje je potrebno uvrstiti za određene vrste opasne robe ili određenu ambalažu ili ako se upotrebljava prijevozni lanac koji obuhvaća različite načine prijevoza, u skladu s posebnim odredbama u poglavlju 5.4 odgovarajućih priloga ADR-u, RID-u i ADN-u

5.4.1.1.3 do 5.4.1.1.21 –ADR i RID

5.4.1.1.3 do 5.4.1.1.22 –ADN

Dodatne i posebne informacije koje je potrebno navesti za određene vrste opasne robe

5.4.1.2

Bezopasna roba

Odjeljak 5.4.1.5.

Potvrda o pakiranju kontejnera

Odjeljak 5.4.2.

Pisane upute

Odjeljak 5.4.3.

Informacije sadržane u obrascu obavijesti za pošiljke otpada koje podliježu postupku slanja prethodne pisane obavijesti i dobivanja pristanka u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1013/2006

Prilog I.A

Informacije sadržane u dokumentu o prometu za pošiljke otpada koje podliježu postupku slanja prethodne pisane obavijesti i dobivanja pristanka u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1013/2006

Prilog I.B

Informacije sadržane u dokumentu priloženom pošiljkama otpada koje podliježu općim zahtjevima za dostavu informacija navedenih u članku 18. Uredbe (EZ) br. 1013/2006

Prilog VII.

Pravo država članica

U tablici u nastavku nalazi se popis relevantnog nacionalnog zakonodavstva država članica o pitanjima uređenima glavom VI. trećeg dijela Ugovora i kojim se zahtijeva pružanje informacija djelomično ili potpuno istovjetnih informacijama navedenima u točki A ovog Priloga.

[Država članica]

| Zakonodavstvo
  Informacija | [Upućivanje na zakonodavstvo] | [Upućivanje na zakonodavstvo] | [...] | [Upućivanje na zakonodavstvo] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta] | [Upućivanje na članak] | [Upućivanje na članak] | | [Upućivanje na članak] |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta] | [Upućivanje na članak] | [Upućivanje na članak] | [...] | [Upućivanje na članak] |

Zakonodavstvo

Informacija

[Upućivanje na zakonodavstvo]

[Upućivanje na zakonodavstvo]

[...]

[Upućivanje na zakonodavstvo]

[Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta]

[Upućivanje na članak]

[Upućivanje na članak]

[Upućivanje na članak]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta]

[Upućivanje na članak]

[Upućivanje na članak]

[...]

[Upućivanje na članak]

[Država članica]

| Zakonodavstvo
  Informacija | [Upućivanje na zakonodavstvo] | [Upućivanje na zakonodavstvo] | [...] | [Upućivanje na zakonodavstvo] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta] | [Upućivanje na članak] | [Upućivanje na članak] | | [Upućivanje na članak] |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta] | [Upućivanje na članak] | [Upućivanje na članak] | [...] | [Upućivanje na članak] |

Zakonodavstvo

Informacija

[Upućivanje na zakonodavstvo]

[Upućivanje na zakonodavstvo]

[...]

[Upućivanje na zakonodavstvo]

[Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta]

[Upućivanje na članak]

[Upućivanje na članak]

[Upućivanje na članak]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[Informacija kako je navedena u odgovarajućem članku pravnog akta]

[Upućivanje na članak]

[Upućivanje na članak]

[...]

[Upućivanje na članak]

---

(1)  Upućivanja na ADR, RID i ADN potrebno je tumačiti u smislu članka 2., stavaka 1., 2. i 3. Direktive 2008/68/EZ. Brojevi na koje se upućuje odnose se na odgovarajuće priloge ADR-u, RID-u i ADN-u.

PRILOG II.

ZAHTJEVI POVEZANI S PRIJAVLJENIM TIJELIMA

| 1. | Za potrebe prijavljivanja tijelo za ocjenjivanje sukladnosti ispunjuje zahtjeve utvrđene stavcima od 2. do 11. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti osniva se u skladu s nacionalnim pravom države članice i ima pravnu osobnost. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti tijelo je treće strane neovisno o organizaciji ili platformi za eFTI ili pružatelju usluga u okviru platforme koju ocjenjuje.
  Tijelo koje je dio gospodarskog udruženja ili strukovne udruge te predstavlja poduzeća uključena u dizajn, proizvodnju, nabavu, sastavljanje, upotrebu ili održavanje platforme za eFTI ili pružatelja usluga u okviru platforme koju ocjenjuje može se smatrati takvim tijelom pod uvjetom da je dokazana njegova neovisnost i nepostojanje bilo kakvog sukoba interesa. |
| --- | --- |

3.

Tijelo koje je dio gospodarskog udruženja ili strukovne udruge te predstavlja poduzeća uključena u dizajn, proizvodnju, nabavu, sastavljanje, upotrebu ili održavanje platforme za eFTI ili pružatelja usluga u okviru platforme koju ocjenjuje može se smatrati takvim tijelom pod uvjetom da je dokazana njegova neovisnost i nepostojanje bilo kakvog sukoba interesa.

| 4. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti, njegovo najviše rukovodstvo i osoblje odgovorno za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti ne smiju biti projektant, proizvođač, dobavljač, ugraditelj, kupac, vlasnik, korisnik ili održavatelj platforme za eFTI ili pružatelja usluga u okviru platforme koje ocjenjuje, kao ni ovlašteni zastupnik bilo koje od tih strana.
  Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti, njegovo najviše rukovodstvo i osoblje odgovorno za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti ne smije biti izravno uključeno u projektiranje, proizvodnju ili izradu, stavljanje na tržište, ugradnju, upotrebu ili održavanje te platforme za eFTI ili pružatelja usluga u okviru platforme, niti predstavljati strane uključene u navedene aktivnosti. Ne smije sudjelovati ni u kakvoj aktivnosti koja može ugroziti neovisnost njegove prosudbe ili poštenje u odnosu na aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti za koje je prijavljeno. To se posebno odnosi na savjetodavne usluge.
  Tijela za ocjenjivanje sukladnosti osiguravaju da aktivnosti njihovih društava kćeri ili podizvođača ne utječu na povjerljivost, objektivnost ili nepristranost njihovih aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti. |
| --- | --- |

4.

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti, njegovo najviše rukovodstvo i osoblje odgovorno za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti ne smije biti izravno uključeno u projektiranje, proizvodnju ili izradu, stavljanje na tržište, ugradnju, upotrebu ili održavanje te platforme za eFTI ili pružatelja usluga u okviru platforme, niti predstavljati strane uključene u navedene aktivnosti. Ne smije sudjelovati ni u kakvoj aktivnosti koja može ugroziti neovisnost njegove prosudbe ili poštenje u odnosu na aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti za koje je prijavljeno. To se posebno odnosi na savjetodavne usluge.

Tijela za ocjenjivanje sukladnosti osiguravaju da aktivnosti njihovih društava kćeri ili podizvođača ne utječu na povjerljivost, objektivnost ili nepristranost njihovih aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti.

| 5. | Tijela za ocjenjivanje sukladnosti i njihovo osoblje provode aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti uz najvišu razinu profesionalnog poštenja i potrebne tehničke stručnosti u određenom području, bez pritisaka i poticaja, posebno financijskih, koji bi mogli utjecati na njihovu prosudbu ili rezultate njihovih aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti, posebno kada je riječ o osobama ili skupinama osoba kojima su rezultati tih aktivnosti važni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti sposobno je obavljati sve zadaće ocjenjivanja sukladnosti koje su mu dodijeljene člancima 12. i 13. i za koje je prijavljeno bez obzira na to obavlja li te zadaće samo ili se obavljaju u njegovo ime i pod njegovom odgovornošću.
  U svakom trenutku za svaki postupak certificiranja za koji je prijavljeno, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti raspolaže nužnim:






  (a) | osobljem s tehničkim znanjem te dostatnim i primjerenim iskustvom za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti; |
| --- | --- | --- |

6.

U svakom trenutku za svaki postupak certificiranja za koji je prijavljeno, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti raspolaže nužnim:

(a)

osobljem s tehničkim znanjem te dostatnim i primjerenim iskustvom za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti;

| (b) | opisima postupaka u skladu s kojima se provodi ocjenjivanje sukladnosti, a koji osiguravaju transparentnost i mogućnost ponavljanja tih postupaka. Ima uspostavljene odgovarajuće politike i postupke za razlikovanje zadaća koje provodi kao prijavljeno tijelo od drugih aktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

opisima postupaka u skladu s kojima se provodi ocjenjivanje sukladnosti, a koji osiguravaju transparentnost i mogućnost ponavljanja tih postupaka. Ima uspostavljene odgovarajuće politike i postupke za razlikovanje zadaća koje provodi kao prijavljeno tijelo od drugih aktivnosti;

| (c) | postupcima za obavljanje aktivnosti kojima se vodi računa o veličini poduzeća, sektoru u kojemu ono djeluje, njegovoj strukturi i stupnju složenosti predmetne tehnologije. |
| --- | --- |

(c)

postupcima za obavljanje aktivnosti kojima se vodi računa o veličini poduzeća, sektoru u kojemu ono djeluje, njegovoj strukturi i stupnju složenosti predmetne tehnologije.

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti raspolaže sredstvima nužnima za obavljanje tehničkih i administrativnih zadaća povezanih s djelatnostima ocjenjivanja sukladnosti na odgovarajući način.

| 7. | Osoblje odgovorno za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti ima:






  (a) | dobro tehničko i stručno obrazovanje kojim su obuhvaćene sve djelatnosti ocjenjivanja sukladnosti za koje je tijelo za ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

dobro tehničko i stručno obrazovanje kojim su obuhvaćene sve djelatnosti ocjenjivanja sukladnosti za koje je tijelo za ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno;

| (b) | dostatno poznavanje zahtjeva povezanih s ocjenjivanjima koja provodi i odgovarajuće ovlaštenje za provedbu tih ocjenjivanja; |
| --- | --- |

(b)

dostatno poznavanje zahtjeva povezanih s ocjenjivanjima koja provodi i odgovarajuće ovlaštenje za provedbu tih ocjenjivanja;

| (c) | odgovarajuće poznavanje i razumijevanje zahtjeva utvrđenih u članku 9.; |
| --- | --- |

(c)

odgovarajuće poznavanje i razumijevanje zahtjeva utvrđenih u članku 9.;

| (d) | sposobnost za sastavljanje potvrda o sukladnosti, vođenje evidencije i pripremu izvješća kojima se dokazuje da su ocjenjivanja provedena. |
| --- | --- |

(d)

sposobnost za sastavljanje potvrda o sukladnosti, vođenje evidencije i pripremu izvješća kojima se dokazuje da su ocjenjivanja provedena.

| 8. | Zajamčena je nepristranost tijela za ocjenjivanje sukladnosti, njegova najvišeg rukovodstva i osoblja odgovornog za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti.
  Naknada za rad najvišeg rukovodstva i osoblja odgovornog za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti u nadležnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti ne ovisi o broju provedenih ocjenjivanja niti o njihovim rezultatima. |
| --- | --- |

8.

Naknada za rad najvišeg rukovodstva i osoblja odgovornog za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti u nadležnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti ne ovisi o broju provedenih ocjenjivanja niti o njihovim rezultatima.

| 9. | Tijela za ocjenjivanje sukladnosti sklapaju ugovor o osiguranju od odgovornosti osim ako je odgovornost preuzela država članica u skladu s nacionalnim pravom ili je sama država članica izravno odgovorna za ocjenjivanje sukladnosti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Osoblje tijela za ocjenjivanje sukladnosti čuva poslovnu tajnu koja se odnosi na sve informacije prikupljene pri obavljanju svojih zadaća u skladu s člancima od 12. do 13. ili svakom odredbom nacionalnog prava kojom se osigurava provedba ocjenjivanja, osim odredbi povezanih s nadležnim vlastima države članice u kojoj se navedene aktivnosti obavljaju. Vlasnička su prava zaštićena. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tijela za ocjenjivanje sukladnosti sudjeluju u odgovarajućim aktivnostima normizacije ili odgovarajućim aktivnostima izrade propisa ili osiguravaju da je njihovo osoblje odgovorno za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti obaviješteno o tim aktivnostima. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/200 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/200

---

P8_TA(2019)0140

Dobrovoljni sporazum o partnerstvu između EU-a i Vijetnama o provedbi zakona, upravljanju i trgovini u području šuma ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10877/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10877/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0445/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. ožujka 2019. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. ožujka 2019. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0083/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0083/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Socijalističke Republike Vijetnama. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0141.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/201 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/201

---

P8_TA(2019)0141

Dobrovoljni sporazum o partnerstvu između EU-a i Vijetnama o provedbi zakona, upravljanju i trgovini u području šuma (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018 – C8-0445/2018 – 2018/0272M(NLE))

(2021/C 23/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10861/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu od 9. listopada 2018. između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10877/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu od 9. listopada 2018. između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (10877/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0445/2018),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnam s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnam s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama,

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o zaštiti ulaganja između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (2) (Uredba o FLEGT-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (2) (Uredba o FLEGT-u),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za akcijski plan EU-a za izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šuma (COM(2003)0251), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za akcijski plan EU-a za izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šuma (COM(2003)0251),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. lipnja 2016. o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šumarstva (10721/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. lipnja 2016. o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šumarstva (10721/2016),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (3) (Uredba EU-a o drvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (3) (Uredba EU-a o drvu),

| — | uzimajući u obzir izvješća Agencije za istrage o kaznenim djelima protiv okoliša od 31. svibnja 2018. pod naslovom „Serijsko kršenje zakonodavstva: kontinuirani uvoz nezakonite drvne sirovine iz Kambodže u Vijetnam” (4) i od 25. rujna 2018. pod naslovom „Kršenje propisa u Vijetnamu: potrebne su mjere u vezi s izdavanjem lažnih dozvola CITES-a za trgovinu sijamskim palisandrom (Dalbergia cochinchinensis)” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Agencije za istrage o kaznenim djelima protiv okoliša od 31. svibnja 2018. pod naslovom „Serijsko kršenje zakonodavstva: kontinuirani uvoz nezakonite drvne sirovine iz Kambodže u Vijetnam” (4) i od 25. rujna 2018. pod naslovom „Kršenje propisa u Vijetnamu: potrebne su mjere u vezi s izdavanjem lažnih dozvola CITES-a za trgovinu sijamskim palisandrom (Dalbergia cochinchinensis)” (5),

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. – 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. – 2030.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, koji je postignut 12. prosinca 2015. na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, koji je postignut 12. prosinca 2015. na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21),

| — | uzimajući u obzir Izazov iz Bonna iz 2011., odnosno globalno nastojanje da se do 2020. obnovi 150 milijuna, a do 2030. 350 milijuna hektara svjetskog zemljišta na kojemu je provedeno krčenje šuma i koje je degradirano, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izazov iz Bonna iz 2011., odnosno globalno nastojanje da se do 2020. obnovi 150 milijuna, a do 2030. 350 milijuna hektara svjetskog zemljišta na kojemu je provedeno krčenje šuma i koje je degradirano,

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz 2012. naslovljeno „Zeleni ugljik, crna trgovina: nezakonita sječa stabala, porezne prijevare i pranje novca u svjetskim tropskim šumama” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz 2012. naslovljeno „Zeleni ugljik, crna trgovina: nezakonita sječa stabala, porezne prijevare i pranje novca u svjetskim tropskim šumama” (6),

| — | uzimajući u obzir konvencije UN-a o borbi protiv kriminala i korupcije, uključujući Konvenciju protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta i Konvenciju protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije UN-a o borbi protiv kriminala i korupcije, uključujući Konvenciju protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta i Konvenciju protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 12. ožujka 2019. (7) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 12. ožujka 2019. (7) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0093/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0093/2019),

| A. | budući da je Vijetnam, nakon Indonezije i Malezije, postao treća azijska zemlja koja je započela pregovore o Sporazumu o dobrovoljnom partnerstvu o FLEGT-u (izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma); budući da su pregovori zaključeni u svibnju 2017. i da je sporazum potpisan 19. listopada 2018.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Vijetnam, nakon Indonezije i Malezije, postao treća azijska zemlja koja je započela pregovore o Sporazumu o dobrovoljnom partnerstvu o FLEGT-u (izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma); budući da su pregovori zaključeni u svibnju 2017. i da je sporazum potpisan 19. listopada 2018.;

| B. | budući da je cilj Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu pružiti pravni okvir kojim bi se zajamčilo da su sva drvna sirovina i proizvodi od drvne sirovine koji se iz Vijetnama izvoze u EU, a obuhvaćeni su tim sporazumom, proizvedeni na zakonit način; budući da je općeniti cilj sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu poticanje sustavnih promjena u sektoru šumarstva koje su usmjerene na održivo gospodarenje šumama, iskorjenjivanje nezakonite sječe i podupiranje napora diljem svijeta da se zaustavi krčenje i uništavanje šuma; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu pružiti pravni okvir kojim bi se zajamčilo da su sva drvna sirovina i proizvodi od drvne sirovine koji se iz Vijetnama izvoze u EU, a obuhvaćeni su tim sporazumom, proizvedeni na zakonit način; budući da je općeniti cilj sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu poticanje sustavnih promjena u sektoru šumarstva koje su usmjerene na održivo gospodarenje šumama, iskorjenjivanje nezakonite sječe i podupiranje napora diljem svijeta da se zaustavi krčenje i uništavanje šuma;

| C. | budući da je Vijetnam važna zemlja u kontekstu trgovine drvom, da je njegov sektor prerade drva, orijentiran na izvoz, četvrti po veličini na svijetu i da mu je cilj postati najveći; budući da je Vijetnam, kao prerađivačko središte, važan izvoznik proizvoda od drvne sirovine u EU, ali i u zemlje u regiji, posebno u Kinu i Japan; |
| --- | --- |

C.

budući da je Vijetnam važna zemlja u kontekstu trgovine drvom, da je njegov sektor prerade drva, orijentiran na izvoz, četvrti po veličini na svijetu i da mu je cilj postati najveći; budući da je Vijetnam, kao prerađivačko središte, važan izvoznik proizvoda od drvne sirovine u EU, ali i u zemlje u regiji, posebno u Kinu i Japan;

| D. | budući da je Vijetnam velik uvoznik drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine te da je u vijetnamskim tvornicama 2017. prerađeno oko 34 milijuna kubnih metara drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine, od čega je 25 % uvezeno, a 75 % potječe s domaćih plantaža, od kojih su mnoge u vlasništvu i pod upravom malih poljoprivrednika; budući da je vrijednost uvoza u razdoblju od 2011. do 2017. porasla za 68 %; budući da je Vijetnam posljednjih godina ostvario znatan napredak u pogledu smanjenja domaćeg krčenja šuma i povećao svoje šumsko područje s 37 % 2005. na 41,65 % 2018., uključujući industrijske plantaže; budući da je Vijetnam od 2016. uveo zabranu sječe domaćih prirodnih šuma; |
| --- | --- |

D.

budući da je Vijetnam velik uvoznik drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine te da je u vijetnamskim tvornicama 2017. prerađeno oko 34 milijuna kubnih metara drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine, od čega je 25 % uvezeno, a 75 % potječe s domaćih plantaža, od kojih su mnoge u vlasništvu i pod upravom malih poljoprivrednika; budući da je vrijednost uvoza u razdoblju od 2011. do 2017. porasla za 68 %; budući da je Vijetnam posljednjih godina ostvario znatan napredak u pogledu smanjenja domaćeg krčenja šuma i povećao svoje šumsko područje s 37 % 2005. na 41,65 % 2018., uključujući industrijske plantaže; budući da je Vijetnam od 2016. uveo zabranu sječe domaćih prirodnih šuma;

| E. | budući da je 2017. najveća količina oblica i ispiljene drvne sirovine izvezena iz Kameruna, SAD-a i Kambodže, uz Demokratsku Republiku Kongo kao važnog dobavljača; budući da je Kambodža od 2015. drugi najveći dobavljač tropske drvne sirovine za Vijetnam unatoč izvještajima o zabrani (8) izvoza u Vijetnam; budući da je između 2016. i 2017. zabilježeno povećanje od 43 % u obujmu i 40 % u vrijednosti uvoza iz afričkih zemalja; budući da nevladine organizacije s relevantnim stručnim znanjem ističu da drvnu sirovinu izvezenu iz Kambodže i DR Konga treba smatrati „visokorizičnom”, dok se sirova drvna sirovina često uvozi iz zemalja koje karakterizira slabo upravljanje, visoka razina korupcije ili sukoba, uz velik rizik od nezakonitosti u sječi drvne sirovine; |
| --- | --- |

E.

budući da je 2017. najveća količina oblica i ispiljene drvne sirovine izvezena iz Kameruna, SAD-a i Kambodže, uz Demokratsku Republiku Kongo kao važnog dobavljača; budući da je Kambodža od 2015. drugi najveći dobavljač tropske drvne sirovine za Vijetnam unatoč izvještajima o zabrani (8) izvoza u Vijetnam; budući da je između 2016. i 2017. zabilježeno povećanje od 43 % u obujmu i 40 % u vrijednosti uvoza iz afričkih zemalja; budući da nevladine organizacije s relevantnim stručnim znanjem ističu da drvnu sirovinu izvezenu iz Kambodže i DR Konga treba smatrati „visokorizičnom”, dok se sirova drvna sirovina često uvozi iz zemalja koje karakterizira slabo upravljanje, visoka razina korupcije ili sukoba, uz velik rizik od nezakonitosti u sječi drvne sirovine;

| F. | budući da je stopa krčenja šuma u Kambodži peta najviša na svijetu i budući da statistički podaci UN-a pokazuju da je šumski pokrov u Kambodži pao sa 73 % 1990. na 57 % 2010.; |
| --- | --- |

F.

budući da je stopa krčenja šuma u Kambodži peta najviša na svijetu i budući da statistički podaci UN-a pokazuju da je šumski pokrov u Kambodži pao sa 73 % 1990. na 57 % 2010.;

| G. | budući da Kambodža na temelju članka 3. Dekreta br. 131 od 28. studenoga 2006. zabranjuje izvoz okruglih oblica osim onih proizvedenih na plantažama, ispiljene drvne sirovine osim one proizvedene na plantažama te drvne sirovine kvadratnog i pravokutnog oblika, debljine i širine veće od 25 cm (9); budući da se smatra da se cjelokupnim izvozom proizvoda od drvne sirovine iz prirodnih šuma Kambodže u načelu krše kambodžanski zakoni; budući da se u okviru Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu Vijetnam obvezuje da će uvoziti isključivo drvnu sirovinu koja je zakonito posječena u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje podrijetla; |
| --- | --- |

G.

budući da Kambodža na temelju članka 3. Dekreta br. 131 od 28. studenoga 2006. zabranjuje izvoz okruglih oblica osim onih proizvedenih na plantažama, ispiljene drvne sirovine osim one proizvedene na plantažama te drvne sirovine kvadratnog i pravokutnog oblika, debljine i širine veće od 25 cm (9); budući da se smatra da se cjelokupnim izvozom proizvoda od drvne sirovine iz prirodnih šuma Kambodže u načelu krše kambodžanski zakoni; budući da se u okviru Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu Vijetnam obvezuje da će uvoziti isključivo drvnu sirovinu koja je zakonito posječena u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje podrijetla;

| H. | budući da se u okviru Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu zemlje obvezuju na uspostavu politike kojom će se zajamčiti da se u EU izvozi samo drvna sirovina i proizvodi od drvne sirovine koji su potvrđeni kao zakoniti (10); budući da će Vijetnam morati donijeti zakonodavstvo kojim će se uvesti sustav za osiguranje zakonitosti drvne sirovine (TLAS) i uspostaviti potrebne administrativne strukture i kapacitet za provedbu i poštovanje obveza u vezi sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu; budući da će se Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu primjenjivati na drvnu sirovinu i proizvode od drvne sirovine namijenjene i za domaća i za izvozna tržišta, osim završnog koraka, izdavanja dozvola FLEGT, koje se trenutačno odnosi samo na izvoz u EU; |
| --- | --- |

H.

budući da se u okviru Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu zemlje obvezuju na uspostavu politike kojom će se zajamčiti da se u EU izvozi samo drvna sirovina i proizvodi od drvne sirovine koji su potvrđeni kao zakoniti (10); budući da će Vijetnam morati donijeti zakonodavstvo kojim će se uvesti sustav za osiguranje zakonitosti drvne sirovine (TLAS) i uspostaviti potrebne administrativne strukture i kapacitet za provedbu i poštovanje obveza u vezi sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu; budući da će se Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu primjenjivati na drvnu sirovinu i proizvode od drvne sirovine namijenjene i za domaća i za izvozna tržišta, osim završnog koraka, izdavanja dozvola FLEGT, koje se trenutačno odnosi samo na izvoz u EU;

| I. | budući da se Vijetnam obvezao na donošenje zakonodavstva kojim se osigurava uvoz samo zakonito proizvedene drvne sirovine (11) na njegovo tržište, na temelju obveza u pogledu provedbe dubinske analize za uvoznike drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine; budući da se Vijetnam također obvezao da će poštovati mjerodavne zakone zemalja sječe, što je dio definicije zakonitosti u okviru Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu; |
| --- | --- |

I.

budući da se Vijetnam obvezao na donošenje zakonodavstva kojim se osigurava uvoz samo zakonito proizvedene drvne sirovine (11) na njegovo tržište, na temelju obveza u pogledu provedbe dubinske analize za uvoznike drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine; budući da se Vijetnam također obvezao da će poštovati mjerodavne zakone zemalja sječe, što je dio definicije zakonitosti u okviru Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu;

| J. | budući da bi promicanje tog Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu u regiji imalo važnu ulogu u poticanju gospodarske integracije i ostvarivanju međunarodnih ciljeva održivog razvoja; budući da bi sklapanje novih sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, posebno s Kinom, koja graniči s Vijetnamom i važan je akter u industriji prerade drva, omogućilo davanje jamstava u pogledu zakonitosti i održivosti trgovine drvnom sirovinom i proizvodima od drvne sirovine u regiji; |
| --- | --- |

J.

budući da bi promicanje tog Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu u regiji imalo važnu ulogu u poticanju gospodarske integracije i ostvarivanju međunarodnih ciljeva održivog razvoja; budući da bi sklapanje novih sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, posebno s Kinom, koja graniči s Vijetnamom i važan je akter u industriji prerade drva, omogućilo davanje jamstava u pogledu zakonitosti i održivosti trgovine drvnom sirovinom i proizvodima od drvne sirovine u regiji;

| K. | budući da će Vijetnam moći pristupiti sustavu za izdavanje dozvola FLEGT tek nakon što dokaže da u potpunosti provodi sve obveze iz Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu (12) i nakon što uspostavi kapacitet za provedbu povezanog nacionalnog zakonodavstva; budući da se za drvnu sirovinu uvezenu na temelju dozvole FLEGT smatra da je zakonita u skladu s Uredbom EU-a o drvu; budući da se pristupanje Vijetnama sustavu izdavanja dozvola FLEGT odobrava delegiranim aktom; |
| --- | --- |

K.

budući da će Vijetnam moći pristupiti sustavu za izdavanje dozvola FLEGT tek nakon što dokaže da u potpunosti provodi sve obveze iz Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu (12) i nakon što uspostavi kapacitet za provedbu povezanog nacionalnog zakonodavstva; budući da se za drvnu sirovinu uvezenu na temelju dozvole FLEGT smatra da je zakonita u skladu s Uredbom EU-a o drvu; budući da se pristupanje Vijetnama sustavu izdavanja dozvola FLEGT odobrava delegiranim aktom;

| L. | budući da će se Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama trgovina drvnom sirovinom i proizvodima od drvne sirovine liberalizirati u trenutku njegova stupanja na snagu te da će uvoz iz Vijetnama biti obuhvaćen općim obvezama u pogledu dužne pažnje u okviru Uredbe EU-a o drvu do početka izdavanja dozvola FLEGT (13); |
| --- | --- |

L.

budući da će se Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama trgovina drvnom sirovinom i proizvodima od drvne sirovine liberalizirati u trenutku njegova stupanja na snagu te da će uvoz iz Vijetnama biti obuhvaćen općim obvezama u pogledu dužne pažnje u okviru Uredbe EU-a o drvu do početka izdavanja dozvola FLEGT (13);

| 1. | podsjeća da je održivo i uključivo gospodarenje i upravljanje šumama ključno za postizanje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU da osigura usklađenost Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu sa svim njegovim politikama, među ostalim u području razvoja, zaštite okoliša, poljoprivrede i trgovine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno podržava postupak FLEGT s Vijetnamom s obzirom na ulogu te zemlje u sektoru prerade drvne sirovine; pozdravlja potpisivanje Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, čiji je cilj postupno dovršenje potpune reforme politika u toj zemlji radi uklanjanja nezakonito proizvedene drvne sirovine iz lanaca opskrbe vijetnamskih subjekata; pozdravlja predanost Vijetnama i dosad postignuti napredak te je svjestan da će potpuna provedba Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu biti dugotrajan proces koji podrazumijeva ne samo donošenje cijelog niza zakonodavnih akata (sustav TLAS), nego i osiguranje uspostave prikladnog administrativnog kapaciteta za provedbu i izvršavanje Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu; podsjeća da izdavanje dozvola FLEGT može započeti tek nakon što Vijetnam dokaže spremnost svojeg sustava TLAS; prima na znanje izazove koje predstavlja koordinacija između nacionalnih i pokrajinskih razina, što je potrebno kako bi se Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu na odgovarajući način i dosljedno izvršavao u cijeloj zemlji, te poziva vijetnamsku vladu da osigura takvu koordinaciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da provedba Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu mora biti u skladu s obvezama EU-a u pogledu zaštite okoliša te da se njome mora zajamčiti usklađenost s obvezama u pogledu sprečavanja masovnog krčenja šuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da osiguraju prikladne ljudske resurse za provedbu ovog Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, uključujući prikladne resurse za Delegaciju EU-a u Hanoiju, kao i financijska sredstva za Vijetnam u okviru sadašnjih i budućih instrumenata razvojne suradnje koji će biti posebno namijenjeni za provedbu Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu; potiče Komisiju i ESVD da pomažu vijetnamskim vlastima i civilnom društvu, među ostalim, stavljanjem na raspolaganje satelitskih snimaka; poziva EU da usmjeri svoje napore na jačanje vijetnamskog pravnog okvira i institucijskog kapaciteta rješavanjem tehničkih i gospodarskih izazova koji otežavaju učinkovitu provedbu i izvršavanje postojećih nacionalnih i međunarodnih propisa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potvrđuje da je vijetnamska drvna industrija preuzela obveze kako bi uklonila nezakonitu drvnu sirovinu iz lanaca opskrbe i podigla razinu osviještenosti o tim pitanjima; međutim, naglašava da je ključan pomak u načinu razmišljanja unutar te industrije, kao i stroga provedba propisa; podsjeća da zbog prisutnosti nezakonite drvne sirovine u lancima opskrbe postoji rizik od nanošenja štete ugledu vijetnamske prerađivačke industrije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | međutim, svjestan je da je u prošlosti Vijetnam bio suočen sa znatnim izazovima u borbi protiv trgovine nezakonitom drvnom sirovinom iz Laosa, a posljednjih godina iz Kambodže; smatra da u takvim slučajevima Vijetnam i zemlje dobavljači zajedno snose odgovornost za poticanje te nezakonite trgovine s obzirom na to da su vijetnamske vlasti, posebno na razini pokrajina, donijele službene odluke kojima se krši zakonodavstvo zemlje sječe, kao što je primjena službenih uvoznih kvota; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja predanost Vijetnama usvajanju zakonodavstva kojim bi se osiguralo da se samo zakonito proizvedena drvna sirovina uvozi na njegovo tržište, na temelju provedbe obvezne dubinske analize za uvoznike, što je jedno od najvećih postignuća Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu; podsjeća da se obveze u pogledu provedbe dubinske analize ne bi trebale svesti na puko zadovoljavanje osnovnih uvjeta, nego da bi trebale uključivati sve potrebne korake, kao što su prikupljanje informacija, procjena rizika i poduzimanje dodatnih mjera za ublažavanje utvrđenih rizika, s ciljem smanjenja razine rizika do „zanemarive”, što će provoditi nadležna nacionalna tijela temeljitim i sustavnim provjerama pojedinačnih poduzeća; upozorava na izazov izvršavanja obveza dubinske analize preko carinskih tijela, što će zahtijevati prikladno osposobljavanje; podsjeća da bi vijetnamske vlasti trebale usvojiti sustav provedbe dubinske analize koji bi odgovarao onom koji je detaljno opisan u Uredbi EU-a o drvu te ističe da u nacionalnom zakonodavstvu o provedbi dubinske analize treba omogućiti podneske neovisnih trećih strana; potiče vijetnamske vlasti da kao uvjete u svojem sustavu provedbe dubinske analize razmotre revizije koje bi provodile treće strane i javno izvješćivanje poduzeća, kao i da pruže odgovarajuću potporu poduzećima u ispunjavanju njihovih obveza i da izbjegnu nerazmjerno opterećenje za dobavljače drva za kućanstva, izbjegavajući pritom stvaranje zakonskih rupa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vladu Vijetnama da osigura primjerene, odvraćajuće i proporcionalne kazne za kršenje zakonodavstva kojim se provodi sustav TLAS, što bi u slučaju uvoza obuhvaćalo potpunu zabranu stavljanja na vijetnamsko tržište nezakonite drvne sirovine, kao i njezinu pljenidbu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja neovisni mehanizam za evaluaciju i pritužbe te povratne informacije i poziva vijetnamske vlasti da se pobrinu da se na njih primjereno odgovori, među ostalim, učinkovitim i odvraćajućim mjerama u slučajevima u kojima je to potrebno; očekuje da ti mehanizmi djeluju potpuno transparentno i da potiču razmjenu informacija između civilnog društva i tijela za izvršavanje; pozdravlja predanost Vijetnama da zajamči neovisno praćenje provedbe Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu koje provode organizacije civilnog društva, šumarska udruženja, poduzeća, sindikati, lokalne zajednice i ljudi koje žive u šumskim područjima; ističe presudnu važnost njihova sudjelovanja i pristupa relevantnim i ažuriranim informacijama kako bi mogli odigrati svoju ulogu u tom procesu i dodatno pridonijeti vjerodostojnosti sustava TLAS i njegovu kontinuiranom jačanju; pozdravlja obvezu koju je Vijetnam preuzeo da bi se civilnom društvu omogućio pristup nacionalnoj bazi podataka o šumarstvu i potiče vladu da podnese zakonodavstvo o provedbi sustava TLAS na javno savjetovanje i uzme u obzir primljene povratne informacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja sudjelovanje organizacija civilnog društva u pregovorima u vezi sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu i nakon njih te apelira na Vladu Vijetnama da osigura njihovu istinsku i potpunu uključenost tijekom cijele faze provedbe i nakon nje, koja će obuhvatiti cijelo područje primjene Sporazuma, uključujući kontrole uvoza, obveze provedbe dubinske analize, sustav klasifikacije organizacija i provjeru poduzeća temeljenu na riziku, kao i provjeru dozvola FLEGT; ističe važnost uključivanja lokalnih zajednica i iz društveno-ekonomskih razloga i kako bi se zajamčila pravilna provedba novog zakona o šumarstvu i obveza u vezi sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | oštro osuđuje nezakonitu trgovinu drvnom sirovinom preko kambodžanske granice te poziva vlasti obiju država da odmah i u potpunosti zaustave nezakonite tokove, što je nužno potrebno za uspješan nastavak procesa Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu; potiče vijetnamske vlasti da istraže, smijene i privedu pravdi osobe odgovorne za dopuštanje nezakonite trgovine s Kambodžom i drugim zemljama te upravljanje njome; pozdravlja nedavnu odluku vijetnamskih vlasti da dopuste trgovinu drvnom sirovinom isključivo preko glavnih međunarodnih kanala, kao i da ojačaju sposobnosti za provedbu zakona protiv nezakonite trgovine; snažno potiče vijetnamske vlasti da drvnu sirovinu iz Kambodže odmah kategoriziraju kao „visokorizičnu” te da zajamče poštovanje kambodžanskog zakonodavstva o sječi i izvozu drvne sirovine, u skladu s obvezama u vezi sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu; poziva te dvije zemlje da potiču i poboljšaju dijalog, prekograničnu suradnju, razmjenu podataka o trgovini i informacija o rizicima povezanima s nezakonitom trgovinom drvnom sirovinom i odgovarajućim zakonodavstvom na snazi te ih potiče da uključe EU u olakšavanje tog dijaloga; potiče Vijetnam i Kambodžu da zatraže potporu Interpola i da surađuju na djelotvornim i dugoročnim mjerama za borbu protiv sveprisutne nezakonite sječe i prekograničnog krijumčarenja drvne sirovine u Vijetnam; poziva vijetnamske vlasti da primijene iste mjere na uvoz iz drugih zemalja dobavljača u kojima postoje ili bi mogli nastati slični problemi, pogotovo onih u Africi, kao što je DR Kongo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da treba uzeti u obzir regionalnu dimenziju nezakonite sječe i prijevoza, prerade i trgovine nezakonitom drvnom sirovinom u cijelom lancu opskrbe; poziva da se ta regionalna dimenzija uključi u postupak evaluacije Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu na način da se procijeni povezanost između slabijih mehanizama za izvršavanje zakonodavstva u drugim zemljama regije i povećanja izvoza iz tih zemalja u EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da loše upravljanje i korupcija u sektoru šumarstva ubrzavaju nezakonitu sječu i uništavanje šuma te naglašava činjenicu da uspjeh inicijative FLEGT također ovisi o borbi protiv prijevara i korupcije u cijelom lancu opskrbe drvnom sirovinom; poziva Vladu Vijetnama da radi na suzbijanju raširene korupcije i razmatranju drugih čimbenika koji potiču tu trgovinu, posebno u pogledu carinskih i drugih tijela koja će imati ključnu ulogu u provedbi i izvršavanju Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, što bi bio konkretan znak da je Vijetnam u potpunosti predan procesu u vezi s tim sporazumom; naglašava potrebu da se stane na kraj nekažnjavanju u sektoru šumarstva jamčenjem kaznenog progona prekršaja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja to što je vijetnamska vlada nedavno donijela akcijski plan za provedbu Sporazuma i poziva je da primjenjuje konkretan, vremenski ograničen i mjerljiv pristup; pozdravlja to što je 1. siječnja 2019. stupio na snagu novi zakon o šumarstvu, koji uključuje zabranu uvoza nezakonito proizvedene drvne sirovine u Vijetnam te potiče vijetnamske vlasti da provode tu zabranu i da po potrebi brzo donesu provedbene mjere kako bi se premostio jaz do početka djelovanja sustava TLAS; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja uključivanje odredbi o održivom gospodarenju šumama u Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, kojima se također utvrđuje veza sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu; poziva Komisiju da tijekom provedbe Sporazuma o slobodnoj trgovini posebnu pozornost posvećuje trgovini drvnom sirovinom i proizvodima od drvne sirovine te da pomno prati trgovinske tokove kako bi osigurala da dodatna liberalizacija trgovine sa sobom ne donosi dodatne rizike u pogledu nezakonite trgovine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži od Komisije da jednom godišnje izvješćuje Parlament o napretku koji je Vijetnam ostvario u provedbi Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, među ostalim, u vezi s uvjetima iz ove Rezolucije, kao i o aktivnostima Zajedničkog odbora za provedbu, kako bi se omogućilo donošenje utemeljene odluke nakon prijedloga delegiranog akta kojim se odobrava prihvaćanje dozvola FLEGT; poziva Komisiju da tijekom sljedećeg postupka revizije razmotri poboljšanje propisa o dozvolama FLEGT ne bi li joj se omogućio brz odgovor na slučajeve znatnog kršenja obveza u vezi sa Sporazumom o dobrovoljnom partnerstvu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da potiče dijalog i promiče Uredbu EU-a o drvu s velikim zemljama uvoznicama u toj regiji i velikim trgovinskim partnerima EU-a, kao što su Kina i Japan, te da joj u bilateralnim odnosima s tim zemljama, među ostalim i u trgovinskim odnosima, prioritet bude potreba za konkretnim rješenjima za zaustavljanje nezakonite trgovine drvnom sirovinom kako bi se stvorili jednaki uvjeti na globalnoj razini za rješavanje tog problema; potiče Komisiju da pokrene pregovore o sporazumu o dobrovoljnom partnerstvu sa zemljama u susjedstvu Vijetnama čim budu ispunjeni nužni uvjeti i ističe važnost sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu u području FLEGT za buduće instrumente za razvoj i suradnju; poziva Komisiju da uspostavi instrumente za olakšavanje razmjene najboljih praksi između Vijetnama i drugih zemalja koje su već sklopile sporazume o dobrovoljnom partnerstvu s EU-om; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, Socijalističke Republike Vijetnama i Kraljevine Kambodže. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 329, 3.12.2016., str. 8.

(2)  SL L 347, 30.12.2005., str. 1.

(3)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(4)  https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf

(5)  https://eia-international.org/report/vietnam-violation-action-required-fake-cites-permits-rosewood-trade/

(6)  Nellemann, C., INTERPOL Environmental Crime Programme (ur.). 2012. Green Carbon, Black Trade: Illegal Logging, Tax Fraud and Laundering in the Worlds Tropical Forests. A Rapid Response Assessment. United Nations Environment Programme, GRIDArendal, http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/8030/Green%20carbon%20Black%20Trade_%20Illegal %20logging.pdf?sequence=5&isAllowed=y

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0140.

(8)  https://www.phnompenhpost.com/national/despite-ban-timber-exports-vietnam-nearing-2016-total

(9)  https://eia-international.org/wp-content/uploads/eia-serial-offender-web.pdf, str. 6.

(10)  Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu obuhvaća sve glavne proizvode koji se izvoze u EU, osobito pet obveznih drvnih proizvoda kako je utvrđeno u Uredbi o FLEGT-u iz 2005. (oblice, ispiljena drvna sirovina, željeznički pragovi, šperploče i furnir) te također uključuje niz drugih proizvoda od drvne sirovine kao što su iverje, parket, ploče iverice i namještaj od drva. Sporazum o dobrovoljnom partnerstvu obuhvaća izvoz u sve treće zemlje; međutim, barem u početku, sustav izdavanja dozvola primjenjuje se samo na izvoz u EU.

(11)  U skladu s člankom 2. točkom (j) Sporazuma o dobrovoljnom partnerstvu, „zakonito proizvedena drvna sirovina” (dalje u tekstu navedena i kao „zakonita drvna sirovina”) znači proizvodi od drvne sirovine koji su dobiveni ili uvezeni i proizvedeni u skladu s vijetnamskim zakonodavstvom kako je utvrđeno u Prilogu II. i drugim mjerodavnim odredbama ovog Sporazuma; a u slučaju uvezene drvne sirovine znači proizvodi od drvne sirovine koji su dobiveni, proizvedeni i izvezeni u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom zemlje sječe i postupcima opisanima u Prilogu V.

(12)  EU i Vijetnam prvo će zajednički procijeniti spremnost sustava TLAS za izdavanje dozvola FLEGT. Izdavanje dozvola može se početi provoditi samo ako su obje strane suglasne da je sustav dovoljno pouzdan.

(13)  Članak 13.8 stavak 2(a): „[svaka stranka] potiče promicanje trgovine šumskim proizvodima posječenima u skladu s domaćim zakonodavstvom zemlje sječe koji potječu iz šuma kojima se održivo upravlja; to može uključivati sklapanje Dobrovoljnog partnerskog sporazuma o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma („FLEGT”)”.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/207 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/207

---

P8_TA(2019)0142

Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (10923/2018 – C8-0440/2018 – 2018/0238(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10923/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10923/2018),

| — | uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS No 108) (CETS br. 223) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS No 108) (CETS br. 223)

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0440/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0440/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0070/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0070/2019),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/208 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/208

---

P8_TA(2019)0143

Ovlašćivanje država članica da postanu stranke Konvenciji Vijeća Europe o integriranom pristupu za sigurnost, zaštitu i usluge na nogometnim utakmicama i ostalim sportskim priredbama ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o integriranom pristupu za sigurnost, zaštitu i usluge na nogometnim utakmicama i ostalim sportskim priredbama (CETS br. 218) (12527/2018 – C8-0436/2018 – 2018/0116(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12527/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12527/2018),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o integriranom pristupu za sigurnost, zaštitu i usluge na nogometnim utakmicama i ostalim sportskim priredbama (CETS br. 218), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o integriranom pristupu za sigurnost, zaštitu i usluge na nogometnim utakmicama i ostalim sportskim priredbama (CETS br. 218),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 87. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0436/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 87. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0436/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/348/PUP od 25. travnja 2002. o sigurnosti na nogometnim utakmicama s međunarodnim elementom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/348/PUP od 25. travnja 2002. o sigurnosti na nogometnim utakmicama s međunarodnim elementom (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2017. o cjelovitom pristupu sportskoj politici: dobro upravljanje, dostupnost i integritet (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2017. o cjelovitom pristupu sportskoj politici: dobro upravljanje, dostupnost i integritet (2),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0080/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0080/2019),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica, i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 121, 8.5.2002., str. 1.

(2)  SL C 252, 18.7.2018., str. 2.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/209 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/209

---

P8_TA(2019)0144

Protokol o izmjeni Sporazuma o pomorskom prometu između EU-a i Kine (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o pomorskom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i vlade Narodne Republike Kine, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05083/2015 – C8-0022/2019 – 2014/0327(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05083/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05083/2015),

| — | uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Sporazuma o pomorskom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i vlade Narodne Republike Kine, s druge strane (05880/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Sporazuma o pomorskom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i vlade Narodne Republike Kine, s druge strane (05880/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0022/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1.i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1.i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0168/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0168/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/210

---

P8_TA(2019)0145

Euro-mediteranski sporazum EU-a i Egipta (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (10219/2016 – C8-0135/2017 – 2016/0121(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10219/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10219/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (10221/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (10221/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0135/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0135/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0025/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Arapske Republike Egipta. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/211 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/211

---

P8_TA(2019)0146

Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Turkmenistana

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća i Komisije o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (12183/1/2011 – C8-0059/2015 – 1998/0031R(NLE))

(2021/C 23/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća i Komisije (12183/1/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća i Komisije (12183/1/2011),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (12288/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane (12288/2011),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koje je Vijeće podnijelo u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 209. i člankom 218. stavkom 6. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C8-0059/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koje je Vijeće podnijelo u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člancima 207. i 209. i člankom 218. stavkom 6. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C8-0059/2015),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u srednjoj Aziji, posebno rezolucije od 20. veljače 2008. o strategiji EU-a za srednju Aziju (1), od 15. prosinca 2011. o statusu provedbe strategije EU-a za srednju Aziju (2), od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za srednju Aziju (3), od 22. travnja 2009. o Privremenom sporazumu o trgovini s Turkmenistanom (4) te od 14. veljače 2006. o klauzuli o ljudskim pravima i demokraciji u sporazumima Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u srednjoj Aziji, posebno rezolucije od 20. veljače 2008. o strategiji EU-a za srednju Aziju (1), od 15. prosinca 2011. o statusu provedbe strategije EU-a za srednju Aziju (2), od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za srednju Aziju (3), od 22. travnja 2009. o Privremenom sporazumu o trgovini s Turkmenistanom (4) te od 14. veljače 2006. o klauzuli o ljudskim pravima i demokraciji u sporazumima Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima iz 1999. između Europske zajednice, Europske zajednice za ugljen i čelik i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, koji je Vijeće sklopilo 27. srpnja 2009. (5144/1999), te redovite sastanke Zajedničkog odbora koji je uspostavljen na temelju njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima iz 1999. između Europske zajednice, Europske zajednice za ugljen i čelik i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, koji je Vijeće sklopilo 27. srpnja 2009. (5144/1999), te redovite sastanke Zajedničkog odbora koji je uspostavljen na temelju njega,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o sporazumijevanju za suradnju u području energije potpisan između Europske unije i Turkmenistana u svibnju 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o sporazumijevanju za suradnju u području energije potpisan između Europske unije i Turkmenistana u svibnju 2008.,

| — | uzimajući u obzir da je Turkmenistan potpisnik Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Turkmenistan potpisnik Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir godišnji dijalog o ljudskim pravima koji se vodi između EU-a i Turkmenistana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnji dijalog o ljudskim pravima koji se vodi između EU-a i Turkmenistana,

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku preuzela u svojemu pismu Odboru za vanjske poslove od 16. prosinca 2015., koje sadržava aspekte navedene u stavku 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku preuzela u svojemu pismu Odboru za vanjske poslove od 16. prosinca 2015., koje sadržava aspekte navedene u stavku 3.,

| — | uzimajući u obzir pismo potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku upućeno predsjedniku Odbora za vanjske poslove od 5. srpnja 2018., u kojemu podržava Sporazum o partnerstvu i suradnji s Turkmenistanom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku upućeno predsjedniku Odbora za vanjske poslove od 5. srpnja 2018., u kojemu podržava Sporazum o partnerstvu i suradnji s Turkmenistanom,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0072/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0072/2019),

| A. | budući da je srednja Azija regija u kojoj je Europska unija sve više angažirana; |
| --- | --- |

A.

budući da je srednja Azija regija u kojoj je Europska unija sve više angažirana;

| B. | budući da je 1997. parafiran, a 1998. potpisan Sporazum o partnerstvu i suradnji s Turkmenistanom; budući da je taj sporazum otad ratificiralo 14 država članica od 15 izvornih potpisnica (pri čemu je preostala država članica Ujedinjena Kraljevina); budući da je 2004. Turkmenistan ratificirao Sporazum o partnerstvu i suradnji; budući da postupak kojim se Sporazumu o partnerstvu i suradnji pridružuju države članice koje su pristupile EU-u nakon njegova potpisivanja podliježe zasebnom protokolu i postupku ratifikacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je 1997. parafiran, a 1998. potpisan Sporazum o partnerstvu i suradnji s Turkmenistanom; budući da je taj sporazum otad ratificiralo 14 država članica od 15 izvornih potpisnica (pri čemu je preostala država članica Ujedinjena Kraljevina); budući da je 2004. Turkmenistan ratificirao Sporazum o partnerstvu i suradnji; budući da postupak kojim se Sporazumu o partnerstvu i suradnji pridružuju države članice koje su pristupile EU-u nakon njegova potpisivanja podliježe zasebnom protokolu i postupku ratifikacije;

| C. | budući da bi se Sporazum o partnerstvu i suradnji nakon potpune ratifikacije sklopio na početno razdoblje od 10 godina te bi se zatim svake godine obnavljao kako bi se EU-u omogućilo da odstupi od sporazuma u slučaju ozbiljnih sumnji u poštovanje ljudskih prava ili drugih teških kršenja; budući da potpisnice mogu izmijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji radi uzimanja u obzir novih razvoja događaja; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se Sporazum o partnerstvu i suradnji nakon potpune ratifikacije sklopio na početno razdoblje od 10 godina te bi se zatim svake godine obnavljao kako bi se EU-u omogućilo da odstupi od sporazuma u slučaju ozbiljnih sumnji u poštovanje ljudskih prava ili drugih teških kršenja; budući da potpisnice mogu izmijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji radi uzimanja u obzir novih razvoja događaja;

| D. | budući da se Vijeće u travnju 2009. savjetovalo s Europskim parlamentom o Privremenom sporazumu o trgovini s Turkmenistanom u okviru neobveznog, pravno neobvezujućeg postupka; |
| --- | --- |

D.

budući da se Vijeće u travnju 2009. savjetovalo s Europskim parlamentom o Privremenom sporazumu o trgovini s Turkmenistanom u okviru neobveznog, pravno neobvezujućeg postupka;

| E. | budući da su Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) uspostavile svoje referentne vrijednosti na temelju kojih bi trebalo mjeriti napredak u Turkmenistanu te kriterije na temelju kojih se odobrava daljnja suradnja u skladu s međunarodno priznatim standardima vladavine prava, dobrog upravljanja i ljudskih prava; |
| --- | --- |

E.

budući da su Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) uspostavile svoje referentne vrijednosti na temelju kojih bi trebalo mjeriti napredak u Turkmenistanu te kriterije na temelju kojih se odobrava daljnja suradnja u skladu s međunarodno priznatim standardima vladavine prava, dobrog upravljanja i ljudskih prava;

| F. | budući da bi poštovanje demokracije i temeljnih i ljudskih prava te poštovanje načela tržišnog gospodarstva, koja predstavljaju bitne elemente Privremenog sporazuma o trgovini (kako je utvrđeno u njegovu članku 1. i članku 2. Sporazuma o partnerstvu i suradnji), trebali ostati dugoročni ciljevi Turkmenistana; budući da je u slučaju da bilo koja strana prekrši te elemente moguća jednostrana obustava primjene; |
| --- | --- |

F.

budući da bi poštovanje demokracije i temeljnih i ljudskih prava te poštovanje načela tržišnog gospodarstva, koja predstavljaju bitne elemente Privremenog sporazuma o trgovini (kako je utvrđeno u njegovu članku 1. i članku 2. Sporazuma o partnerstvu i suradnji), trebali ostati dugoročni ciljevi Turkmenistana; budući da je u slučaju da bilo koja strana prekrši te elemente moguća jednostrana obustava primjene;

| G. | budući da je Odbor za vanjske poslove nakon razmatranja nacrta preporuke o davanju suglasnosti Parlamenta za sklapanje Sporazuma o partnerstvu i suradnji te popratnog nacrta izvješća od 8. svibnja 2015. koji sadržava prijedlog rezolucije 24. svibnja 2016. odlučio privremeno obustaviti postupak sve dok se ne pokaže da je postignut dostatan napredak u pogledu poštovanja ljudskih prava i vladavine prava te je odlučio otvoriti trenutačni privremeni postupak; |
| --- | --- |

G.

budući da je Odbor za vanjske poslove nakon razmatranja nacrta preporuke o davanju suglasnosti Parlamenta za sklapanje Sporazuma o partnerstvu i suradnji te popratnog nacrta izvješća od 8. svibnja 2015. koji sadržava prijedlog rezolucije 24. svibnja 2016. odlučio privremeno obustaviti postupak sve dok se ne pokaže da je postignut dostatan napredak u pogledu poštovanja ljudskih prava i vladavine prava te je odlučio otvoriti trenutačni privremeni postupak;

| H. | budući da je daljnja valjanost referentnih vrijednosti za napredak Turkmenistana u pogledu ljudskih prava, kako je naveo Parlament u svojim prethodnim rezolucijama, od ključne važnosti za principijelnu i usklađenu politiku EU-a u pogledu odnosa s tom zemljom; |
| --- | --- |

H.

budući da je daljnja valjanost referentnih vrijednosti za napredak Turkmenistana u pogledu ljudskih prava, kako je naveo Parlament u svojim prethodnim rezolucijama, od ključne važnosti za principijelnu i usklađenu politiku EU-a u pogledu odnosa s tom zemljom;

| I. | budući da je Turkmenistan 2015. usvojio Nacionalni akcijski plan za ljudska prava za razdoblje 2016. – 2020. koji je 2013. pripremljen uz pomoć Razvojnog programa Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

I.

budući da je Turkmenistan 2015. usvojio Nacionalni akcijski plan za ljudska prava za razdoblje 2016. – 2020. koji je 2013. pripremljen uz pomoć Razvojnog programa Ujedinjenih naroda;

| J. | budući da je Turkmenistan sklopio međunarodne sporazume kao što su ICCPR, ICESR i konvencije ILO-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je Turkmenistan sklopio međunarodne sporazume kao što su ICCPR, ICESR i konvencije ILO-a;

| 1. | traži od Vijeća, Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da prije davanja suglasnosti za Sporazum o partnerstvu i suradnji hitno uspostave sljedeće kratkoročne referentne vrijednosti za mjerenje održivog napretka državnih vlasti Turkmenistana na temelju preporuka UN-a, OESS-a i EBRD-a: |
| --- | --- |

1.

Politički sustav, vladavina prava i dobro upravljanje

| i. | jasna dioba izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te, između ostalog, omogućavanje i jamčenje stvarnog sudjelovanja stanovništva u postupcima donošenja odluka, uključujući savjetovanje s međunarodnim stručnim skupinama kao što su Venecijanska komisija Vijeća Europe i Ured za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS ODIHR) o usklađenosti Ustava Turkmenistana s tim demokratskim načelima te dokazana spremnost Turkmenistana da razmotri reforme koje te organizacije predlažu; |
| --- | --- |

i.

jasna dioba izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te, između ostalog, omogućavanje i jamčenje stvarnog sudjelovanja stanovništva u postupcima donošenja odluka, uključujući savjetovanje s međunarodnim stručnim skupinama kao što su Venecijanska komisija Vijeća Europe i Ured za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS ODIHR) o usklađenosti Ustava Turkmenistana s tim demokratskim načelima te dokazana spremnost Turkmenistana da razmotri reforme koje te organizacije predlažu;

| ii. | uklanjanje ograničenja za registraciju i funkcioniranje nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

ii.

uklanjanje ograničenja za registraciju i funkcioniranje nevladinih organizacija;

Ljudska prava i temeljne slobode

| iii. | provedba obveza koje je turkmenska vlada preuzela u svojem Nacionalnom akcijskom planu za ljudska prava za razdoblje 2016. – 2020.; |
| --- | --- |

iii.

provedba obveza koje je turkmenska vlada preuzela u svojem Nacionalnom akcijskom planu za ljudska prava za razdoblje 2016. – 2020.;

| iv. | okončanje tajnog pritvaranja i prisilnih nestanaka, prisilnog rada, mučenja te objavljivanje informacija o sudbini nestalih osoba ili mjestu gdje se nalaze, čime se obiteljima dopušta da ostanu u kontaktu s osobama u pritvoru; priznanje državne vlasti da postoje politički zatvorenici i omogućivanje međunarodnim organizacijama, uključujući Međunarodni odbor Crvenog križa, i neovisnim promatračima da neometano pristupe zemlji; |
| --- | --- |

iv.

okončanje tajnog pritvaranja i prisilnih nestanaka, prisilnog rada, mučenja te objavljivanje informacija o sudbini nestalih osoba ili mjestu gdje se nalaze, čime se obiteljima dopušta da ostanu u kontaktu s osobama u pritvoru; priznanje državne vlasti da postoje politički zatvorenici i omogućivanje međunarodnim organizacijama, uključujući Međunarodni odbor Crvenog križa, i neovisnim promatračima da neometano pristupe zemlji;

| v. | jamčenje neometanog pristupa raznim izvorima informacija te osobito omogućivanje ljudima pristupa alternativnim izvorima informacija, uključujući međunarodnim komunikacijskim servisima, i raspolaganja telekomunikacijskim sredstvima kao što su privatne satelitske antene ili cjenovno pristupačne internetske veze; |
| --- | --- |

v.

jamčenje neometanog pristupa raznim izvorima informacija te osobito omogućivanje ljudima pristupa alternativnim izvorima informacija, uključujući međunarodnim komunikacijskim servisima, i raspolaganja telekomunikacijskim sredstvima kao što su privatne satelitske antene ili cjenovno pristupačne internetske veze;

| vi. | prestanak progona i zastrašivanja nezavisnih novinara te aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava, kao i njihovih obitelji, u zemlji i inozemstvu; jamčenje slobode medija, slobode izražavanja i slobode okupljanja; |
| --- | --- |

vi.

prestanak progona i zastrašivanja nezavisnih novinara te aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava, kao i njihovih obitelji, u zemlji i inozemstvu; jamčenje slobode medija, slobode izražavanja i slobode okupljanja;

| vii. | dopuštanje posjeta Ujedinjenih naroda i drugih međunarodnih organizacija koje su zatražile takve posjete i još čekaju odgovor; |
| --- | --- |

vii.

dopuštanje posjeta Ujedinjenih naroda i drugih međunarodnih organizacija koje su zatražile takve posjete i još čekaju odgovor;

| viii. | kraj neformalnog i proizvoljnog sustava zabrane putovanja i jamčenje da osobe kojima je uskraćeno dopuštenje da napuste zemlju mogu slobodno putovati; |
| --- | --- |

viii.

kraj neformalnog i proizvoljnog sustava zabrane putovanja i jamčenje da osobe kojima je uskraćeno dopuštenje da napuste zemlju mogu slobodno putovati;

| 2. | traži od Vijeća, Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uzmu u obzir sljedeće dugoročne preporuke za održiv i vjerodostojan napredak: |
| --- | --- |

2.

Politički sustav, vladavina prava i dobro upravljanje

| i. | poštovanje načela političkog pluralizma i demokratske odgovornosti te ispravno djelovanje političkih stranaka i drugih organizacija bez uplitanja; |
| --- | --- |

i.

poštovanje načela političkog pluralizma i demokratske odgovornosti te ispravno djelovanje političkih stranaka i drugih organizacija bez uplitanja;

| ii. | daljnja provedba reformi na svim razinama u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda i u svim područjima uprave, posebno u pravosuđu i tijelima za provedbu zakona; |
| --- | --- |

ii.

daljnja provedba reformi na svim razinama u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda i u svim područjima uprave, posebno u pravosuđu i tijelima za provedbu zakona;

| iii. | snažne i djelotvorne mjere zaštite od korupcije na visokoj razini, pranja novca, organiziranog kriminala i trgovine drogom; |
| --- | --- |

iii.

snažne i djelotvorne mjere zaštite od korupcije na visokoj razini, pranja novca, organiziranog kriminala i trgovine drogom;

| iv. | puna provedba zakona o zabrani rada djece; |
| --- | --- |

iv.

puna provedba zakona o zabrani rada djece;

Ljudska prava i temeljne slobode

| v. | opće poštovanje mirnog i zakonitog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, slobodu udruživanja i slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

v.

opće poštovanje mirnog i zakonitog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, slobodu udruživanja i slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja;

| vi. | opća sloboda kretanja unutar i izvan zemlje; |
| --- | --- |

vi.

opća sloboda kretanja unutar i izvan zemlje;

| 3. | naglašava da bi Europski parlament trebao pomno pratiti i nadgledati razvoj događaja u Turkmenistanu i provedbu svih dijelova Sporazuma o partnerstvu i suradnji nakon što stupi na snagu; u tom kontekstu poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uvede mehanizam za praćenje ljudskih prava te da se javno obveže na njegovu provedbu, omogućujući da Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) propisno obavještava Parlament o provedbi Sporazuma o partnerstvu i suradnji nakon što stupi na snagu, osobito o njegovim ciljevima i usklađenosti s člankom 2., kako bi mogao odgovoriti na događaje na terenu u slučaju dokumentirane i dokazane ozbiljne povrede ljudskih prava; ističe mogućnost obustave Sporazuma o partnerstvu i suradnji u okviru djelovanja mehanizma u takvim slučajevima te u tom pogledu pozdravlja pismo potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Odboru za vanjske poslove od 16. prosinca 2015. koje sadržava sljedeće ciljeve:






  i. | jamčenje propisne obaviještenosti Europskog parlamenta o provedbi odredbi o ljudskim pravima i demokratizaciji iz Sporazuma o partnerstvu i suradnji, uključujući pristup relevantnim informacijama o razvoju situacije u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te da na zahtjev bude pravodobno izvješten o stanju prije i nakon sjednica Vijeća za suradnju, u skladu s važećim pravilima o povjerljivosti; |
| --- | --- | --- |

3.

i.

jamčenje propisne obaviještenosti Europskog parlamenta o provedbi odredbi o ljudskim pravima i demokratizaciji iz Sporazuma o partnerstvu i suradnji, uključujući pristup relevantnim informacijama o razvoju situacije u pogledu ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te da na zahtjev bude pravodobno izvješten o stanju prije i nakon sjednica Vijeća za suradnju, u skladu s važećim pravilima o povjerljivosti;

| ii. | bliža suradnja s Europskim parlamentom i civilnim društvom u izradi godišnjih dijaloga o ljudskim pravima i izvješćivanju o njima; |
| --- | --- |

ii.

bliža suradnja s Europskim parlamentom i civilnim društvom u izradi godišnjih dijaloga o ljudskim pravima i izvješćivanju o njima;

| iii. | savjetovanje s Europskim parlamentom pri pripremi ažuriranja strategije EU-a u pogledu ljudskih prava za Turkmenistan; |
| --- | --- |

iii.

savjetovanje s Europskim parlamentom pri pripremi ažuriranja strategije EU-a u pogledu ljudskih prava za Turkmenistan;

| 4. | pozdravlja najavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u pogledu uspostave punopravne delegacije EU-a u Ašgabatu; naglašava da bi nova delegacija trebala razviti obostrano korisnu strategiju za suradnju prilagođenu razvojnim uvjetima i zahtjevima Turkmenistana, pratiti stanje u zemlji, uključujući u pogledu kršenja ljudskih prava i pojedinačnih slučajeva koji izazivaju zabrinutost, započeti dijalog s različitim političkim, socijalnim i gospodarskim akterima u toj zemlji, omogućiti diplomaciju na terenu i poboljšati upravljanje projektima koji se financiraju instrumentima EU-a za financiranje vanjskog djelovanja i nadzor nad njima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zaključuje da će razmotriti davanje svoje suglasnosti kada se pokaže da su Komisija, Vijeće, potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i državna tijela Turkmenistana na odgovarajući način uzeli u obzir preporuke navedene u stavcima 1. i 3.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da zatraži od Vijeća, Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da Parlamentu redovito pružaju značajne informacije o situaciji u Turkmenistanu; |
| --- | --- |

6.

o

o o

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladi i parlamentu Turkmenistana. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL C 184 E, 6.8.2009., str. 49.

(2)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 91.

(3)  SL C 58, 15.2.2018., str. 119.

(4)  SL C 184 E, 8.7.2010., str. 20.

(5)  SL C 290 E, 29.11.2006., str. 107.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/215 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/215

---

P8_TA(2019)0147

Provedbena odluka o pokretanju automatizirane razmjene podataka s obzirom na podatke o DNK-u u Ujedinjenoj Kraljevini *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o nacrtu Provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Ujedinjenoj Kraljevini (13123/2018 – C8-0474/2018 – 2018/0812(CNS))

(Savjetovanje)

(2021/C 23/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (13123/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (13123/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0164/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0092/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0092/2019),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/216 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/216

---

P8_TA(2019)0148

Razmjena podataka o državljanima trećih zemalja i Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP (COM(2016)0007 – C8-0012/2016 – 2016/0002(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0007), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0007),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 82. stavak 1., drugi podstavak, točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 82. stavak 1., drugi podstavak, točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0012/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0219/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0219/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0002

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/884.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/217 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/217

---

P8_TA(2019)0149

Centralizirani sustav za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu i potporu Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2017)0344 – C8-0217/2017 – 2017/0144(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2021/C 23/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0344), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0344),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0217/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0217/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0018/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0144

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS-TCN) za dopunu Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije te o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/816.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/218 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/218

---

P8_TA(2019)0150

Program Europskih snaga solidarnosti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0440),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 165. stavak 4., članak 166. stavak 4. i članak 214. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0264/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 165. stavak 4., članak 166. stavak 4. i članak 214. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0264/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A8-0079/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A8-0079/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 201.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 282.

---

P8_TC1-COD(2018)0230

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti i o stavljanju izvan snage [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] i Uredbe (EU) br. 375/2014

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165. stavak 4., članak 166. stavak 4. i članak 214. stavak 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Europska unija izgrađena je na solidarnosti među građanima i među državama članicama. Te zajedničke vrijednosti
  , utjelovljene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji,
  usmjeravaju njezino djelovanje i pružaju nužno jedinstvo za suočavanje s trenutačnim i budućim društvenim izazovima, a u tome su mladi Europljani voljni pomoći iskazivanjem solidarnosti u praksi. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Europska unija izgrađena je na solidarnosti među građanima i među državama članicama. Te zajedničke vrijednosti
  , utjelovljene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji,
  usmjeravaju njezino djelovanje i pružaju nužno jedinstvo za suočavanje s trenutačnim i budućim društvenim izazovima, a u tome su mladi Europljani voljni pomoći iskazivanjem solidarnosti u praksi. [Am. 1]

| (1a) | S obzirom na znatan porast broja humanitarnih kriza i hitnih situacija u svijetu te nastojanje da se osnaži promicanje solidarnosti i vidljivost humanitarne pomoći građanima Unije, treba poticati solidarnost između država članica i s trećim zemljama pogođenima krizama prouzrokovanim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1a)

S obzirom na znatan porast broja humanitarnih kriza i hitnih situacija u svijetu te nastojanje da se osnaži promicanje solidarnosti i vidljivost humanitarne pomoći građanima Unije, treba poticati solidarnost između država članica i s trećim zemljama pogođenima krizama prouzrokovanim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama. [Am. 2]

| (1b) | Humanitarna pomoć temelji se na načelima nepristranosti, neutralnosti i nediskriminacije, koja su ugrađena u međunarodno humanitarno pravo i pravo Unije. Humanitarnom pomoći pruža se hitan odgovor temeljen na potrebama i usmjeren na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje, očuvanje ljudskog dostojanstva i pružanje zaštite ranjivim skupinama koje su pogođene katastrofama prouzročenim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama. Smanjenje rizika od katastrofa i pripravnost postignuti aktivnostima izgradnje kapaciteta i otpornosti također su ključni elementi humanitarne pomoći. [Am. 3] |
| --- | --- |

(1b)

Humanitarna pomoć temelji se na načelima nepristranosti, neutralnosti i nediskriminacije, koja su ugrađena u međunarodno humanitarno pravo i pravo Unije. Humanitarnom pomoći pruža se hitan odgovor temeljen na potrebama i usmjeren na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje, očuvanje ljudskog dostojanstva i pružanje zaštite ranjivim skupinama koje su pogođene katastrofama prouzročenim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama. Smanjenje rizika od katastrofa i pripravnost postignuti aktivnostima izgradnje kapaciteta i otpornosti također su ključni elementi humanitarne pomoći. [Am. 3]

| (2) | U govoru o stanju Unije od 14. rujna 2016. naglašena je potreba ulaganja u mlade i najavljeno je osnivanje Europskih snaga solidarnosti („Program”) u cilju stvaranja mogućnosti da mladi diljem Unije smisleno doprinesu društvu, pokažu solidarnost i razviju svoje vještine, dobivajući time ne samo zaposlenje nego i neprocjenjivo životno iskustvo. |
| --- | --- |

(2)

U govoru o stanju Unije od 14. rujna 2016. naglašena je potreba ulaganja u mlade i najavljeno je osnivanje Europskih snaga solidarnosti („Program”) u cilju stvaranja mogućnosti da mladi diljem Unije smisleno doprinesu društvu, pokažu solidarnost i razviju svoje vještine, dobivajući time ne samo zaposlenje nego i neprocjenjivo životno iskustvo.

| (3) | Komisija je u svojoj Komunikaciji „Europske snage solidarnosti” od 7. prosinca 2016. (4) naglasila potrebu da se osnaže temelji za aktivnosti solidarnosti diljem Europe, da se mladima pruže brojnije i bolje mogućnosti za aktivnosti solidarnosti u različitim područjima te da se nacionalnim
  , regionalnim
  i lokalnim subjektima pruži podrška u njihovim nastojanjima da se suoče s raznim izazovima i krizama. Komunikacijom je pokrenuta prva faza Europskih snaga solidarnosti u kojoj su pokrenuti različiti programi Unije kako bi se mladima diljem Unije ponudile mogućnosti volontiranja, pripravništva ili zaposlenja. [Am. 4] |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u svojoj Komunikaciji „Europske snage solidarnosti” od 7. prosinca 2016. (4) naglasila potrebu da se osnaže temelji za aktivnosti solidarnosti diljem Europe, da se mladima pruže brojnije i bolje mogućnosti za aktivnosti solidarnosti u različitim područjima te da se nacionalnim
  , regionalnim
  i lokalnim subjektima pruži podrška u njihovim nastojanjima da se suoče s raznim izazovima i krizama. Komunikacijom je pokrenuta prva faza Europskih snaga solidarnosti u kojoj su pokrenuti različiti programi Unije kako bi se mladima diljem Unije ponudile mogućnosti volontiranja, pripravništva ili zaposlenja. [Am. 4]

| (4) | U članku 2. Ugovora o Europskoj uniji ističe se solidarnost kao jedno od ključnih načela Europske unije. Na to se načelo upućuje i u članku 21. stavku 1. Ugovora o Europskoj uniji kao na jedan od temelja vanjskog djelovanja EU-a. |
| --- | --- |

(4)

U članku 2. Ugovora o Europskoj uniji ističe se solidarnost kao jedno od ključnih načela Europske unije. Na to se načelo upućuje i u članku 21. stavku 1. Ugovora o Europskoj uniji kao na jedan od temelja vanjskog djelovanja EU-a.

| (4a) | U kontekstu ove Uredbe solidarnost se shvaća kao osjećaj odgovornosti svake osobe prema svima ostalima da se posveti općem dobru, koji se izražava kroz konkretna djelovanja bez očekivanja povratne usluge. [Am. 5] |
| --- | --- |

(4a)

U kontekstu ove Uredbe solidarnost se shvaća kao osjećaj odgovornosti svake osobe prema svima ostalima da se posveti općem dobru, koji se izražava kroz konkretna djelovanja bez očekivanja povratne usluge. [Am. 5]

| (4b) | Pomoć ljudima i zajednicama izvan Unije koji su suočeni s katastrofama ili su osobito osjetljivi na katastrofe i potrebna im je humanitarna pomoć je važan oblik solidarnosti koji se zasniva na temeljnim načelima neutralnosti, humanosti, neovisnosti i nepristranosti. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4b)

Pomoć ljudima i zajednicama izvan Unije koji su suočeni s katastrofama ili su osobito osjetljivi na katastrofe i potrebna im je humanitarna pomoć je važan oblik solidarnosti koji se zasniva na temeljnim načelima neutralnosti, humanosti, neovisnosti i nepristranosti. [Am. 6]

| (4c) | Volonteri koji sudjeluju i organizacije koje djeluju u Europskom volonterskom tijelu za humanitarnu pomoć trebali bi se pridržavati načela sadržanih u Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći. [Am. 7] |
| --- | --- |

(4c)

Volonteri koji sudjeluju i organizacije koje djeluju u Europskom volonterskom tijelu za humanitarnu pomoć trebali bi se pridržavati načela sadržanih u Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći. [Am. 7]

| (4d) | Postoji potreba za daljnjim poticanjem solidarnosti sa žrtvama kriza i katastrofa u trećim zemljama te za općenitim podizanjem razine osviještenosti o humanitarnoj pomoći i volontiranju i njihove vidljivosti općenito kao cjeloživotne aktivnosti među građanima Unije. [Am. 8] |
| --- | --- |

(4d)

Postoji potreba za daljnjim poticanjem solidarnosti sa žrtvama kriza i katastrofa u trećim zemljama te za općenitim podizanjem razine osviještenosti o humanitarnoj pomoći i volontiranju i njihove vidljivosti općenito kao cjeloživotne aktivnosti među građanima Unije. [Am. 8]

| (4e) | Unija i države članice obvezale su se na provedbu UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva održivog razvoja preko unutarnjih i vanjskih djelovanja. [Am. 9] |
| --- | --- |

(4e)

Unija i države članice obvezale su se na provedbu UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva održivog razvoja preko unutarnjih i vanjskih djelovanja. [Am. 9]

| (4f) | U svojim je zaključcima od 19. svibnja 2017. o stavljanju u funkciju humanitarno-razvojne poveznice Vijeće uvidjelo potrebu za jačanjem otpornosti boljim povezivanjem humanitarne pomoći i razvojne suradnje te dodatnim jačanjem operativnih veza između komplementarnih pristupa humanitarne pomoći, razvojne suradnje i sprečavanja sukoba. [Am. 10] |
| --- | --- |

(4f)

U svojim je zaključcima od 19. svibnja 2017. o stavljanju u funkciju humanitarno-razvojne poveznice Vijeće uvidjelo potrebu za jačanjem otpornosti boljim povezivanjem humanitarne pomoći i razvojne suradnje te dodatnim jačanjem operativnih veza između komplementarnih pristupa humanitarne pomoći, razvojne suradnje i sprečavanja sukoba. [Am. 10]

| (5) | Mladima bi trebalo pružiti lako dostupne
  , uključive i smislene
  mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima solidarnosti kojima bi mogli izraziti svoj angažman u korist zajednica uz stjecanje korisnog iskustva,
  znanja,
  vještina i kompetencija za svoj osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj, čime bi povećali svoju zapošljivost. Tim bi se aktivnostima trebala podupirati i mobilnost mladih volontera, pripravnika i radnika
  te podržati multikulturnu razmjenu
  . [Am. 11] |
| --- | --- |

(5)

Mladima bi trebalo pružiti lako dostupne
  , uključive i smislene
  mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima solidarnosti kojima bi mogli izraziti svoj angažman u korist zajednica uz stjecanje korisnog iskustva,
  znanja,
  vještina i kompetencija za svoj osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj, čime bi povećali svoju zapošljivost. Tim bi se aktivnostima trebala podupirati i mobilnost mladih volontera, pripravnika i radnika
  te podržati multikulturnu razmjenu
  . [Am. 11]

| (6) | Aktivnosti solidarnosti koje se nude mladima trebale bi biti visokokvalitetne u smislu da

  ; trebale
  bi trebale odgovoriti

  biti usredotočene
  na nezadovoljene potrebe društva, doprinijeti

  zadovoljavanje društvenih potreba
  ,
  povećanje solidarnosti i doprinos
  jačanju zajednica,
  i demokratskom sudjelovanju. Trebale bi
  mladima ponuditi mogućnost stjecanja dragocjenog znanja
  , vještina
  i kompetencija, trebale bi biti financijski pristupačne mladima te se provoditi u sigurnim
  , uključivim
  i zdravim uvjetima.
  Dijalog s lokalnim i regionalnim tijelima i europskim mrežama specijaliziranima za goruće društvene probleme trebao bi se poticati kako bi se najbolje utvrdile nezadovoljene društvene potrebe i osigurao program usredotočen na te potrebe. Aktivnosti solidarnosti ne bi smjele negativno utjecati na postojeća zaposlenja ili pripravništva te bi trebale doprinositi jačanju obveza društveno odgovornog poslovanja poduzeća, bez da ih zamjenjuje. [Am. 12] |
| --- | --- |

(6)

Aktivnosti solidarnosti koje se nude mladima trebale bi biti visokokvalitetne u smislu da

  ; trebale
  bi trebale odgovoriti

  biti usredotočene
  na nezadovoljene potrebe društva, doprinijeti

  zadovoljavanje društvenih potreba
  ,
  povećanje solidarnosti i doprinos
  jačanju zajednica,
  i demokratskom sudjelovanju. Trebale bi
  mladima ponuditi mogućnost stjecanja dragocjenog znanja
  , vještina
  i kompetencija, trebale bi biti financijski pristupačne mladima te se provoditi u sigurnim
  , uključivim
  i zdravim uvjetima.
  Dijalog s lokalnim i regionalnim tijelima i europskim mrežama specijaliziranima za goruće društvene probleme trebao bi se poticati kako bi se najbolje utvrdile nezadovoljene društvene potrebe i osigurao program usredotočen na te potrebe. Aktivnosti solidarnosti ne bi smjele negativno utjecati na postojeća zaposlenja ili pripravništva te bi trebale doprinositi jačanju obveza društveno odgovornog poslovanja poduzeća, bez da ih zamjenjuje. [Am. 12]

| (7) | Europske snage solidarnosti jedinstvena su ulazna točka za aktivnosti solidarnosti diljem Unije i izvan nje. Potrebno je osigurati usklađenost i komplementarnost s drugim relevantnim politikama i programima Unije. Europske snage solidarnosti temelje se na prednostima i sinergijama prethodnih i postojećih programa, posebice Europske volonterske službe (5) i Volontera za humanitarnu pomoć EU-a (6). Europske snage solidarnosti nadopunjuju nastojanja država članica da podrže mlade i olakšaju njihov prelazak iz obrazovnog sustava na tržište rada u okviru
  programa kao što je
  Garancije za mlade tako što im osiguravaju dodatne mogućnosti za ulazak na tržište rada u obliku pripravništva ili poslova u područjima povezanima sa solidarnošću u njihovim državama članicama ili izvan njih. Osigurana je i komplementarnost s postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti, kao što su Europska mreža javnih službi za zapošljavanje, EURES i mreža Eurodesk. Osim toga, trebalo bi osigurati i komplementarnost Europskih snaga solidarnosti s postojećim povezanim programima

  i relevantne organizacije civilnog društva
  ,
  uključujući socijalne partnere
  i 
  mreže koje predstavljaju mlade i volontere. Nadalje, trebalo bi osigurati i komplementarnost postojećih povezanih programa
  posebice programima

  programa
  nacionalne solidarnosti i programima

  programa
  mobilnosti za mlade,
  i Europskih snaga solidarnosti,
  oslanjajući se
  prema potrebi
  na dobre prakse gdje je primjereno

  , kako bi se uzajamno poboljšali i obogatili utjecaj i kvalitete takvih programa i nadogradilo postojeća dobra praksa. Europske snage solidarnosti ne bi trebale zamijeniti nacionalne sustave. Svim mladima trebalo bi zajamčiti jednak pristup nacionalnim aktivnostima solidarnosti. Komisija bi trebala osmisliti praktične smjernice o komplementarnosti programa i drugih programa Unije, izvorima financiranja i sinergijama među njima. [Am. 13] |
| --- | --- |

(7)

Europske snage solidarnosti jedinstvena su ulazna točka za aktivnosti solidarnosti diljem Unije i izvan nje. Potrebno je osigurati usklađenost i komplementarnost s drugim relevantnim politikama i programima Unije. Europske snage solidarnosti temelje se na prednostima i sinergijama prethodnih i postojećih programa, posebice Europske volonterske službe (5) i Volontera za humanitarnu pomoć EU-a (6). Europske snage solidarnosti nadopunjuju nastojanja država članica da podrže mlade i olakšaju njihov prelazak iz obrazovnog sustava na tržište rada u okviru
  programa kao što je
  Garancije za mlade tako što im osiguravaju dodatne mogućnosti za ulazak na tržište rada u obliku pripravništva ili poslova u područjima povezanima sa solidarnošću u njihovim državama članicama ili izvan njih. Osigurana je i komplementarnost s postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti, kao što su Europska mreža javnih službi za zapošljavanje, EURES i mreža Eurodesk. Osim toga, trebalo bi osigurati i komplementarnost Europskih snaga solidarnosti s postojećim povezanim programima

  i relevantne organizacije civilnog društva
  ,
  uključujući socijalne partnere
  i 
  mreže koje predstavljaju mlade i volontere. Nadalje, trebalo bi osigurati i komplementarnost postojećih povezanih programa
  posebice programima

  programa
  nacionalne solidarnosti i programima

  programa
  mobilnosti za mlade,
  i Europskih snaga solidarnosti,
  oslanjajući se
  prema potrebi
  na dobre prakse gdje je primjereno

  , kako bi se uzajamno poboljšali i obogatili utjecaj i kvalitete takvih programa i nadogradilo postojeća dobra praksa. Europske snage solidarnosti ne bi trebale zamijeniti nacionalne sustave. Svim mladima trebalo bi zajamčiti jednak pristup nacionalnim aktivnostima solidarnosti. Komisija bi trebala osmisliti praktične smjernice o komplementarnosti programa i drugih programa Unije, izvorima financiranja i sinergijama među njima. [Am. 13]

| (8) | Uzimajući u obzir tumačenje povezanoga zakonodavstva na razini Unije, prekogranične volonterske aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti i volonterske aktivnosti koje i dalje primaju potporu u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013 trebalo bi smatrati istovrijednima onima koje se izvršavaju u okviru Europske volonterske službe. |
| --- | --- |

(8)

Uzimajući u obzir tumačenje povezanoga zakonodavstva na razini Unije, prekogranične volonterske aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti i volonterske aktivnosti koje i dalje primaju potporu u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013 trebalo bi smatrati istovrijednima onima koje se izvršavaju u okviru Europske volonterske službe.

| (8a) | Ovjera organizacija pošiljateljica i primateljica koja se provodi u skladu s Uredbom (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća1a ne bi se smjela duplicirati u skladu s Programom, a kada se ta Uredba bude primjenjivala od 2021. trebala bi se priznati ekvivalentnost. [Am. 14] |
| --- | --- |

(8a)

Ovjera organizacija pošiljateljica i primateljica koja se provodi u skladu s Uredbom (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća1a ne bi se smjela duplicirati u skladu s Programom, a kada se ta Uredba bude primjenjivala od 2021. trebala bi se priznati ekvivalentnost. [Am. 14]

| (9) | Europske snage solidarnosti otvaraju mladima nove
  neformalne i informalne
  mogućnosti
  učenja
  za volontiranje, pripravništvo i rad u područjima povezanima sa solidarnošću te za osmišljavanje i izradu projekata u području solidarnosti na vlastitu inicijativu. Te mogućnosti doprinose poboljšanju njihova osobnog, obrazovnog, društvenog, građanskog i profesionalnog razvoja. Europske snage solidarnosti podupiru i aktivnosti umrežavanja sudionika i organizacija sudionica te mjere za osiguravanje kvalitete podupiranih aktivnosti i za promicanje vrednovanja ishoda učenja. Time će se doprinijeti i europskoj suradnji koja je relevantna za mlade te boljoj informiranosti o njezinu pozitivnom učinku.
  Trebale bi doprinositi i jačanju zajednica i podržavanju postojećih organizacija koje provode aktivnosti solidarnosti. [Am. 15] |
| --- | --- |

(9)

Europske snage solidarnosti otvaraju mladima nove
  neformalne i informalne
  mogućnosti
  učenja
  za volontiranje, pripravništvo i rad u područjima povezanima sa solidarnošću te za osmišljavanje i izradu projekata u području solidarnosti na vlastitu inicijativu. Te mogućnosti doprinose poboljšanju njihova osobnog, obrazovnog, društvenog, građanskog i profesionalnog razvoja. Europske snage solidarnosti podupiru i aktivnosti umrežavanja sudionika i organizacija sudionica te mjere za osiguravanje kvalitete podupiranih aktivnosti i za promicanje vrednovanja ishoda učenja. Time će se doprinijeti i europskoj suradnji koja je relevantna za mlade te boljoj informiranosti o njezinu pozitivnom učinku.
  Trebale bi doprinositi i jačanju zajednica i podržavanju postojećih organizacija koje provode aktivnosti solidarnosti. [Am. 15]

| (10) | Od tih

  Te
  bi aktivnosti
  trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost,
  zajednica
  bi
  trebala imati korist
  od njih
  te bi se tim aktivnostima istodobno trebao poticati osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj pojedinca, koji može

  Te aktivnosti trebale bi
  biti
  moguće
  u obliku volontiranja, pripravništva i rada, projekata ili aktivnosti umrežavanja, oblikovanih prema različitim područjima

  za različita područja
  , kao što su obrazovanje i osposobljavanje, zapošljavanje, ravnopravnost spolova, poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo, građanstvo i demokratsko sudjelovanje,
  međukulturni i međureligijski dijalog, socijalna uključenost, uključenost osoba s invaliditetom,
  okoliš i zaštita prirode, klimatska politika, sprečavanje katastrofa, pripravnost i obnova, poljoprivreda i ruralni razvoj, opskrba hranom i neprehrambenim proizvodima,
  sigurnost hrane,
  zdravlje i dobrobit, kreativnost i kultura,

  kultura, uključujući kulturno nasljeđe, kreativnost
  , tjelesni odgoj i sport, socijalna pomoć i skrb, prihvat i integracija državljana trećih zemalja,
  uz usredotočenje na rješavanje izazova s kojima se suočavaju migranti,
  teritorijalna suradnja i kohezija te prekogranična suradnja. Takve bi aktivnosti solidarnosti trebale uključivati izraženu dimenziju učenja i osposobljavanja putem odgovarajućih aktivnosti koje se mogu ponuditi sudionicima prije, tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti. [Am. 16] |
| --- | --- |

(10)

Od tih

  Te
  bi aktivnosti
  trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost,
  zajednica
  bi
  trebala imati korist
  od njih
  te bi se tim aktivnostima istodobno trebao poticati osobni, obrazovni, društveni, građanski i profesionalni razvoj pojedinca, koji može

  Te aktivnosti trebale bi
  biti
  moguće
  u obliku volontiranja, pripravništva i rada, projekata ili aktivnosti umrežavanja, oblikovanih prema različitim područjima

  za različita područja
  , kao što su obrazovanje i osposobljavanje, zapošljavanje, ravnopravnost spolova, poduzetništvo, posebice socijalno poduzetništvo, građanstvo i demokratsko sudjelovanje,
  međukulturni i međureligijski dijalog, socijalna uključenost, uključenost osoba s invaliditetom,
  okoliš i zaštita prirode, klimatska politika, sprečavanje katastrofa, pripravnost i obnova, poljoprivreda i ruralni razvoj, opskrba hranom i neprehrambenim proizvodima,
  sigurnost hrane,
  zdravlje i dobrobit, kreativnost i kultura,

  kultura, uključujući kulturno nasljeđe, kreativnost
  , tjelesni odgoj i sport, socijalna pomoć i skrb, prihvat i integracija državljana trećih zemalja,
  uz usredotočenje na rješavanje izazova s kojima se suočavaju migranti,
  teritorijalna suradnja i kohezija te prekogranična suradnja. Takve bi aktivnosti solidarnosti trebale uključivati izraženu dimenziju učenja i osposobljavanja putem odgovarajućih aktivnosti koje se mogu ponuditi sudionicima prije, tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti. [Am. 16]

| (11) | Volonterske aktivnosti (unutar i izvan Unije) čine bogato iskustvo u neformalnom i informalnom kontekstu učenja u kojem se osnažuje

  osnažuju
  osobni, društveno-obrazovni i profesionalni razvoj mladih te aktivno građanstvo
  , demokratsko sudjelovanje
  i zapošljivost.
  Volontiranje bi se trebalo temeljiti na pisanom ugovoru o volontiranju, a v
  olonterske aktivnosti ne bi trebale negativno utjecati na potencijalno ili postojeće plaćeno zaposlenje niti bi ih trebalo shvatiti kao zamjenu za takvo zaposlenje. Komisija i države članice trebale bi surađivati u vezi s volonterskim politikama u području mladih putem otvorene metode koordinacije. [Am. 17] |
| --- | --- |

(11)

Volonterske aktivnosti (unutar i izvan Unije) čine bogato iskustvo u neformalnom i informalnom kontekstu učenja u kojem se osnažuje

  osnažuju
  osobni, društveno-obrazovni i profesionalni razvoj mladih te aktivno građanstvo
  , demokratsko sudjelovanje
  i zapošljivost.
  Volontiranje bi se trebalo temeljiti na pisanom ugovoru o volontiranju, a v
  olonterske aktivnosti ne bi trebale negativno utjecati na potencijalno ili postojeće plaćeno zaposlenje niti bi ih trebalo shvatiti kao zamjenu za takvo zaposlenje. Komisija i države članice trebale bi surađivati u vezi s volonterskim politikama u području mladih putem otvorene metode koordinacije. [Am. 17]

| (12) | Pripravništva

  Lako dostupna pripravništva i zaposlenja trebalo bi jasno odvojiti od volontiranja, i s financijskog i s organizacijskog gledišta. Pripravništvo nikada ne bi trebalo zamijeniti zaposlenje. Plaćeno pripravništvo i radna mjesta mogu, međutim, mladima u nepovoljnom položaju
  i poslovi u područjima

  mladima koji imaju manje mogućnosti predstavljati poticaj za sudjelovanje u aktivnostima
  povezanima sa solidarnošću mogu mladima pružiti dodatne mogućnosti za ulazak

  kojima inače ne bi imali pristup, uz jasnu europsku dodanu vrijednost s obzirom
  na tržište rada te istodobno doprinositi

  to da na taj način doprinose
  rješavanju ključnih
  nezadovoljenih
  društvenih izazova
  i jačanju lokalnih zajednica. Pripravništvo

  To može
  mladim ljudima olakšati prelazak iz obrazovanja u radni odnos
  i 
  potaknuti njihovu zapošljivost,

  doprinijeti poticanju zapošljivosti i produktivnosti mladih uz istodobno olakšavanje njihova prelaska iz obrazovnog sustava na tržište rada, što je ključno za poboljšanje njihovih izgleda

  postizanje njihovog održivog uključivanja
  na tržištu

  tržište
  rada. Za pripravničke aktivnosti ponuđene

  Ponuđena pripravništva i poslovi predstavljaju odskočnu dasku
  za
  mlade pri ulasku
  na
  tržište
  rada.
  Plaću
  za
  pripravništvo i zaposlenja koja se nude
  u okviru Europskih snaga solidarnosti vrijede načela kvalitete navedena

  uvijek bi trebala osigurati organizacija sudionica koja je domaćin ili poslodavac sudioniku. Stažiranje bi se trebalo temeljiti na pisanom ugovoru o stažiranju u skladu s primjenjivim regulatornim okvirom zemlje u kojoj se stažiranje odvija, prema potrebi, te bi se njime u obzir trebala uzimati načela iznesena
  u Preporuci Vijeća
  od 10. ožujka 2014.
  o uspostavi kvalitativnog okvira za pripravništvo (7). Ponuđena pripravništva i poslovi predstavljaju odskočnu dasku za mlade pri ulasku na tržište rada te su popraćeni odgovarajućom potporom nakon završene aktivnosti. Relevantni subjekti na tržištu rada, posebice javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore, olakšavaju pripravničke i radne aktivnosti, a naknade za njih isplaćuju organizacije sudionice.
  Zaposlenja bi se trebala temeljiti na ugovoru o radu u skladu s nacionalnim pravom ili primjenjivim kolektivnim ugovorima, ili s oboje, zemlje sudionice u kojoj se odvija zaposlenje. Financijska potpora organizacijama sudionicama koje nude zaposlenje ne bi trebala trajati dulje od 12 mjeseci.
  Organizacije sudionice trebale bi se prijaviti za financiranje preko nadležnog provedbenog tijela Europskih snaga solidarnosti radi posredovanja između mladih sudionika i poslodavaca koji nude pripravničke i radne aktivnosti u sektorima povezanima sa solidarnošću.
  Pripravnička i radna mjesta trebala bi biti popraćena odgovarajućom pripremom, obukom tijekom rada i potporom nakon angažmana u vezi sa sudjelovanjem sudionika. Pripravništva i zapošljavanja mogli bi olakšati
  relevantni
  akteri
  na tržištu rada, osobito javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore,
  kao i organizacije članice EURES-a, u skladu s Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća
   (8)

  u slučaju prekograničnih aktivnosti. [Am. 18] |
| --- | --- |

(12)

Pripravništva

  Lako dostupna pripravništva i zaposlenja trebalo bi jasno odvojiti od volontiranja, i s financijskog i s organizacijskog gledišta. Pripravništvo nikada ne bi trebalo zamijeniti zaposlenje. Plaćeno pripravništvo i radna mjesta mogu, međutim, mladima u nepovoljnom položaju
  i poslovi u područjima

  mladima koji imaju manje mogućnosti predstavljati poticaj za sudjelovanje u aktivnostima
  povezanima sa solidarnošću mogu mladima pružiti dodatne mogućnosti za ulazak

  kojima inače ne bi imali pristup, uz jasnu europsku dodanu vrijednost s obzirom
  na tržište rada te istodobno doprinositi

  to da na taj način doprinose
  rješavanju ključnih
  nezadovoljenih
  društvenih izazova
  i jačanju lokalnih zajednica. Pripravništvo

  To može
  mladim ljudima olakšati prelazak iz obrazovanja u radni odnos
  i 
  potaknuti njihovu zapošljivost,

  doprinijeti poticanju zapošljivosti i produktivnosti mladih uz istodobno olakšavanje njihova prelaska iz obrazovnog sustava na tržište rada, što je ključno za poboljšanje njihovih izgleda

  postizanje njihovog održivog uključivanja
  na tržištu

  tržište
  rada. Za pripravničke aktivnosti ponuđene

  Ponuđena pripravništva i poslovi predstavljaju odskočnu dasku
  za
  mlade pri ulasku
  na
  tržište
  rada.
  Plaću
  za
  pripravništvo i zaposlenja koja se nude
  u okviru Europskih snaga solidarnosti vrijede načela kvalitete navedena

  uvijek bi trebala osigurati organizacija sudionica koja je domaćin ili poslodavac sudioniku. Stažiranje bi se trebalo temeljiti na pisanom ugovoru o stažiranju u skladu s primjenjivim regulatornim okvirom zemlje u kojoj se stažiranje odvija, prema potrebi, te bi se njime u obzir trebala uzimati načela iznesena
  u Preporuci Vijeća
  od 10. ožujka 2014.
  o uspostavi kvalitativnog okvira za pripravništvo (7). Ponuđena pripravništva i poslovi predstavljaju odskočnu dasku za mlade pri ulasku na tržište rada te su popraćeni odgovarajućom potporom nakon završene aktivnosti. Relevantni subjekti na tržištu rada, posebice javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore, olakšavaju pripravničke i radne aktivnosti, a naknade za njih isplaćuju organizacije sudionice.
  Zaposlenja bi se trebala temeljiti na ugovoru o radu u skladu s nacionalnim pravom ili primjenjivim kolektivnim ugovorima, ili s oboje, zemlje sudionice u kojoj se odvija zaposlenje. Financijska potpora organizacijama sudionicama koje nude zaposlenje ne bi trebala trajati dulje od 12 mjeseci.
  Organizacije sudionice trebale bi se prijaviti za financiranje preko nadležnog provedbenog tijela Europskih snaga solidarnosti radi posredovanja između mladih sudionika i poslodavaca koji nude pripravničke i radne aktivnosti u sektorima povezanima sa solidarnošću.
  Pripravnička i radna mjesta trebala bi biti popraćena odgovarajućom pripremom, obukom tijekom rada i potporom nakon angažmana u vezi sa sudjelovanjem sudionika. Pripravništva i zapošljavanja mogli bi olakšati
  relevantni
  akteri
  na tržištu rada, osobito javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore,
  kao i organizacije članice EURES-a, u skladu s Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća
   (8)

  u slučaju prekograničnih aktivnosti. [Am. 18]

| (12a) | Trebalo bi uložiti napore kako bi se osiguralo otvaranje pripravničkih i radnih mjesta svim mladima, posebno mladima koji imaju manje mogućnosti na raspolaganju, uključujući mlade osobe s invaliditetom, mlade u socijalno ili kulturno nepovoljnom položaju, migrante i stanovnike izoliranih ruralnih područja i najudaljenijih regija Unije. [Am. 19] |
| --- | --- |

(12a)

Trebalo bi uložiti napore kako bi se osiguralo otvaranje pripravničkih i radnih mjesta svim mladima, posebno mladima koji imaju manje mogućnosti na raspolaganju, uključujući mlade osobe s invaliditetom, mlade u socijalno ili kulturno nepovoljnom položaju, migrante i stanovnike izoliranih ruralnih područja i najudaljenijih regija Unije. [Am. 19]

| (13) | Poduzetnost mladih važan je doprinos za društvo i za tržište rada. Europske snage solidarnosti doprinose poticanju tog aspekta pružajući mladima priliku da osmisle i provedu vlastite projekte usmjerene na rješavanje specifičnih izazova u korist svojih lokalnih zajednica. Ti su projekti prilika za iskušavanje ideja
  za razvoj inovativnih rješenja za zajedničke izazove primjenom pristupa odozdo prema gore
  i potporu mladima da sami budu pokretači aktivnosti u području solidarnosti. Služe i kao odskočna daska za daljnje sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti te su prvi korak u poticanju sudionika Europskih snaga solidarnosti da postanu samozaposlene osobe
  i nastave biti aktivni građani kao volonteri, pripravnici
  ili osnuju udruge, nevladine organizacije

  zaposlenici u udrugama
  ,
  nevladinim organizacijama
  ili druga tijela

  drugim tijelima
  koja djeluju u neprofitnim sektorima te sektorima povezanima sa solidarnošću i mladima.
  Programom bi se u suštini trebalo stvoriti ozračje u kojem su mladi sve više motivirani sudjelovati u aktivnostima solidarnosti i služiti javnom interesu. [Am. 20] |
| --- | --- |

(13)

Poduzetnost mladih važan je doprinos za društvo i za tržište rada. Europske snage solidarnosti doprinose poticanju tog aspekta pružajući mladima priliku da osmisle i provedu vlastite projekte usmjerene na rješavanje specifičnih izazova u korist svojih lokalnih zajednica. Ti su projekti prilika za iskušavanje ideja
  za razvoj inovativnih rješenja za zajedničke izazove primjenom pristupa odozdo prema gore
  i potporu mladima da sami budu pokretači aktivnosti u području solidarnosti. Služe i kao odskočna daska za daljnje sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti te su prvi korak u poticanju sudionika Europskih snaga solidarnosti da postanu samozaposlene osobe
  i nastave biti aktivni građani kao volonteri, pripravnici
  ili osnuju udruge, nevladine organizacije

  zaposlenici u udrugama
  ,
  nevladinim organizacijama
  ili druga tijela

  drugim tijelima
  koja djeluju u neprofitnim sektorima te sektorima povezanima sa solidarnošću i mladima.
  Programom bi se u suštini trebalo stvoriti ozračje u kojem su mladi sve više motivirani sudjelovati u aktivnostima solidarnosti i služiti javnom interesu. [Am. 20]

| (13a) | Volonteri mogu doprinijeti jačanju kapaciteta Unije za pružanje humanitarne pomoći koja se temelji na potrebama i načelima i doprinijeti jačanju djelotvornosti humanitarnog sektora ako su prikladno odabrani, osposobljeni i pripremljeni za djelovanje kako bi se osiguralo da imaju potrebne vještine i kompetencije za najučinkovitije pružanje pomoći ljudima u nevolji te ako mogu računati na dostatnu potporu i nadzor na licu mjesta. Stoga je uloga visokokvalificiranih, visokoosposobljenih i iskusnih trenera/mentora na terenu od ključne važnosti za pružanje doprinosa učinkovitosti humanitarnog odgovora, kao i za pružanje podrške volonterima. [Am. 21] |
| --- | --- |

(13a)

Volonteri mogu doprinijeti jačanju kapaciteta Unije za pružanje humanitarne pomoći koja se temelji na potrebama i načelima i doprinijeti jačanju djelotvornosti humanitarnog sektora ako su prikladno odabrani, osposobljeni i pripremljeni za djelovanje kako bi se osiguralo da imaju potrebne vještine i kompetencije za najučinkovitije pružanje pomoći ljudima u nevolji te ako mogu računati na dostatnu potporu i nadzor na licu mjesta. Stoga je uloga visokokvalificiranih, visokoosposobljenih i iskusnih trenera/mentora na terenu od ključne važnosti za pružanje doprinosa učinkovitosti humanitarnog odgovora, kao i za pružanje podrške volonterima. [Am. 21]

| (14) | Mladi i organizacije koje sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti trebali bi osjećati da pripadaju zajednici pojedinaca i subjekata predanih jačanju solidarnosti diljem Europe. Istodobno, organizacijama sudionicama treba potpora kako bi povećale svoje kapacitete za pružanje kvalitetnih aktivnosti sve većem broju sudionika. Europske snage solidarnosti podržavaju aktivnosti umrežavanja usmjerene na jačanje angažmana mladih i organizacija sudionica u toj zajednici, na poticanje duha Europskih snaga solidarnosti te na poticanje razmjene korisnih

  najboljih
  praksi i iskustava. Te aktivnosti doprinose i podizanju svijesti o Europskim snagama solidarnosti među javnim i privatnim subjektima te prikupljanju
  složenih i smislenih
  povratnih informacija od sudionika i organizacija sudionica o provedbi

  različitim fazama provedbe
  Europskih snaga solidarnosti.
  Povratne informacije trebale bi uključivati pitanja o ciljevima Programa kako bi se bolje ocijenilo njihovo ostvarenje. [Am. 22] |
| --- | --- |

(14)

Mladi i organizacije koje sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti trebali bi osjećati da pripadaju zajednici pojedinaca i subjekata predanih jačanju solidarnosti diljem Europe. Istodobno, organizacijama sudionicama treba potpora kako bi povećale svoje kapacitete za pružanje kvalitetnih aktivnosti sve većem broju sudionika. Europske snage solidarnosti podržavaju aktivnosti umrežavanja usmjerene na jačanje angažmana mladih i organizacija sudionica u toj zajednici, na poticanje duha Europskih snaga solidarnosti te na poticanje razmjene korisnih

  najboljih
  praksi i iskustava. Te aktivnosti doprinose i podizanju svijesti o Europskim snagama solidarnosti među javnim i privatnim subjektima te prikupljanju
  složenih i smislenih
  povratnih informacija od sudionika i organizacija sudionica o provedbi

  različitim fazama provedbe
  Europskih snaga solidarnosti.
  Povratne informacije trebale bi uključivati pitanja o ciljevima Programa kako bi se bolje ocijenilo njihovo ostvarenje. [Am. 22]

| (14a) | Osiguranje uspješne provedbe Programa iziskuje veću vidljivost i osviještenost te daljnje promicanje dostupnih mogućnosti financiranja u okviru informativnih kampanji, među ostalim na godišnji informativni dan Europskih snaga solidarnosti, te dinamičnih sredstava komunikacije uz snažan naglasak na društvenim medijima, čime se jamči najviša moguća razina osviještenosti među ciljnim skupinama, i pojedincima i organizacijama. [Am. 23] |
| --- | --- |

(14a)

Osiguranje uspješne provedbe Programa iziskuje veću vidljivost i osviještenost te daljnje promicanje dostupnih mogućnosti financiranja u okviru informativnih kampanji, među ostalim na godišnji informativni dan Europskih snaga solidarnosti, te dinamičnih sredstava komunikacije uz snažan naglasak na društvenim medijima, čime se jamči najviša moguća razina osviještenosti među ciljnim skupinama, i pojedincima i organizacijama. [Am. 23]

| (15) | Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguranju kvalitete tih aktivnosti i drugih mogućnosti koje se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti,
  uz postizanje cilja uključivosti tim aktivnostima i mogućnostima,
  posebice tako da se sudionicima ponudi
  prikladno
  osposobljavanje,
  na internetu i izvan njega,
  jezična potpora,
  primjeren smještaj,
  osiguranje, administrativna potpora

  pojednostavljeni administrativni postupci
  i potpora nakon aktivnosti te vrednovanje znanja, vještina i kompetencija stečenih na temelju iskustva u Europskim snagama solidarnosti.
  Te mjere potpore treba osmisliti i provoditi u suradnji s organizacijama mladih i drugim neprofitnim organizacijama te organizacijama civilnog društva kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje stečeno u tom području.
  Sigurnost i zaštita volontera

  sudionika, kao i relevantnih korisnika,
  i dalje su od presudne važnosti
  . Sve aktivnosti trebale bi biti u skladu s načelom nečinjenja štete. Sudionike

  te se volontere ne bi trebalo upućivati na zadatke koji se provode u areni

  na poprištima
  međunarodnih i nemeđunarodnih oružanih sukoba.
  ili u objekte u kojima se krše međunarodne norme za ljudska prava. Aktivnosti u kojima se izravno dolazi u dodir s djecom trebale bi se voditi načelom najboljeg interesa djeteta te bi, tamo gdje je to prikladno, trebale biti podložne pozadinskim provjerama ili drugim mjerama radi osiguravanja zaštite djece. [Am. 24] |
| --- | --- |

(15)

Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti osiguranju kvalitete tih aktivnosti i drugih mogućnosti koje se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti,
  uz postizanje cilja uključivosti tim aktivnostima i mogućnostima,
  posebice tako da se sudionicima ponudi
  prikladno
  osposobljavanje,
  na internetu i izvan njega,
  jezična potpora,
  primjeren smještaj,
  osiguranje, administrativna potpora

  pojednostavljeni administrativni postupci
  i potpora nakon aktivnosti te vrednovanje znanja, vještina i kompetencija stečenih na temelju iskustva u Europskim snagama solidarnosti.
  Te mjere potpore treba osmisliti i provoditi u suradnji s organizacijama mladih i drugim neprofitnim organizacijama te organizacijama civilnog društva kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje stečeno u tom području.
  Sigurnost i zaštita volontera

  sudionika, kao i relevantnih korisnika,
  i dalje su od presudne važnosti
  . Sve aktivnosti trebale bi biti u skladu s načelom nečinjenja štete. Sudionike

  te se volontere ne bi trebalo upućivati na zadatke koji se provode u areni

  na poprištima
  međunarodnih i nemeđunarodnih oružanih sukoba.
  ili u objekte u kojima se krše međunarodne norme za ljudska prava. Aktivnosti u kojima se izravno dolazi u dodir s djecom trebale bi se voditi načelom najboljeg interesa djeteta te bi, tamo gdje je to prikladno, trebale biti podložne pozadinskim provjerama ili drugim mjerama radi osiguravanja zaštite djece. [Am. 24]

| (15a) | U skladu sa Smjernicama EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta iz 2017. i člankom 9. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Unija i države članice obvezne su promicati i podržavati tranziciju ranjivih osoba, kao što su osobe s invaliditetom i djeca, iz institucionalne skrbi u obiteljsku skrb i skrb u zajednici. U tom kontekstu Programom se ne bi trebali podupirati mjere ili inicijative kojima se ometa ispunjavanje obveze da se prekine institucionalizacija djece i mjere kojima se europskim strukturnim i investicijskim fondovima zabranjuje da održavaju stambene institucije. [Am. 25] |
| --- | --- |

(15a)

U skladu sa Smjernicama EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta iz 2017. i člankom 9. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Unija i države članice obvezne su promicati i podržavati tranziciju ranjivih osoba, kao što su osobe s invaliditetom i djeca, iz institucionalne skrbi u obiteljsku skrb i skrb u zajednici. U tom kontekstu Programom se ne bi trebali podupirati mjere ili inicijative kojima se ometa ispunjavanje obveze da se prekine institucionalizacija djece i mjere kojima se europskim strukturnim i investicijskim fondovima zabranjuje da održavaju stambene institucije. [Am. 25]

| (15b) | Unijina načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije trebala bi se potpuno poštovati u svim fazama provedbe Programa, osobito za identifikaciju i odabir volontera i organizacija sudionika. [Am. 25] |
| --- | --- |

(15b)

Unijina načela jednakih mogućnosti i nediskriminacije trebala bi se potpuno poštovati u svim fazama provedbe Programa, osobito za identifikaciju i odabir volontera i organizacija sudionika. [Am. 25]

| (16) | Kako bi se zajamčio učinak aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti na osobni, obrazovni, društveni,
  kulturni,
  građanski i profesionalni razvoj sudionika, znanje, vještine i kompetencije koje nastaju kao rezultat aktivnosti trebalo bi pravilno utvrditi i dokumentirati u skladu s nacionalnim okolnostima i specifičnostima, kako je preporučeno u Preporuci Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja. (9)

  Kako bi se zajamčilo da se registriranim kandidatima pružaju odgovarajuće aktivnosti, ishodi učenja aktivnosti trebali bi im biti dostupni prije nego što oni odaberu sudjelovati. U tu svrhu, trebalo bi na razini Unije i nacionalnoj razini prema potrebi poticati korištenje djelotvornih instrumenata za priznavanje neformalnog i informalnog učenja, kao što su Youthpass i Europass. [Am. 27] |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se zajamčio učinak aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti na osobni, obrazovni, društveni,
  kulturni,
  građanski i profesionalni razvoj sudionika, znanje, vještine i kompetencije koje nastaju kao rezultat aktivnosti trebalo bi pravilno utvrditi i dokumentirati u skladu s nacionalnim okolnostima i specifičnostima, kako je preporučeno u Preporuci Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja. (9)

  Kako bi se zajamčilo da se registriranim kandidatima pružaju odgovarajuće aktivnosti, ishodi učenja aktivnosti trebali bi im biti dostupni prije nego što oni odaberu sudjelovati. U tu svrhu, trebalo bi na razini Unije i nacionalnoj razini prema potrebi poticati korištenje djelotvornih instrumenata za priznavanje neformalnog i informalnog učenja, kao što su Youthpass i Europass. [Am. 27]

| (16a) | Nacionalne agencije također bi trebale poticati mlade volontere da postanu ambasadori Programa kako bi podijelili svoja iskustva u okviru mreža mladih, obrazovnih ustanova i radionica. Bivši volonteri/ambasadori također bi mogli doprinijeti osposobljavanju budućih kandidata. [Am. 28] |
| --- | --- |

(16a)

Nacionalne agencije također bi trebale poticati mlade volontere da postanu ambasadori Programa kako bi podijelili svoja iskustva u okviru mreža mladih, obrazovnih ustanova i radionica. Bivši volonteri/ambasadori također bi mogli doprinijeti osposobljavanju budućih kandidata. [Am. 28]

| (17) | Oznaka kvalitete trebala bi osigurati usklađenost organizacija sudionica
  vrijednostima, načelima i ciljevima Unije, kao i
  s načelima i zahtjevima Europskih snaga solidarnosti u pogledu njihovih prava
  , odgovornosti
  i odgovornosti

  sigurnosnih standarda
  tijekom svih faza iskustva u aktivnostima solidarnosti
  , uključujući faze prije i poslije aktivnosti
  . Dobivanje oznake kvalitete preduvjet je za sudjelovanje, ali ne bi trebalo podrazumijevati dobivanje financijskih sredstava u okviru Europskih snaga solidarnosti.
  Oznake kvalitete trebaju se razlikovati s obzirom na vrstu aktivnosti solidarnosti. [Am. 29] |
| --- | --- |

(17)

Oznaka kvalitete trebala bi osigurati usklađenost organizacija sudionica
  vrijednostima, načelima i ciljevima Unije, kao i
  s načelima i zahtjevima Europskih snaga solidarnosti u pogledu njihovih prava
  , odgovornosti
  i odgovornosti

  sigurnosnih standarda
  tijekom svih faza iskustva u aktivnostima solidarnosti
  , uključujući faze prije i poslije aktivnosti
  . Dobivanje oznake kvalitete preduvjet je za sudjelovanje, ali ne bi trebalo podrazumijevati dobivanje financijskih sredstava u okviru Europskih snaga solidarnosti.
  Oznake kvalitete trebaju se razlikovati s obzirom na vrstu aktivnosti solidarnosti. [Am. 29]

| (18) | Svaki subjekt koji želi sudjelovati u Europskim snagama solidarnosti trebao bi dobiti oznaku kvalitete uz uvjet da su ispunjeni odgovarajući uvjeti.
  Kako bi se osigurala učinkovita usklađenost organizacija sudionica s načelima i zahtjevima Europskih snaga solidarnosti u pogledu njihovih prava i obveza, trebalo bi uspostaviti zasebne oznake kvalitete za volontiranje u aktivnostima solidarnosti, volontiranje kojim se podupiru aktivnosti humanitarne pomoći, pripravništva i zaposlenja, što bi trebalo ovisiti o funkciji organizacije sudionice.
  Postupak za dodjelu oznake kvalitete trebala bi kontinuirano provoditi provedbena tijela Europskih snaga solidarnosti. Dodijeljenu oznaku kvalitete trebalo bi povremeno

  redovito
  iznova ocijeniti

  ocjenjivati
  te se ona može

  bi je trebalo
  opozvati ako je u okviru provjera koje treba izvršiti utvrđeno da više nisu ispunjeni uvjeti na osnovi kojih je dodijeljena.
  Administrativno opterećenje trebalo bi smanjiti na najmanju moguću mjeru kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje sudjelovanja manjih organizacija. [Am. 30] |
| --- | --- |

(18)

Svaki subjekt koji želi sudjelovati u Europskim snagama solidarnosti trebao bi dobiti oznaku kvalitete uz uvjet da su ispunjeni odgovarajući uvjeti.
  Kako bi se osigurala učinkovita usklađenost organizacija sudionica s načelima i zahtjevima Europskih snaga solidarnosti u pogledu njihovih prava i obveza, trebalo bi uspostaviti zasebne oznake kvalitete za volontiranje u aktivnostima solidarnosti, volontiranje kojim se podupiru aktivnosti humanitarne pomoći, pripravništva i zaposlenja, što bi trebalo ovisiti o funkciji organizacije sudionice.
  Postupak za dodjelu oznake kvalitete trebala bi kontinuirano provoditi provedbena tijela Europskih snaga solidarnosti. Dodijeljenu oznaku kvalitete trebalo bi povremeno

  redovito
  iznova ocijeniti

  ocjenjivati
  te se ona može

  bi je trebalo
  opozvati ako je u okviru provjera koje treba izvršiti utvrđeno da više nisu ispunjeni uvjeti na osnovi kojih je dodijeljena.
  Administrativno opterećenje trebalo bi smanjiti na najmanju moguću mjeru kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje sudjelovanja manjih organizacija. [Am. 30]

| (19) | Svaki subjekt koji želi podnijeti zahtjev za financiranje kako bi ponudio aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti trebao bi kao preduvjet imati oznaku kvalitete. Taj se zahtjev ne primjenjuje na fizičke osobe koje traže financijsku potporu u ime neformalne skupine sudionika Europskih snaga solidarnosti za njihove projekte u području solidarnosti. |
| --- | --- |

(19)

Svaki subjekt koji želi podnijeti zahtjev za financiranje kako bi ponudio aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti trebao bi kao preduvjet imati oznaku kvalitete. Taj se zahtjev ne primjenjuje na fizičke osobe koje traže financijsku potporu u ime neformalne skupine sudionika Europskih snaga solidarnosti za njihove projekte u području solidarnosti.

| (19a) | U pravilu bi se zahtjev za bespovratna sredstva trebao podnositi nacionalnoj agenciji države u kojoj se nalazi sjedište organizacije sudionice. Zahtjevi za bespovratna sredstva za aktivnosti solidarnosti koje organiziraju europske ili međunarodne organizacije, aktivnosti solidarnosti koje provode timovi za volontiranje u prioritetnim područjima utvrđenima na europskoj razini i aktivnosti solidarnosti u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći u trećim zemljama dostavljaju se Izvršnoj agenciji za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) koja je osnovana Provedbenom odlukom Komisije 2013/776/EU
   (10)
  . [Am. 31] |
| --- | --- |

(19a)

U pravilu bi se zahtjev za bespovratna sredstva trebao podnositi nacionalnoj agenciji države u kojoj se nalazi sjedište organizacije sudionice. Zahtjevi za bespovratna sredstva za aktivnosti solidarnosti koje organiziraju europske ili međunarodne organizacije, aktivnosti solidarnosti koje provode timovi za volontiranje u prioritetnim područjima utvrđenima na europskoj razini i aktivnosti solidarnosti u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći u trećim zemljama dostavljaju se Izvršnoj agenciji za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) koja je osnovana Provedbenom odlukom Komisije 2013/776/EU
   (10)
  . [Am. 31]

| (20) | Organizacije sudionice mogu izvršavati nekoliko funkcija u okviru Europskih snaga solidarnosti. U funkciji domaćina provodit će aktivnosti povezane s primanjem sudionika, uključujući organizaciju aktivnosti, savjetovanje i pružanje potpore sudionicima tijekom aktivnosti solidarnosti,
  kao i povratne informacije nakon aktivnosti,
  prema potrebi. U funkciji pružatelja potpore provodit će aktivnosti povezane sa slanjem i pripremom sudionika prije odlaska, tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti, uključujući osposobljavanje i usmjeravanje sudionika na lokalne organizacije nakon aktivnosti
  kako bi se stvorilo više mogućnosti za daljnja iskustva u aktivnostima solidarnosti. Nacionalne agencije također bi trebale poticati volontere da postanu ambasadori Programa i dijele osobna iskustva putem mreža za mlade i obrazovnih ustanova, doprinoseći time promicanju Programa. U tu svrhu nacionalne agencije trebale bi pružati potporu volonterima. [Am. 32] |
| --- | --- |

(20)

Organizacije sudionice mogu izvršavati nekoliko funkcija u okviru Europskih snaga solidarnosti. U funkciji domaćina provodit će aktivnosti povezane s primanjem sudionika, uključujući organizaciju aktivnosti, savjetovanje i pružanje potpore sudionicima tijekom aktivnosti solidarnosti,
  kao i povratne informacije nakon aktivnosti,
  prema potrebi. U funkciji pružatelja potpore provodit će aktivnosti povezane sa slanjem i pripremom sudionika prije odlaska, tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti, uključujući osposobljavanje i usmjeravanje sudionika na lokalne organizacije nakon aktivnosti
  kako bi se stvorilo više mogućnosti za daljnja iskustva u aktivnostima solidarnosti. Nacionalne agencije također bi trebale poticati volontere da postanu ambasadori Programa i dijele osobna iskustva putem mreža za mlade i obrazovnih ustanova, doprinoseći time promicanju Programa. U tu svrhu nacionalne agencije trebale bi pružati potporu volonterima. [Am. 32]

| (20a) | Kako bi se podržalo sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti organizacije sudionice trebale bi biti javni ili privatni subjekti ili međunarodne organizacije, profitne ili neprofitne, i mogu obuhvaćati organizacije mladih, vjerske institucije i dobrotvorne udruge, sekularne humanističke organizacije, nevladine organizacije ili druge dionike iz civilnog društva. Programom bi se trebalo osiguravati financiranje samo za neprofitne aktivnosti organizacija sudionica. [Am. 33] |
| --- | --- |

(20a)

Kako bi se podržalo sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti organizacije sudionice trebale bi biti javni ili privatni subjekti ili međunarodne organizacije, profitne ili neprofitne, i mogu obuhvaćati organizacije mladih, vjerske institucije i dobrotvorne udruge, sekularne humanističke organizacije, nevladine organizacije ili druge dionike iz civilnog društva. Programom bi se trebalo osiguravati financiranje samo za neprofitne aktivnosti organizacija sudionica. [Am. 33]

| (21) | Trebalo bi olakšati proširenje projekata Europskih snaga solidarnosti.
  Istodobno se potencijalnim korisnicima trebaju pružati točne i stalno ažurirane informacije u vezi s tim prilikama.
  Kako bi se pomoglo nositeljima projekata Europskih snaga solidarnosti da se prijave za bespovratna sredstva ili razvijaju sinergije s pomoću potpore europskih strukturnih i investicijskih fondova i programa povezanih s migracijama, sigurnosti, pravosuđem i građanstvom te zdravljem i kulturom, trebalo bi provesti posebne mjere. [Am. 34] |
| --- | --- |

(21)

Trebalo bi olakšati proširenje projekata Europskih snaga solidarnosti.
  Istodobno se potencijalnim korisnicima trebaju pružati točne i stalno ažurirane informacije u vezi s tim prilikama.
  Kako bi se pomoglo nositeljima projekata Europskih snaga solidarnosti da se prijave za bespovratna sredstva ili razvijaju sinergije s pomoću potpore europskih strukturnih i investicijskih fondova i programa povezanih s migracijama, sigurnosti, pravosuđem i građanstvom te zdravljem i kulturom, trebalo bi provesti posebne mjere. [Am. 34]

| (22) | Resursni centri Europskih snaga solidarnosti trebali bi pomagati provedbenim tijelima, organizacijama sudionicama i mladima koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti kako bi se poboljšala kvaliteta provedbe aktivnosti Europskih snaga solidarnosti te kako bi se poboljšalo utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tim aktivnostima, uključujući izdavanjem potvrda Youthpass. |
| --- | --- |

(22)

Resursni centri Europskih snaga solidarnosti trebali bi pomagati provedbenim tijelima, organizacijama sudionicama i mladima koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti kako bi se poboljšala kvaliteta provedbe aktivnosti Europskih snaga solidarnosti te kako bi se poboljšalo utvrđivanje i vrednovanje kompetencija stečenih tim aktivnostima, uključujući izdavanjem potvrda Youthpass.

| (23) | Portal Europskih snaga solidarnosti trebao bi se neprestano razvijati kako bi se osigurao jednostavan pristup Europskim snagama solidarnosti i kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka

  koji je jednostavan, bez prepreka
  i 
  prilagođen korisnicima, u skladu sa standardima uspostavljenima Direktivom (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća
   (11)

  . Portal Europskih snaga solidarnosti osigurava jedinstvenu kontaktnu točku
  za zainteresirane pojedince i organizacije u pogledu, među ostalim, registracije, identifikacije, usklađivanja profila i mogućnosti, mrežnih i virtualnih razmjena, osposobljavanja putem interneta, jezične potpore i potpore
  prije i
  nakon završetka aktivnosti
  mehanizma za evaluaciju i povratne informacije
  te drugih korisnih funkcija koje bi se mogle pojaviti u budućnosti.
  Iako jedinstvena kontaktna točka pruža integrirani pristup različitim aktivnostima, pojedinci pri pristupanju Portalu mogu naići na fizičke, društvene ili druge prepreke kad pristupaju portalu Europskih snaga solidarnosti. Kako bi se nadvladale takve prepreke organizacije sudionice trebaju sudionicima pružiti podršku prilikom registracije. [Am. 35] |
| --- | --- |

(23)

Portal Europskih snaga solidarnosti trebao bi se neprestano razvijati kako bi se osigurao jednostavan pristup Europskim snagama solidarnosti i kako bi se osigurala jedinstvena kontaktna točka

  koji je jednostavan, bez prepreka
  i 
  prilagođen korisnicima, u skladu sa standardima uspostavljenima Direktivom (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća
   (11)

  . Portal Europskih snaga solidarnosti osigurava jedinstvenu kontaktnu točku
  za zainteresirane pojedince i organizacije u pogledu, među ostalim, registracije, identifikacije, usklađivanja profila i mogućnosti, mrežnih i virtualnih razmjena, osposobljavanja putem interneta, jezične potpore i potpore
  prije i
  nakon završetka aktivnosti
  mehanizma za evaluaciju i povratne informacije
  te drugih korisnih funkcija koje bi se mogle pojaviti u budućnosti.
  Iako jedinstvena kontaktna točka pruža integrirani pristup različitim aktivnostima, pojedinci pri pristupanju Portalu mogu naići na fizičke, društvene ili druge prepreke kad pristupaju portalu Europskih snaga solidarnosti. Kako bi se nadvladale takve prepreke organizacije sudionice trebaju sudionicima pružiti podršku prilikom registracije. [Am. 35]

| (24) | Trebalo bi dodatno razviti portal Europskih snaga solidarnosti uzimajući u obzir Europski okvir za interoperabilnost (12), kojim se daju konkretne smjernice o uspostavi interoperabilnih digitalnih javnih usluga i koji je proveden u državama članicama i drugim članicama Europskoga gospodarskog prostora putem nacionalnih okvira za interoperabilnost. Tim se okvirom javnim upravama nudi 47 konkretnih preporuka o tome kako poboljšati upravljanje aktivnostima u području interoperabilnosti, uspostaviti međuorganizacijske odnose, pojednostavniti postupke za podupiranje usluga koje su u potpunosti digitalne te osigurati da se postojećim i novim zakonodavstvom ne ugrožava rad na ostvarenju interoperabilnosti.
  Nadalje, portal bi trebalo izraditi u skladu sa standardima utvrđenima Direktivom (EU) 2016/2102. [Am. 36] |
| --- | --- |

(24)

Trebalo bi dodatno razviti portal Europskih snaga solidarnosti uzimajući u obzir Europski okvir za interoperabilnost (12), kojim se daju konkretne smjernice o uspostavi interoperabilnih digitalnih javnih usluga i koji je proveden u državama članicama i drugim članicama Europskoga gospodarskog prostora putem nacionalnih okvira za interoperabilnost. Tim se okvirom javnim upravama nudi 47 konkretnih preporuka o tome kako poboljšati upravljanje aktivnostima u području interoperabilnosti, uspostaviti međuorganizacijske odnose, pojednostavniti postupke za podupiranje usluga koje su u potpunosti digitalne te osigurati da se postojećim i novim zakonodavstvom ne ugrožava rad na ostvarenju interoperabilnosti.
  Nadalje, portal bi trebalo izraditi u skladu sa standardima utvrđenima Direktivom (EU) 2016/2102. [Am. 36]

| (24a) | Kako bi se poboljšala transparentnost provedbenog postupka i povećala učinkovitost Programa, Komisija bi se o provedbi Europskih snaga solidarnosti trebala redovito savjetovati s ključnim dionicima, uključujući organizacije sudionice. [Am. 37] |
| --- | --- |

(24a)

Kako bi se poboljšala transparentnost provedbenog postupka i povećala učinkovitost Programa, Komisija bi se o provedbi Europskih snaga solidarnosti trebala redovito savjetovati s ključnim dionicima, uključujući organizacije sudionice. [Am. 37]

| (24b) | Za dobro funkcioniranje programa i pravovremeno provođenje mjera ključno je uvođenje mehanizama u okviru radnih programa Europskih snaga solidarnosti kako bi se zajamčilo da se prijavljenim kandidatima ponude izlože u razumnom i relativno predvidljivom vremenskom roku. Stoga bi se periodične informacije i ažurirane informacije o raspoloživim angažmanima i aktivno uključenim organizacijama sudionicama trebale slati registriranim osobama kako bi se potaknuo njihov angažman u Programu nakon registracije, istovremeno im nudeći mogućnost da izravno stupe u kontakt s uključenim dionicima u području solidarnosti na nacionalnoj i europskoj razini. [Am. 38] |
| --- | --- |

(24b)

Za dobro funkcioniranje programa i pravovremeno provođenje mjera ključno je uvođenje mehanizama u okviru radnih programa Europskih snaga solidarnosti kako bi se zajamčilo da se prijavljenim kandidatima ponude izlože u razumnom i relativno predvidljivom vremenskom roku. Stoga bi se periodične informacije i ažurirane informacije o raspoloživim angažmanima i aktivno uključenim organizacijama sudionicama trebale slati registriranim osobama kako bi se potaknuo njihov angažman u Programu nakon registracije, istovremeno im nudeći mogućnost da izravno stupe u kontakt s uključenim dionicima u području solidarnosti na nacionalnoj i europskoj razini. [Am. 38]

| (25) | Uredba [nova Financijska uredba] (13) („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. |
| --- | --- |

(25)

Uredba [nova Financijska uredba] (13) („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima.

| (26) | Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) te Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (16) Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(26)

Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) te Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (16) Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (27) | Europske snage solidarnosti usmjerene su na mlade osobe u dobi od 18 do 30 godina, a za sudjelovanje u aktivnostima koje se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti trebala bi biti potrebna prethodna prijava na portalu Europskih snaga solidarnosti. |
| --- | --- |

(27)

Europske snage solidarnosti usmjerene su na mlade osobe u dobi od 18 do 30 godina, a za sudjelovanje u aktivnostima koje se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti trebala bi biti potrebna prethodna prijava na portalu Europskih snaga solidarnosti.

| (27a) | Unijina načela jednakih mogućnosti i zabrana diskriminacije ukazuju na to da bi građani Unije i oni s dugotrajnim boravištem u Uniji, bez obzira na svoju struku i dob, trebali moći sudjelovati u aktivnom građanstvu. S obzirom na posebne izazove u humanitarnom kontekstu, sudionici inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a moraju imati najmanje 18 godina i mogu biti različitih profila i generacija, čije su kompetencije relevantne za uspješnu provedbu predmetnih humanitarnih operacija. [Am. 39] |
| --- | --- |

(27a)

Unijina načela jednakih mogućnosti i zabrana diskriminacije ukazuju na to da bi građani Unije i oni s dugotrajnim boravištem u Uniji, bez obzira na svoju struku i dob, trebali moći sudjelovati u aktivnom građanstvu. S obzirom na posebne izazove u humanitarnom kontekstu, sudionici inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a moraju imati najmanje 18 godina i mogu biti različitih profila i generacija, čije su kompetencije relevantne za uspješnu provedbu predmetnih humanitarnih operacija. [Am. 39]

| (28) | Posebnu bi pozornost trebalo

  treba
  posvetiti osiguravanju da su aktivnosti koje se podupiru u okviru Europskih snaga solidarnosti dostupne svim mladim osobama, posebno onima u najnepovoljnijem položaju

  svima mladima, osobito mladima s manje mogućnosti
  ,
  kako je detaljnije opisano u strategiji za uključenost i raznovrsnost koja je razvijena i primijenjena
  u 
  okviru programa Erasmus+ u području mladih
  . Trebalo bi donijeti posebne mjere za promicanje socijalne uključenosti i sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju te kako bi se uzela

  koji imaju manje mogućnosti, kao što su prikladni formati aktivnosti solidarnosti i personalizirane smjernice, te
  u obzir
  uzeti
  ograničenja zbog udaljenosti brojnih ruralnih područja i najudaljenijih regija i

  te
  prekomorskih zemalja i područja Unije.
  U tu svrhu mladima koji imaju manje mogućnosti trebalo bi biti omogućeno sudjelovanje na nepuno radno vrijeme ili u državi boravišta te bi trebali imati koristi od ostalih mjera za olakšavanje njihovog sudjelovanja u Programu, ne dovodeći u pitanje mogućnost njihovog sudjelovanja na puno radno vrijeme ili u državi koja nije njihova država boravišta.
  Slično tomu, zemlje sudionice trebale bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka pravilnom funkcioniranju Europskih snaga solidarnosti. Ako

  Time bi se trebali riješiti, kad
  je
  to
  moguće, i ne dovodeći u pitanje schengensku pravnu stečevinu i pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, time bi se trebali riješiti administrativni problemi koji otežavaju dobivanje viza i boravišnih dozvola te izdavanje europske kartice zdravstvenog osiguranja u slučaju prekograničnih aktivnosti unutar Europske unije. [Am. 40] |
| --- | --- |

(28)

Posebnu bi pozornost trebalo

  treba
  posvetiti osiguravanju da su aktivnosti koje se podupiru u okviru Europskih snaga solidarnosti dostupne svim mladim osobama, posebno onima u najnepovoljnijem položaju

  svima mladima, osobito mladima s manje mogućnosti
  ,
  kako je detaljnije opisano u strategiji za uključenost i raznovrsnost koja je razvijena i primijenjena
  u 
  okviru programa Erasmus+ u području mladih
  . Trebalo bi donijeti posebne mjere za promicanje socijalne uključenosti i sudjelovanja mladih u nepovoljnom položaju te kako bi se uzela

  koji imaju manje mogućnosti, kao što su prikladni formati aktivnosti solidarnosti i personalizirane smjernice, te
  u obzir
  uzeti
  ograničenja zbog udaljenosti brojnih ruralnih područja i najudaljenijih regija i

  te
  prekomorskih zemalja i područja Unije.
  U tu svrhu mladima koji imaju manje mogućnosti trebalo bi biti omogućeno sudjelovanje na nepuno radno vrijeme ili u državi boravišta te bi trebali imati koristi od ostalih mjera za olakšavanje njihovog sudjelovanja u Programu, ne dovodeći u pitanje mogućnost njihovog sudjelovanja na puno radno vrijeme ili u državi koja nije njihova država boravišta.
  Slično tomu, zemlje sudionice trebale bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka pravilnom funkcioniranju Europskih snaga solidarnosti. Ako

  Time bi se trebali riješiti, kad
  je
  to
  moguće, i ne dovodeći u pitanje schengensku pravnu stečevinu i pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, time bi se trebali riješiti administrativni problemi koji otežavaju dobivanje viza i boravišnih dozvola te izdavanje europske kartice zdravstvenog osiguranja u slučaju prekograničnih aktivnosti unutar Europske unije. [Am. 40]

| (28a) | Treba pružiti posebnu pozornost i potporu kapacitetu partnerskih organizacija primateljica u trećim zemljama i potrebi da se aktivnosti volontera integriraju u lokalni kontekst i da se olakša interakcija volontera s lokalnim humanitarnim dionicima, zajednicom primateljicom i civilnim društvom. [Am. 41] |
| --- | --- |

(28a)

Treba pružiti posebnu pozornost i potporu kapacitetu partnerskih organizacija primateljica u trećim zemljama i potrebi da se aktivnosti volontera integriraju u lokalni kontekst i da se olakša interakcija volontera s lokalnim humanitarnim dionicima, zajednicom primateljicom i civilnim društvom. [Am. 41]

| (29) | Odražavajući važnost rješavanja pitanja klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i postizanja ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se Programom doprinijeti integriranju klimatske politike i ostvarenju općeg cilja od
  najmanje
  25 % proračunskih rashoda Unije za podupiranje klimatskih ciljeva
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 % što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u kontekstu relevantnih evaluacija i revizije. [Am. 42] |
| --- | --- |

(29)

Odražavajući važnost rješavanja pitanja klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i postizanja ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se Programom doprinijeti integriranju klimatske politike i ostvarenju općeg cilja od
  najmanje
  25 % proračunskih rashoda Unije za podupiranje klimatskih ciljeva
  tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 % što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u kontekstu relevantnih evaluacija i revizije. [Am. 42]

| (30) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za razdoblje 2021.–2027. koja za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (18). |
| --- | --- |

(30)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za razdoblje 2021.–2027. koja za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (18).

| (30a) | Odgovarajući dio proračuna trebao bi se namijeniti za razmjenu najboljih praksi među državama članicama i razvoj mreža za mlade. [Am. 43] |
| --- | --- |

(30a)

Odgovarajući dio proračuna trebao bi se namijeniti za razmjenu najboljih praksi među državama članicama i razvoj mreža za mlade. [Am. 43]

| (31) | Oblici financiranja i načini provedbe u skladu s ovom Uredbom odabiru se na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik u pogledu neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to uključuje uzimanje u obzir korištenja jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i ljestvica jediničnih troškova. |
| --- | --- |

(31)

Oblici financiranja i načini provedbe u skladu s ovom Uredbom odabiru se na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik u pogledu neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to uključuje uzimanje u obzir korištenja jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i ljestvica jediničnih troškova.

| (32) | Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u Programu u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru kojim se propisuje provedba programa Unije odlukom u skladu s tim sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. Ovom bi se Uredbom nadležnom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) te Europskom revizorskom sudu trebala dodijeliti nužna prava i pristup kako bi sveobuhvatno izvršavali svoje ovlasti. Potpuno sudjelovanje trećih zemalja u Programu trebalo bi biti podložno uvjetima iz posebnih sporazuma kojima je obuhvaćeno sudjelovanje predmetne treće zemlje u Programu. Štoviše, potpuno sudjelovanje podrazumijeva obvezu uspostavljanja nacionalne agencije i upravljanja nekim aktivnostima Programa na decentraliziranoj razini. Pojedinci i subjekti iz trećih zemalja koje nisu pridružene Programu trebali bi moći sudjelovati u nekim aktivnostima Programa, kako je utvrđeno u programu rada i pozivima na podnošenje prijedloga koje objavljuje Komisija. |
| --- | --- |

(32)

Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u Programu u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru kojim se propisuje provedba programa Unije odlukom u skladu s tim sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. Ovom bi se Uredbom nadležnom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) te Europskom revizorskom sudu trebala dodijeliti nužna prava i pristup kako bi sveobuhvatno izvršavali svoje ovlasti. Potpuno sudjelovanje trećih zemalja u Programu trebalo bi biti podložno uvjetima iz posebnih sporazuma kojima je obuhvaćeno sudjelovanje predmetne treće zemlje u Programu. Štoviše, potpuno sudjelovanje podrazumijeva obvezu uspostavljanja nacionalne agencije i upravljanja nekim aktivnostima Programa na decentraliziranoj razini. Pojedinci i subjekti iz trećih zemalja koje nisu pridružene Programu trebali bi moći sudjelovati u nekim aktivnostima Programa, kako je utvrđeno u programu rada i pozivima na podnošenje prijedloga koje objavljuje Komisija.

| (33) | Da bi se maksimalno povećao učinak Europskih snaga solidarnosti, potrebno je donijeti odredbe kako bi se zemljama sudionicama i drugim programima Unije omogućilo stavljanje na raspolaganje dodatnih sredstava u skladu s pravilima Europskih snaga solidarnosti. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se maksimalno povećao učinak Europskih snaga solidarnosti, potrebno je donijeti odredbe kako bi se zemljama sudionicama i drugim programima Unije omogućilo stavljanje na raspolaganje dodatnih sredstava u skladu s pravilima Europskih snaga solidarnosti.

| (34) | U skladu s [člankom 88. nove Odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja ili područja] (19) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(34)

U skladu s [člankom 88. nove Odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja ili područja] (19) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (35) | U skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (20) u Programu bi se trebala uzeti u obzir posebna situacija tih regija. Poduzet će se mjere za povećanje sudjelovanja najudaljenijih regija u svim aktivnostima
  uključujući pojačano oglašavanje
  . Te će se mjere redovito pratiti i ocjenjivati. [Am. 44] |
| --- | --- |

(35)

U skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (20) u Programu bi se trebala uzeti u obzir posebna situacija tih regija. Poduzet će se mjere za povećanje sudjelovanja najudaljenijih regija u svim aktivnostima
  uključujući pojačano oglašavanje
  . Te će se mjere redovito pratiti i ocjenjivati. [Am. 44]

| (36) | U skladu s Financijskom uredbom Komisija bi trebala donijeti programe rada i o tome obavijestiti Europski parlament i Vijeće.
  S obzirom na to da se Program treba provoditi tijekom razdoblja od sedam godina, važno je osigurati odgovarajuću fleksibilnost kako bi se omogućila njegova prilagodba promjenjivim okolnostima i političkim prioritetima za provođenje aktivnosti solidarnosti. Ovom Uredbom kao takvom ne utvrđuje se detaljno kako bi se mjere trebale osmisliti i njome se ne dovode u pitanje politički prioriteti ili pripadajući proračunski prioriteti za sljedećih sedam godina. Umjesto toga, sekundarni izbori politika
  i 
  prioriteti, uključujući detalje posebnih mjera, koji se trebaju provesti različitim aktivnostima, trebali bi biti utvrđeni godišnjim programom rada u skladu s Uredbom EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća
   (21)

  (Financijska uredba)
  . U programu rada trebale bi se utvrditi mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i posebnim ciljevima Programa, kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te svi drugi potrebni elementi. Programi rada

  Radni programi
  i sve njihove izmjene trebali bi se donijeti provedbenim aktima u skladu s postupkom ispitivanja

  s pomoću delegiranih akata. Kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje
  u 
  pripremi delegiranih akata, Komisija bi kod pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala obaviti prikladna savjetovanja tijekom pripremnog rada, među ostalim i na stručnoj razini, i osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću
  . [Am. 45] |
| --- | --- |

(36)

U skladu s Financijskom uredbom Komisija bi trebala donijeti programe rada i o tome obavijestiti Europski parlament i Vijeće.
  S obzirom na to da se Program treba provoditi tijekom razdoblja od sedam godina, važno je osigurati odgovarajuću fleksibilnost kako bi se omogućila njegova prilagodba promjenjivim okolnostima i političkim prioritetima za provođenje aktivnosti solidarnosti. Ovom Uredbom kao takvom ne utvrđuje se detaljno kako bi se mjere trebale osmisliti i njome se ne dovode u pitanje politički prioriteti ili pripadajući proračunski prioriteti za sljedećih sedam godina. Umjesto toga, sekundarni izbori politika
  i 
  prioriteti, uključujući detalje posebnih mjera, koji se trebaju provesti različitim aktivnostima, trebali bi biti utvrđeni godišnjim programom rada u skladu s Uredbom EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća
   (21)

  (Financijska uredba)
  . U programu rada trebale bi se utvrditi mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i posebnim ciljevima Programa, kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te svi drugi potrebni elementi. Programi rada

  Radni programi
  i sve njihove izmjene trebali bi se donijeti provedbenim aktima u skladu s postupkom ispitivanja

  s pomoću delegiranih akata. Kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje
  u 
  pripremi delegiranih akata, Komisija bi kod pripreme i sastavljanja delegiranih akata trebala obaviti prikladna savjetovanja tijekom pripremnog rada, među ostalim i na stručnoj razini, i osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću
  . [Am. 45]

| (37) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba da se ovaj Program ocijeni na temelju informacija prikupljenih u skladu s posebnim zahtjevima praćenja, uz istodobno izbjegavanje prekomjernih propisa i administrativnog opterećenja, posebno u pogledu država članica. Ti zahtjevi trebali bi uključivati posebne, mjerljive i realne pokazatelje koji se mogu mjeriti tijekom vremena kako bi poslužili kao temelj za ocjenjivanje učinaka Programa na terenu. |
| --- | --- |

(37)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba da se ovaj Program ocijeni na temelju informacija prikupljenih u skladu s posebnim zahtjevima praćenja, uz istodobno izbjegavanje prekomjernih propisa i administrativnog opterećenja, posebno u pogledu država članica. Ti zahtjevi trebali bi uključivati posebne, mjerljive i realne pokazatelje koji se mogu mjeriti tijekom vremena kako bi poslužili kao temelj za ocjenjivanje učinaka Programa na terenu.

| (38) | Trebalo bi na europskoj,
  regionalnoj,
  nacionalnoj i lokalnoj razini osigurati odgovarajuće informiranje, promidžbu i širenje informacija o mogućnostima i rezultatima aktivnosti koje se podupiru u okviru Programa.
  Program bi se trebao promicati dinamičkim sredstvima komunikacije, s posebnim naglaskom na društvenim medijima, kako bi se doprlo do većeg broja mogućih kandidata.
  Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti socijalnim poduzećima potičući ih da pruže potporu aktivnostima u okviru Europskih snaga solidarnosti. Aktivnosti informiranja, promidžbe i širenja informacija trebale bi se oslanjati na sva provedbena tijela Programa, uključujući

  mrežne stranice Unije povezane s Europskim snagama solidarnosti i trebale bi
  , prema potrebi, uz

  uključivati
  potporu drugih ključnih dionika. [Am. 46] |
| --- | --- |

(38)

Trebalo bi na europskoj,
  regionalnoj,
  nacionalnoj i lokalnoj razini osigurati odgovarajuće informiranje, promidžbu i širenje informacija o mogućnostima i rezultatima aktivnosti koje se podupiru u okviru Programa.
  Program bi se trebao promicati dinamičkim sredstvima komunikacije, s posebnim naglaskom na društvenim medijima, kako bi se doprlo do većeg broja mogućih kandidata.
  Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti socijalnim poduzećima potičući ih da pruže potporu aktivnostima u okviru Europskih snaga solidarnosti. Aktivnosti informiranja, promidžbe i širenja informacija trebale bi se oslanjati na sva provedbena tijela Programa, uključujući

  mrežne stranice Unije povezane s Europskim snagama solidarnosti i trebale bi
  , prema potrebi, uz

  uključivati
  potporu drugih ključnih dionika. [Am. 46]

| (39) | Kako bi se uspješnije ostvarili ciljevi Programa, Komisija, države članice i nacionalne agencije trebale bi u partnerstvu blisko surađivati s nevladinim organizacijama,
  socijalnim poduzećima,
  organizacijama mladih
  , organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom
  i lokalnim dionicima sa stručnim znanjem u području aktivnosti solidarnosti
  , uključujući agencije koje imaju volontersku infrastrukturu i podršku, kao što su volonterski centri
  . [Am. 47] |
| --- | --- |

(39)

Kako bi se uspješnije ostvarili ciljevi Programa, Komisija, države članice i nacionalne agencije trebale bi u partnerstvu blisko surađivati s nevladinim organizacijama,
  socijalnim poduzećima,
  organizacijama mladih
  , organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom
  i lokalnim dionicima sa stručnim znanjem u području aktivnosti solidarnosti
  , uključujući agencije koje imaju volontersku infrastrukturu i podršku, kao što su volonterski centri
  . [Am. 47]

| (40) | Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veće sinergije između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom trebala
  bez prepreka
  bi doprinijeti i financiranju institucijskog priopćavanja političkih prioriteta Unije, ako su oni povezani s općim ciljem ove Uredbe. [Am. 48] |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se osigurala veća učinkovitost u komuniciranju sa širom javnosti te veće sinergije između komunikacijskih aktivnosti na inicijativu Komisije, sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom trebala
  bez prepreka
  bi doprinijeti i financiranju institucijskog priopćavanja političkih prioriteta Unije, ako su oni povezani s općim ciljem ove Uredbe. [Am. 48]

| (41) | Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba ove Uredbe, Programom bi se trebali u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti postojeći mehanizmi upravljanja. Provedbu Programa stoga bi trebalo povjeriti postojećim strukturama, odnosno Komisiji i nacionalnim agencijama imenovanima za upravljanje mjerama iz poglavlja III. [nove Uredbe o programu Erasmus]. Komisija bi se o provedbi Europskih snaga solidarnosti trebala redovito savjetovati s ključnim dionicima, uključujući organizacije sudionice. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se osigurala učinkovita i djelotvorna provedba ove Uredbe, Programom bi se trebali u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti postojeći mehanizmi upravljanja. Provedbu Programa stoga bi trebalo povjeriti postojećim strukturama, odnosno Komisiji i nacionalnim agencijama imenovanima za upravljanje mjerama iz poglavlja III. [nove Uredbe o programu Erasmus]. Komisija bi se o provedbi Europskih snaga solidarnosti trebala redovito savjetovati s ključnim dionicima, uključujući organizacije sudionice.

| (42) | Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje
  , optimizacija troškova
  i pravna sigurnost u svakoj zemlji sudionici, svako nacionalno tijelo trebalo bi imenovati neovisno revizorsko tijelo. Ako je izvedivo, i kako bi se učinkovitost povećala na najveću moguću mjeru, neovisno revizorsko tijelo moglo bi biti isto kao ono imenovano za mjere iz poglavlja III. [nove Uredbe o programu Erasmus]. [Am. 49] |
| --- | --- |

(42)

Kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje
  , optimizacija troškova
  i pravna sigurnost u svakoj zemlji sudionici, svako nacionalno tijelo trebalo bi imenovati neovisno revizorsko tijelo. Ako je izvedivo, i kako bi se učinkovitost povećala na najveću moguću mjeru, neovisno revizorsko tijelo moglo bi biti isto kao ono imenovano za mjere iz poglavlja III. [nove Uredbe o programu Erasmus]. [Am. 49]

| (43) | Države članice trebale bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere kako bi otklonile pravne i administrativne prepreke za pravilno funkcioniranje Programa. Ako je moguće, i ne dovodeći u pitanje pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, to uključuje rješavanje problema koji otežavaju dobivanje viza i boravišnih dozvola
  i drugih pravnih poteškoća koje bi mladima mogle onemogućiti pristup Programu
  . U skladu s Direktivom (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća (22) države članice potiču se da uspostave ubrzane postupke prihvata. [Am. 50] |
| --- | --- |

(43)

Države članice trebale bi nastojati donijeti sve odgovarajuće mjere kako bi otklonile pravne i administrativne prepreke za pravilno funkcioniranje Programa. Ako je moguće, i ne dovodeći u pitanje pravo Unije o ulasku i boravku državljana trećih zemalja, to uključuje rješavanje problema koji otežavaju dobivanje viza i boravišnih dozvola
  i drugih pravnih poteškoća koje bi mladima mogle onemogućiti pristup Programu
  . U skladu s Direktivom (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća (22) države članice potiču se da uspostave ubrzane postupke prihvata. [Am. 50]

| (44) | Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi se osigurati da se podaci za praćenje provedbe i evaluaciju programa prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno te na odgovarajućoj razini preciznosti. Ti bi se podaci Komisiji trebali dostaviti na način koji je u skladu s relevantnim propisima o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(44)

Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi se osigurati da se podaci za praćenje provedbe i evaluaciju programa prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno te na odgovarajućoj razini preciznosti. Ti bi se podaci Komisiji trebali dostaviti na način koji je u skladu s relevantnim propisima o zaštiti podataka.

| (45) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23).
  [Am. 45] |
| --- | --- |

(45)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23).
  [Am. 45]

| (46) | Kako bi se pojednostavnili zahtjevi za korisnike, potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri upotrebljavati jednokratne iznose, jedinične troškove i paušalno financiranje. U pojednostavnjenim bespovratnim sredstvima za potporu mjerama mobilnosti u okviru Programa, kako ih je definirala Komisija, trebali bi se uzeti u obzir troškovi života i boravka u zemlji domaćinu. U skladu s nacionalnim pravom, države članice također bi trebalo poticati da izuzmu ta bespovratna sredstva iz svih poreza i socijalnih doprinosa. Isto izuzeće trebalo bi se primjenjivati na javne ili privatne subjekte koji dodjeljuju takvu financijsku potporu predmetnim pojedincima. |
| --- | --- |

(46)

Kako bi se pojednostavnili zahtjevi za korisnike, potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri upotrebljavati jednokratne iznose, jedinične troškove i paušalno financiranje. U pojednostavnjenim bespovratnim sredstvima za potporu mjerama mobilnosti u okviru Programa, kako ih je definirala Komisija, trebali bi se uzeti u obzir troškovi života i boravka u zemlji domaćinu. U skladu s nacionalnim pravom, države članice također bi trebalo poticati da izuzmu ta bespovratna sredstva iz svih poreza i socijalnih doprinosa. Isto izuzeće trebalo bi se primjenjivati na javne ili privatne subjekte koji dodjeljuju takvu financijsku potporu predmetnim pojedincima.

| (47) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (24), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939, financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti, uključujući prijevare, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava, te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Radi preispitivanja i/ili nadopunjavanja pokazatelja uspješnosti Programa, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi dodijeliti Komisiji. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (24), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939, financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti, uključujući prijevare, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava, te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Radi preispitivanja i/ili nadopunjavanja pokazatelja uspješnosti Programa, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi dodijeliti Komisiji. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (48) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (25). Konkretno, ovom se Uredbom nastoji osigurati potpuno poštovanje prava na ravnopravnost muškaraca i žena te prava na nediskriminaciju na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije
  ili društvenog ili financijskog položaja
  te promicati primjena članaka 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. [Am. 52] |
| --- | --- |

(48)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (25). Konkretno, ovom se Uredbom nastoji osigurati potpuno poštovanje prava na ravnopravnost muškaraca i žena te prava na nediskriminaciju na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije
  ili društvenog ili financijskog položaja
  te promicati primjena članaka 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. [Am. 52]

| (49) | Horizontalna financijska pravila koja donose Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice utvrđuje postupak za donošenje i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama i neizravnim izvršenjem te se propisuje provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, s obzirom na to da je vladavina prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje Unije. |
| --- | --- |

(49)

Horizontalna financijska pravila koja donose Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebice utvrđuje postupak za donošenje i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama i neizravnim izvršenjem te se propisuje provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, s obzirom na to da je vladavina prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje Unije.

| (50) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest povećanje sudjelovanja mladih i organizacija u dostupnim i visokokvalitetnim aktivnostima solidarnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka taj cilj može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(50)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest povećanje sudjelovanja mladih i organizacija u dostupnim i visokokvalitetnim aktivnostima solidarnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegova opsega i učinaka taj cilj može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (51) | [Uredbu o Europskim snagama solidarnosti] trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021. |
| --- | --- |

(51)

[Uredbu o Europskim snagama solidarnosti] trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

| (52) | Kako bi se osigurao kontinuitet financijske potpore koja se pruža u okviru Programa, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(52)

Kako bi se osigurao kontinuitet financijske potpore koja se pruža u okviru Programa, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja program Europske snage solidarnosti („Program”).

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „aktivnost solidarnosti” znači visokokvalitetna privremena

  , uključiva i adekvatno financirana
  aktivnost kojom se
  rješavaju važni društveni izazovi na korist svekolike zajednice ili društva,
  doprinosi ciljevima Europskih snaga solidarnosti, a može obuhvaćati volontiranje, pripravništvo, zaposlenje, projekte u području solidarnosti i aktivnosti umrežavanja u različitim područjima, uključujući one iz točke 13., uz ostvarivanje europske dodane vrijednosti te usklađenosti sa zdravstvenim i sigurnosnim propisima
  međunarodnim standardima ljudskih prava
  ; [Am. 53] |
| --- | --- |

(1)

„aktivnost solidarnosti” znači visokokvalitetna privremena

  , uključiva i adekvatno financirana
  aktivnost kojom se
  rješavaju važni društveni izazovi na korist svekolike zajednice ili društva,
  doprinosi ciljevima Europskih snaga solidarnosti, a može obuhvaćati volontiranje, pripravništvo, zaposlenje, projekte u području solidarnosti i aktivnosti umrežavanja u različitim područjima, uključujući one iz točke 13., uz ostvarivanje europske dodane vrijednosti te usklađenosti sa zdravstvenim i sigurnosnim propisima
  međunarodnim standardima ljudskih prava
  ; [Am. 53]

| (2) | „registrirani kandidat” znači osoba u dobi od 17 do 30
  , koji zakonito boravi u zemlji sudionici,
  godina koja se registrirala na portalu Europskih snaga solidarnosti i tako izrazila interes da se uključi u aktivnost solidarnosti, ali još ne sudjeluje u takvoj aktivnosti; [Am. 54] |
| --- | --- |

(2)

„registrirani kandidat” znači osoba u dobi od 17 do 30
  , koji zakonito boravi u zemlji sudionici,
  godina koja se registrirala na portalu Europskih snaga solidarnosti i tako izrazila interes da se uključi u aktivnost solidarnosti, ali još ne sudjeluje u takvoj aktivnosti; [Am. 54]

| (3) | „sudionik” znači osoba u dobi od 18 do 30
  , koja zakonito boravi u zemlji sudionici,
  godina koja se registrirala na portalu Europskih snaga solidarnosti i 
  koja
  sudjeluje u aktivnosti solidarnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti; [Am. 55] |
| --- | --- |

(3)

„sudionik” znači osoba u dobi od 18 do 30
  , koja zakonito boravi u zemlji sudionici,
  godina koja se registrirala na portalu Europskih snaga solidarnosti i 
  koja
  sudjeluje u aktivnosti solidarnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti; [Am. 55]

| (4) | „mladi s manje mogućnosti” znači osobe koje nailaze na prepreke koje im onemogućuju pristup mogućnostima u okviru Programa zbog gospodarskih, socijalnih,

  kojima je potrebna dodatna potpora zbog različitih prepreka, primjerice invaliditeta, zdravstvenih problema, poteškoća u učenju
  ,
  migrantskog podrijetla
  , kulturnih geografskih ili zdravstvenih razloga,

  razlika
  ,
  financijske, socijalne i geografske situacije
  ,
  uključujući osobe iz marginaliziranih zajednice
  ili zbog razloga kao što su invaliditet i poteškoće u učenju

  osobe kojima prijeti diskriminacija na temelju bilo koje osnove iz članka 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
  ; [Am. 56] |
| --- | --- |

(4)

„mladi s manje mogućnosti” znači osobe koje nailaze na prepreke koje im onemogućuju pristup mogućnostima u okviru Programa zbog gospodarskih, socijalnih,

  kojima je potrebna dodatna potpora zbog različitih prepreka, primjerice invaliditeta, zdravstvenih problema, poteškoća u učenju
  ,
  migrantskog podrijetla
  , kulturnih geografskih ili zdravstvenih razloga,

  razlika
  ,
  financijske, socijalne i geografske situacije
  ,
  uključujući osobe iz marginaliziranih zajednice
  ili zbog razloga kao što su invaliditet i poteškoće u učenju

  osobe kojima prijeti diskriminacija na temelju bilo koje osnove iz članka 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
  ; [Am. 56]

| (5) | „organizacija sudionica” znači svaki javni ili privatni subjekt, bilo
  profitni ili neprofitni,
  lokalni, regionalni, nacionalni ili međunarodni, kojem je dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti
  , u funkciji domaćina, u potpornoj funkciji, ili u objema funkcijama, kojom se jamči da je taj subjekt sposoban provoditi visokokvalitetne aktivnosti solidarnosti u skladu s ciljevima Programa
  ; [Am. 57] |
| --- | --- |

(5)

„organizacija sudionica” znači svaki javni ili privatni subjekt, bilo
  profitni ili neprofitni,
  lokalni, regionalni, nacionalni ili međunarodni, kojem je dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti
  , u funkciji domaćina, u potpornoj funkciji, ili u objema funkcijama, kojom se jamči da je taj subjekt sposoban provoditi visokokvalitetne aktivnosti solidarnosti u skladu s ciljevima Programa
  ; [Am. 57]

| (6) | „volontiranje” znači
  izborna
  aktivnost solidarnosti koja se odvija kao dobrovoljna neplaćena aktivnost

  sastoji od izvođenja aktivnosti u javnu korist koja doprinosi ostvarenju javne dobrobiti, koju sudionik poduzima u svoje slobodno vrijeme i svojom slobodnom voljom, bez naknade,
  u trajanju do 12 mjeseci; [Am. 58] |
| --- | --- |

(6)

„volontiranje” znači
  izborna
  aktivnost solidarnosti koja se odvija kao dobrovoljna neplaćena aktivnost

  sastoji od izvođenja aktivnosti u javnu korist koja doprinosi ostvarenju javne dobrobiti, koju sudionik poduzima u svoje slobodno vrijeme i svojom slobodnom voljom, bez naknade,
  u trajanju do 12 mjeseci; [Am. 58]

| (7) | „pripravništvo” znači
  plaćena
  aktivnost solidarnosti
  koja ima oblik prakse na radu u okviru organizacije sudionice
  u trajanju od dva

  tri
  mjeseca do šest mjeseci koja se može produljiti jednom i ukupno trajati najviše 12 mjeseci te koju nudi i plaća organizacija sudionica koja je domaćin sudioniku Europskih snaga solidarnosti
  te koja ima komponentu učenja u cilju stjecanja relevantnih vještina i iskustva
  ; [Am. 59] |
| --- | --- |

(7)

„pripravništvo” znači
  plaćena
  aktivnost solidarnosti
  koja ima oblik prakse na radu u okviru organizacije sudionice
  u trajanju od dva

  tri
  mjeseca do šest mjeseci koja se može produljiti jednom i ukupno trajati najviše 12 mjeseci te koju nudi i plaća organizacija sudionica koja je domaćin sudioniku Europskih snaga solidarnosti
  te koja ima komponentu učenja u cilju stjecanja relevantnih vještina i iskustva
  ; [Am. 59]

| (8) | „zaposlenje” znači
  pristojno plaćena
  aktivnost solidarnosti u trajanju od dva

  3
  mjeseca do 12 mjeseci koju

  , što uključuje komponentu učenja i osposobljavanja, temelji se na pisanom sporazumu te je nudi i
  plaća organizacija sudionica koja zapošljava sudionika Europskih snaga solidarnosti
  , a ne zamjenjuje postojeće mogućnosti zapošljavanja
  ; [Am. 60] |
| --- | --- |

(8)

„zaposlenje” znači
  pristojno plaćena
  aktivnost solidarnosti u trajanju od dva

  3
  mjeseca do 12 mjeseci koju

  , što uključuje komponentu učenja i osposobljavanja, temelji se na pisanom sporazumu te je nudi i
  plaća organizacija sudionica koja zapošljava sudionika Europskih snaga solidarnosti
  , a ne zamjenjuje postojeće mogućnosti zapošljavanja
  ; [Am. 60]

| (9) | „projekt u području solidarnosti” znači neplaćena aktivnost solidarnosti u nekoj
  ili prekogranična aktivnost
  zemlji u trajanju do 12 mjeseci koju provode skupine od najmanje pet sudionika Europskih snaga solidarnosti radi rješavanja ključnih izazova u vlastitim zajednicama i u kojoj se jasno očituje europska dodana vrijednost; [Am. 61] |
| --- | --- |

(9)

„projekt u području solidarnosti” znači neplaćena aktivnost solidarnosti u nekoj
  ili prekogranična aktivnost
  zemlji u trajanju do 12 mjeseci koju provode skupine od najmanje pet sudionika Europskih snaga solidarnosti radi rješavanja ključnih izazova u vlastitim zajednicama i u kojoj se jasno očituje europska dodana vrijednost; [Am. 61]

| (10) | „oznaka kvalitete” znači certifikat dodijeljen
  , na temelju različitih posebnih zahtjeva ovisno o vrsti aktivnosti solidarnosti koja se pruža,
  organizaciji sudionici koja je voljna osigurati aktivnosti solidarnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti, u ulozi domaćina i/ili pružanjem potpore
  , kojom se potvrđuje da organizacija može zajamčiti kvalitetu aktivnosti solidarnosti tijekom svih faza iskustva solidarnosti, u skladu s načelima i ciljevima ovog Programa
  ; [Am. 62] |
| --- | --- |

(10)

„oznaka kvalitete” znači certifikat dodijeljen
  , na temelju različitih posebnih zahtjeva ovisno o vrsti aktivnosti solidarnosti koja se pruža,
  organizaciji sudionici koja je voljna osigurati aktivnosti solidarnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti, u ulozi domaćina i/ili pružanjem potpore
  , kojom se potvrđuje da organizacija može zajamčiti kvalitetu aktivnosti solidarnosti tijekom svih faza iskustva solidarnosti, u skladu s načelima i ciljevima ovog Programa
  ; [Am. 62]

| (11) | „resursni centri Europskih snaga solidarnosti” znači dodatne funkcije koje izvršavaju imenovane nacionalne agencije za potporu razvoju, provedbi i kvaliteti aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti te za utvrđivanje kompetencija koje sudionici stječu svojim aktivnostima solidarnosti; |
| --- | --- |

(11)

„resursni centri Europskih snaga solidarnosti” znači dodatne funkcije koje izvršavaju imenovane nacionalne agencije za potporu razvoju, provedbi i kvaliteti aktivnosti u okviru Europskih snaga solidarnosti te za utvrđivanje kompetencija koje sudionici stječu svojim aktivnostima solidarnosti;

| (12) | „alati Unije za transparentnost i priznavanje” znači instrumenti koji pomažu dionicima da razumiju, cijene i, prema potrebi, priznaju ishode učenja stečene neformalnim i informalnim putem diljem Unije. Po završetku aktivnosti svi će sudionici primiti potvrdu u kojoj se navode ishodi učenja i vještine razvijene tijekom njihovih aktivnosti, primjerice Youthpass ili Europass; |
| --- | --- |

(12)

„alati Unije za transparentnost i priznavanje” znači instrumenti koji pomažu dionicima da razumiju, cijene i, prema potrebi, priznaju ishode učenja stečene neformalnim i informalnim putem diljem Unije. Po završetku aktivnosti svi će sudionici primiti potvrdu u kojoj se navode ishodi učenja i vještine razvijene tijekom njihovih aktivnosti, primjerice Youthpass ili Europass;

| (13) | „aktivnost humanitarne pomoći” znači aktivnost kojom se podupiru operacije humanitarne pomoći u trećim zemljama kojima je svrha pružanje hitne pomoći na osnovi potreba, usmjerene na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje i očuvanje ljudskog dostojanstva u katastrofama prouzrokovanim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama, uključujući operacije potpore, humanitarne pomoći i zaštite tijekom humanitarnih kriza ili neposredno poslije njih, mjere potpore kako bi se osigurao pristup osobama kojima je potrebna pomoć i omogućio slobodan protok pomoći, kao i mjere za jačanje pripravnosti na katastrofe i smanjenje rizika od katastrofa te za povezivanje pomoći, obnove i razvoja, te se podupire davanje doprinosa jačanju otpornosti i sposobnosti za suočavanje s krizama i oporavak od njih; |
| --- | --- |

(13)

„aktivnost humanitarne pomoći” znači aktivnost kojom se podupiru operacije humanitarne pomoći u trećim zemljama kojima je svrha pružanje hitne pomoći na osnovi potreba, usmjerene na očuvanje života, sprečavanje i olakšavanje ljudske patnje i očuvanje ljudskog dostojanstva u katastrofama prouzrokovanim ljudskim djelovanjem ili prirodnim katastrofama, uključujući operacije potpore, humanitarne pomoći i zaštite tijekom humanitarnih kriza ili neposredno poslije njih, mjere potpore kako bi se osigurao pristup osobama kojima je potrebna pomoć i omogućio slobodan protok pomoći, kao i mjere za jačanje pripravnosti na katastrofe i smanjenje rizika od katastrofa te za povezivanje pomoći, obnove i razvoja, te se podupire davanje doprinosa jačanju otpornosti i sposobnosti za suočavanje s krizama i oporavak od njih;

| (14) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije; |
| --- | --- |

(14)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije;

| (15) | „treća zemlja pridružena Programu” znači treća zemlja koja je stranka sporazuma s Unijom na temelju kojeg može sudjelovati u Programu te koja ispunjava sve obveze utvrđene u ovoj Uredbi u vezi s državama članicama; |
| --- | --- |

(15)

„treća zemlja pridružena Programu” znači treća zemlja koja je stranka sporazuma s Unijom na temelju kojeg može sudjelovati u Programu te koja ispunjava sve obveze utvrđene u ovoj Uredbi u vezi s državama članicama;

| (16) | „treća zemlja koja nije pridružena Programu” znači treća zemlja koja u Programu ne sudjeluje u potpunosti, ali čiji pravni subjekti iznimno mogu imati korist od Programa u propisno opravdanim slučajevima u interesu Unije. |
| --- | --- |

(16)

„treća zemlja koja nije pridružena Programu” znači treća zemlja koja u Programu ne sudjeluje u potpunosti, ali čiji pravni subjekti iznimno mogu imati korist od Programa u propisno opravdanim slučajevima u interesu Unije.

Članak 3.

Ciljevi Programa

1.   Opći je cilj Programa
  promicati solidarnost kao vrijednost, uglavnom kroz volontiranje,
  povećati sudjelovanje
  generacije
  mladih
  koji su skloniji sudjelovati u aktivnostima solidarnosti
  i organizacija u dostupnim i visokokvalitetnim aktivnostima solidarnostii
  , demokracije, europskog identiteta
  i 
  aktivnog građanstva
  kao sredstvu za doprinos jačanju kohezije, solidarnosti i demokracije u Uniji i u inozemstvu, istodobno odgovarajući

  podržati zajednice i odgovoriti
  na društvene i humanitarne izazove na terenu, uz posebno zalaganje u području promicanja socijalne uključenosti
  jednakih prilika
  . [Am. 63]

2.   Posebni je cilj Programa pružiti mladima, uključujući one s manje mogućnosti, lako dostupne
  i uključive
  mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima solidarnosti
  koje potiču pozitivne društvene promjene
  u Europi i u inozemstvu uz istodobno unapređenje i odgovarajuće vrednovanje njihovih kompetencija
  za osobni, obrazovni, društveni, kulturni, građanski i profesionalni razvoj
  te olakšavanje njihove

  njihovog stalnog angažmana kao aktivnih građana,
  zapošljivosti i prelaska na tržište rada. [Am. 64]

2a.
     
  Povratne informacije koje sudionici i organizacije sudionice pružaju također uključuju ocjenu ispunjenosti ciljeva Programa. [Am. 65]

3.   Ciljevi Programa provode se u okviru sljedećih potprograma:

| (a) | sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti usmjerenima na društvene izazove kako je navedeno u članku 6.
  i naporima za postizanje ciljeva održivog razvoja
  ; [Am. 66] |
| --- | --- |

(a)

sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti usmjerenima na društvene izazove kako je navedeno u članku 6.
  i naporima za postizanje ciljeva održivog razvoja
  ; [Am. 66]

| (b) | sudjelovanje mladih
  i osoba sa stručnim znanjem
  u aktivnostima solidarnosti povezanima s humanitarnom pomoći (Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć) kako je navedeno u članku 10.
  te djelovanja unutar i izvan Unije usmjerena na izgradnju kapaciteta organizacija primateljica za pružanje humanitarne pomoći u trećim zemljama, kako je navedeno u članku 11. [Am. 67] |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanje mladih
  i osoba sa stručnim znanjem
  u aktivnostima solidarnosti povezanima s humanitarnom pomoći (Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć) kako je navedeno u članku 10.
  te djelovanja unutar i izvan Unije usmjerena na izgradnju kapaciteta organizacija primateljica za pružanje humanitarne pomoći u trećim zemljama, kako je navedeno u članku 11. [Am. 67]

3a.
     
  Operativni ciljevi i odgovarajući prioriteti politike djelovanja koja će se provoditi putem aktivnosti u okviru potprograma iz stavka 3. ovog članka detaljno se navode u godišnjim programima rada koji se donose u skladu s člankom 18. [Am. 68]

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

MJERE EUROPSKIH SNAGA SOLIDARNOSTI

MJERE EUROPSKIH SNAGA SOLIDARNOSTI

Članak 4.

Mjere Europskih snaga solidarnosti

1.   Za ostvarenje ciljeva Programa utvrđenih u članku 3. provode se sljedeće vrste aktivnosti:

| (a) | volontiranje, kako je navedeno u člancima 7. i 11.; |
| --- | --- |

(a)

volontiranje, kako je navedeno u člancima 7. i 11.;

| (b) | pripravništvo i zaposlenje, kako je navedeno u članku 8.
  , koji moraju biti visoke kvalitete
  ; [Am. 69] |
| --- | --- |

(b)

pripravništvo i zaposlenje, kako je navedeno u članku 8.
  , koji moraju biti visoke kvalitete
  ; [Am. 69]

| (c) | projekti u području solidarnosti, kako je navedeno u članku 9.; |
| --- | --- |

(c)

projekti u području solidarnosti, kako je navedeno u članku 9.;

| (d) | aktivnosti umrežavanja, kako je navedeno u članku 5.; |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti umrežavanja, kako je navedeno u članku 5.;

| (e) | mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je navedeno u članku 5. |
| --- | --- |

(e)

mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je navedeno u članku 5.

2.   Programom se podržavaju aktivnosti solidarnosti u kojima se jasno očituje europska dodana vrijednost, primjerice putem:

| (a) | njihova transnacionalnog karaktera, posebice s obzirom na mobilnost u svrhu učenja i suradnju; |
| --- | --- |

(a)

njihova transnacionalnog karaktera, posebice s obzirom na mobilnost u svrhu učenja i suradnju;

| (b) | njihove sposobnosti da nadopune druge programe i politike na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

njihove sposobnosti da nadopune druge programe i politike na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije i međunarodnoj razini;

| (c) | njihove europske dimenzije u pogledu tema, ciljeva, pristupa, očekivanih ishoda i drugih aspekata tih aktivnosti solidarnosti; |
| --- | --- |

(c)

njihove europske dimenzije u pogledu tema, ciljeva, pristupa, očekivanih ishoda i drugih aspekata tih aktivnosti solidarnosti;

| (d) | njihova pristupa prema kojem treba uključiti mlade

  njihove uključivosti i efektivne sposobnosti uključivanja mladih
  različitog podrijetla
  , uključujući mlade osobe s invaliditetom
  ; [Am. 70] |
| --- | --- |

(d)

njihova pristupa prema kojem treba uključiti mlade

  njihove uključivosti i efektivne sposobnosti uključivanja mladih
  različitog podrijetla
  , uključujući mlade osobe s invaliditetom
  ; [Am. 70]

| (e) | njihova doprinosa djelotvornoj uporabi alata Unije za transparentnost i priznavanje. |
| --- | --- |

(e)

njihova doprinosa djelotvornoj uporabi alata Unije za transparentnost i priznavanje.

2a.
     
  Godišnji programi rada doneseni u skladu s člankom 18. obuhvaćaju popis aktivnosti koje mogu biti štetne za sudionike, korisnike i društvo ili neprikladne za sudionike, a koje se neće provesti u okviru programa ili koje podliježu posebnoj obuci, pozadinskim provjerama ili drugim mjerama. [Am. 71]

3.   Te aktivnosti solidarnosti provode se u skladu s posebnim zahtjevima za svaku vrstu aktivnosti koja se provodi u okviru Programa kako je navedeno u člancima 5., 7. 8., 9. i 11. te s primjenjivim regulatornim okvirima zemalja sudionica.

4.   Upućivanja na Europsku volontersku službu u zakonodavstvu Unije tumačit će se kao da uključuju aktivnosti volontiranja u skladu s Uredbom (EU) br. 1288/2013 i ovom Uredbom.

Članak 5.

Mjere zajedničke za oba potprograma

1.   Aktivnosti umrežavanja, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (d), usmjerene su na sljedeće:

| (a) | jačanje kapaciteta organizacija sudionica za ponudu kvalitetnih

  visokokvalitetnih, lako dostupnih i dostatno financiranih
  projekata sve većem broju sudionika Europskih snaga solidarnosti; [Am. 72] |
| --- | --- |

(a)

jačanje kapaciteta organizacija sudionica za ponudu kvalitetnih

  visokokvalitetnih, lako dostupnih i dostatno financiranih
  projekata sve većem broju sudionika Europskih snaga solidarnosti; [Am. 72]

| (b) | privlačenje novih sudionika, i mladih osoba i 
  osoba s određenim iskustvom u okviru inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a te
  organizacija sudionica; [Am. 73] |
| --- | --- |

(b)

privlačenje novih sudionika, i mladih osoba i 
  osoba s određenim iskustvom u okviru inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a te
  organizacija sudionica; [Am. 73]

| (ba) | olakšavanje pristupa osoba s invaliditetom svim ponuđenim aktivnostima; [Am. 74] |
| --- | --- |

(ba)

olakšavanje pristupa osoba s invaliditetom svim ponuđenim aktivnostima; [Am. 74]

| (c) | pružanje prilika za davanje povratnih informacija o aktivnostima solidarnosti
  , kao i za promicanje Programa u ulozi ambasadora
  ; i [Am. 75] |
| --- | --- |

(c)

pružanje prilika za davanje povratnih informacija o aktivnostima solidarnosti
  , kao i za promicanje Programa u ulozi ambasadora
  ; i [Am. 75]

| (d) | razmjenu iskustava i doprinos jačanju osjećaja pripadnosti među pojedincima i subjektima koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti čime se podupire njihov širi pozitivan učinak. |
| --- | --- |

(d)

razmjenu iskustava i doprinos jačanju osjećaja pripadnosti među pojedincima i subjektima koji sudjeluju u Europskim snagama solidarnosti čime se podupire njihov širi pozitivan učinak.

2.   Mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (e), obuhvaćaju:

| (a) | mjere usmjerene na osiguranje kvalitete volontiranja, pripravništva ili zaposlenja, uključujući osposobljavanje, jezičnu potporu, dopunsko osiguranje, potporu prije ili poslije aktivnosti solidarnosti, daljnju upotrebu alata Youthpass u kojem se utvrđuju i dokumentiraju kompetencije koje su sudionici stekli tijekom aktivnosti solidarnosti, izgradnju kapaciteta te administrativnu potporu za organizacije sudionice; |
| --- | --- |

(a)

mjere usmjerene na osiguranje kvalitete volontiranja, pripravništva ili zaposlenja, uključujući osposobljavanje, jezičnu potporu, dopunsko osiguranje, potporu prije ili poslije aktivnosti solidarnosti, daljnju upotrebu alata Youthpass u kojem se utvrđuju i dokumentiraju kompetencije koje su sudionici stekli tijekom aktivnosti solidarnosti, izgradnju kapaciteta te administrativnu potporu za organizacije sudionice;

| (aa) | mjere za zaštitu korisnika aktivnosti solidarnosti, uključujući ciljano osposobljavanje sudionika koji provode aktivnosti solidarnosti u korist ranjivih skupina, uključujući djecu, i provjera sudionika koji rade s djecom; [Am. 76] |
| --- | --- |

(aa)

mjere za zaštitu korisnika aktivnosti solidarnosti, uključujući ciljano osposobljavanje sudionika koji provode aktivnosti solidarnosti u korist ranjivih skupina, uključujući djecu, i provjera sudionika koji rade s djecom; [Am. 76]

| (ab) | mjere usmjerene na promicanje socijalne uključenosti i jednakih mogućnosti, osobito za sudjelovanje mladih s manje mogućnosti, kao što su odgovarajući oblici aktivnosti solidarnosti i personalizirane potpore; [Am. 77] |
| --- | --- |

(ab)

mjere usmjerene na promicanje socijalne uključenosti i jednakih mogućnosti, osobito za sudjelovanje mladih s manje mogućnosti, kao što su odgovarajući oblici aktivnosti solidarnosti i personalizirane potpore; [Am. 77]

| (ac) | mjere usmjerene na osiguravanje izgradnje kapaciteta i administrativne potpore za organizacije sudionice; [Am. 78] |
| --- | --- |

(ac)

mjere usmjerene na osiguravanje izgradnje kapaciteta i administrativne potpore za organizacije sudionice; [Am. 78]

| (b) | razvoj i održavanje oznake

  oznaka
  kvalitete za subjekte koji su spremni pružati aktivnosti solidarnosti za Europske snage solidarnosti; [Am. 79] |
| --- | --- |

(b)

razvoj i održavanje oznake

  oznaka
  kvalitete za subjekte koji su spremni pružati aktivnosti solidarnosti za Europske snage solidarnosti; [Am. 79]

| (c) | aktivnosti resursnih centara Europskih snaga solidarnosti za potporu i poboljšanje kvalitete provedbe mjera Europskih snaga solidarnosti i poboljšanje vrednovanja njihovih rezultata; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti resursnih centara Europskih snaga solidarnosti za potporu i poboljšanje kvalitete provedbe mjera Europskih snaga solidarnosti i poboljšanje vrednovanja njihovih rezultata;

| (d) | uspostava, održavanje i ažuriranje
  pristupačnog
  portala Europskih snaga solidarnosti
  barem na svim službenim jezicima Unije
  te drugih relevantnih internetskih usluga i potrebnih sustava informatičke potpore i internetskih alata
  , u skladu sa zahtjevima pristupačnosti iz Direktive (EU) 2016/2102
  . [Am. 80] |
| --- | --- |

(d)

uspostava, održavanje i ažuriranje
  pristupačnog
  portala Europskih snaga solidarnosti
  barem na svim službenim jezicima Unije
  te drugih relevantnih internetskih usluga i potrebnih sustava informatičke potpore i internetskih alata
  , u skladu sa zahtjevima pristupačnosti iz Direktive (EU) 2016/2102
  . [Am. 80]

| (da) | mjere za poticanje socijalnih poduzeća da podupiru aktivnosti programa ili da omoguće zaposlenicima uključivanje u volonterske aktivnosti u okviru Programa; [Am. 81] |
| --- | --- |

(da)

mjere za poticanje socijalnih poduzeća da podupiru aktivnosti programa ili da omoguće zaposlenicima uključivanje u volonterske aktivnosti u okviru Programa; [Am. 81]

| (db) | razvoj jasnog i detaljnog postupka upućenog sudionicima i organizacijama sudionicama, utvrđivanje koraka i vremenskih rokova za sve faze aktivnosti solidarnosti; [Am. 82] |
| --- | --- |

(db)

razvoj jasnog i detaljnog postupka upućenog sudionicima i organizacijama sudionicama, utvrđivanje koraka i vremenskih rokova za sve faze aktivnosti solidarnosti; [Am. 82]

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

SUDJELOVANJE MLADIH U AKTIVNOSTIMA SOLIDARNOSTI USMJERENIMA NA DRUŠTVENE IZAZOVE

SUDJELOVANJE MLADIH U AKTIVNOSTIMA SOLIDARNOSTI USMJERENIMA NA DRUŠTVENE IZAZOVE

Članak 6.

Svrha i vrste djelovanja

1.   Aktivnosti koje se provode u okviru potprograma „sudjelovanje mladih u aktivnostima solidarnosti usmjerenima na društvene izazove” osobito doprinose jačanju kohezije, solidarnosti
  , građanstva
  i demokracije u Uniji i u inozemstvu te istodobno odgovaraju na društvene izazove, uz posebno zalaganje u području promicanja socijalne uključenosti
  i jednakih prilika
  . [Am. 83]

2.   U okviru tog potprograma podržavaju se aktivnosti navedene u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b), (c), (d) i (e) upotrebljavajući sljedeće mjere:

| (a) | volontiranje, kako je navedeno u članku 7.; |
| --- | --- |

(a)

volontiranje, kako je navedeno u članku 7.;

| (b) | pripravništvo i zaposlenje, kako je navedeno u članku 8.
  , koji moraju biti visoke kvalitete
  ; [Am. 84] |
| --- | --- |

(b)

pripravništvo i zaposlenje, kako je navedeno u članku 8.
  , koji moraju biti visoke kvalitete
  ; [Am. 84]

| (c) | projekti u području solidarnosti, kako je navedeno u članku 9.; |
| --- | --- |

(c)

projekti u području solidarnosti, kako je navedeno u članku 9.;

| (d) | aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u tom potprogramu u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u tom potprogramu u skladu s člankom 5.;

| (e) | mjere u pogledu kvalitete i potpore u skladu s člankom 5. |
| --- | --- |

(e)

mjere u pogledu kvalitete i potpore u skladu s člankom 5.

Članak 7.

Volontiranje u aktivnostima solidarnosti

1.   Volontiranje, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (a), uključuje element

  dobro obrazovanje i dimenziju
  učenja
  , osposobljavanje putem interneta
  i 
  izvan njega prilagođeno dotičnoj aktivnosti koja se održava prije i tijekom aktivnosti
  ,
  teži javnom učinku na prepoznate potrebe zajednice i

  osposobljavanja, ne zamjenjuje pripravništvo ili zaposlenje, ne smije se izjednačiti s radnim odnosom te se temelji na pisanom ugovoru o volontiranju
  u skladu s relevantnim nacionalnim pravom. Takvim se ugovorom osigurava odgovarajuća pravna, socijalna i financijska zaštita sudionika
  . [Am. 85]

2.   Volontiranje se može odvijati

  u pravilu odvija
  u zemlji koja nije zemlja boravišta sudionika (prekogranično) ili

  . Volontiranje se može odvijati
  u zemlji boravišta sudionika (unutar zemlje)
  , ali je otvoreno samo za sudjelovanje mladih koji imaju manje mogućnosti i uključuje sudjelovanje sudionika koji borave u zemlji koja nije zemlja u kojoj se aktivnost odvija
  . [Am. 86]

Članak 8.

Pripravništvo i zaposlenje

1.   Pripravništvo, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (b)
  se plaća i
  temelji se na pisanom ugovoru o pripravništvu
  zaključenom na početku pripravništva
  u skladu s primjenjivim regulatornim okvirom zemlje u kojoj se pripravništvo odvija, kako je primjereno.
  U ugovoru o stažiranju navode se obrazovni ciljevi
  ,
  uvjeti rada
  i uzimajući

  trajanje pripravništva, naknada koju sudionik prima te prava i obveze ugovornih strana te se uzimaju
  u obzir načela kvalitativnog okvira za pripravništvo (2014/C 88/01). Pripravništvo ne zamjenjuje zaposlenje. [Am. 87]

2.   Zaposlenje, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (b), temelji

  se temelji na pisanom ugovoru o radu kojim
  se na ugovoru o radu u skladu s nacionalnim regulatornim okvirom

  poštuju svi uvjeti rada definirani nacionalnim pravom i/ili primjenjivim kolektivnim ugovorima
  zemlje sudionice u kojoj se obavlja rad

  odvija zaposlenje;
  . Financijska potpora organizacijama sudionicama koje nude zaposlenje ne može trajati dulje od 12

  dvanaest
  mjeseci ako je ugovor o radu sklopljen na dulje od 12

  dvanaest
  mjeseci. [Am. 88]

3.   Pripravništvo i zaposlenje uključuju
  solidan
  element
  obrazovanja i
  učenja
  prije
  i osposobljavanja

  tijekom aktivnosti kako bi sudionik stekao relevantno iskustvo u cilju razvijanja kompetencija korisnih za svoj osobni, obrazovni, socijalni, građanski i profesionalni razvoj
  . [Am. 89]

4.   Pripravništvo i zaposlenje mogu

  u pravilu
  se odvijati

  odvijaju
  u zemlji koja nije zemlja boravišta sudionika (prekogranično)
  . Pripravništvo i zaposlenje može se odvijati

  ili u zemlji boravišta sudionika (unutar zemlje)
  , ali je otvoreno samo za sudjelovanje mladih koji imaju manje mogućnosti i uključuje sudjelovanje sudionika koji borave u zemlji koja nije zemlja u kojoj se aktivnost odvija
  . [Am. 90]

4a.
     
  Potrebno je dodijeliti odgovarajući proračun za financiranje troškova razumne prilagodbe, čime se omogućuje učinkovito sudjelovanje osoba s invaliditetom na ravnopravnoj osnovi s drugima u skladu s člankom 27. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te Direktivom Vijeća 2000/78/EZ
   (26)


  a.

Članak 9.

Projekti u području solidarnosti

Projekt u području solidarnosti, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c), ne zamjenjuje pripravništvo i/ili zaposlenje.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

EUROPSKO VOLONTERSKO TIJELO ZA HUMANITARNU POMOĆ

EUROPSKO VOLONTERSKO TIJELO ZA HUMANITARNU POMOĆ

Članak 10.

Svrha i vrste djelovanja

1.   Aktivnosti koje se provode u okviru potprograma „Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć” osobito doprinose pružanju humanitarne pomoći na osnovi potreba, usmjerene na očuvanje života, sprečavanje ili olakšavanje ljudske patnje i očuvanje ljudskog dostojanstva
  u kontekstu prirodnih katastrofa ili katastrofa prouzrokovanih ljudskim djelovanjem
  te jačanju kapaciteta i otpornosti ugroženih zajednica
  , ranjivih, krhkih zajednica
  ili zajednica pogođenih
  prirodnim katastrofama ili katastrofama prouzrokovanima ljudskim djelovanjem, kao i olakšavanju prelaska s pružanja humanitarnog odgovora na dugoročni održivi i uključivi razvoj
  . [Am. 92]

2.   Mjere u okviru ovog poglavlja provode se u skladu s načelima

  Europskim konsenzusom o humanitarnoj pomoći, promičući temeljna načela
  humanosti, neutralnosti, nepristranosti i neovisnosti humanitarne pomoći
  te pritom potvrđujući čvrstu predanost Unije pristupu utemeljenom na potrebama, bez diskriminacije između ili unutar pogođenog stanovništva te uz poštovanje međunarodnog prava [Am. 93].

2a.
     
  Humanitarna pomoć Unije isporučuje se u situacijama kada bi mogli djelovati i drugi instrumenti povezani s razvojnom suradnjom, upravljanjem krizom i civilnom zaštitom. Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć djeluje na usklađen i komplementaran način te izbjegava preklapanja s relevantnim politikama i instrumentima Unije, osobito s politikom humanitarne pomoći i politikom razvojne suradnje Unije te s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu. [Am. 94]

2b.
     
  Prilikom promicanja usklađenog međunarodnog odgovora na humanitarne krize djelovanja u okviru ovog poglavlja u skladu su s onima koje koordinira Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova. [Am. 95]

2c.
     
  Europsko tijelo za humanitarnu pomoć doprinosi jačanju rodne perspektive u humanitarnoj pomoći Unije i promiče pružanje prikladnih humanitarnih odgovora na specifične potrebe žena. Posebna bi se pozornost trebala posvetiti suradnji sa ženskim grupama i mrežama kako bi se promicalo sudjelovanje i vodstvo žena u humanitarnoj pomoći te iskoristile njihove sposobnosti i stručnost za doprinos obnovi, izgradnji mira, smanjenju rizika od katastrofa te otpornosti pogođenih zajednica. [Am. 96]

2d.
     
  Posebni uvjeti slanja utvrđuju se, na temelju bliskog savjetovanja s organizacijama primateljicama, u ugovoru između organizacije pošiljateljice i Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć, koji uključuje prava i obveze, trajanje i mjesto slanja te zadaće koje se trebaju obaviti. [Am. 97]

3.   U okviru potprograma podržavaju se aktivnosti navedene u članku 4. stavku 1. točkama (a), (d) i (e) upotrebljavajući sljedeće mjere:

| (a) | volontiranje, kako je navedeno u članku 11.; |
| --- | --- |

(a)

volontiranje, kako je navedeno u članku 11.;

| (aa) | projekti solidarnosti; [Am. 98] |
| --- | --- |

(aa)

projekti solidarnosti; [Am. 98]

| (b) | aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u tom potprogramu u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti umrežavanja za pojedince i organizacije koji sudjeluju u tom potprogramu u skladu s člankom 5.;

| (c) | mjere u pogledu kvalitete i potpore u skladu s člankom 5., a posebno mjere kojima se osigurava sigurnost i zaštita sudionika. |
| --- | --- |

(c)

mjere u pogledu kvalitete i potpore u skladu s člankom 5., a posebno mjere kojima se osigurava sigurnost i zaštita sudionika.

3a.
     
  Na temelju prethodno provedene procjene potreba u trećim zemljama, cilj je ove uredbe poduprijeti mjere za jačanje kapaciteta humanitarne pomoći radi povećanja pripremljenosti na lokalnoj razini, rješavanja humanitarnih kriza i osiguravanja učinkovitosti i održivosti rada volontera na terenu, osobito:

| (a) | upravljanje rizicima od katastrofa, priprema i odgovor na katastrofe, mentoriranje, osposobljavanje u pogledu upravljanja volonterima i druga relevantna područja za osoblje i volontere organizacija primateljica; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje rizicima od katastrofa, priprema i odgovor na katastrofe, mentoriranje, osposobljavanje u pogledu upravljanja volonterima i druga relevantna područja za osoblje i volontere organizacija primateljica;

| (b) | razmjena najboljih praksi, tehnička pomoć, programi bratimljenja i razmjene članova osoblja i volontera, stvaranje mreža i drugih odgovarajućih mjera. [Am. 99] |
| --- | --- |

(b)

razmjena najboljih praksi, tehnička pomoć, programi bratimljenja i razmjene članova osoblja i volontera, stvaranje mreža i drugih odgovarajućih mjera. [Am. 99]

3b.
     
  Komisija nastavlja održavati i ažurirati bazu podataka volontera za humanitarnu pomoć EU-a, uređuje pristup bazi i njezinu uporabu, također u pogledu dostupnosti i spremnosti dobrovoljaca humanitarne pomoći EU-a, omogućujući neprekidno sudjelovanje dobrovoljcima koji se vraćaju. Obrada osobnih podataka koji se prikupljaju u toj bazi podataka ili za nju provodi se prema potrebama u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
   (27)

  i Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća.
   (28)

Članak 11.

Volontiranje u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći

1.   Volontiranje u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (a), uključuje element učenja i osposobljavanja,
  uključujući ono prije provedbe, povezano s projektima
  u 
  kojima će sudjelovati mladi volonteri, uz dužno isticanje načela humanitarne pomoći iz članka 10
  .
  stavka 2
  .
  i „načelo nečinjenja štete”,
  i 
  ono
  ne zamjenjuje pripravništvo ili zaposlenje te se temelji na pisanom ugovoru o volontiranju. [Am. 101]

1a.
     
  U okviru inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a daje se prednost lokalnim volonterima trećih zemalja. [Am. 102]

2.   Volontiranje u okviru tog potprograma može se odvijati samo u trećim zemljama: [Am. 103]

| (a) | u kojima se provode aktivnosti i operacije humanitarne pomoći; i |
| --- | --- |

(a)

u kojima se provode aktivnosti i operacije humanitarne pomoći; i

| (b) | u kojima nema međunarodnog ili nemeđunarodnog oružanog sukoba. |
| --- | --- |

(b)

u kojima nema međunarodnog ili nemeđunarodnog oružanog sukoba.

2a.
     
  Na temelju prethodne procjene potreba u trećim zemljama koju provode organizacije pošiljateljice i primateljice i drugi relevantni akteri, Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć pruža potporu djelovanjima čiji je cilj:

| (a) | jačanje kapaciteta organizacija primateljica za pružanje humanitarne pomoći u trećim zemljama kako bi se povećala lokalna pripravnost i poboljšao odgovor na humanitarne krize te kako bi se osigurao djelotvoran i održiv učinak rada Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć na terenu preko upravljanja rizicima od katastrofa, pripravnosti i pružanja odgovora, prelaska s pružanja humanitarnog odgovora na održiv lokalni razvoj, mentorstva i osposobljavanja u području rukovođenja volonterima; |
| --- | --- |

(a)

jačanje kapaciteta organizacija primateljica za pružanje humanitarne pomoći u trećim zemljama kako bi se povećala lokalna pripravnost i poboljšao odgovor na humanitarne krize te kako bi se osigurao djelotvoran i održiv učinak rada Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć na terenu preko upravljanja rizicima od katastrofa, pripravnosti i pružanja odgovora, prelaska s pružanja humanitarnog odgovora na održiv lokalni razvoj, mentorstva i osposobljavanja u području rukovođenja volonterima;

| (b) | razmjena najboljih praksi, tehničke pomoći i twinning programi te razmjena osoblja i volontera. [Am. 104] |
| --- | --- |

(b)

razmjena najboljih praksi, tehničke pomoći i twinning programi te razmjena osoblja i volontera. [Am. 104]

2b.
     
  Procjena razine rizika kojoj su izložene sigurnost i zaštita volontera jest prioritet, osobito u zemljama ili područjima koja se smatraju nestabilnima ili u kojima postoji neposredna prijetnja. [Am. 105]

2c.
     
  Komunikacijske kampanje o Europskim snagama solidarnosti koje pripadaju inicijativi Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a provode se prije svega na području Unije te se odnose na rad koji obavljaju volonteri i humanitarni djelatnici na temelju načela humanosti, neovisnosti, neutralnosti i nepristranosti kojima se vode u svojem djelovanju. [Am. 106]

2d.
     
  Volonterstvo popunjava praznine i stvarne potrebe koje su organizacije primateljice utvrdile na lokalnoj razini. [Am. 107]

Članak 11.a

Identifikacija i odabir kandidata volontera

1.
     
  Na temelju postojećih programa i procedura, Komisija utvrđuje program osposobljavanja čija je svrha priprema kandidata za volontere za potporu aktivnostima humanitarne pomoći i njihovu nadopunu

2.
     
  Kandidati volonteri utvrđuju se i odabiru u skladu s člankom 14., uz poštovanje načela nediskriminacije, ravnopravnosti spolova i jednakih mogućnosti.

3.
     
  Dobna ograničenja iz članaka 2. i 15. ne primjenjuju se na volontiranje u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći u okviru ovog članka. [Am. 108]

Članak 11.b

Osposobljavanje kandidata za volontere

1.
     
  Na temelju postojećih programa i procedura, Komisija utvrđuje program osposobljavanja čija je svrha priprema kandidata za volontere za potporu aktivnostima humanitarne pomoći i njihovu nadopunu.

2.
     
  Kandidati za volontere koji su utvrđeni i odabrani u skladu s postupkom kandidiranja mogu sudjelovati u programu osposobljavanja koji provode kvalificirana tijela. Opseg i sadržaj osposobljavanja koje mora pohađati svaki kandidat za volontera utvrđuju se u savjetovanju s certificiranom organizacijom primateljicom, na temelju potreba i s obzirom na prethodno iskustvo kandidata za volontera i na planirano mjesto volonterske aktivnosti.

3.
     
  Program osposobljavanja obuhvaća procjenu stupnja pripremljenosti kandidata za volontera koji će biti raspoređeni za potporu aktivnostima humanitarne pomoći i njihovu nadopunu u trećim zemljama te koji će predstavljati odgovor na potrebe na licu mjesta. [Am. 109]

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

FINANCIJSKE ODREDBE

FINANCIJSKE ODREDBE

Članak 12.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  1 112 988 000 EUR u cijenama iz 2018.
  1 260 000 000 EUR u tekućim cijenama. [Am. 110]

2.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne sustave informacijske tehnologije.
  Odgovarajući iznos proračuna također se namjenjuje za razmjenu najboljih praksi među državama članicama i razvoj mreža za mlade. [Am. 111]

2a.
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 29. radi izmjene ove Uredbe kako bi se omogućila fleksibilnost i prilagodba okvirne proračunske raščlambe prema djelatnostima iz članka 12.a. Delegirani akti doneseni u skladu s ovim člankom moraju odražavati nove političke prioritete prilagođavanjem raščlambe prema najvećoj dopuštenoj marži od 20 %. [Am. 112]

3.   Ne dovodeći u pitanje Financijsku uredbu, rashodi za djelovanja koji proizlaze iz projekata uključenih u prvi program rada mogu biti prihvatljivi od 1. siječnja 2021.

4.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izravno izvršava u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkom (a)] Financijske uredbe ili neizravno u skladu s [točkom (c) tog članka]. Ako je moguće, ta se sredstva upotrebljavaju u korist predmetne države članice.

Članak 12.a

Raščlamba proračuna namijenjenog aktivnostima iz članaka 7., 8., 9. i 11.

Proračun namijenjen za aktivnosti iz članaka 7., 8., 9. i 11. okvirno je raščlanjen kako slijedi:

| (a) | za volontiranje u aktivnostima solidarnosti i projektima solidarnosti, kako je utvrđeno u člancima 7. i 9.: 86 %; |
| --- | --- |

(a)

za volontiranje u aktivnostima solidarnosti i projektima solidarnosti, kako je utvrđeno u člancima 7. i 9.: 86 %;

| (b) | za pripravništvo i zaposlenje, kako je utvrđeno u članku 8.: 8 %; i |
| --- | --- |

(b)

za pripravništvo i zaposlenje, kako je utvrđeno u članku 8.: 8 %; i

| (c) | za volontiranje u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći, kako je utvrđeno u članku 11.: 6 %. [Am. 113] |
| --- | --- |

(c)

za volontiranje u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći, kako je utvrđeno u članku 11.: 6 %. [Am. 113]

Članak 13.

Oblici financiranja EU-a i načini provedbe

1.   Program se provodi na dosljedan način u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom i neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku [62. stavku 1. točki (c)] Financijske uredbe.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave.
  Kako bi se pojednostavnili zahtjevi za korisnike, u najvećoj mogućoj mjeri koriste se jednokratni iznosi, jedinični troškovi i paušalno financiranje. [Am. 114]

3.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja mogu se pokriti rizici povezani s povratom sredstava koje primatelji duguju te se smatraju dostatnim jamstvom u okviru Financijske uredbe. Primjenjuju se odredbe iz [članka X.] Uredbe XXX [iduće Uredbe o Jamstvenom fondu].

4.   U pogledu odabira u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja članovi komisije za evaluaciju mogu biti vanjski stručnjaci.

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

SUDJELOVANJE U EUROPSKIM SNAGAMA SOLIDARNOSTI

SUDJELOVANJE U EUROPSKIM SNAGAMA SOLIDARNOSTI

Članak 14.

Zemlje sudionice

1.   Volontiranje, pripravništvo, zaposlenje, projekti u području solidarnosti, aktivnosti umrežavanja te mjere u pogledu kvalitete i potpore, kako su navedeni u člancima 5., 7., 8., 9. i 11., otvoreni su za sudjelovanje državama članicama te prekomorskim zemljama i područjima.

2.   U volontiranju, aktivnostima umrežavanja te mjerama u pogledu kvalitete i potpore, kako su navedeni u člancima 5. i 7., također mogu sudjelovati:

| (a) | članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | druge treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnog sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije ako se tim sporazumom:






  — | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije, |
| --- | --- | --- |

(d)

druge treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnog sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije ako se tim sporazumom:

—

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije,

| — | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe, |
| --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe,

| — | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu, |
| --- | --- |

—

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu,

| — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

3.   Zemlje iz stavka 2. sudjeluju u potpunosti u Programu samo ako ispunjavaju sve obveze koje su ovom Uredbom utvrđene za države članice.

3a.
     
  O financijskom doprinosu koji su za Program pružile treće zemlje i koji se očekuje od trećih zemalja izvješćuju se, nakon što budu dostupni dostatni podaci, obje strane proračunskog tijela kao dio godišnjeg ili privremenog izvješćivanja u okviru Programa. [Am. 115]

4.   Volontiranje i aktivnosti umrežavanja iz članaka 5. i 7. mogu biti otvoreni za sudjelovanje bilo kojoj trećoj zemlji koja nije pridružena Programu, osobito zemljama u susjedstvu.

Članak 15.

Sudjelovanje pojedinaca

1.   Mladi u dobi od 17 do 30 godina koji su voljni sudjelovati u Europskim snagama solidarnosti dužni su registrirati se na portalu Europskih snaga solidarnosti. Međutim, u trenutku početka volontiranja, pripravništva, rada ili projekta u području solidarnosti mlada osoba mora imati najmanje 18 godina, a najviše 30.

1a.
     
  Sudionicima koji odlaze u drugu zemlju jamči se puna zdravstvena skrb koju uživaju u državi članici u kojoj borave, ne samo u području hitne zdravstvene zaštite. Zdravstvena zaštita pruža se putem usluga javnog zdravstva države članice u kojoj se obavlja djelatnost i, ako takve usluge ne postoje ili u slučaju očitog nepoštovanja standarda kvalitete države članice boravišta, putem usluga privatnog zdravstva u državi članici u kojoj se obavlja djelatnost. [Am. 116]

1b.
     
  Pri provedbi ove Uredbe Komisija, države članice i druge zemlje sudionice promiču socijalnu uključenost i jednake uvjete u pogledu pristupa, među ostalim u pogledu sudjelovanja mladih s manje mogućnosti. [Am. 117]

Članak 16.

Organizacije sudionice

1.   Europske snage solidarnosti otvorene su za sudjelovanje javnih ili privatnih subjekata
  , bilo profitnih ili neprofitnih,
  i međunarodnih organizacija, uz uvjet

  uključujući organizacije mladih, vjerske institucije, dobrotvorne udruge, sekularne humanističke organizacije, nevladine organizacije ili druge dionike iz civilnog društva, pod uvjetom da nude aktivnosti solidarnosti, da imaju pravnu osobnost u skladu s pravom zemlje u kojoj su registrirani i
  da im je dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti .
  Oznakom kvalitete potvrđuje se da su aktivnosti u skladu s ciljevima iz članka 3. te osiguravaju mjere iz članka 4. [Am. 118]

2.   Zahtjev subjekta da postane organizacija sudionica Europskih snaga solidarnosti procjenjuje nadležno provedbeno tijelo Europskih snaga solidarnosti na temelju načela jednakog postupanja; jednakih mogućnosti i nediskriminacije; izbjegavanja situacije da su sudionici zamjena za stalno zaposlene radnike; pružanja visokokvalitetnih
  , lako dostupnih i uključivih
  aktivnosti s 
  jasnom dodanom vrijednosti za utvrđene potrebe zajednice, s
  dimenzijom učenja i naglaskom na osobni, socio-obrazovni i stručni razvoj; primjerenih mehanizama osposobljavanja, rada i volontiranja; sigurnog okruženja i pristojnih uvjeta; i načela zabrane ostvarivanja dobiti u skladu s Financijskom uredbom. Navedenim se načelima potvrđuje jesu li aktivnosti određenog subjekta u skladu sa zahtjevima
  i ciljevima
  Europskih snaga solidarnosti.
  Oznaka kvalitete dodjeljuje se samo organizacijama koje se obvežu na poštovanje tih načela. [Am. 119]

3.   Kao rezultat procjene subjektu može biti dodijeljena oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti.
  Posebni zahtjevi koje treba ispuniti kako bi se dobila oznaka kvalitete razlikuju se ovisno o vrsti aktivnosti solidarnosti i funkciji subjekta.
  Stečena oznaka periodično se ponovno procjenjuje te se može i opozvati

  , u slučaju zloupotrebe oznake ili nepridržavanja načela utvrđenih u stavku 2., opoziva. Svaki subjekt koji značajno promijeni svoje aktivnosti o tome obavještava nadležno provedbeno tijelo zbog ponovne ocjene. [Am. 120]

4.   Svakom subjektu koji je dobio oznaku kvalitete Europskih snaga solidarnosti omogućuje se pristup portalu Europskih snaga solidarnosti kao domaćinu i/ili u ulozi pružanja potpore ili u obje uloge te će moći davati ponude registriranim kandidatima za aktivnosti solidarnosti.

4a.
     
  Organizacije sudionice kojima je dodijeljena oznaka kvalitete imaju pristup platformi za jednostavno pretraživanje prikladnih kandidata kako bi postupak za sudjelovanje u aktivnostima solidarnosti bio jednostavniji i za sudionike i za organizacije sudionice. [Am. 121]

4b.
     
  Organizacije sudionice olakšavaju promicanje Programa tako da bivšim sudionicima s pomoću mreže omogućuju da podijele svoje iskustvo i djeluju kao ambasadori potencijalnoj budućoj generaciji sudionika u Programu. [Am. 122]

5.   Oznaka kvalitete Europskih snaga solidarnosti ne znači automatsko financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti.

5a.
     
  Organizacije sudionice izvršavaju nekoliko funkcija u okviru Europskih snaga solidarnosti. U funkciji domaćina provode aktivnosti povezane s davanjem ponuda za aktivnosti solidarnosti registriranim sudionicima, odabirom i primanjem sudionika, uključujući organizaciju aktivnosti, pružanjem smjernica i potpore sudionicima tijekom svih faza aktivnosti solidarnosti, osiguravanjem sigurnog i prikladnog radnog okruženja za sudionike te po potrebi pružanjem povratnih informacija nakon aktivnosti. U potpornoj funkciji provode aktivnosti povezane s upućivanjem i pripremom sudionika te potporom njima prije njihova polaska te tijekom i nakon aktivnosti solidarnosti, uključujući osposobljavanje sudionika i njihovo usmjeravanje u lokalne organizacije nakon završetka aktivnosti. Organizacije u potpornoj funkciji mogu pružati i administrativnu i logističku potporu sudionicima u projektima solidarnosti. [Am. 123]

6.   Aktivnosti solidarnosti i s njima povezane mjere u pogledu kvalitete i potpore koje nudi organizacija sudionica mogu se financirati u okviru Europskih snaga solidarnosti ili iz drugih izvora financiranja koji ne ovise o proračunu Unije.

7.   Za organizacije koje sudjeluju u aktivnostima navedenima u članku 11. prioritet su sigurnost i zaštita volontera.

Članak 17.

Pristup financiranju Europskih snaga solidarnosti

Svaki javni ili privatni subjekt s poslovnim nastanom u zemlji sudionici te međunarodne organizacije mogu se prijaviti za financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti. U slučaju aktivnosti iz članaka 7., 8. i 11. organizacija sudionica mora steći oznaku kvalitete kao preduvjet za financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti. Kad je riječ o projektima u području solidarnosti iz članka 9., i fizičke osobe mogu se prijaviti za financiranje u ime neformalnih skupina sudionika Europskih snaga solidarnosti.
  U pravilu se zahtjev za bespovratna sredstva podnosi nacionalnoj agenciji države u kojoj se nalazi sjedište organizacije. Zahtjevi za bespovratna sredstva za aktivnosti koje organiziraju europske ili međunarodne organizacije, aktivnosti timova za volontiranje u prioritetnim područjima utvrđenima na europskoj razini i aktivnosti u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći u trećim zemljama dostavljaju se Izvršnoj agenciji za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA). [Am. 124]

POGLAVLJE VII.

POGLAVLJE VII.

PLANIRANJE, PRAĆENJE I EVALUACIJA

PLANIRANJE, PRAĆENJE I EVALUACIJA

Članak 18.

Godišnji program p

  rogram rada
  [Am. 125]

Program se provodi prema programima rada iz [članka 110.] Financijske uredbe. Usto, u programu rada navodi se iznos dodijeljen svakoj mjeri i raspodjela sredstava među državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu za mjere kojima treba upravljati nacionalna agencija. Komisija provedbenim aktom donosi program rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30.

Sekundarni odabiri politike i prioriteti, uključujući pojedinosti posebnih mjera navedenih u člancima od 4. do 11. određuju se godišnje s pomoću programa rada iz članka 110. Financijske uredbe. U godišnjem programu rada navode se i pojedinosti o provedbi Programa. Usto, u programu rada navodi se iznos dodijeljen svakoj mjeri i raspodjela sredstava među državama članicama i trećim zemljama pridruženima Programu za mjere kojima treba upravljati nacionalna agencija. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 29. radi dopune ove Uredbe donošenjem godišnjih programa rada. [Am. 126]

Članak 19.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu.

2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Programa prema ostvarivanju ciljeva, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 29. radi izmjene Priloga kako bi se revidirali ili dopunili pokazatelji ako se to smatra potrebnim te radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da korisnici financijskih sredstava Unije djelotvorno, učinkovito i pravodobno prikupljaju podatke za praćenje provedbe i evaluacije Programa te da su prikupljeni podaci u odgovarajućoj mjeri detaljni u smislu članka [2. stavka 5.] Financijske uredbe. U tu se svrhu za korisnike sredstava Unije i države članice uvode razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja.

Članak 20.

Evaluacija

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   Privremena evaluacija Programa

  Evaluacija Programa na sredini razdoblja
  provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi
  . Komisija evaluaciju na sredini razdoblja dostavlja Europskom parlamentu
  ,
  Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija najkasnije do 30. lipnja 2024

  a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa. Njoj se prilaže i konačna evaluacija prethodnog programa. [Am. 127]

3.   Ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz poglavlja IX. i obveze nacionalnih agencija iz članka 23., države članice do 30. travnja 2024. Komisiji podnose izvješće o provedbi i učinku Programa na svojim državnim područjima.

3a.
     
  Prema potrebi i na temelju evaluacije na sredini razdoblja i izvješća o provedbi koje podnose države članice Komisija podnosi zakonodavne prijedloge za izmjenu ove Uredbe. Komisija se pojavljuje pred nadležnim odborima Europskog parlamenta kako bi izvijestila o evaluaciji na sredini razdoblja, među ostalim i u pogledu njezine odluke o tome je li potrebna izmjena ove Uredbe. [Am. 128]

4.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi konačnu evaluaciju Programa.

5.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

POGLAVLJE VIII.

POGLAVLJE VIII.

INFORMIRANJE, PRIOPĆAVANJE I ŠIRENJE INFORMACIJA

INFORMIRANJE, PRIOPĆAVANJE I ŠIRENJE INFORMACIJA

Članak 21.

Informiranje, priopćavanje i širenje informacija

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju
  njihovo
  porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata
  bez odgode
  , pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. [Am. 129]

2.   Komisija
  u suradnji s nacionalnim tijelima i nacionalnim agencijama u zemljama sudionicama i relevantnim mrežama na razini Unije
  provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, mjera i rezultata. Financijska sredstva dodijeljena Programu doprinose i institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3. [Am. 130]

3.   Nacionalne agencije iz članka 23. razrađuju dosljednu strategiju u pogledu
  informacija i
  učinkovitog informiranja te širenja
  svim potencijalnim korisnicima
  i iskorištavanja rezultata aktivnosti koje se podupiru mjerama kojima upravljaju u okviru Programa, pomažu Komisiji u općoj zadaći širenja informacija u pogledu Programa, uključujući informacije u pogledu mjera i aktivnosti kojima se upravlja na nacionalnoj razini i na razini Unije, i njegovih rezultata te izvješćuju odgovarajuće ciljne skupine o mjerama i aktivnostima koje se poduzimaju u njihovoj zemlji. [Am. 131]

3a.
     
  Organizacije sudionice koriste se zaštićenim imenom „Europske snage solidarnosti” u svrhu komunikacije i širenja informacija u pogledu Programa. [Am. 132]

POGLAVLJE IX.

POGLAVLJE IX.

SUSTAV UPRAVLJANJA I REVIZIJE

SUSTAV UPRAVLJANJA I REVIZIJE

Članak 22.

Nacionalno tijelo

U svakoj zemlji koja sudjeluje u Europskim snagama solidarnosti nacionalna tijela imenovana za upravljanje mjerama iz poglavlja III. [nove Uredbe o programu Erasmus] djeluju i kao nacionalna tijela u okviru Europskih snaga solidarnosti. Članak 23. stavci 1., 2., 6., 7., 9., 10., 11., 12., 13. i 14. [nove Uredbe o programu Erasmus] po analogiji primjenjuju se na Europske snage solidarnosti.

Članak 23.

Nacionalna agencija

1.   U svakoj zemlji koja sudjeluje u Europskim snagama solidarnosti nacionalne agencije imenovane za upravljanje mjerama iz poglavlja III. [nove Uredbe o programu Erasmus] u svojim zemljama djeluju i kao nacionalne agencije u okviru Europskih snaga solidarnosti.

Članak 24. stavci 1., 2., 3., 4., 5. i 6. [nove Uredbe o programu Erasmus] po analogiji primjenjuju se na Europske snage solidarnosti.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 24. stavak 2. [nove Uredbe o programu Erasmus] nacionalna agencija nadležna je i za upravljanje svim fazama cjelokupnog projekta u pogledu mjera Europskih snaga solidarnosti koje su navedene u provedbenim aktima iz članka 18., u skladu s [člankom 62.stavkom 1. točkom (c) podtočkama v. i vi.] Financijske uredbe.

3.   Ako za neku od zemalja iz članka 14. stavka 2. ove Uredbe nije imenovana nacionalna agencija, ona će biti osnovana u skladu s člankom 24. stavcima 1., 3., 4., 5. i 6. [nove Uredbe o programu Erasmus].

3a.
     
  Nacionalna agencija redovito se savjetuje s korisnicima Programa (pojedinci i organizacije) kako bi od njih prikupila povratne informacije o Programu, ocijenila kvalitetu i razvoj aktivnosti na temelju smjernica Komisije i pruža potporu sudionicima u slučaju poteškoća te kako bi se poboljšala provedba Programa na nacionalnoj razini na temelju njihovih povratnih informacija i stručnog znanja. [Am. 133]

Članak 24.

Europska komisija

1.   Pravila kojima se uređuje odnos između Komisije i nacionalne agencije utvrđuju se, u skladu s pravilima iz članka 24. [nove Uredbe o programu Erasmus], u pisanom dokumentu:

| (a) | u kojem se određuju standardi unutarnje kontrole za predmetnu nacionalnu agenciju i pravila prema kojima nacionalna agencija upravlja sredstvima Unije koja se dodjeljuju u obliku bespovratnih sredstava
  , uzimajući u obzir zahtjeve za pojednostavnjenje i ne namećući dodatna opterećenja pojedinačnim sudionicima i organizacijama koje sudjeluju
  ; [Am. 134] |
| --- | --- |

(a)

u kojem se određuju standardi unutarnje kontrole za predmetnu nacionalnu agenciju i pravila prema kojima nacionalna agencija upravlja sredstvima Unije koja se dodjeljuju u obliku bespovratnih sredstava
  , uzimajući u obzir zahtjeve za pojednostavnjenje i ne namećući dodatna opterećenja pojedinačnim sudionicima i organizacijama koje sudjeluju
  ; [Am. 134]

| (b) | koji uključuje program rada nacionalne agencije koji sadržava upravljačke zadaće nacionalne agencije kojoj je dodijeljena pomoć Unije; |
| --- | --- |

(b)

koji uključuje program rada nacionalne agencije koji sadržava upravljačke zadaće nacionalne agencije kojoj je dodijeljena pomoć Unije;

| (ba) | koji uključuje zahtjev za organiziranje redovitih sastanaka i osposobljavanja s mrežom nacionalnih agencija i za nju, kako bi se osigurala dosljedna provedba Programa u svim zemljama sudionicama; [Am. 135] |
| --- | --- |

(ba)

koji uključuje zahtjev za organiziranje redovitih sastanaka i osposobljavanja s mrežom nacionalnih agencija i za nju, kako bi se osigurala dosljedna provedba Programa u svim zemljama sudionicama; [Am. 135]

| (c) | u kojem se određuju obveze nacionalne agencije u vezi s izvješćivanjem. |
| --- | --- |

(c)

u kojem se određuju obveze nacionalne agencije u vezi s izvješćivanjem.

1a.
     
  Komisija organizira redovne sastanke o provedbi Programa s reprezentativnim brojem i vrstama mreža koje predstavljaju mlade ljude i volontere te ostale relevantne organizacije civilnog društva, uključujući socijalne partnere i mreže važne za aktivnosti Programa

2.   Komisija nacionalnoj agenciji svake godine stavlja na raspolaganje sljedeća sredstva:

| (a) | sredstva za dodjelu bespovratnih sredstava u predmetnoj zemlji sudionici za mjere Europskih snaga solidarnosti kojima upravlja nacionalna agencija; |
| --- | --- |

(a)

sredstva za dodjelu bespovratnih sredstava u predmetnoj zemlji sudionici za mjere Europskih snaga solidarnosti kojima upravlja nacionalna agencija;

| (b) | financijski doprinos za potporu upravljačkim zadaćama nacionalne agencije definiran u skladu s člankom 25. stavkom 3. točkom (b) [nove Uredbe o programu Erasmus]. |
| --- | --- |

(b)

financijski doprinos za potporu upravljačkim zadaćama nacionalne agencije definiran u skladu s člankom 25. stavkom 3. točkom (b) [nove Uredbe o programu Erasmus].

3.   Komisija utvrđuje zahtjeve za program rada nacionalne agencije. Dok službeno ne prihvati program rada nacionalne agencije, Komisija nacionalnoj agenciji ne stavlja na raspolaganje sredstva namijenjena Europskim snagama solidarnosti.

4.   Na temelju zahtjeva o usklađenosti koji se odnose na nacionalne agencije iz članka 23. stavka 3. [nove Uredbe o programu Erasmus] Komisija preispituje nacionalne sustave upravljanja i kontrole, izjavu o upravljanju koju daje nacionalna agencija i mišljenje neovisnog revizorskog tijela o toj izjavi, propisno uzimajući u obzir informacije koje dostavlja nacionalno tijelo o svojim aktivnostima praćenja i nadzora u pogledu Europskih snaga solidarnosti.

5.   Nakon procjene godišnje izjave o upravljanju i mišljenja neovisnog revizorskog tijela o toj izjavi Komisija svoje mišljenje i primjedbe iznosi nacionalnoj agenciji i nacionalnom tijelu.

5a.
     
  Ako Komisija ne može prihvatiti godišnju izjavu o upravljanju ili neovisno revizorsko mišljenje o toj izjavi, ili u slučaju da nacionalna agencija ne provede zapažanja Komisije na zadovoljavajući način, Komisija može provesti bilo koje mjere predostrožnosti ili korektivne mjere koje su potrebne za očuvanje financijskih interesa Unije u skladu s člankom 131. stavkom 3. točkom (c) Financijske uredbe. [Am. 137]

Članak 24.a

Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu

Na razini Unije Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu (EACEA) odgovorna je za upravljanje svim fazama dodjele bespovratnih sredstava za projektne aktivnosti Programa iz članka 7. koje podnose europske organizacije ili organizacije platforme, za aktivnosti timova za volontiranje u prioritetnim područjima utvrđenima na europskoj razini i aktivnosti u svrhu potpore operacijama humanitarne pomoći u trećim zemljama.

EACEA je odgovorna i za akreditaciju (tj. oznaku kvalitete) i praćenje organizacija diljem Europe ili organizacija platformi, organizacija zaduženih za provedbu nacionalnih programa ili fondova Unije s podijeljenim upravljanjem i organizacija koje žele obavljati aktivnosti potpore operacijama humanitarne pomoći. [Am. 138]

Članak 25.

Revizije

1.   Revizije uporabe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje nisu ovlastile institucije ili tijela Unije, osnova su za opće jamstvo u skladu s [člankom 127.] Financijske uredbe
  te se u svim državama članicama provode u skladu s jednakim kriterijima [Am. 139].

2.   Nacionalno tijelo imenuje neovisno revizorsko tijelo. Neovisno revizorsko tijelo izdaje revizorsko mišljenje o izjavi o upravljanju iz [članka 155. stavka 1.] Financijske uredbe.

3.   Neovisno revizorsko tijelo:

| (a) | ima potrebnu stručnu nadležnost za provođenje revizije u javnom sektoru; |
| --- | --- |

(a)

ima potrebnu stručnu nadležnost za provođenje revizije u javnom sektoru;

| (b) | osigurava da se u njegovim revizijama uzimaju u obzir međunarodno prihvaćene revizijske norme; i |
| --- | --- |

(b)

osigurava da se u njegovim revizijama uzimaju u obzir međunarodno prihvaćene revizijske norme; i

| (c) | nije u sukobu interesa u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija iz članka 23. dio te je neovisno, s obzirom na svoje funkcije, u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija dio. |
| --- | --- |

(c)

nije u sukobu interesa u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija iz članka 23. dio te je neovisno, s obzirom na svoje funkcije, u odnosu na pravni subjekt čiji je nacionalna agencija dio.

4.   Neovisno revizorsko tijelo daje Komisiji i njezinim predstavnicima te Revizorskom sudu na potpuni uvid svu dokumentaciju i izvješća na kojima se temelji revizorsko mišljenje koje izdaje u vezi s izjavom nacionalne agencije o upravljanju.

POGLAVLJE X.

POGLAVLJE X.

SUSTAV KONTROLE

SUSTAV KONTROLE

Članak 26.

Načela sustava kontrole

1.   Komisija je nadležna za nadzorne kontrole u pogledu mjera Europskih snaga solidarnosti kojima upravljaju nacionalne agencije. Ona postavlja minimalne uvjete za kontrole koje provode nacionalna agencija i neovisno revizorsko tijelo.

2.   Nacionalne agencije nadležne su za primarne kontrole korisnika bespovratnih sredstava za djelovanja Europskih snaga solidarnosti koje su im povjerene. Tim se kontrolama

  Te su kontrole razmjerne i primjerene te
  se
  njima
  pruža razumno jamstvo da se dodijeljena bespovratna sredstva upotrebljavaju za ono za što su bila namijenjena te u skladu s primjenjivim pravilima Unije. [Am. 140]

3.   Komisija zajedno s nacionalnim tijelima i nacionalnim agencijama osigurava koordiniranu kontrolu sredstava koja su prenesena na nacionalne agencije, na temelju načela jedinstvene revizije te analize koja se temelji na rizicima. Ova odredba ne primjenjuje se na istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

Članak 27.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, treća zemlja osigurava prava i pristup koji su potrebni da bi odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europski revizorski sud mogli u potpunosti izvršavati svoje ovlasti. Kad je riječ o OLAF-u, ta prava uključuju pravo na provedbu istraga, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako je predviđeno Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

POGLAVLJE XI.

POGLAVLJE XI.

KOMPLEMENTARNOST

KOMPLEMENTARNOST

Članak 28.

Komplementarnost djelovanja Unije

1.   Djelovanje Europskih snaga solidarnosti mora biti usklađeno i komplementarno s odgovarajućim politikama, instrumentima i programima na razini Unije, osobito s programom Erasmus,
  europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) i programom Prava i vrijednosti,
  kao i s postojećim mrežama na razini Unije koje se odnose na aktivnosti Europskih snaga solidarnosti. [Am. 141]

2.   Djelovanje Europskih snaga solidarnosti mora biti usklađeno i komplementarno i s odgovarajućim politikama, programima i instrumentima na nacionalnoj

  ne zamjenjuje odgovarajuće politike, programe
  i 
  instrumente na nacionalnoj
  ,
  regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini u zemljama sudionicama
  , te mora biti usklađeno i komplementarno s njima
  . U tu svrhu Komisija, nacionalna tijela i nacionalne agencije razmjenjuju informacije o postojećim nacionalnim programima i prioritetima u vezi sa solidarnošću i mladima s jedne strane te djelovanjima u okviru Europskih snaga solidarnosti s druge strane, s ciljem nadogradnje na odgovarajuće dobre prakse te postizanja učinkovitosti i djelotvornosti. [Am. 142]

2a.
     
  Kako bi se povećala učinkovitost financiranja Unije i učinak Programa, nadležna tijela na dosljedan način na svim razinama nastoje ostvariti sinergije u svim relevantnim programima. Takve sinergije ne smiju dovesti do toga da se sredstva koriste za ostvarivanje ciljeva osim onih utvrđenih u ovoj Uredbi. Sve sinergije i komplementarnost dovode do pojednostavljenih postupaka podnošenja zahtjeva na razini provedbe popraćenih relevantnim provedbenim smjernicama. [Am. 143]

3.   Djelovanje Europskih snaga solidarnosti u trećim zemljama iz članka 11. osobito mora biti usklađeno i komplementarno s drugim područjima vanjskog djelovanja Unije, a to se posebno odnosi na politiku humanitarne pomoći, politiku razvojne suradnje, politiku
  sigurnosti, politiku
  proširenja, politiku susjedstva i Mehanizam Unije za civilnu zaštitu. [Am. 144]

4.   Za mjere za koje je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Pravila za svaki program Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na doprinos djelovanju iz tog programa. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

5.   Ako se jednom djelovanju zajednički pruža financijska potpora iz Programa i europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) iz članka 1. [Uredbe (EU)XX o zajedničkim odredbama], to se djelovanje provodi u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi, uključujući pravila o povratu nepravilno isplaćenih iznosa.

6.   Aktivnosti prihvatljive u okviru Programa koje su procijenjene u pozivu na podnošenje prijedloga za Program i koje ispunjavaju minimalne zahtjeve tog poziva na podnošenje prijedloga u pogledu kvalitete, ali koje se ne financiraju zbog proračunskih ograničenja, mogu primiti potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda+ ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom [65.] stavkom 7. Uredbe (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] Uredbe (EU) XX [o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike], pod uvjetom da su te aktivnosti usklađene s ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila fonda iz kojega se pruža potpora.

POGLAVLJE XII.

POGLAVLJE XII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 29.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka

  članaka 12., 18. i
  19. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje trajanja Programa. [Am. 145]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka

  članaka 12., 18. i
  19. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 146]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka

  članaka 12., 18. i
  19. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 147]

Članak 30.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 31.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EU) [Uredba o Europskim snagama solidarnosti] i Uredba (EU) br. 375/2014. stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 32.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja do njihova zaključenja, na temelju [Uredbe o Europskim snagama solidarnosti] ili na temelju Uredbe (EU) br. 375/2014. Te se uredbe nastavljaju primjenjivati na predmetna djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Financijskom omotnicom za Program mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prelaska između Programa i mjera donesenih u skladu s [Uredbom o Europskim snagama solidarnosti] ili u skladu s Uredbom (EU) br. 375/2014.

3.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. godine za pokrivanje troškova predviđenih u članku 12. stavku 2. kako bi se omogućilo upravljanje mjerama i aktivnostima koje nisu dovršene do 31. prosinca 2027.

4.   Države članice na nacionalnoj razini osiguravaju neometan prelazak između aktivnosti koje se provode u kontekstu programa Europske snage solidarnosti (2018.–2020.) i onih koje treba provesti u okviru ovog Programa.

Članak 33.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu [dvadesetog] dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 201.

1

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 282.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019.

3

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europske snage solidarnosti” (COM(2016)0942).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć (inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a) (SL L 122, 24.4.2014., str. 1.).

6

(7)  Preporuka Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.)

  10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo (SL C 88, 27.3.2014., str. 1.)
  .

7

15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.)

10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo (SL C 88, 27.3.2014., str. 1.)

(8)  
  Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (SL L 107, 22.4.2016., str. 1.).

8

Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (SL L 107, 22.4.2016., str. 1.).

(9)  Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.–5.).

9

(10)  
  Provedbena odluka Komisije 2013/776/EU od 18. prosinca 2013. o osnivanju „Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu” i o stavljanju izvan snage Odluke 2009/336/EZ (SL L 343, 19.12.2013., str. 46.).

10

Provedbena odluka Komisije 2013/776/EU od 18. prosinca 2013. o osnivanju „Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu” i o stavljanju izvan snage Odluke 2009/336/EZ (SL L 343, 19.12.2013., str. 46.).

(11)  
  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1).

11

Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1).

(12)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europski okvir za interoperabilnost – strategija provedbe” (COM(2017)0134).

12

(13)  [Čeka se upućivanje na Financijsku uredbu].

13

(14)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

14

(15)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

17

(18)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

18

(19)  [Čeka se upućivanje na novu Odluku Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja ili područja].

19

(20)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623).

20

(21)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

21

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(22)  Direktiva (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studija, osposobljavanja, volonterstva, razmjena učenika ili obrazovnih projekata, i obavljanja poslova au pair (SL L 132, 21.5.2016., str. 21.).

22

au pair

(23)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

23

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(24)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

24

(25)  Povelja Europske unije o temeljnim pravima (SL C 326, 26.10.2012., str. 391.).

25

(26)  
  Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.). [Am. 91]

26

Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

(27)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

27

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(28)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.). [Am. 100]

28

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

PRILOG

Pokazatelji za praćenje i izvješćivanje:

  Program se pomno prati kako bi se utvrdilo do koje su mjere ostvareni opći cilj i posebni ciljevi te kako bi se pratilo njegovo ostvarenje, rezultati i učinci. U tu se svrhu utvrđuje minimalni okvir pokazatelja kako bi služio kao temelj
  za
  budući detaljan program praćenja ostvarenja, rezultata i učinka Programa, uključujući
  i 
  prošireni niz kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja
  : [Am. 148]

| (a) | broj sudionika u aktivnostima solidarnosti; |
| --- | --- |

(a)

broj sudionika u aktivnostima solidarnosti;

| (b) | postotak sudionika iz sredina s manje mogućnosti i
  [Am. 149] |
| --- | --- |

(b)

postotak sudionika iz sredina s manje mogućnosti i
  [Am. 149]

| (c) | broj organizacija koje imaju oznaku kvalitete Europskih snaga solidarnosti.: [Am. 150] |
| --- | --- |

(c)

broj organizacija koje imaju oznaku kvalitete Europskih snaga solidarnosti.: [Am. 150]

| (ca) | broj sudionika zaposlenja (unutar zemlje i prekogranično), raščlanjen po zemlji, dobi, spolu, radnom iskustvu i razini obrazovanja; [Am. 151] |
| --- | --- |

(ca)

broj sudionika zaposlenja (unutar zemlje i prekogranično), raščlanjen po zemlji, dobi, spolu, radnom iskustvu i razini obrazovanja; [Am. 151]

| (cb) | broj sudionika projekata solidarnosti, raščlanjen po zemlji, dobi, spolu, radnom iskustvu i razini obrazovanja; [Am. 152] |
| --- | --- |

(cb)

broj sudionika projekata solidarnosti, raščlanjen po zemlji, dobi, spolu, radnom iskustvu i razini obrazovanja; [Am. 152]

| (cc) | broj organizacija kojima je ukinuta oznaka kvalitete; [Am. 153] |
| --- | --- |

(cc)

broj organizacija kojima je ukinuta oznaka kvalitete; [Am. 153]

| (cd) | broj organizacija koje nose oznaku kvalitete, raščlanjen po zemlji i primljenim financijskim sredstvima; [Am. 154] |
| --- | --- |

(cd)

broj organizacija koje nose oznaku kvalitete, raščlanjen po zemlji i primljenim financijskim sredstvima; [Am. 154]

| (ce) | broj mladih sudionika s manje mogućnosti. [Am. 155] |
| --- | --- |

(ce)

broj mladih sudionika s manje mogućnosti. [Am. 155]

| (cf) | broj sudionika koji su prijavili pozitivne ishode učenja; [Am. 156] |
| --- | --- |

(cf)

broj sudionika koji su prijavili pozitivne ishode učenja; [Am. 156]

| (cg) | postotak sudionika čiji su ishodi učenja priznati dodjelom certifikata kao što je Youthpass ili nekom drugom vrstom formalnog priznanja njihova sudjelovanja u Europskim snagama solidarnosti; [Am. 157] |
| --- | --- |

(cg)

postotak sudionika čiji su ishodi učenja priznati dodjelom certifikata kao što je Youthpass ili nekom drugom vrstom formalnog priznanja njihova sudjelovanja u Europskim snagama solidarnosti; [Am. 157]

| (ch) | ukupna stopa zadovoljstva sudionika u vezi s kvalitetom aktivnosti; [Am. 158] |
| --- | --- |

(ch)

ukupna stopa zadovoljstva sudionika u vezi s kvalitetom aktivnosti; [Am. 158]

| (ci) | broj ljudi kojima se izravno ili neizravno pruža potpora putem aktivnosti solidarnosti. [Am. 159] |
| --- | --- |

(ci)

broj ljudi kojima se izravno ili neizravno pruža potpora putem aktivnosti solidarnosti. [Am. 159]

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/252 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/252

---

P8_TA(2019)0151

Akt EU-a o kibersigurnosti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ENISA-i (agenciji EU-a za kibersigurnost) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije („Akt o kibersigurnosti”) (COM(2017)0477 – C8-0310/2017 – 2017/0225(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0477),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0310/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu je ustvrđeno da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu je ustvrđeno da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 31. siječnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za proračun te Odbora za građanske poslove, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0264/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za proračun te Odbora za građanske poslove, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0264/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 227, 28.6.2018., str. 86.

(2)  SL C 176, 23.5.2018., str. 29.

---

P8_TC1-COD(2017)0225

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o ENISA-i (Agencija Europske unije za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/881.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/254 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/254

---

P8_TA(2019)0152

Nepoštene trgovačke prakse u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2018)0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0173),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0139/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0139/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. srpnja 2018. (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. srpnja 2018. (2)

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za razvoj te Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0309/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za razvoj te Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0309/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava svoju izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 165.

(2)  SL C 387, 25.10.2018., str. 48.

---

P8_TC1-COD(2018)0082

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/633.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta o savezima trgovaca

Europski parlament priznaje moguću ulogu saveza trgovaca u stvaranju gospodarske učinkovitosti u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, no naglašava da se zbog trenutačnog pomanjkanja informacija ne mogu ocijeniti gospodarski učinci takvih saveza trgovaca na funkcioniranje lanca opskrbe.

S tim u vezi Europski parlament poziva Komisiju da bez odgode pokrene detaljnu analizu opsega i učinaka nacionalnih i međunarodnih saveza trgovaca na gospodarsko funkcioniranje lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima.

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o transparentnosti poljoprivrednih tržišta i tržišta hrane

Europski parlament, Vijeće i Komisija naglašavaju kako je transparentnost poljoprivrednih tržišta i tržišta hrane ključni element za dobro funkcioniranje lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima kako bi se gospodarskim subjektima i javnim tijelima pomoglo da donesu odluke temeljene na informacijama te subjektima olakšalo razumijevanje tržišnih kretanja. Komisiju se potiče da nastavi s aktualnim radom na povećanju transparentnosti tržišta na razini EU-a. To može uključivati jačanje rada na tržišnim opservatorijima EU-a i poboljšanje prikupljanja statističkih podataka potrebnih za analizu mehanizama formiranja cijena duž lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/257 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/257

---

P8_TA(2019)0153

Europska građanska inicijativa ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi (COM(2017)0482 – C8-0308/2017 – 2017/0220(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0482),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 24. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 24. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0308/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. ožujka 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. ožujka 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 23. ožujka 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 23. ožujka 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za predstavke (A8-0226/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za predstavke (A8-0226/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 237, 6.7.2018., str. 74.

(2)  SL C 247, 13.7.2018., str. 62.

---

P8_TC1-COD(2017)0220

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj građanskoj inicijativi

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/788.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/258 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/258

---

P8_TA(2019)0154

Uvoz kulturnih dobara ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0375),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0227/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0227/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0308/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0308/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ovo stajalište zamijenjuje amandmane usvojene na sjednici 25. listopada 2018. (Usvojeni tekstovi P8_TA(2018)0418)

---

P8_TC1-COD(2017)0158

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o unosu i uvozu kulturnih dobara

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/880.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/259 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/259

---

P8_TA(2019)0155

Zaštita osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament (COM(2018)0636 – C8-0413/2018 – 2018/0336(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0636),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 224. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 224. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0413/2018),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0435/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0435/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 110, 22.3.2019., str. 72.

---

P8_TC1-COD(2018)0336

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2019/493.)

---

Srijeda, 13. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/260 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/260

---

P8_TA(2019)0159

Neulaganje prigovora na delegirani akt: izuzeće Središnje banke Ujedinjene Kraljevine od zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja iz Uredbe (EU) br. 600/2014

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/1799 u pogledu izuzeća Središnje banke Ujedinjene Kraljevine od zahtjeva za transparentnost prije i poslije trgovanja iz Uredbe (EU) br. 600/2014 (C(2019)00793 – 2019/2546(DEA))

(2021/C 23/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00793), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00793),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 1. stavak 9. i članak 50. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 1. stavak 9. i članak 50. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt o izmjeni sadrži važne izmjene kako bi se zajamčilo da Središnja banka Ujedinjene Kraljevine nastavi imati koristi od postojećeg izuzeća u skladu s člankom 1. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 600/2014 nakon izmjene statusa Ujedinjene Kraljevine u treću zemlju; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt o izmjeni sadrži važne izmjene kako bi se zajamčilo da Središnja banka Ujedinjene Kraljevine nastavi imati koristi od postojećeg izuzeća u skladu s člankom 1. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 600/2014 nakon izmjene statusa Ujedinjene Kraljevine u treću zemlju;

| B. | budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripremljenost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripremljenost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 173, 12.6.2014., str. 84.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/261 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/261

---

P8_TA(2019)0160

Neulaganje prigovora na delegirani akt o izmjeni Uredbe (EU) br. 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00794 – 2019/2547(DEA))

(2021/C 23/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00794), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00794),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe, a posebno njezin članak 2. stavak 4. i članak 30. stavak 5. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe, a posebno njezin članak 2. stavak 4. i članak 30. stavak 5. (1),

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da Delegirana uredba sadrži važne izmjene kojima se osigurava da će Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i javna tijela zadužena za upravljanje ili posredovanje pri upravljanju javnim dugom biti izuzeta od obveze izvješćivanja iz članka 4. te zahtjeva u pogledu transparentnosti ponovne uporabe iz članka 15. Uredbe (EU) 2015/2365; |
| --- | --- |

A.

budući da Delegirana uredba sadrži važne izmjene kojima se osigurava da će Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i javna tijela zadužena za upravljanje ili posredovanje pri upravljanju javnim dugom biti izuzeta od obveze izvješćivanja iz članka 4. te zahtjeva u pogledu transparentnosti ponovne uporabe iz članka 15. Uredbe (EU) 2015/2365;

| B. | budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 337, 23.12.2015., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/262 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/262

---

P8_TA(2019)0161

Neulaganje prigovora na delegirani akt o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa izuzetih subjekata (C(2019)00791 – 2019/2549(DEA))

(2021/C 23/50)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00791), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00791),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 1. stavak 6. i članak 82. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 1. stavak 6. i članak 82. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt sadrži važne izmjene kojima se osigurava da će Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i javna tijela zadužena za upravljanje ili posredovanje pri upravljanju javnim dugom biti izuzeta od poravnanja i izvještajnih zahtjeva te zahtjeva u pogledu primjene tehnika smanjenja rizika na transakcije izvedenicama koje nisu obrađene putem poravnanja, navedenih u Uredbi (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt sadrži važne izmjene kojima se osigurava da će Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i javna tijela zadužena za upravljanje ili posredovanje pri upravljanju javnim dugom biti izuzeta od poravnanja i izvještajnih zahtjeva te zahtjeva u pogledu primjene tehnika smanjenja rizika na transakcije izvedenicama koje nisu obrađene putem poravnanja, navedenih u Uredbi (EU) br. 648/2012;

| B. | budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/263 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/263

---

P8_TA(2019)0162

Neulaganje prigovora na delegirani akt: izuzeće Središnje banke Ujedinjene Kraljevine i Ureda za upravljanje dugom Ujedinjene Kraljevine iz područja primjene Uredbe (EU) br. 596/2014

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 30. siječnja 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/522 u pogledu izuzeća Središnje banke Ujedinjene Kraljevine i Ureda za upravljanje dugom Ujedinjene Kraljevine iz područja primjene Uredbe (EU) br. 596/2014 (C(2019)00792 – 2019/2550(DEA))

(2021/C 23/51)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00792), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00792),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 30. siječnja 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 21. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (1), a posebno njezin članak 6. stavak 5. i članak 35. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (1), a posebno njezin članak 6. stavak 5. i članak 35. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt o izmjeni sadrži važne izmjene kako bi se zajamčilo da Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i Ured za upravljanje dugom Ujedinjene Kraljevine nastave imati koristi od postojećeg izuzeća u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 596/2014 nakon izmjene statusa Ujedinjene Kraljevine u status treće zemlje; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt o izmjeni sadrži važne izmjene kako bi se zajamčilo da Središnja banka Ujedinjene Kraljevine i Ured za upravljanje dugom Ujedinjene Kraljevine nastave imati koristi od postojećeg izuzeća u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 596/2014 nakon izmjene statusa Ujedinjene Kraljevine u status treće zemlje;

| B. | budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 173, 12.6.2014., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/264 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/264

---

P8_TA(2019)0163

Neulaganje prigovora na delegirani akt: mogućnost prilagodbe prosječnog dnevnog broja transakcija dionicom kada se mjesto trgovanja s najvećim prometom tom dionicom nalazi izvan Unije

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 13. veljače 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/588 u pogledu mogućnosti prilagodbe prosječnog dnevnog broja transakcija dionicom kada se mjesto trgovanja s najvećim prometom tom dionicom nalazi izvan Unije (C(2019)00904 – 2019/2579(DEA))

(2021/C 23/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00904), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2019)00904),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 21. veljače 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 21. veljače 2019. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. ožujka 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 4. ožujka 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (1), a posebno njezin članak 49. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (1), a posebno njezin članak 49. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. i članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. i članak 13. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s „izmjenom Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/588 (RTS 11)” koji je 8. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala u skladu s člankom 49. stavkom 3. Direktive 2014/65/EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda u vezi s „izmjenom Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/588 (RTS 11)” koji je 8. studenoga 2018. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala u skladu s člankom 49. stavkom 3. Direktive 2014/65/EU,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| A. | budući da delegirani akt sadrži važne izmjene u cilju očuvanja konkurentnosti mjesta trgovanja EU-a na kojima se nudi mogućnost trgovanja dionicama čija je trgovina dopuštena ili se odvija istovremeno u Uniji i u trećoj zemlji, te kada se mjesto trgovanja s najvećim prometom tom dionicom nalazi izvan Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da delegirani akt sadrži važne izmjene u cilju očuvanja konkurentnosti mjesta trgovanja EU-a na kojima se nudi mogućnost trgovanja dionicama čija je trgovina dopuštena ili se odvija istovremeno u Uniji i u trećoj zemlji, te kada se mjesto trgovanja s najvećim prometom tom dionicom nalazi izvan Unije;

| B. | budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament uviđa važnost brzog donošenja tog akta kako bi se zajamčila pripravnost Europske unije u slučaju da se Ujedinjena Kraljevina povuče iz Unije bez sporazuma o povlačenju;

| C. | budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji je podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde (razdoblje pregleda); budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje pregleda samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament smatra da doneseni regulatorni tehnički standardi nisu „isti” kao standardi iz nacrta koji je podnijelo Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala zbog promjena koje je Komisija uvela u taj nacrt te smatra da ima tri mjeseca za ulaganje prigovora na regulatorne tehničke standarde (razdoblje pregleda); budući da Parlament poziva Komisiju da navede jednomjesečno razdoblje pregleda samo u slučajevima kada je Komisija donijela nacrte europskih nadzornih tijela bez izmjena, tj. kada su nacrt i doneseni regulatorni tehnički standardi „isti”;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/266 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/266

---

P8_TA(2019)0165

Opća izvozna dozvola Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 izdavanjem opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske (COM(2018)0891 – C8-0513/2018 – 2018/0435(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0891), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0891),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0513/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0513/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 6. ožujka 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 6. ožujka 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0071/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0071/2019),

| 1. | usvaja stajalište u prvom čitanju preuzimajući Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0435

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009 izdavanjem opće izvozne dozvole Unije za izvoz određene robe s dvojnom namjenom iz Unije u Ujedinjenu Kraljevinu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/496.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/267 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/267

---

P8_TA(2019)0166

Nastavak programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (COM(2018)0892 – C8-0512/2018 – 2018/0432(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0892), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0892),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0512/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0512/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0021/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0021/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0432

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća radi omogućivanja nastavka programâ teritorijalne suradnje PEACE IV (Irska–Ujedinjena Kraljevina) i Ujedinjena Kraljevina–Irska (Irska–Sjeverna Irska–Škotska) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/491.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/268 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/268

---

P8_TA(2019)0167

Nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredbi za nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) iz Europske unije (COM(2019)0065 – C8-0040/2019 – 2019/0030(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/55)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0065),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 165. stavak 4. i 166. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0040/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 165. stavak 4. i 166. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0040/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0082/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0082/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2019)0030

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju odredbi za nastavak tekućih aktivnosti mobilnosti u svrhu učenja u okviru programa Erasmus+ uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1288/2013, u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/499.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/269 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/269

---

P8_TA(2019)0168

Sigurnost zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/56)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0894), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0894),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0514/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0514/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0061/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0061/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0434

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/494.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/270 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/270

---

P8_TA(2019)0169

Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između EU-a i Afganistana ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/57)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15093/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15093/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (05385/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (05385/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207., člankom 209. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0107/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207., člankom 209. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0107/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 13. ožujka 2019. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 13. ožujka 2019. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0026/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Islamske Republike Afganistan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0170.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/271 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/271

---

P8_TA(2019)0170

Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između EU-a i Afganistana

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (15093/2016 – C8-0107/2018 – 2015/0302M(NLE))

(2021/C 23/58)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15093/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (15093/2016),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (1), koji je 18. veljače 2017. potpisala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnost (VP/HR) Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (1), koji je 18. veljače 2017. potpisala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnost (VP/HR) Federica Mogherini,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti Parlamenta koji je podnesen 6. veljače 2018. u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i člancima 207. i 209., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU (C8-0107/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti Parlamenta koji je podnesen 6. veljače 2018. u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i člancima 207. i 209., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU (C8-0107/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu odluke Vijeća (2),

| — | uzimajući u obzir privremenu primjenu dijelova Sporazuma o suradnji između EU-a i Afganistana za partnerstvo i razvoj (SSPR) od 1. prosinca 2017. u isključivoj nadležnosti EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremenu primjenu dijelova Sporazuma o suradnji između EU-a i Afganistana za partnerstvo i razvoj (SSPR) od 1. prosinca 2017. u isključivoj nadležnosti EU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o pregovorima o Sporazumu EU-a i Afganistana za partnerstvo i razvoj (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o pregovorima o Sporazumu EU-a i Afganistana za partnerstvo i razvoj (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu, osobito svoje rezoluciju od 16. prosinca 2010. o novoj strategiji za Afganistan (4), od 15. prosinca 2011. o proračunskom nadzoru financijske pomoći EU-a namijenjene Afganistanu (5), od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (6), od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (7), od 26. studenoga 2015. o Afganistanu, posebno o ubojstvima u provinciji Zabul (8), od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (9), od 5. travnja 2017. o rješavanju pitanja kretanja izbjeglica i migranata: uloga vanjskog djelovanja EU-a (10), od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (11), od 14. prosinca 2017. o stanju u Afganistanu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu, osobito svoje rezoluciju od 16. prosinca 2010. o novoj strategiji za Afganistan (4), od 15. prosinca 2011. o proračunskom nadzoru financijske pomoći EU-a namijenjene Afganistanu (5), od 12. ožujka 2014. o regionalnoj ulozi Pakistana i političkim odnosima s EU-om (6), od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (7), od 26. studenoga 2015. o Afganistanu, posebno o ubojstvima u provinciji Zabul (8), od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (9), od 5. travnja 2017. o rješavanju pitanja kretanja izbjeglica i migranata: uloga vanjskog djelovanja EU-a (10), od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (11), od 14. prosinca 2017. o stanju u Afganistanu (12),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2018. i 16. listopada 2017. o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2018. i 16. listopada 2017. o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću o elementima strategije EU-a o Afganistanu od 24. srpnja 2017. (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i Komisije upućenu Europskom parlamentu i Vijeću o elementima strategije EU-a o Afganistanu od 24. srpnja 2017. (JOIN(2017)0031),

| — | uzimajući u obzir višegodišnji indikativni program za razdoblje od 2014. do 2020. za Afganistan, u okviru instrumenta za razvojnu suradnju Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višegodišnji indikativni program za razdoblje od 2014. do 2020. za Afganistan, u okviru instrumenta za razvojnu suradnju Unije,

| — | uzimajući u obzir plan EU-a za suradnju s civilnim društvom u Afganistanu za razdoblje od 2018. do 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan EU-a za suradnju s civilnim društvom u Afganistanu za razdoblje od 2018. do 2020.,

| — | uzimajući u obzir da je 2016. prestala Policijska misija Europske unije u Afganistanu (EUPOL Afganistan), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je 2016. prestala Policijska misija Europske unije u Afganistanu (EUPOL Afganistan),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 10. rujna 2018. pod naslovom „Stanje u Afganistanu i njegove posljedice za međunarodni mir i sigurnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 10. rujna 2018. pod naslovom „Stanje u Afganistanu i njegove posljedice za međunarodni mir i sigurnost”,

| — | uzimajući u obzir Zajednički plan postupanja EU-a i Afganistana u vezi s migracijskim pitanjima od 2. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički plan postupanja EU-a i Afganistana u vezi s migracijskim pitanjima od 2. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2210 (2015) i 2344 (2017) te mandat Misije UN-a za pomoć Afganistanu (UNAMA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2210 (2015) i 2344 (2017) te mandat Misije UN-a za pomoć Afganistanu (UNAMA),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava interno raseljenih osoba od 12. travnja 2017. o njegovoj misiji u Afganistan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava interno raseljenih osoba od 12. travnja 2017. o njegovoj misiji u Afganistan,

| — | uzimajući u obzir zahtjev glavne tužiteljice Međunarodnog kaznenog suda Fatoue Bensouda od 3. studenoga 2017. o pokretanju istrage o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti navodno počinjenima u Afganistanu od 1. svibnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev glavne tužiteljice Međunarodnog kaznenog suda Fatoue Bensouda od 3. studenoga 2017. o pokretanju istrage o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti navodno počinjenima u Afganistanu od 1. svibnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir ministarsku konferenciju o Afganistanu održanu u Ženevi 27. i 28. studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku konferenciju o Afganistanu održanu u Ženevi 27. i 28. studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezultate Međunarodne konferencije o Afganistanu održane u Bruxellesu 5. listopada 2016., kojom je supredsjedala Europska unija te zajedničke obveze preuzete na međunarodnim konferencijama o Afganistanu održanima u Bonnu 5. prosinca 2011., Tokiju 8. srpnja 2012. i Londonu 4. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate Međunarodne konferencije o Afganistanu održane u Bruxellesu 5. listopada 2016., kojom je supredsjedala Europska unija te zajedničke obveze preuzete na međunarodnim konferencijama o Afganistanu održanima u Bonnu 5. prosinca 2011., Tokiju 8. srpnja 2012. i Londonu 4. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir ministarsku konferenciju o Afganistanu održanu u Taškentu 26. i 27. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku konferenciju o Afganistanu održanu u Taškentu 26. i 27. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir proces „Srce Azije” pokrenut 2. studenoga 2011. u Istanbulu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proces „Srce Azije” pokrenut 2. studenoga 2011. u Istanbulu,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kabula od 22. prosinca 2002. o dobrosusjedskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kabula od 22. prosinca 2002. o dobrosusjedskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodne snage za podršku sigurnosti (ISAF) koje su djelovale pod vodstvom NATO-a i pod mandatom UN-a (2003. – 2014.) i zaključke sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Bruxellesu 24. i 25. svibnja 2017., u pogledu nastavka njegove misije „Resolute Support” za osposobljavanje, savjetovanje i pomoć (2014. do danas), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodne snage za podršku sigurnosti (ISAF) koje su djelovale pod vodstvom NATO-a i pod mandatom UN-a (2003. – 2014.) i zaključke sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Bruxellesu 24. i 25. svibnja 2017., u pogledu nastavka njegove misije „Resolute Support” za osposobljavanje, savjetovanje i pomoć (2014. do danas),

| — | uzimajući u obzir plan za humanitarnu pomoć Afganistanu 2018. – 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan za humanitarnu pomoć Afganistanu 2018. – 2021.,

| — | uzimajući u obzir Okvir za samodostatnost putem uzajamne odgovornosti (SMAF) dogovoren na Briselskoj konferenciji o Afganistanu održanoj 4. i 5. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir za samodostatnost putem uzajamne odgovornosti (SMAF) dogovoren na Briselskoj konferenciji o Afganistanu održanoj 4. i 5. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove, mišljenje Odbora za razvoj i stajalište u obliku amandmana Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0058/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove, mišljenje Odbora za razvoj i stajalište u obliku amandmana Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0058/2019),

| A. | budući da je Vijeće 10. studenoga 2011. donijelo odluku kojom ovlašćuje Europsku komisiju da vodi pregovore o SSPR-u između Europske unije i Islamske Republike Afganistana (13); budući da se SSPR privremeno i djelomično primjenjuje od 1. prosinca 2017., prije nego što je Europski parlament dao svoj pristanak; |
| --- | --- |

A.

budući da je Vijeće 10. studenoga 2011. donijelo odluku kojom ovlašćuje Europsku komisiju da vodi pregovore o SSPR-u između Europske unije i Islamske Republike Afganistana (13); budući da se SSPR privremeno i djelomično primjenjuje od 1. prosinca 2017., prije nego što je Europski parlament dao svoj pristanak;

| B. | budući da su 13. siječnja 2016. potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnost i Komisija predstavili Vijeću zajednički prijedlog odluka Vijeća o potpisivanju i sklapanju SSPR-a kao sporazuma između Europske unije i Afganistana („samo na razini EU-a”); |
| --- | --- |

B.

budući da su 13. siječnja 2016. potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnost i Komisija predstavili Vijeću zajednički prijedlog odluka Vijeća o potpisivanju i sklapanju SSPR-a kao sporazuma između Europske unije i Afganistana („samo na razini EU-a”);

| C. | budući da su, iako su suglasne sa sadržajem SSPR-a, države članice dale prednost „mješovitom” sporazumu s privremenom primjenom te stoga od Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnost traže da u skladu s time revidiraju prijedloge kako bi se u obzir uzela mješovita i privremena primjena; |
| --- | --- |

C.

budući da su, iako su suglasne sa sadržajem SSPR-a, države članice dale prednost „mješovitom” sporazumu s privremenom primjenom te stoga od Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnost traže da u skladu s time revidiraju prijedloge kako bi se u obzir uzela mješovita i privremena primjena;

| D. | budući da je SSPR potpisan 18. veljače 2017.; |
| --- | --- |

D.

budući da je SSPR potpisan 18. veljače 2017.;

| E. | budući da će SSPR biti temelj za odnose EU-a i Afganistana u sljedećih deset godina te da se može automatski produživati za razdoblje od pet godina; |
| --- | --- |

E.

budući da će SSPR biti temelj za odnose EU-a i Afganistana u sljedećih deset godina te da se može automatski produživati za razdoblje od pet godina;

| F. | budući da je Parlament bio djelomično, ali ne u potpunosti izvještavan tijekom pregovora; budući da je Parlament primio pregovaračke smjernice Vijeća za Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) tek 16. ožujka 2018. umjesto u studenom 2017. kada je Parlament obaviješten o odluci o otvaranju pregovora; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament bio djelomično, ali ne u potpunosti izvještavan tijekom pregovora; budući da je Parlament primio pregovaračke smjernice Vijeća za Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) tek 16. ožujka 2018. umjesto u studenom 2017. kada je Parlament obaviješten o odluci o otvaranju pregovora;

| G. | budući da se taj pravni okvir temelji na trenutačnoj strategiji EU-a o Afganistanu i na opsežnoj vanjskoj financijskoj pomoći EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da se taj pravni okvir temelji na trenutačnoj strategiji EU-a o Afganistanu i na opsežnoj vanjskoj financijskoj pomoći EU-a;

| H. | budući da će SSPR biti prvi ugovorni odnos između Europske unije i Afganistana, čime se potvrđuje zalaganje EU-a za budući razvoj Afganistana tijekom njegova „desetljeća transformacije” (2014. – 2024.), jačajući povijesne, političke i gospodarske veze između dviju stranaka; |
| --- | --- |

H.

budući da će SSPR biti prvi ugovorni odnos između Europske unije i Afganistana, čime se potvrđuje zalaganje EU-a za budući razvoj Afganistana tijekom njegova „desetljeća transformacije” (2014. – 2024.), jačajući povijesne, političke i gospodarske veze između dviju stranaka;

| I. | budući da se SSPR-om odražavaju načela i uvjeti na kojima će se temeljiti buduće partnerstvo EU-a i Afganistana (glave I. i II.), uključujući odredbe o ključnim elementima o ljudskim pravima i neširenju oružja za masovno uništenje; budući da se SSPR-om predviđa mogućnost suradnje u širokom rasponu područja, uključujući razvoj (glava III.), trgovinu i ulaganja (glava IV.), pravosuđe i vladavinu prava (glava V.), uključujući borbu protiv organiziranog kriminala, pranja novca i borbu protiv droge, suradnju u području migracija te mogući budući sporazum o ponovnom prihvatu i sektorsku suradnju (glava VI.); |
| --- | --- |

I.

budući da se SSPR-om odražavaju načela i uvjeti na kojima će se temeljiti buduće partnerstvo EU-a i Afganistana (glave I. i II.), uključujući odredbe o ključnim elementima o ljudskim pravima i neširenju oružja za masovno uništenje; budući da se SSPR-om predviđa mogućnost suradnje u širokom rasponu područja, uključujući razvoj (glava III.), trgovinu i ulaganja (glava IV.), pravosuđe i vladavinu prava (glava V.), uključujući borbu protiv organiziranog kriminala, pranja novca i borbu protiv droge, suradnju u području migracija te mogući budući sporazum o ponovnom prihvatu i sektorsku suradnju (glava VI.);

| J. | budući da će se SSPR-om omogućiti i EU-u i Afganistanu da se zajednički suočavaju s globalnim izazovima, kao što su nuklearna sigurnost, neširenje nuklearnog oružja i klimatske promjene; |
| --- | --- |

J.

budući da će se SSPR-om omogućiti i EU-u i Afganistanu da se zajednički suočavaju s globalnim izazovima, kao što su nuklearna sigurnost, neširenje nuklearnog oružja i klimatske promjene;

| K. | budući da se Afganistan nalazi na prekretnici, što znači da bi, ako se ne poduzmu daljnji napori, svi dosadašnji napori, napredak i žrtve uloženi u razvoj Afganistana mogli biti uzaludni; |
| --- | --- |

K.

budući da se Afganistan nalazi na prekretnici, što znači da bi, ako se ne poduzmu daljnji napori, svi dosadašnji napori, napredak i žrtve uloženi u razvoj Afganistana mogli biti uzaludni;

| L. | budući da je pojava terorističke prijetnje u obliku skupine Islamska država iz pokrajine Horasan, povezane s Daišom, znatno doprinijela dodatnom pogoršanju sigurnosne situacije; budući da je u svibnju 2018. vlada Afganistana kontrolirala 56 % regija Afganistana, 56 % teritorija i 65 % stanovništva, s 32 % spornih područja te 12 % pod kontrolom pobunjenika12 % (14), (15); |
| --- | --- |

L.

budući da je pojava terorističke prijetnje u obliku skupine Islamska država iz pokrajine Horasan, povezane s Daišom, znatno doprinijela dodatnom pogoršanju sigurnosne situacije; budući da je u svibnju 2018. vlada Afganistana kontrolirala 56 % regija Afganistana, 56 % teritorija i 65 % stanovništva, s 32 % spornih područja te 12 % pod kontrolom pobunjenika12 % (14), (15);

| M. | budući da su Europska unija i njezine države članice zajedno od 2002. godine najveći međunarodni donator pomoći Afganistanu i njegovom narodu s više od 3,66 milijardi EUR za razvojnu i humanitarnu pomoć; budući da se u skladu s Višegodišnjim okvirnim programom za Afganistan za razdoblje 2014. – 2020. dodjeljuje novi razvojni fond u iznosu od 1,4 milijarde EUR za razdoblje 2014. – 2020.; budući da BDP Afganistana trenutačno iznosi 20 milijardi USD i da se stopa rasta smanjila od 2014.; i budući da se afganistanska ekonomija i dalje suočava s nizom izazova kao što su korupcija, slabo prikupljanje prihoda, loša infrastruktura i slabo otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

M.

budući da su Europska unija i njezine države članice zajedno od 2002. godine najveći međunarodni donator pomoći Afganistanu i njegovom narodu s više od 3,66 milijardi EUR za razvojnu i humanitarnu pomoć; budući da se u skladu s Višegodišnjim okvirnim programom za Afganistan za razdoblje 2014. – 2020. dodjeljuje novi razvojni fond u iznosu od 1,4 milijarde EUR za razdoblje 2014. – 2020.; budući da BDP Afganistana trenutačno iznosi 20 milijardi USD i da se stopa rasta smanjila od 2014.; i budući da se afganistanska ekonomija i dalje suočava s nizom izazova kao što su korupcija, slabo prikupljanje prihoda, loša infrastruktura i slabo otvaranje radnih mjesta;

| N. | budući da su od 2001. mnoge države članice EU-a, partneri NATO-a i savezničke zemlje doprinijeli stabilizaciji i razvoju Afganistana sa svojim vojnim i civilnim resursima te su pretrpjele teške žrtve i gubitke; budući da je stabilan i neovisan Afganistan koji je samoodrživ i spreman uskratiti utočište terorističkim skupinama još uvijek ključan sigurnosni interes NATO-a, EU-a i njegovih država članica; budući da države članice EU-a u Afganistanu još imaju više od 3000 vojnog osoblja koje sudjeluje u operaciji NATO-a „Resolute Support”; |
| --- | --- |

N.

budući da su od 2001. mnoge države članice EU-a, partneri NATO-a i savezničke zemlje doprinijeli stabilizaciji i razvoju Afganistana sa svojim vojnim i civilnim resursima te su pretrpjele teške žrtve i gubitke; budući da je stabilan i neovisan Afganistan koji je samoodrživ i spreman uskratiti utočište terorističkim skupinama još uvijek ključan sigurnosni interes NATO-a, EU-a i njegovih država članica; budući da države članice EU-a u Afganistanu još imaju više od 3000 vojnog osoblja koje sudjeluje u operaciji NATO-a „Resolute Support”;

| O. | budući da je u Afganistanu 2,5 milijuna registriranih izbjeglica, dok je u Iranu i Paksitanu između 2 i 3 milijuna neregistriranih Afganistanaca; budući da je u Afganistanu više od 2 milijuna interno raseljenih osoba, od kojih je više od 300 000 raseljeno 2018. godine; budući da mnoge od tih osoba pate od nesigurnosti opskrbe hranom, neprikladnog skloništa, nedovoljnog pristupa sanitarnim objektima i zdravstvenim ustanovama te nedostatka zaštite te da su mnoga djeca klasificirana kao djeca posebno podložna riziku od dječjeg rada, seksualnog zlostavljanja ili potencijalnog novačenja u kriminalne skupine; budući da je od početka 2018. više od 450 000 afganistanskih građana vraćeno u Afganistan ili deportirano iz Irana; budući da je pakistanska vlada najavila da će se 1,7 milijuna afganistanskih izbjeglica registriranih u toj zemlji morati prisilno vratiti u Afganistan; |
| --- | --- |

O.

budući da je u Afganistanu 2,5 milijuna registriranih izbjeglica, dok je u Iranu i Paksitanu između 2 i 3 milijuna neregistriranih Afganistanaca; budući da je u Afganistanu više od 2 milijuna interno raseljenih osoba, od kojih je više od 300 000 raseljeno 2018. godine; budući da mnoge od tih osoba pate od nesigurnosti opskrbe hranom, neprikladnog skloništa, nedovoljnog pristupa sanitarnim objektima i zdravstvenim ustanovama te nedostatka zaštite te da su mnoga djeca klasificirana kao djeca posebno podložna riziku od dječjeg rada, seksualnog zlostavljanja ili potencijalnog novačenja u kriminalne skupine; budući da je od početka 2018. više od 450 000 afganistanskih građana vraćeno u Afganistan ili deportirano iz Irana; budući da je pakistanska vlada najavila da će se 1,7 milijuna afganistanskih izbjeglica registriranih u toj zemlji morati prisilno vratiti u Afganistan;

| P. | budući da, prema podacima UN-a, korupcija u Afganistanu podriva legitimnost države, što predstavlja ozbiljnu prijetnju dobrom upravljanju i održivom razvoju zbog sprečavanja „pojave realnog gospodarstva”; |
| --- | --- |

P.

budući da, prema podacima UN-a, korupcija u Afganistanu podriva legitimnost države, što predstavlja ozbiljnu prijetnju dobrom upravljanju i održivom razvoju zbog sprečavanja „pojave realnog gospodarstva”;

| Q. | budući da je Afganistan zemlja s niskim prihodima, zemlja u postratnom stanju i zemlja bez izlaza na more, što predstavlja posebne izazove međunarodnoj zajednici i njezinim institucijama; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Afganistan zemlja s niskim prihodima, zemlja u postratnom stanju i zemlja bez izlaza na more, što predstavlja posebne izazove međunarodnoj zajednici i njezinim institucijama;

| R. | budući da je prema globalnom indeksu prilagodbe Afganistan jedna od najranjivijih zemalja na svijetu u pogledu klimatskih promjena; |
| --- | --- |

R.

budući da je prema globalnom indeksu prilagodbe Afganistan jedna od najranjivijih zemalja na svijetu u pogledu klimatskih promjena;

| S. | budući da se javljaju nove prijetnje i međunarodne krize, što dovodi do gubitka usredotočenosti, potpore i zabrinutosti javnosti za stanje u Afganistanu; |
| --- | --- |

S.

budući da se javljaju nove prijetnje i međunarodne krize, što dovodi do gubitka usredotočenosti, potpore i zabrinutosti javnosti za stanje u Afganistanu;

| T. | budući da se procjenjuje da 87 % žena u Afganistanu pati od rodno uvjetovanog nasilja; budući da se Afganistan prema indeksu rodne nejednakosti UN-a za 2017. nalazi na 153. mjestu od 160 zemalja; |
| --- | --- |

T.

budući da se procjenjuje da 87 % žena u Afganistanu pati od rodno uvjetovanog nasilja; budući da se Afganistan prema indeksu rodne nejednakosti UN-a za 2017. nalazi na 153. mjestu od 160 zemalja;

| U. | budući da je uzgoj opijuma u Afganistanu 2017. dosegnuo rekordnu razinu, uz povećanje od 63 % u odnosu na 2016.; budući da nezakonito trgovanje opijatima dodatno potiče nestabilnost i pobune te povećava financiranje terorističkih skupina u Afganistanu; |
| --- | --- |

U.

budući da je uzgoj opijuma u Afganistanu 2017. dosegnuo rekordnu razinu, uz povećanje od 63 % u odnosu na 2016.; budući da nezakonito trgovanje opijatima dodatno potiče nestabilnost i pobune te povećava financiranje terorističkih skupina u Afganistanu;

| V. | budući da je 2018. afganistanski proračun prvi puta izražen u skladu s međunarodnim standardima za projekcije i računovodstvo; |
| --- | --- |

V.

budući da je 2018. afganistanski proračun prvi puta izražen u skladu s međunarodnim standardima za projekcije i računovodstvo;

| W. | budući da je policijska misija EU-a u Afganistanu okončana 2016. nakon devet godina napretka; |
| --- | --- |

W.

budući da je policijska misija EU-a u Afganistanu okončana 2016. nakon devet godina napretka;

Političko strateški aspekti

| 1. | ostaje predan pružanju potpore afganistanskoj vladi u njezinu nastojanju da izgradi sigurnu i stabilnu budućnost za stanovnike Afganistana poduzimajući ključne reforme za poboljšanje upravljanja i vladavine prava, borbu protiv terorizma i ekstremizma, postizanje održivog mira i razvoja, uspostavu legitimnih demokratskih institucija, poticanje otpornosti u kontekstu nacionalnih i regionalnih sigurnosnih izazova, promicanje poštovanja ljudskih prava, uključujući prava žena, djece, etničkih i vjerskih manjina, borbu protiv korupcije, borbu protiv zlouporabe droga, poboljšanje fiskalne održivosti i poticanje uključivog i održivog gospodarskog rasta te socijalnog i ruralnog razvoja, pružajući mladim ljudima, koji čine dvije trećine stanovništva, bolju budućnost; naglašava da je potrebno mirno rješenje sukoba u Afganistanu i da bi se svi napori trebali usmjeriti na taj hitni cilj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da dugoročni razvoj Afganistana ovisi o odgovornosti, dobrom upravljanju, održivom pružanju sigurnosti ljudima, što uključuje smanjenje siromaštva i otvaranje radnih mjesta, pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama, obrazovanju te zaštiti temeljnih sloboda i ljudskih prava, uključujući prava žena i manjina; naglašava potrebu da se pitanja rješavaju na način da se osigura uključiv gospodarski rast i povoljni uvjeti za održiva strana ulaganja u korist naroda Afganistana, uz puno poštovanje socijalnih, ekoloških i radnih standarda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava zabrinutost zbog krhkosti i nestabilnosti središnje države i toga što ona nije uspostavila kontrolu u većini zemlje, što dodatno pogoršava učinak sukoba na civilno stanovništvo; poziva Europsku uniju i međunarodnu zajednicu da olakšaju posredovanje u slučajevima kao što su neriješena pitanja nakon izbora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU da doprinese naporima za borbu protiv dugotrajne pojave međuetničkih napetosti koje pridonose ugrožavanju središnje vlasti i da podupru bogatu multietničku strukturu afganistanskog društva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava svoju dugoročnu potporu vjerodostojnim, slobodnim, pravednim i transparentnim izborima u skladu s međunarodnim standardima, te izražava svoju potporu misijama EU-a za promatranje izbora, uključujući misiju za promatranje predsjedničkih izbora 2019.; ističe da će zbog kroničnog političkog rivalstva ishod tih izbora imati golem utjecaj na buduću stabilnost afganistanske vlade; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava goleme gospodarske potencijale zemlje zbog njezina geografskog položaja i ljudskih i prirodnih resursa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe znatnu financijsku i političku potporu EU-a za društveni i gospodarski razvoj Afganistana, humanitarnu pomoć i regionalnu povezanost; poziva na daljnje napore prema zajedničkom programiranju EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava, u tom smislu, potrebu za boljim usklađivanjem politika EU-a i SAD-a te kvalitetnijim dijalogom o Afganistanu i regionalnim pitanjima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zajedničko priopćenje usvojeno na ministarskoj konferenciji o Afganistanu koja je održana na razini UN-a 27. i 28. studenoga 2018. u Ženevi, imajući u vidu obveze preuzete na Konferenciji o Afganistanu održanoj u Bruxellesu 2016.; |
| --- | --- |

9.

Uloga i odgovornosti regionalnih dionika

| 10. | podsjeća da je Afganistan zemlja bez izlaza na more koja se nalazi na spoju između Azije i Bliskog istoka te prepoznaje da su potpora susjednih zemalja i regionalnih sila, osobito Kine, Irana, Indije, Rusije i Pakistana te pozitivna suradnja s njima ključni za stabilizaciju, razvoj i gospodarsku održivost Afganistana; izražava žaljenje zbog toga što stabilan i uspješan Afganistan nije uvijek krajnji cilj tih regionalnih dionika te naglašava ključnu ulogu tih zemalja u procesu stabilizacije i mira; traži od susjednih zemalja da se u budućnosti suzdrže od blokiranja izvoza Afganistana, kao što se dogodilo u prošlosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da mobilnost i trajna aktivnost terorističkih mreža koje djeluju u Afganistanu, ali i u Pakistanu, doprinose nestabilnom stanju u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je Afganistan često izložen antagonističkim ciljevima regionalnih sila; poziva ih da u potpunosti podupiru mirovne napore u Afganistanu; podupire forume za regionalnu suradnju, ali izražava zabrinutost zbog istodobnog uključivanja nekih afganistanskih susjeda u sukob, čime se narušavaju mirovni napori; istodobno poziva susjedne zemlje Afganistana da se suzdrže od uključivanja u sukobe u Afganistanu te poziva i susjedne i regionalne vlasti da u potpunosti surađuju kako bi ostvarile dugotrajan i održiv mir u Afganistanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU da pojača svoje napore u pogledu dijaloga i suradnje s regionalnim partnerima u području borbe protiv trgovine drogom, pranja novca, financiranja terorizma i krijumčarenja ljudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava ključnu važnost koju afganistanska infrastruktura i regionalni razvoj imaju u poboljšanju trgovine i povezanosti između zemalja središnje i južne Azije te kao faktor stabilizacije u regiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU da u svoje strategije za središnju i južnu Aziju uključi razmatranja o suradnji između EU-a i Afganistana; |
| --- | --- |

15.

Sigurnost i izgradnja mira

| 16. | dalje je duboko zabrinut zbog stalnog pogoršanja sigurnosnog stanja u Afganistanu i područja koje su osvojili talibani i razne terorističke skupine poput Islamske države iz pokrajine Horasan (IS-KP), koja se čini izrazito ojačana prisutnošću stranih boraca; snažno osuđuje njihove napade na afganistanske civile, sigurnosne snage, institucije i civilno društvo; ponovno ističe svoju punu predanost borbi protiv svih oblika terorizma i odaje priznanje svim koalicijskim i afganistanskim snagama i civilima koji su platili najvišu cijenu za demokratski, uključiv, prosperitetan, siguran i stabilan Afganistan; napominje da se više od polovine napada na vladu 2018. pripisuje IS-KP-u, čiji je cilj prekinuti i upropastiti proces pomirenja i mirovni proces; sa zabrinutošću primjećuje da su se postojeće džihadističke organizacije, IS-KP, Al Qaida i njihovi različiti ogranci, uspjele prilagoditi i ukorijeniti, što predstavlja velik sigurnosni izazov za Afganistan, regiju i Europu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava trajnu potporu EU-a uključivom mirovnom procesu pod afganistanskim vodstvom i afganistanskom odgovornošću te procesu pomirbe, uključujući provedbu mirovnog sporazuma dogovorenog s pokretom Hezb-e-Islami; spreman je tome doprinijeti sa svim primjerenim instrumentima EU-a čim dođe do značajnog mirovnog procesa; poziva talibane da osude nasilje, da se pridruže se mirovnom procesu i priznaju afganistanski Ustav; naglašava svoju potporu sveobuhvatnoj mirovnoj ponudi koju je vlada u više navrata uputila talibanima; poziva civilno društvo da u potpunosti sudjeluje u tim pregovorima; priznaje da je potrebno razmotriti pitanje dugoročne prisutnosti zajedničkih međunarodnih sigurnosnih snaga kako bi se afganistanskim sigurnosnim snagama pomoglo u stabilizaciji zemlje i sprečavanju da ponovno postane utočište za terorističke skupine i izvor regionalne nestabilnosti; poziva sve sukobljene strane da poštuju međunarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja prvo razdoblje primirja od 2001., Eid al-Fitr, koje ukazuje na veliku želju za mirom među Afganistancima; poziva talibane da prihvate poziv afganistanskog predsjednika na novo razdoblje primirja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da su četiri desetljeća rata i sukoba, počevši sa sovjetskom invazijom Afganistana 1979., doveli do mnogih neriješenih problema s kojima se Afganistan danas suočava; u tom pogledu potvrđuje ulogu mladih i afganistanske dijaspore u procesu izgradnje sigurnije i bolje budućnosti zemlje; poziva EU da podrži tranzicijsku pravdu za žrtve nasilja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da su se nakon obustave misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike EUPOL Afganistan u prosincu 2016., u okviru koje se pružaju specijalizirano osposobljavanje i savjetovanje afganskoj nacionalnoj policiji i Ministarstvu unutarnjih poslova, aktivnosti Unije s afganistanskom policijom nastavile dalje preko vanjskih instrumenata Europske unije, kao što je Instrument za doprinos stabilnosti i miru kojim se, između ostalog, financiraju mjere pomirenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da su u okviru misije ISAF-a od ničega uspješno stvorene afganistanske nacionalne sigurnosne snage s 352 000 vojnika i policijskih službenika, pješadijom, vojnom policijom, obavještajnim službama te kapacitetima za raskrčivanje putova, potporu u borbi i medicinskim, zrakoplovnim i logističkim kapacitetima, boreći se time protiv pobunjeničkog utjecaja unutar zemlje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da je ISAF stvorio sigurno okruženje za poboljšanje upravljanja i gospodarskog razvoja, što je dovelo do najvećeg postotka dobiti među svim državama prema osnovnim zdravstvenim i drugim pokazateljima razvoja; napominje da je uspjeh ISAF-a doveo i do pojave dinamičnih medija, a milijuni Afganistanaca sada ostvaruju svoje pravo glasa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dodatno potiče nastavak osposobljavanja i nadzora afganistanske vojske u okviru misije NATO-a „Resolute Support”; potiče države članice da nacionalnim i lokalnim vlastima u Afganistanu omoguće osposobljavanje u civilnom upravljanju kriznim situacijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče NATO i EU da surađuju na prikupljanju obavještajnih podataka o pobunjeničkim skupinama koji ugrožavaju Afganistan i da zajednički koordiniraju preporuke o politikama upućene afganistanskim sigurnosnim snagama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | duboko žali zbog toga što talibani i druge pobunjeničke skupine koriste prisutnost EU-a i međunarodne zajednice u Afganistanu te rezultate koji su postigli kao propagandu prema kojoj strani okupatori ugrožavaju Afganistan i njegov način života; potiče EU i afganistansku vladu da suzbijaju takvu propagandu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava činjenicu da je borba protiv financiranja terorizma ključna za izgradnju okruženja koje vodi prema stvaranju sigurnosti u Afganistanu; poziva sve relevantne partnere da povećaju svoje napore za uništenje svih mreža financiranja terorizma, uključujući zaustavljanje zlouporabe mreža hawala i međunarodnih donacija u tu svrhu, u cilju borbe protiv radikalizacije, ekstremizma i alata za regrutiranje, koje afganistanske terorističke organizacije i dalje koriste; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva afganistansku vladu da poduzme sve potrebne mjere kako bi se pobrinula da prevencija i borba protiv širenja ekstremističkih ideologija budu među njezinim glavnim prioritetima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podržava afganistanski program za mir i reintegraciju, koji omogućuje pripadnicima talibana koji se predaju i odreknu nasilja reintegraciju u društvo; pohvaljuje dosadašnji doprinos Ujedinjene Kraljevine s više od 9 milijuna GBP; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva vladu Afganistana da u potpunosti provede rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti i da zajamči sudjelovanje i zaštitu žena i prava žena kroz cijeli ciklus, od sprečavanja sukoba do obnove nakon sukoba; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče vladu Afganistana da razvije djelotvorne kemijske, biološke, radiološke i nuklearne protumjere; potiče EU da pruži operativnu, tehničku i financijsku potporu u izgradnji kapaciteta za kemijske, biološke, radiološke i nuklearne protumjere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče vladu Afganistana da poboljša svoje sustave unutarnje kontrole u borbi protiv široko rasprostranjenog prometa malim i lakim oružjem, u skladu s postojećim međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

31.

Izgradnja države

| 32. | naglašava potrebu da vlada Afganistana i međunarodna zajednica pojačaju napore za iskorjenjivanje korupcije u zemlji te da ojačaju lako dostupne i uključive institucije i poboljšaju lokalno upravljanje jer su to ključni koraci za izgradnju stabilne i legitimne države koja je u stanju spriječiti sukobe i pobune; poziva vladu da poboljša nacionalne kapacitete za povrat ukradene imovine u okviru programa kao što su Inicijativa za povrat ukradene imovine, kojom upravljaju Grupacija Svjetske banke i Ured UN-a za droge i kriminal; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva afganistansku vladu da poveća političku uključivost, ojača odgovornost i da se aktivno bori protiv korupcije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da treba premostiti jaz između nacionalnih i lokalnih vlasti Afganistana; uviđa da bi taj problem mogao biti ublažen kada bi afganistanska vlada provela zakon kojim se od regionalnih guvernera zahtijeva da budu prisutni u područjima koje predstavljaju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU da osigura da se sredstva EU-a ulažu u projekte kojima se pomaže afganistanskom stanovništvu i osigurava prikladna potpora općinama u njihovu pružanju ključnih usluga i uspostavi lokalne uprave, kako bi se stanovništvu osigurao osnovni životni standard, da osigura koordinaciju između središnjih tijela i lokalnih općina kako bi se utvrdili prioriteti u koje treba ulagati, da poveća potporu civilnom društvu, osobito borcima za ljudska prava, te osobito da prednost daje financiranju projekata kojima se podupiru akteri koji promiču odgovornost, ljudska prava i demokratska načela i kojima se potiče lokalni dijalog i mehanizmi za rješavanje sukoba; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU da nastavi svoj plan postupnog povlačenja nakon prestanka misije EUPOL-a, a to obuhvaća postupak kojim se lokalnim i međunarodnim partnerima omogućuje održivo preuzimanje njegovih aktivnosti; poziva sve stranke da nastave s naporima kako bi se afganistanska nacionalna policija razvila u profesionalne snage za sigurnost i zaštitu, da nastave s naporima na jačanju svih institucija kaznenog progona, s posebnim naglaskom na neovisnosti pravosudnog sustava i policije te na poboljšanju stanja u afganistanskim zatvorima i poštovanju prava zatvorenika; |
| --- | --- |

36.

| 37. | izražava žaljenje zbog neuspjeha kampanja za borbu protiv zlouporabe droga u Afganistanu te zbog toga što nisu uloženi dostatni napori usmjereni prema talibanskim laboratorijima za proizvodnju droge i mrežama organiziranog kriminala, koji su središte trgovine drogom i pružaju financijska sredstva za talibanske i terorističke operacije; podupire novu strategiju za borbu protiv narkotika afganistanske vlade koju podupire UN-ov Ured za droge i kriminal (UNODC); zabrinut je zbog povećanja uzgoja opijuma u Afganistanu (16) te poziva vladu Afganistana da uspostavi ciljane politike kako bi se taj trend promijenio; napominje da je ključno pružiti konkretne i održive alternative proizvodnji maka i te alternative ponuditi proizvođačima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je glavni izvor talibanskih prihoda nezakonito rudarenje i proizvodnja opijuma; napominje da se trenutačno procjenjuje da talibani ostvaruju prihode u iznosu od 200 do 300 milijuna EUR godišnje od nezakonitih rudarskih aktivnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na uvođenje odgovarajućeg sustava uzajamnih provjera i povećanje transparentnosti kako bi se osigurala učinkovitost javne uprave, uključujući financijsko upravljanje, kao i sprečavanje bilo kakve zlouporabe stranih ili razvojnih potpora, u skladu s Pariškom deklaracijom o učinkovitosti pomoći; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja činjenicu da je EU 2016. potpisao ugovor o izgradnji države (SBC) s Afganistanom, prema kojem se tijekom dvije godine dodjeljuje proračunska potpora u iznosu od 200 milijuna EUR za jačanje vladinih institucija i povećanje sredstava za razvojne prioritete kao što su stvaranje gospodarskog rasta, smanjenje siromaštva i borba protiv korupcije; ističe potrebu za učinkovitim korištenjem sredstava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da se SBC oslanja na sveukupno pozitivnu ocjenu napretka Afganistana u glavnim područjima reforme; uviđa važnost toga da se u glavnim crtama iznesu ciljevi iz ugovora o izgradnji države i uvjeti za financiranje; dodatno naglašava važnost nadzora i sustavnog praćenja kako bi se spriječila zlouporaba; ističe da je važno da se afganistanska vlada usredotoči na razvoj i stabilnost; poziva Komisiju da redovito obavješćuje Parlament o provedbi tog ugovora i ističe da bi se ti zaključci trebali upotrijebiti za pripremu nastavka proračunske potpore za razdoblje od 2018. do 2021.; |
| --- | --- |

41.

Civilno društvo i ljudska prava

| 42. | pozdravlja činjenicu da se u Sporazumu EU-a i Afganistana naglašava dijalog o pitanjima ljudskih prava, posebno prava žena, djece te etničkih i vjerskih manjina, kako bi se zajamčio pristup sredstvima i kako bi se podržalo potpuno ostvarivanje njihovih temeljnih prava, među ostalim zapošljavanjem više žena u afganistanskim vladinim strukturama, kao i u sigurnosnim i pravosudnim sustavima; poziva Afganistan da radi na iskorjenjivanju svih oblika nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojčicama; naglašava da je potrebno uložiti više napora u provedbu odredbi SSPR-a navedenih u glavama I. i II.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ustraje u tome da EU zadrži čvrst stav u pogledu provedbe ljudskih prava i naglašava da su demokratska načela, ljudska prava, posebno prava žena i manjina, te vladavina prava ključni elementi sporazuma; ustraje u tome da EU poduzme konkretne mjere u slučaju da afganistanska vlada krši ključne elemente Sporazuma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća da EU osobito nastoji poboljšati uvjete žena, djece, osoba s invaliditetom i osoba koje žive u siromaštvu te da je tim skupinama najpotrebnija pomoć, uključujući i pomoć u području zdravlja i obrazovanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja činjenicu da je u Sporazumu na istaknuto mjesto stavljena rodna ravnopravnost i politike povezane s njome te čvrst naglasak na razvoju civilnoga društva; poziva EU da svojim nastojanjima u području razvoja dodatno promiče ravnopravnost između žena i muškaraca i osnaživanje žena, imajući na umu da promjena društvenih stavova prema socioekonomskoj ulozi žena zahtijeva odgovarajuće mjere u podizanju razine osviještenosti, obrazovanju i reformi regulatornog okvira; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe potrebu za zaštitom etničkih i vjerskih manjina koje su ugrožene ili napadnute; napominje da je šijitska etnička skupina Hazara češće na meti od ostalih skupina te joj je stoga potrebno posvetiti posebnu pozornost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na jačanje i podupiranje nacionalnih i podnacionalnih institucija za ljudska prava u Afganistanu, organizacija civilnog društva i akademske zajednice; potiče međunarodne partnere da potaknu bližu suradnju s afganistanskim partnerima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podržava napore Međunarodnog kaznenog suda kako bi se utvrdila odgovornost za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti navodno počinjene od svibnja 2003.; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zabrinut je zbog sve većeg broja nasilnih i namjernih napada na zdravstvene ustanove, zdravstvene radnike i civilnu infrastrukturu; poziva sve strane da poštuju svoje obveze u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava kako bi se spriječili napadi na civile i civilnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva afganistanske vlasti na hitno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema njezinu ukidanju; |
| --- | --- |

50.

Razvoj i trgovina

| 51. | prepoznaje da je krajnji cilj pružanja pomoći EU-a Afganistanu pomoći vladi i gospodarstvu zemlje da iskorijene siromaštvo i postignu neovisnost i rast na temelju unutarnjeg razvoja i regionalne suradnje putem vanjske trgovine i održivog javnog ulaganja kako bi se smanjilo prekomjerno oslanjanje na vanjsku pomoć, doprinošenjem socijalnom, gospodarskom i ekološkom razvoju Afganistana; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da se Afganistan ubraja među najveće primatelje razvojne pomoći na svijetu te da su institucije EU-a između 2002. i 2016. za pomoć toj zemlji izdvojile 3,6 milijardi EUR; izražava žaljenje zbog činjenice da se udio Afganistanaca koji živi u siromaštvu povećao s 38 % (2012.) na 55 % (2017.) i ističe činjenicu da se u toj zemlji od 2014. bilježi spor rast uz smanjenje broja međunarodnih sigurnosnih snaga, što je popraćeno smanjenjem međunarodnih subvencija te pogoršanjem sigurnosne situacije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava potrebu za rješavanjem problema visoke stope nezaposlenosti i borbom protiv siromaštva u cilju ostvarenja mira i stabilnosti u zemlji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da je potrebno više poslovnih mogućnosti izvan poljoprivrede i rada u vladi kako bi se spriječilo da mladi muškarci budu novačeni u talibane i druge pobunjeničke mreže; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja Nacionalni okvir za mir i razvoj u Afganistanu (ANPDF) iz 2016. te Okvir za samodostatnost na temelju uzajamne odgovornosti (SMAF) koje je usvojila afganistanska vlada; poziva EU i države članice da Sporazumom o suradnji za partnerstvo i razvoj u skladu s načelima razvojne učinkovitosti nastave podupirati razvojne prioritete za čiju je provedbu odgovoran Afganistan; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnost i Komisiju da redovito ocjenjuju sve mjere EU-a u Afganistanu koristeći jasne kvalitativne i kvantitativne pokazatelje, posebno u pogledu razvojne pomoći, dobrog upravljanja, uključujući pravosudni sektor, poštovanja ljudskih prava i sigurnosti; u tom kontekstu poziva i na procjenu relativnog učinka mjera EU-a na opće stanje u zemlji te na razinu koordinacije i suradnje između aktera iz EU-a i drugih međunarodnih misija i mjera, na objavu rezultata i preporuka te da se o tome izvijesti Europski parlament; |
| --- | --- |

56.

| 57. | žali zbog toga što je, usprkos znatnim iznosima strane pomoći, učinak bio ograničen; poziva Revizorski sud da izradi tematsko izvješće o djelotvornosti pomoći EU-a Afganistanu u proteklih deset godina; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče EU i druge međunarodne agencije koje su uključene u razvoj Afganistana da surađuju s afganistanskim medijima kako bi se osiguralo strateško izvještavanje afganistanskog naroda o razvojnim naporima, njihovim izvorima, svrhama i učinku; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da u Afganistanu trenutačno nedostaje civilnih stručnjaka; potiče EU i njegove države članice da zapošljavaju i na odgovarajući način obučavaju civilne stručnjake u područjima ključnima za gospodarski razvoj i borbu protiv narkotika kako bi pomogli i obučavali afganistanske dužnosnike i lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava da je potrebno poduprijeti afganistanski sustav obrazovanja kako bi se povećao broj djece u svim fazama školovanja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja činjenicu da se udeseterostručio broj upisanih u školu od 2001., pri čemu je od ukupnog broja učenika 39 % djevojčica; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na to da se posebna pozornost posveti mladim generacijama te poziva na potpunu primjenu programa kao što su Erasmus + i Obzor 2020. kako bi se uspostavile veze između obrazovnih ustanova, sveučilišta, istraživačkih sektora te malih i srednjih poduzeća (MSP); |
| --- | --- |

62.

| 63. | podržava djelovanje EU-a i država članica koje doprinosi Fondu za obnovu Afganistana, kojim zajednički upravljaju Svjetska banka i Ministarstvo financija, a čiji je cilj pružanje osnovnih ključnih usluga s posebnim naglaskom na zdravstvo i obrazovanje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja pristupanje Afganistana Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) 2016. godine i priznaje dodanu vrijednost trgovine i izravnih stranih ulaganja za budućnost Afganistana; prepoznaje pozitivnu ulogu koju članstvo u WTO-u može imati na uključivanje Afganistana u svjetsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | napominje da nakon pristupanja te zemlje WTO-u 2016., čime su osnažene veze Afganistana s globalnim gospodarstvom, EU je Afganistanu odobrio bescarinski i beskvotni pristup tržištu EU-a, ali uviđa da su potrebne dodatne konkretne mjere kako bi se privatnom sektoru omogućilo da iskoristi taj režim i kao takav poveća svoj unutarnji razvoj; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da bi afganistanske vlasti trebale razviti održiv gospodarski model s naglaskom na načelu preraspodjele; poziva EU da pruži potporu Afganistanu u njegovom razvoju zaštite okoliša i energetskoj tranziciji, s obzirom na to da su odredbe o čistoj i održivoj energiji ključne za ubrzanje provedbe ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava da su potrebni dodatni napori za povećanje kapaciteta vladinih institucija za oblikovanje i provedbu trgovinskih strategija i politika, poboljšanje prekograničnog kretanja robe i poboljšanje kvalitete proizvoda u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na poboljšanje izravnih poslovnih odnosa između trgovačkih društava iz EU-a i privatnog sektora u Afganistanu; potiče uvođenje povoljnih uvjeta za razvoj malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podržava i pozdravlja svaki razvojni program koji je pokrenuo EU, pojedina država članica ili bilo koji drugi član međunarodne zajednice, čiji je cilj pružanje pomoći vlasnicima malih poduzeća i poduzetnicima u snalaženju s pravnim troškovima, propisima i drugim preprekama u proizvodnji koje bi inače mogle odvratiti poduzeća od ulaska na tržište i/ili rasta unutar tržišta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potvrđuje da zalihe minerala u Afganistanu predstavljaju gospodarsku priliku za stvaranje prihoda i otvaranje radnih mjesta u toj zemlji; napominje da je Kina pokazala interes za te zalihe minerala, s posebnim naglaskom na rijetkim zemljanim elementima; |
| --- | --- |

70.

Migracije

| 71. | uviđa da su migracije trajni izazov za Afganistan, što predstavlja problem za susjedne zemlje i države članice EU-a; zabrinut je zbog dosad nezabilježenog broja vraćenih migranata uglavnom iz Pakistana i Irana te u manjoj mjeri iz Europe; uviđa da su pitanja koja se odnose na interno raseljene osobe i izbjeglice posljedica prijetnje nasiljem zbog pobunjeničkih skupina u Afganistanu, kao i gospodarskih i ekoloških čimbenika; ističe da bi napori EU-a i međunarodne zajednice trebali biti usmjereni na sprečavanje temeljnih uzroka masovne migracije; pozdravlja afganistansku nacionalnu strategiju za upravljanje povratom osoba; međutim, zabrinut je zbog nedostatka aktualnih integracijskih politika afganistanskih vlasti za upravljanje postojećim povratnicima; uvjeren je da je ispravna reintegracija povratnika, posebno djece, kojima se mora zajamčiti pristup osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju, od ključne važnosti za jamčenje stabilnosti u zemlji i da osobe koje su se vratile tijekom postupaka vraćanja nisu pretrpjele nasilje ili prisilu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe činjenicu da prema podacima Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja 5,5 milijuna osoba u Afganistanu treba humanitarnu pomoć, što obuhvaća osobe koje su interno raseljene zbog sukoba ili suše, te naglašava da je suša dovela do prisilnoga raseljavanja više od 250 tisuća ljudi na sjeveru i zapadu te zemlje; napominje da je financirano samo 33,5 % plana humanitarne pomoći i stoga apelira na EU i njegove države članice da povećaju sve svoje napore u pogledu rješavanja glavnih humanitarnih izazova i zadovoljavanja ljudskih potreba te da posvete posebnu pozornost ugroženim osobama, uključujući one koje se nalaze u teško dostupnim područjima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | žali zbog činjenice da unatoč članku 28. stavku 4. Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj, u kojem stoji da bi stranke trebale sklopiti sporazum o ponovnom prihvatu, nije postignut formalni sporazum, već samo neformalni – „Zajednički put naprijed”; smatra važnim da svaki sporazum o ponovnom prihvatu bude formaliziran radi jamčenja demokratske odgovornosti; žali zbog manjka parlamentarnog nadzora i demokratske kontrole nad sklapanjem sporazuma „Zajednički put naprijed” te ističe važnost vođenja trajnog dijaloga s relevantnim dionicima kako bi se pronašlo održivo rješenje za regionalnu dimenziju pitanja afganistanskih izbjeglica; |
| --- | --- |

73.

| 74. | žali zbog migracijskog vala iz Afganistana prema Zapadu, prije svega obrazovanih ljudi i mladih, do kojeg je došlo zbog nedostatka mogućnosti u zemlji; naglašava pomoć EU-a za namijenjenu poboljšanju života afganskih iseljenika u Pakistanu i Iranu; poziva te zemlje da te osobe ne protjeruju jer bi to moglo imati izuzetno negativne posljedice na stabilnost i gospodarstvo u Afganistanu; apelira da se povratak izbjeglica u njihove domove organizira na siguran, uredan i dobrovoljan način; |
| --- | --- |

74.

| 75. | čestita Europskoj komisiji na uspostavljanju velikog projekta 2016. godine u cilju bolje reintegracije migranata povratnika u Afganistan, Bangladeš i Pakistan, sa 72 milijuna EUR izdvojenih za Afganistan za razdoblje od 2016. do 2020.; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe da razvojnu potporu EU-a Afganistanu ne bi trebalo promatrati isključivo kroz prizmu migracija i ciljeva upravljanja granicama te smatra da bi se razvojnom pomoći trebali efikasno rješavati temeljni uzroci migracija; |
| --- | --- |

76.

Sektorska suradnja

| 77. | potiče Komisiju da predstavi sveobuhvatne strategije za svaki sektor kako bi se ostvario veliki razvoj u svim područjima suradnje s Afganistanom; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva na ulaganje napora kako bi se učinkovito iskoristilo iskustvo EU-a u izgradnji kapaciteta i reformi javne uprave i državne službe; naglašava hitnu potrebu za poboljšanjem upravljanja u području oporezivanja; poziva na pružanje potpore organizacijama civilnog društva, uz potpuno poštovanje njihovog različitog etničkog, vjerskog, društvenog ili političkog porijekla; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava činjenicu da poljoprivreda čini 50 % prihoda afganistanskog stanovništva i četvrtinu njegova BDP-a; napominje da se EU obvezao da će u razdoblju od 2014. do 2020. potrošiti 1,4 milijarde EUR na razvojne projekte u ruralnim područjima; nadalje napominje da su ti projekti od ključne važnosti kako bi se osiguralo da se poljoprivrednici ne okrenu sivoj ekonomiji; |
| --- | --- |

79.

| 80. | napominje da 80 % Afganistanaca sudjeluje u samoopskrbnoj poljoprivredi u okruženju koje je nepovoljno za poljoprivredu, s lošim metodama navodnjavanja; podupire jačanje napora za jamčenje sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

80.

| 81. | sa zabrinutošću prima na znanje trenutačnu sušu u Afganistanu, koja je najteža zabilježena proteklih desetljeća te ugrožava ljude, stoku i poljoprivredu; nadalje je zabrinut zbog čestih prirodnih katastrofa kao što su bujične poplave, potresi, odroni tla i teške zime; |
| --- | --- |

81.

| 82. | sa zabrinutošću napominje da šteta za poljoprivredne proizvode kao što je pšenica može dovesti do raseljavanja, siromaštva, izgladnjivanja i u nekim slučajevima kretanja na crno tržište te da je tri milijuna ljudi u iznimno velikoj opasnosti u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i gubitka sredstava za život; |
| --- | --- |

82.

| 83. | potvrđuje da bi ponovno premještanje većeg dijela lanca vrijednosti obrade hrane u Afganistan moglo dovesti do povećanja prihoda za obitelji, poboljšati sigurnost opskrbe hranom, smanjiti cijene hrane i pružiti više prilika za otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

83.

| 84. | potiče EU da nastavi s naporima na poboljšanju zdravstvene skrbi u Afganistanu i naglašava važnost cijepljenja za sve ljude, a osobito osobe koje su posebno podložne bolestima, kao što su djeca; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pozdravlja činjenicu se primarni pristup zdravstvenoj skrbi povećao s 9 % na više od 57 %, što se očekivani životni vijek povećao s 44 na 60 godina te što su ta poboljšanja omogućena doprinosima EU-a, pojedinačnih država članica i međunarodne zajednice; prepoznaje, uzimajući u obzir ta postignuća, da treba učiniti još više kako bi se povećao očekivani životni vijek i smanjila stopa smrtnosti rodilja i novorođenčadi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | snažno osuđuje koruptivne prakse u okviru afganistanskog sustava zdravstvene skrbi, kao što je uvoz nezakonitih farmaceutskih proizvoda, te potiče EU da i dalje vrši pritisak na afganistansku vladu da učini više kako bi se spriječile takve koruptivne prakse; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ponavlja potrebu za obučenim stručnim medicinskim osobljem u Afganistanu te potiče EU i njegove države članice da nastave sa slanjem zdravstvenog osoblja koje radi na osposobljavanju lokalnih liječnika i bolničara; |
| --- | --- |

87.

| 88. | napominje da trgovina ljudima i krijumčarenje migranata šteti objema stranama, a posebno afganistanskom društvu; poziva na brzu provedbu postojećih sporazuma, uključujući razmjenu informacija, kako bi se razbile transnacionalne kriminalne mreže koje imaju koristi od nestabilnosti i slabih institucija; |
| --- | --- |

88.

Provedba SSPR-a

| 89. | pozdravlja SSPR kao prvi ugovorni odnos između EU-a i Afganistana; |
| --- | --- |

89.

| 90. | napominje da SSPR pruža osnovu za razvoj odnosa u raznim područjima kao što su vladavina prava, zdravlje, ruralni razvoj, obrazovanje, znanost i tehnologija, borba protiv korupcije, pranje novca, financiranje terorizma, organizirani kriminal i narkotici, migracije, nuklearna sigurnost, neširenje oružja za masovno uništenje i klimatske promjene; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pozdravlja uspostavljanje zajedničkih tijela za suradnju na izvršnoj razini s naglaskom na održavanju redovitih dijaloga o političkim pitanjima, uključujući ljudska prava, a osobito prava žena i djece, koji su bitni elementi tog sporazuma, te suočavanje s izazovima i stvaranje prilika za jače partnerstvo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | izražava zabrinutost da u SSPR-u nema odredbi o zajedničkom parlamentarnom nadzoru njegove provedbe; promiče ulogu Europskog parlamenta, parlamenata država članica i afganistanskog parlamenta u praćenju provedbe SSPR-a; |
| --- | --- |

92.

| 93. | prima na znanje da je od rujna 2017. posebni izaslanik zamijenio posebnog predstavnika EU-a za Afganistan, što je provedeno u okviru strukture ESVD-a; |
| --- | --- |

93.

| 94. | žali zbog činjenice da je Vijeće nastavilo s odlukom o privremenoj primjeni u područjima koja su podložna suglasnosti Parlamenta, posebno u poglavlju o suradnji u pitanjima trgovine i ulaganja koja su u isključivoj nadležnosti EU-a, umjesto da je prije te odluke na početku procesa zahtijevao ratifikaciju; smatra da je ta odluka u suprotnosti s načelom lojalne suradnje navedenom u članku 4. stavku 3. UEU-a te da se njome u pitanje dovode zakonska prava i odgovornosti Parlamenta; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom izaslaniku EU-a za Afganistan, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Islamske Republike Afganistana. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  SL L 67, 14.3.2017., str. 3.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0169.

(3)  SL C 65, 19.2.2016., str. 133.

(4)  SL C 169 E, 15.6.2012., str. 108.

(5)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 55.

(6)  SL C 378, 9.11.2017., str. 73.

(7)  SL C 349, 17.10.2017., str. 41.

(8)  SL C 366, 27.10.2017., str. 129.

(9)  SL C 66, 21.2.2018., str. 17.

(10)  SL C 298, 23.8.2018., str. 39.

(11)  SL C 337, 20.9.2018., str. 48.

(12)  SL C 369, 11.10.2018., str. 85.

(13)  Odluke Vijeća od 10. studenoga 2011. (16146/11 i 16147/11).

(14)  Informativno izvješće EASO-a o zemlji podrijetla, Sigurnosna situacija u Afganistanu – ažurirana verzija, ožujak 2018.,https://coi.easo.europa.eu/administration/easo/PLib/Afghanistan-security_situation_2018.pdf

(15)  Posebni glavni inspektor SAD-a za obnovu Afganistana (SIGAR), Tromjesečno izvješće za Kongres Sjedinjenih Američkih Država, 30. listopada 2018., https://www.sigar.mil/pdf/quarterlyreports/2018-10-30qr.pdf

(16)  https://www.unodc.org/unodc/en/frontpage/2018/May/last-years-record-opium-production-in-afghanistan-threatens-sustainable-development--latest-survey-reveals.html

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/284 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/284

---

P8_TA(2019)0171

Sudjelovanje Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna u eu-LISA-i ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Aranžmana između Europske unije, s jedne strane, i Kraljevine Norveške, Republike Islanda, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna, s druge strane, o sudjelovanju tih država u Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (15832/2018 – C8-0035/2019 – 2018/0316(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/59)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15832/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15832/2018),

| — | uzimajući u obzir Nacrt aranžmana između Europske Unije i Kraljevine Norveške, Republike Islanda, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna (12367/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt aranžmana između Europske Unije i Kraljevine Norveške, Republike Islanda, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna (12367/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 74., člankom 77. stavkom 2. točkama (a) i (b), člankom 78. stavkom 2. točkom (e), člankom 79. stavkom 2. točkom (c), člankom 82. stavkom 1. točkom (d), člankom 85. stavkom 1., člankom 87. stavkom 2. točkom (a) i člankom 88. stavkom 2. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0035/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 74., člankom 77. stavkom 2. točkama (a) i (b), člankom 78. stavkom 2. točkom (e), člankom 79. stavkom 2. točkom (c), člankom 82. stavkom 1. točkom (d), člankom 85. stavkom 1., člankom 87. stavkom 2. točkom (a) i člankom 88. stavkom 2. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0035/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0081/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0081/2019),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Norveške, Republike Islanda, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna. |
| --- | --- |

2.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/285 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/285

---

P8_TA(2019)0173

Zahtjevi za pristupačnost proizvoda i usluga ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (COM(2015)0615 – C8-0387/2015 – 2015/0278(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/60)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0615),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0387/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0387/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. svibnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. svibnja 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke (A8-0188/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za promet i turizam, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke (A8-0188/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 103.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 14. rujna 2017. (Usvojeni tekstovi P8_TA(2017)0347).

---

P8_TC1-COD(2015)0278

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/882.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/286 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/286

---

P8_TA(2019)0174

Vizni informacijski sustav ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP (COM(2018)0302 – C8-0185/2018 – 2018/0152(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/61)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0302),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 16. stavak 2. članak 77. stavak 2. točke (a), (b), (d) i (e), članak 78. stavak 2. točke (d), (e) i (g), članak 79. stavak 2. točke (c) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 16. stavak 2. članak 77. stavak 2. točke (a), (b), (d) i (e), članak 78. stavak 2. točke (d), (e) i (g), članak 79. stavak 2. točke (c) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0185/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0078/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0078/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0152

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni
  reformi viznog informacijskog sustava izmjenom Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP [Am. 1]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 16. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke (a), (b), (d) i (e), članak 78. stavak 2. točke (d), (e) i (g), članak 79. stavak 2. točke (c) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ (4) kako bi služio kao tehnološko rješenje za razmjenu podataka o vizama među državama članicama. Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđeni su svrha, funkcionalnosti i odgovornosti za VIS te uvjeti i postupci razmjene podataka o vizama za kratkotrajni boravak među državama članicama radi olakšavanja obrade zahtjeva za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i povezanih odluka. U Uredbi (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđena su pravila o registraciji biometrijskih podataka u VIS-u. Odlukom Vijeća 2008/633/PUP (7) utvrđeni su uvjeti pod kojima određena tijela država članica i Europol mogu dobiti pristup VIS-u za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela.
  VIS je počeo s radom 11. listopada 2011.
   (8)

  i postupno je uveden u sve konzulate država članica diljem svijeta između listopada 2011. i veljače 2016. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1)

Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ (4) kako bi služio kao tehnološko rješenje za razmjenu podataka o vizama među državama članicama. Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđeni su svrha, funkcionalnosti i odgovornosti za VIS te uvjeti i postupci razmjene podataka o vizama za kratkotrajni boravak među državama članicama radi olakšavanja obrade zahtjeva za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i povezanih odluka. U Uredbi (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđena su pravila o registraciji biometrijskih podataka u VIS-u. Odlukom Vijeća 2008/633/PUP (7) utvrđeni su uvjeti pod kojima određena tijela država članica i Europol mogu dobiti pristup VIS-u za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela.
  VIS je počeo s radom 11. listopada 2011.
   (8)

  i postupno je uveden u sve konzulate država članica diljem svijeta između listopada 2011. i veljače 2016. [Am. 2]

| (2) | Opći su ciljevi VIS-a poboljšanje provođenja zajedničke vizne politike, konzularne suradnje i savjetovanja među središnjim tijelima nadležnim za vize olakšavanjem razmjene podataka među državama članicama o zahtjevima za izdavanje viza i s njima povezanim odlukama da bi se: pojednostavio postupak podnošenja zahtjeva za vize; spriječilo trgovanje vizama; potpomogla borba protiv zlouporabe identiteta; olakšala kontrola na graničnim prijelazima na vanjskim granicama i unutar državnih područja država članica; pomoglo pri identifikaciji onih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica; olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9) te pridonijelo sprečavanju prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje od država članica. |
| --- | --- |

(2)

Opći su ciljevi VIS-a poboljšanje provođenja zajedničke vizne politike, konzularne suradnje i savjetovanja među središnjim tijelima nadležnim za vize olakšavanjem razmjene podataka među državama članicama o zahtjevima za izdavanje viza i s njima povezanim odlukama da bi se: pojednostavio postupak podnošenja zahtjeva za vize; spriječilo trgovanje vizama; potpomogla borba protiv zlouporabe identiteta; olakšala kontrola na graničnim prijelazima na vanjskim granicama i unutar državnih područja država članica; pomoglo pri identifikaciji onih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica; olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9) te pridonijelo sprečavanju prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje od država članica.

| (3) | U komunikaciji Komisije od 6. travnja 2016. pod nazivom „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost” (10) naglašena je potreba EU-a za jačanjem i poboljšanjem informacijskih sustava, arhitekture podataka i razmjene informacija u području upravljanja granicama, izvršavanja zakonodavstva i borbe protiv terorizma te potreba za poboljšanjem interoperabilnosti informacijskih sustava. Komunikacijom je utvrđena i potreba za otklanjanjem nedostataka informacija, uključujući informacije o državljanima trećih zemalja koji su nositelji viza za dugotrajni boravak
  s obzirom na to da se u članku 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma predviđa pravo na slobodno kretanje unutar državnog područja država koje su potpisnice Sporazuma u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana uvođenjem međusobnog priznavanja boravišnih dozvola i viza za dugotrajni boravak koje izdaju te države. Stoga je Komisija provela dvije studije: u prvoj je studiji izvedivosti
   (11)

  zaključeno da bi razvijanje repozitorija bilo tehnički izvedivo te da bi ponovna upotreba strukture VIS-a bila najbolja tehnička opcija, dok je drugom studijom
   (12)

  provedena analiza potrebe i proporcionalnosti, a zaključak je da je potrebno i proporcionalno proširiti opseg VIS-a tako da se uključe prethodno navedeni dokumenti
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(3)

U komunikaciji Komisije od 6. travnja 2016. pod nazivom „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost” (10) naglašena je potreba EU-a za jačanjem i poboljšanjem informacijskih sustava, arhitekture podataka i razmjene informacija u području upravljanja granicama, izvršavanja zakonodavstva i borbe protiv terorizma te potreba za poboljšanjem interoperabilnosti informacijskih sustava. Komunikacijom je utvrđena i potreba za otklanjanjem nedostataka informacija, uključujući informacije o državljanima trećih zemalja koji su nositelji viza za dugotrajni boravak
  s obzirom na to da se u članku 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma predviđa pravo na slobodno kretanje unutar državnog područja država koje su potpisnice Sporazuma u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana uvođenjem međusobnog priznavanja boravišnih dozvola i viza za dugotrajni boravak koje izdaju te države. Stoga je Komisija provela dvije studije: u prvoj je studiji izvedivosti
   (11)

  zaključeno da bi razvijanje repozitorija bilo tehnički izvedivo te da bi ponovna upotreba strukture VIS-a bila najbolja tehnička opcija, dok je drugom studijom
   (12)

  provedena analiza potrebe i proporcionalnosti, a zaključak je da je potrebno i proporcionalno proširiti opseg VIS-a tako da se uključe prethodno navedeni dokumenti
  . [Am. 3]

| (4) | Vijeće je 10. lipnja 2016. potvrdilo Plan za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama (13)
  . Kako bi uklonilo postojeći nedostatak informacija u dokumentima koji se izdaju državljanima trećih zemalja, Vijeće je pozvalo Komisiju da procijeni uspostavu središnjeg repozitorija za boravišne dozvole i vize za dugotrajni boravak koje izdaju države članice za pohranjivanje informacija o tim dokumentima, uključujući datume isteka i njihovo moguće povlačenje. U članku 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma predviđa se pravo na slobodno kretanje unutar državnog područja država koje su potpisnice Sporazuma u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana uvođenjem međusobnog priznavanja boravišnih dozvola i viza za dugotrajni boravak koje izdaju te države.
  [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. lipnja 2016. potvrdilo Plan za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama (13)
  . Kako bi uklonilo postojeći nedostatak informacija u dokumentima koji se izdaju državljanima trećih zemalja, Vijeće je pozvalo Komisiju da procijeni uspostavu središnjeg repozitorija za boravišne dozvole i vize za dugotrajni boravak koje izdaju države članice za pohranjivanje informacija o tim dokumentima, uključujući datume isteka i njihovo moguće povlačenje. U članku 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma predviđa se pravo na slobodno kretanje unutar državnog područja država koje su potpisnice Sporazuma u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana uvođenjem međusobnog priznavanja boravišnih dozvola i viza za dugotrajni boravak koje izdaju te države.
  [Am. 4]

| (5) | U Zaključcima Vijeća od 9. lipnja 2017. o daljnjim koracima za poboljšanje razmjene informacija i osiguravanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a (14)
  Vijeće je priznalo da će možda biti potrebne nove mjere kako bi se otklonili postojeći nedostaci informacija za upravljanje granicama i izvršavanje zakonodavstva u vezi s prelascima granica nositelja viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola. Vijeće je pozvalo Komisiju da provede studiju izvedivosti kao prioritet za uspostavu središnjeg repozitorija EU-a koji sadržava informacije o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama. Na temelju toga Komisija je provela dvije studije: u prvoj je studiji izvedivosti (15)
  zaključeno da bi razvijanje repozitorija bilo tehnički izvedivo te da bi ponovna upotreba strukture VIS-a bila najbolja tehnička opcija, dok je drugom studijom (16)
  provedena analiza potrebe i proporcionalnosti, a zaključak je da je potrebno i proporcionalno proširiti opseg VIS-a tako da se uključe prethodno navedeni dokumenti.
  [Am. 5] |
| --- | --- |

(5)

U Zaključcima Vijeća od 9. lipnja 2017. o daljnjim koracima za poboljšanje razmjene informacija i osiguravanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a (14)
  Vijeće je priznalo da će možda biti potrebne nove mjere kako bi se otklonili postojeći nedostaci informacija za upravljanje granicama i izvršavanje zakonodavstva u vezi s prelascima granica nositelja viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola. Vijeće je pozvalo Komisiju da provede studiju izvedivosti kao prioritet za uspostavu središnjeg repozitorija EU-a koji sadržava informacije o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama. Na temelju toga Komisija je provela dvije studije: u prvoj je studiji izvedivosti (15)
  zaključeno da bi razvijanje repozitorija bilo tehnički izvedivo te da bi ponovna upotreba strukture VIS-a bila najbolja tehnička opcija, dok je drugom studijom (16)
  provedena analiza potrebe i proporcionalnosti, a zaključak je da je potrebno i proporcionalno proširiti opseg VIS-a tako da se uključe prethodno navedeni dokumenti.
  [Am. 5]

| (6) | U Komunikaciji Komisije od 27. rujna 2017. o provedbi Europskog migracijskog programa (17) navodi se da je zajednička vizna politika EU-a ključni element za olakšavanje turizma i poslovanja, ali i ključno sredstvo za sprečavanje sigurnosnih rizika i rizika nezakonite migracije u EU. U Komunikaciji se priznaje potreba daljnje prilagodbe zajedničke vizne politike trenutačnim izazovima, uzimajući u obzir nova rješenja informacijskih tehnologija i uravnotežujući koristi pojednostavnjenog putovanja s vizama s poboljšanim upravljanjem migracijama, sigurnošću i granicama. U Komunikaciji se navodi da će se revidirati pravni okvir VIS-a radi daljnjeg poboljšanja obrade viza, uključujući aspekte u vezi sa zaštitom podataka i pristup tijela za izvršavanje zakonodavstva, daljnjeg proširenja upotrebe VIS-a kad je riječ o novim kategorijama i načinima upotrebe podataka i potpunog iskorištavanja instrumenata interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(6)

U Komunikaciji Komisije od 27. rujna 2017. o provedbi Europskog migracijskog programa (17) navodi se da je zajednička vizna politika EU-a ključni element za olakšavanje turizma i poslovanja, ali i ključno sredstvo za sprečavanje sigurnosnih rizika i rizika nezakonite migracije u EU. U Komunikaciji se priznaje potreba daljnje prilagodbe zajedničke vizne politike trenutačnim izazovima, uzimajući u obzir nova rješenja informacijskih tehnologija i uravnotežujući koristi pojednostavnjenog putovanja s vizama s poboljšanim upravljanjem migracijama, sigurnošću i granicama. U Komunikaciji se navodi da će se revidirati pravni okvir VIS-a radi daljnjeg poboljšanja obrade viza, uključujući aspekte u vezi sa zaštitom podataka i pristup tijela za izvršavanje zakonodavstva, daljnjeg proširenja upotrebe VIS-a kad je riječ o novim kategorijama i načinima upotrebe podataka i potpunog iskorištavanja instrumenata interoperabilnosti.

| (7) | U Komunikaciji Komisije od 14. ožujka 2018. o prilagodbi zajedničke vizne politike novim izazovima (18) ponovno je potvrđeno da će se revidirati pravni okvir VIS-a kao dio šireg procesa promišljanja o interoperabilnosti informacijskih sustava. |
| --- | --- |

(7)

U Komunikaciji Komisije od 14. ožujka 2018. o prilagodbi zajedničke vizne politike novim izazovima (18) ponovno je potvrđeno da će se revidirati pravni okvir VIS-a kao dio šireg procesa promišljanja o interoperabilnosti informacijskih sustava.

| (8) | Pri donošenju Uredbe (EZ) br. 810/2009 zaključeno je da će u kasnijoj fazi biti potrebno baviti se pitanjem dovoljne pouzdanosti za identifikaciju i provjeru otisaka prstiju djece mlađe od 12 godina, posebno s obzirom na činjenicu da se otisci prstiju mijenjanju s godinama, a na temelju rezultata studije provedene pod nadležnošću Komisije. Studijom (19) koju je 2013. proveo Zajednički istraživački centar zaključeno je da je moguće postići zadovoljavajuću razinu točnosti prepoznavanja otisaka prstiju djece u dobi od 6 do 12 godina pod određenim uvjetima. Druga je studija (20) potvrdila taj zaključak u prosincu 2017. i ponudila dodatni uvid u učinak starenja na kvalitetu otiska prsta. Na temelju toga Komisija je 2017. provela dodatnu studiju o potrebi i proporcionalnosti snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece na 6 godina u postupku izdavanja viza. Ovom je studijom (21) utvrđeno da bi snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju pridonijelo boljem ostvarenju ciljeva VIS-a, osobito u pogledu olakšanja borbe protiv zlouporabe identiteta, provjera na graničnim prijelazima na vanjskim granicama te da bi moglo donijeti dodatne koristi jačanjem sprečavanja i borbe protiv kršenja prava djece, osobito omogućivanjem identifikacije/provjere identiteta djece državljana trećih zemalja koji se nalaze na schengenskom području u situaciji u kojoj se može dogoditi ili se dogodilo kršenje njihovih prava (npr. djeca žrtve trgovine ljudima, nestala djeca i maloljetnici bez pratnje koji traže azil).
  Istodobno, djeca su posebno ranjiva skupina te bi za prikupljanje posebnih kategorija podataka od njih, kao što su otisci prstiju trebale važiti strože zaštitne mjere i ograničenje svrha u koje se ti podaci mogu koristiti na situacije u kojima je to u najboljem interesu djeteta, među ostalim ograničavanjem razdoblja čuvanja podataka. Drugom je studijom također utvrđeno da su otisci prstiju osoba starijih od 70 godina slabije kvalitete i osrednje točni. Komisija i države članice trebale bi surađivati pri razmjeni najboljih praksi i riješiti te nedostatke. [Am. 6] |
| --- | --- |

(8)

Pri donošenju Uredbe (EZ) br. 810/2009 zaključeno je da će u kasnijoj fazi biti potrebno baviti se pitanjem dovoljne pouzdanosti za identifikaciju i provjeru otisaka prstiju djece mlađe od 12 godina, posebno s obzirom na činjenicu da se otisci prstiju mijenjanju s godinama, a na temelju rezultata studije provedene pod nadležnošću Komisije. Studijom (19) koju je 2013. proveo Zajednički istraživački centar zaključeno je da je moguće postići zadovoljavajuću razinu točnosti prepoznavanja otisaka prstiju djece u dobi od 6 do 12 godina pod određenim uvjetima. Druga je studija (20) potvrdila taj zaključak u prosincu 2017. i ponudila dodatni uvid u učinak starenja na kvalitetu otiska prsta. Na temelju toga Komisija je 2017. provela dodatnu studiju o potrebi i proporcionalnosti snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece na 6 godina u postupku izdavanja viza. Ovom je studijom (21) utvrđeno da bi snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju pridonijelo boljem ostvarenju ciljeva VIS-a, osobito u pogledu olakšanja borbe protiv zlouporabe identiteta, provjera na graničnim prijelazima na vanjskim granicama te da bi moglo donijeti dodatne koristi jačanjem sprečavanja i borbe protiv kršenja prava djece, osobito omogućivanjem identifikacije/provjere identiteta djece državljana trećih zemalja koji se nalaze na schengenskom području u situaciji u kojoj se može dogoditi ili se dogodilo kršenje njihovih prava (npr. djeca žrtve trgovine ljudima, nestala djeca i maloljetnici bez pratnje koji traže azil).
  Istodobno, djeca su posebno ranjiva skupina te bi za prikupljanje posebnih kategorija podataka od njih, kao što su otisci prstiju trebale važiti strože zaštitne mjere i ograničenje svrha u koje se ti podaci mogu koristiti na situacije u kojima je to u najboljem interesu djeteta, među ostalim ograničavanjem razdoblja čuvanja podataka. Drugom je studijom također utvrđeno da su otisci prstiju osoba starijih od 70 godina slabije kvalitete i osrednje točni. Komisija i države članice trebale bi surađivati pri razmjeni najboljih praksi i riješiti te nedostatke. [Am. 6]

| (9) | Pri provedbi svih postupaka iz ove Uredbe, najbolji interes djeteta primarna je briga država članica. Dobrobit, sigurnost i mišljenja djeteta uzet će se u obzir i dat će im se dužna važnost u skladu s njegovom ili njezinom dobi i zrelosti. VIS je osobito relevantan ako postoji opasnost da je dijete žrtva trgovine ljudima. |
| --- | --- |

(9)

Pri provedbi svih postupaka iz ove Uredbe, najbolji interes djeteta primarna je briga država članica. Dobrobit, sigurnost i mišljenja djeteta uzet će se u obzir i dat će im se dužna važnost u skladu s njegovom ili njezinom dobi i zrelosti. VIS je osobito relevantan ako postoji opasnost da je dijete žrtva trgovine ljudima.

| (10) | Osobne podatke koje navede podnositelj prijave

  zahtjeva
  za vizu za kratkotrajni boravak potrebno je obraditi u VIS-u kako bi se procijenilo može li ulazak podnositelja u Uniju predstavljati prijetnju javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji i kako bi se procijenio rizik od nezakonite migracije podnositelja. Kad je riječ o državljanima trećih zemalja koji su dobili vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, te bi provjere trebale biti ograničene na procjenu identiteta nositelja isprave, vjerodostojnost i valjanost vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka te može li ulazak državljana treće zemlje u Uniju predstavljati prijetnju javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji. One ne bi trebale ometati odluku o vizama za dugotrajni boravak ili boravišnim dozvolama. [Am. 7] |
| --- | --- |

(10)

Osobne podatke koje navede podnositelj prijave

  zahtjeva
  za vizu za kratkotrajni boravak potrebno je obraditi u VIS-u kako bi se procijenilo može li ulazak podnositelja u Uniju predstavljati prijetnju javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji i kako bi se procijenio rizik od nezakonite migracije podnositelja. Kad je riječ o državljanima trećih zemalja koji su dobili vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, te bi provjere trebale biti ograničene na procjenu identiteta nositelja isprave, vjerodostojnost i valjanost vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka te može li ulazak državljana treće zemlje u Uniju predstavljati prijetnju javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji. One ne bi trebale ometati odluku o vizama za dugotrajni boravak ili boravišnim dozvolama. [Am. 7]

| (11) | Procjena takvih rizika ne može se obaviti bez obrade osobnih podataka povezanih s identitetom osobe, putnom ispravom i, ovisno o slučaju, jamcem ili identitetom odgovorne osobe ako je podnositelj maloljetan. Svaki osobni podatak u zahtjevima trebao bi se usporediti s podacima iz evidencije, dosjea ili upozorenja registriranog u informacijskom sustavu (Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), viznom informacijskom sustavu (VIS), podacima Europola, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim

  ukradenim
  i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), sustavu ulaska/izlaska (EES), Eurodacu, sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima ili drugim oblicima teških kaznenih djela i/ili Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN)) ili s podacima iz
  ETIAS-ova
  popisa za praćenje ili s posebnim pokazateljima rizika. Kategorije osobnih podataka koje bi se trebale upotrebljavati za usporedbu trebale bi biti ograničene na kategorije podataka u pretraživanim informacijskim sustavima, na popisu za praćenje ili na posebne pokazatelje rizika. [Am. 8] |
| --- | --- |

(11)

Procjena takvih rizika ne može se obaviti bez obrade osobnih podataka povezanih s identitetom osobe, putnom ispravom i, ovisno o slučaju, jamcem ili identitetom odgovorne osobe ako je podnositelj maloljetan. Svaki osobni podatak u zahtjevima trebao bi se usporediti s podacima iz evidencije, dosjea ili upozorenja registriranog u informacijskom sustavu (Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), viznom informacijskom sustavu (VIS), podacima Europola, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim

  ukradenim
  i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), sustavu ulaska/izlaska (EES), Eurodacu, sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima ili drugim oblicima teških kaznenih djela i/ili Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN)) ili s podacima iz
  ETIAS-ova
  popisa za praćenje ili s posebnim pokazateljima rizika. Kategorije osobnih podataka koje bi se trebale upotrebljavati za usporedbu trebale bi biti ograničene na kategorije podataka u pretraživanim informacijskim sustavima, na popisu za praćenje ili na posebne pokazatelje rizika. [Am. 8]

| (12) | Interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a uspostavljena je [Uredbom (EU) XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] kako bi se ti informacijski sustavi i podaci koje sadržavaju međusobno nadopunjavali radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, doprinosa sprečavanju i suzbijanju nezakonite migracije te osiguravanja visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Unije, uključujući očuvanje javne sigurnosti i javnog poretka te zaštitu sigurnosti na državnim područjima država članica. [Am. 9 Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu.] |
| --- | --- |

(12)

Interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a uspostavljena je [Uredbom (EU) XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] kako bi se ti informacijski sustavi i podaci koje sadržavaju međusobno nadopunjavali radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, doprinosa sprečavanju i suzbijanju nezakonite migracije te osiguravanja visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Unije, uključujući očuvanje javne sigurnosti i javnog poretka te zaštitu sigurnosti na državnim područjima država članica. [Am. 9 Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu.]

| (13) | Interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a
  sustavima
  omogućuje njihovo međusobno nadopunjavanje radi olakšavanja pravilne identifikacije

  da olakšaju pravilnu identifikaciju
  osoba, doprinosa

  doprinesu
  borbi protiv zlouporabe identiteta, poboljšanja

  poboljšaju
  i usklađivanja zahtjeva

  usklade zahtjeve
  kvalitete podataka u informacijskim sustavima EU-a, olakšavanja tehničke

  olakšaju tehničku
  i operativne provedbe

  operativnu provedbu
  postojećih i budućih informacijskih sustava EU-a od strane država članica, jačanja

  ojačaju, usklade
  i pojednostavnjenja sigurnosti

  pojednostave sigurnost
  podataka i mjera zaštite podataka kojima se reguliraju informacijski sustavi EU-a, pojednostavnjenja pristupa

  pojednostave kontrolirani pristup
  EES-u, VIS-u, [ETIAS-u]

  ETIAS-u
  i Eurodacu radi izvršavanja zakonodavstva te podrške ciljevima EES-a, VIS-a, [ETIAS-a]

  ETIAS-a
  , Eurodaca, SIS-a i [sustava ECRIS-TCN]

  sustava ECRIS-TCN
  . [Am. 10] |
| --- | --- |

(13)

Interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a
  sustavima
  omogućuje njihovo međusobno nadopunjavanje radi olakšavanja pravilne identifikacije

  da olakšaju pravilnu identifikaciju
  osoba, doprinosa

  doprinesu
  borbi protiv zlouporabe identiteta, poboljšanja

  poboljšaju
  i usklađivanja zahtjeva

  usklade zahtjeve
  kvalitete podataka u informacijskim sustavima EU-a, olakšavanja tehničke

  olakšaju tehničku
  i operativne provedbe

  operativnu provedbu
  postojećih i budućih informacijskih sustava EU-a od strane država članica, jačanja

  ojačaju, usklade
  i pojednostavnjenja sigurnosti

  pojednostave sigurnost
  podataka i mjera zaštite podataka kojima se reguliraju informacijski sustavi EU-a, pojednostavnjenja pristupa

  pojednostave kontrolirani pristup
  EES-u, VIS-u, [ETIAS-u]

  ETIAS-u
  i Eurodacu radi izvršavanja zakonodavstva te podrške ciljevima EES-a, VIS-a, [ETIAS-a]

  ETIAS-a
  , Eurodaca, SIS-a i [sustava ECRIS-TCN]

  sustava ECRIS-TCN
  . [Am. 10]

| (14) | Sastavni dijelovi interoperabilnosti obuhvaćaju EES, VIS, [ETIAS]

  ETIAS
  , Eurodac, SIS i [sustav ECRIS-TCN]

  sustav ECRIS-TCN
  te podatke Europola kako bi se omogućilo njihovo istovremeno pretraživanje na temelju ovih informacijskih sustava EU-a pa je stoga primjereno upotrebljavati te sastavne dijelove u svrhu izvršavanja automatiziranih provjera i pri pristupanju VIS-u u svrhe izvršavanja zakonodavstva. Europski portal za pretraživanje (ESP) trebao bi se upotrebljavati u tu svrhu radi brzog, neometanog, učinkovitog, sustavnog i nadziranog pristupa informacijskim sustavima EU-a, Europolovim podacima i Interpolovim bazama podataka koje su im potrebne za izvršavanje zadaća, u skladu s njihovim pravima na pristup i kao potpora ciljevima VIS-a. [Am. 11] |
| --- | --- |

(14)

Sastavni dijelovi interoperabilnosti obuhvaćaju EES, VIS, [ETIAS]

  ETIAS
  , Eurodac, SIS i [sustav ECRIS-TCN]

  sustav ECRIS-TCN
  te podatke Europola kako bi se omogućilo njihovo istovremeno pretraživanje na temelju ovih informacijskih sustava EU-a pa je stoga primjereno upotrebljavati te sastavne dijelove u svrhu izvršavanja automatiziranih provjera i pri pristupanju VIS-u u svrhe izvršavanja zakonodavstva. Europski portal za pretraživanje (ESP) trebao bi se upotrebljavati u tu svrhu radi brzog, neometanog, učinkovitog, sustavnog i nadziranog pristupa informacijskim sustavima EU-a, Europolovim podacima i Interpolovim bazama podataka koje su im potrebne za izvršavanje zadaća, u skladu s njihovim pravima na pristup i kao potpora ciljevima VIS-a. [Am. 11]

| (15) | Usporedba s ostalim bazama podataka trebala bi se automatizirati. Svaki put kad se takvom usporedbom pronađe podudaranje (pozitivni rezultat) bilo kojih osobnih podataka ili njihovih kombinacija u zahtjevima s evidencijom, dosjeom ili upozorenjem u prethodno navedenim informacijskim sustavima ili s osobnim podacima na popisu za praćenje, zahtjev
  u vezi s kojim VIS ne može automatski potvrditi pozitivni rezultat
  mora ručno obraditi službenik u nadležnom tijelu.
  Ovisno o vrsti podataka na temelju kojih je rezultat pronađen, rezultat bi trebali procijeniti ili konzulati ili jedinstvena nacionalna kontaktna točka, pri čemu je potonja odgovorna za pozitivne rezultate koji potječu posebno iz baza podataka ili sustava tijela za izvršavanje zakonodavstva.
  Odluka o izdavanju vize za kratkotrajni boravak treba se temeljiti na procjeni koju obavlja nadležno tijelo. [Am. 12] |
| --- | --- |

(15)

Usporedba s ostalim bazama podataka trebala bi se automatizirati. Svaki put kad se takvom usporedbom pronađe podudaranje (pozitivni rezultat) bilo kojih osobnih podataka ili njihovih kombinacija u zahtjevima s evidencijom, dosjeom ili upozorenjem u prethodno navedenim informacijskim sustavima ili s osobnim podacima na popisu za praćenje, zahtjev
  u vezi s kojim VIS ne može automatski potvrditi pozitivni rezultat
  mora ručno obraditi službenik u nadležnom tijelu.
  Ovisno o vrsti podataka na temelju kojih je rezultat pronađen, rezultat bi trebali procijeniti ili konzulati ili jedinstvena nacionalna kontaktna točka, pri čemu je potonja odgovorna za pozitivne rezultate koji potječu posebno iz baza podataka ili sustava tijela za izvršavanje zakonodavstva.
  Odluka o izdavanju vize za kratkotrajni boravak treba se temeljiti na procjeni koju obavlja nadležno tijelo. [Am. 12]

| (16) | Odbijanje zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak ne bi se trebalo temeljiti samo na automatiziranoj obradi podataka u zahtjevima. |
| --- | --- |

(16)

Odbijanje zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak ne bi se trebalo temeljiti samo na automatiziranoj obradi podataka u zahtjevima.

| (17) | Podnositelji zahtjeva kojima je odbijena viza za kratkotrajni boravak na temelju neke informacije koja proizlazi iz obrade u VIS-u trebali bi imati pravo na žalbu. Žalbeni postupci trebali bi se provoditi u državi članici koja je donijela odluku o zahtjevu i u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Trebale bi se primjenjivati postojeće zaštitne mjere i pravila o žalbi iz Uredbe (EZ) br. 767/2008. |
| --- | --- |

(17)

Podnositelji zahtjeva kojima je odbijena viza za kratkotrajni boravak na temelju neke informacije koja proizlazi iz obrade u VIS-u trebali bi imati pravo na žalbu. Žalbeni postupci trebali bi se provoditi u državi članici koja je donijela odluku o zahtjevu i u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Trebale bi se primjenjivati postojeće zaštitne mjere i pravila o žalbi iz Uredbe (EZ) br. 767/2008.

| (18) | Posebne pokazatelje rizika, koji odgovaraju prethodno utvrđenim rizicima sigurnosti, nezakonite migracije ili javnog zdravlja

  visokom riziku od epidemije
  , trebalo bi upotrijebiti za analizu dosjea zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak. Kriteriji upotrijebljeni za utvrđivanje posebnih pokazatelja rizika ne bi se ni u kojim okolnostima trebali temeljiti samo na spolu ili dobi osobe. Ni u kojim se okolnostima ne smiju temeljiti na informacijama koje otkrivaju rasu, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, politička ili druga mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatima, pripadnost nacionalnoj manjini, imovinu, rođenje, invaliditet ili spolno opredjeljenje osobe. [Am. 13] |
| --- | --- |

(18)

Posebne pokazatelje rizika, koji odgovaraju prethodno utvrđenim rizicima sigurnosti, nezakonite migracije ili javnog zdravlja

  visokom riziku od epidemije
  , trebalo bi upotrijebiti za analizu dosjea zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak. Kriteriji upotrijebljeni za utvrđivanje posebnih pokazatelja rizika ne bi se ni u kojim okolnostima trebali temeljiti samo na spolu ili dobi osobe. Ni u kojim se okolnostima ne smiju temeljiti na informacijama koje otkrivaju rasu, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, politička ili druga mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatima, pripadnost nacionalnoj manjini, imovinu, rođenje, invaliditet ili spolno opredjeljenje osobe. [Am. 13]

| (19) | Budući da se stalno javljaju novi oblici prijetnji sigurnosti

  rizika za sigurnost
  , novi obrasci nezakonitih migracija i nove prijetnje javnom zdravlju

  novi visoki rizici od epidemije
  , potrebni su učinkoviti odgovori i protiv njih se treba boriti suvremenim sredstvima. Budući da ta sredstva podrazumijevaju obradu znatnih količina osobnih podataka, trebalo bi uvesti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se utjecaj na pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na poštovanje osobnih podataka ograničio na ono što je nužno
  i proporcionalno
  u demokratskom društvu. [Am. 14] |
| --- | --- |

(19)

Budući da se stalno javljaju novi oblici prijetnji sigurnosti

  rizika za sigurnost
  , novi obrasci nezakonitih migracija i nove prijetnje javnom zdravlju

  novi visoki rizici od epidemije
  , potrebni su učinkoviti odgovori i protiv njih se treba boriti suvremenim sredstvima. Budući da ta sredstva podrazumijevaju obradu znatnih količina osobnih podataka, trebalo bi uvesti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se utjecaj na pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na poštovanje osobnih podataka ograničio na ono što je nužno
  i proporcionalno
  u demokratskom društvu. [Am. 14]

| (20) | Trebala bi se osigurati barem slična razina provjera podnositelja zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak ili državljana trećih zemalja koji su dobili vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu kao što je to slučaj za državljane trećih zemalja kojima nije potrebna viza. U tu svrhu utvrđuje se i popis za praćenje koji sadržava informacije o osobama za koje postoji sumnja da su počinile teško kazneno djelo ili kazneno djelo terorizma ili za koje postoje činjenične naznake ili opravdani razlozi za vjerovanje da će počiniti teško kazneno djelo ili kazneno djelo terorizma, a taj bi se popis trebao upotrebljavati za provjere povezane i s ovim kategorijama državljana trećih zemalja. |
| --- | --- |

(20)

Trebala bi se osigurati barem slična razina provjera podnositelja zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak ili državljana trećih zemalja koji su dobili vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu kao što je to slučaj za državljane trećih zemalja kojima nije potrebna viza. U tu svrhu utvrđuje se i popis za praćenje koji sadržava informacije o osobama za koje postoji sumnja da su počinile teško kazneno djelo ili kazneno djelo terorizma ili za koje postoje činjenične naznake ili opravdani razlozi za vjerovanje da će počiniti teško kazneno djelo ili kazneno djelo terorizma, a taj bi se popis trebao upotrebljavati za provjere povezane i s ovim kategorijama državljana trećih zemalja.

| (21) | Kako bi ispunili svoju obvezu prema Konvenciji o provedbi Schengenskog sporazuma, međunarodni prijevoznici trebali bi moći

  slanjem upita u VIS
  provjeriti imaju li državljani trećih zemalja s vizom za kratkotrajni boravak, vizom za dugotrajni boravak ili boravišnom dozvolom potrebne valjane putne isprave. Ta bi se provjera trebala omogućiti svakodnevnom ekstrakcijom podataka iz VIS-a u zasebnu bazu podataka ograničenu samo na čitanje koja omogućuje ekstrakciju najmanjeg potrebnog podskupa podataka radi pretraživanja čiji je rezultat odgovor ok/not ok (u redu/nije u redu).
  Sâm dosje zahtjeva ne bi trebao biti dostupan prijevoznicima. Tehničkim specifikacijama za pristup VIS-u preko pristupne točke za prijevoznike trebalo bi u mjeri u kojoj je to moguće ograničiti učinak na putovanje putnika i prijevoznike. U tu bi svrhu trebalo razmotriti integraciju EES-a i ETIAS-a. [Am. 15] |
| --- | --- |

(21)

Kako bi ispunili svoju obvezu prema Konvenciji o provedbi Schengenskog sporazuma, međunarodni prijevoznici trebali bi moći

  slanjem upita u VIS
  provjeriti imaju li državljani trećih zemalja s vizom za kratkotrajni boravak, vizom za dugotrajni boravak ili boravišnom dozvolom potrebne valjane putne isprave. Ta bi se provjera trebala omogućiti svakodnevnom ekstrakcijom podataka iz VIS-a u zasebnu bazu podataka ograničenu samo na čitanje koja omogućuje ekstrakciju najmanjeg potrebnog podskupa podataka radi pretraživanja čiji je rezultat odgovor ok/not ok (u redu/nije u redu).
  Sâm dosje zahtjeva ne bi trebao biti dostupan prijevoznicima. Tehničkim specifikacijama za pristup VIS-u preko pristupne točke za prijevoznike trebalo bi u mjeri u kojoj je to moguće ograničiti učinak na putovanje putnika i prijevoznike. U tu bi svrhu trebalo razmotriti integraciju EES-a i ETIAS-a. [Am. 15]

| (21a) | Radi ograničavanja učinka obveza iz ove Uredbe na međunarodne prijevoznike koji prevoze skupine putnika autobusima kopnenim putem trebalo bi na raspolaganje staviti mobilna rješenja prilagođena korisnicima. [Am. 16] |
| --- | --- |

(21a)

Radi ograničavanja učinka obveza iz ove Uredbe na međunarodne prijevoznike koji prevoze skupine putnika autobusima kopnenim putem trebalo bi na raspolaganje staviti mobilna rješenja prilagođena korisnicima. [Am. 16]

| (21b) | U roku od dvije godine od početka primjene ove Uredbe Komisija bi trebala procijeniti prikladnost, kompatibilnost i usklađenost odredaba iz članka 26. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama za potrebe odredaba VIS-a za kopneni autobusni prijevoz. U obzir bi trebalo uzeti najnoviji razvoj kopnenog autobusnog prijevoza. Trebalo bi razmotriti potrebu za izmjenom odredbi u vezi s kopnenim autobusnim prijevozom iz članka 26. te Konvencije ili iz ove Uredbe. [Am. 17] |
| --- | --- |

(21b)

U roku od dvije godine od početka primjene ove Uredbe Komisija bi trebala procijeniti prikladnost, kompatibilnost i usklađenost odredaba iz članka 26. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama za potrebe odredaba VIS-a za kopneni autobusni prijevoz. U obzir bi trebalo uzeti najnoviji razvoj kopnenog autobusnog prijevoza. Trebalo bi razmotriti potrebu za izmjenom odredbi u vezi s kopnenim autobusnim prijevozom iz članka 26. te Konvencije ili iz ove Uredbe. [Am. 17]

| (22) | Ovom bi Uredbom trebalo odrediti tijela država članica koja mogu dobiti odobrenje za pristup VIS-u radi unosa, izmjene, brisanja ili pregledavanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama za posebne namjene utvrđene u VIS-u za tu kategoriju isprava i njihove nositelje u onoj mjeri koja je potrebna za izvršavanje njihovih zadaća. |
| --- | --- |

(22)

Ovom bi Uredbom trebalo odrediti tijela država članica koja mogu dobiti odobrenje za pristup VIS-u radi unosa, izmjene, brisanja ili pregledavanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama za posebne namjene utvrđene u VIS-u za tu kategoriju isprava i njihove nositelje u onoj mjeri koja je potrebna za izvršavanje njihovih zadaća.

| (23) | Svaka bi obrada podataka iz VIS-a o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama trebala biti proporcionalna zacrtanim ciljevima i neophodna za izvršavanje zadaća nadležnih tijela. Pri upotrebi VIS-a nadležna bi tijela trebala osigurati poštovanje ljudskog dostojanstva i nepovredivosti osobe čije se podatke traži te ne bi trebala diskriminirati osobe na temelju spola, rase, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, religije ili vjere, političkih ili drugih uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, vlasništva, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolnog opredjeljenja. |
| --- | --- |

(23)

Svaka bi obrada podataka iz VIS-a o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama trebala biti proporcionalna zacrtanim ciljevima i neophodna za izvršavanje zadaća nadležnih tijela. Pri upotrebi VIS-a nadležna bi tijela trebala osigurati poštovanje ljudskog dostojanstva i nepovredivosti osobe čije se podatke traži te ne bi trebala diskriminirati osobe na temelju spola, rase, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, religije ili vjere, političkih ili drugih uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, vlasništva, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolnog opredjeljenja.

| (23a) | Biometrijski podaci, koji u kontekstu ove Uredbe podrazumijevaju otiske prstiju i prikaze lica, jedinstveni su i stoga su znatno pouzdaniji za identifikaciju osoba od alfanumeričkih podataka. Međutim, biometrijski podaci osjetljivi su osobni podaci. Stoga se ovom Uredbom utvrđuje osnova i zaštitne mjere za obradu tih podataka za potrebe jedinstvene identifikacije predmetnih osoba. [Am. 18] |
| --- | --- |

(23a)

Biometrijski podaci, koji u kontekstu ove Uredbe podrazumijevaju otiske prstiju i prikaze lica, jedinstveni su i stoga su znatno pouzdaniji za identifikaciju osoba od alfanumeričkih podataka. Međutim, biometrijski podaci osjetljivi su osobni podaci. Stoga se ovom Uredbom utvrđuje osnova i zaštitne mjere za obradu tih podataka za potrebe jedinstvene identifikacije predmetnih osoba. [Am. 18]

| (24) | Neophodno je da tijela za izvršavanje zakonodavstva raspolažu najnovijim informacijama kako bi mogla izvršavati svoje zadaće u borbi protiv kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela. Pristup tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva i Europola VIS-u utvrđen je Odlukom Vijeća 2008/633/PUP. Sadržaj te odluke treba uključiti u Uredbu o VIS-u kako bi se uskladila s trenutačnim okvirom ugovora. |
| --- | --- |

(24)

Neophodno je da tijela za izvršavanje zakonodavstva raspolažu najnovijim informacijama kako bi mogla izvršavati svoje zadaće u borbi protiv kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela. Pristup tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva i Europola VIS-u utvrđen je Odlukom Vijeća 2008/633/PUP. Sadržaj te odluke treba uključiti u Uredbu o VIS-u kako bi se uskladila s trenutačnim okvirom ugovora.

| (25) | Pristup podacima iz VIS-a za potrebe izvršavanja zakonodavstva već se pokazao korisnim u identifikaciji osoba preminulih nasilnom smrću ili se pak njime pomoglo istražiteljima da ostvare bitan napredak u slučajevima povezanima s trgovinom ljudima, terorizmom ili trgovinom drogom. Stoga bi podaci u VIS-u povezani s dugotrajnim boravcima trebali biti raspoloživi određenim tijelima država članica i Europskom policijskom uredu („Europol”), podložno uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(25)

Pristup podacima iz VIS-a za potrebe izvršavanja zakonodavstva već se pokazao korisnim u identifikaciji osoba preminulih nasilnom smrću ili se pak njime pomoglo istražiteljima da ostvare bitan napredak u slučajevima povezanima s trgovinom ljudima, terorizmom ili trgovinom drogom. Stoga bi podaci u VIS-u povezani s dugotrajnim boravcima trebali biti raspoloživi određenim tijelima država članica i Europskom policijskom uredu („Europol”), podložno uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi.

| (26) | S obzirom na to da Europol ima važnu ulogu u pogledu suradnje među tijelima država članica u području istraživanja prekograničnog kriminala kao potpore u sprečavanju, analizama i istrazi kriminala na razini Unije, Europolov trenutačni pristup VIS-u u okviru njegovih zadaća trebao bi se kodificirati i pojednostavniti uzimajući u obzir i nedavne promjene pravnog okvira, primjerice Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (22). |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na to da Europol ima važnu ulogu u pogledu suradnje među tijelima država članica u području istraživanja prekograničnog kriminala kao potpore u sprečavanju, analizama i istrazi kriminala na razini Unije, Europolov trenutačni pristup VIS-u u okviru njegovih zadaća trebao bi se kodificirati i pojednostavniti uzimajući u obzir i nedavne promjene pravnog okvira, primjerice Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (22).

| (27) | Pristup VIS-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela predstavlja zadiranje u temeljna prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života te prava na zaštitu osobnih podataka osoba čiji se osobni podaci obrađuju u VIS-u. Svako takvo zadiranje mora biti u skladu sa zakonodavstvom koje mora biti sastavljeno dovoljno precizno kako bi se pojedincima omogućilo da prilagode svoje ponašanje i mora štititi pojedince od proizvoljnosti te se u njemu mora dovoljno jasno naznačiti raspon slobode odlučivanja dane nadležnim tijelima i način primjene te slobode. Svako zadiranje mora u demokratskom društvu biti opravdano potrebom zaštite legitimnog i proporcionalnog interesa te proporcionalno legitimnom cilju koji se želi ostvariti. |
| --- | --- |

(27)

Pristup VIS-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela predstavlja zadiranje u temeljna prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života te prava na zaštitu osobnih podataka osoba čiji se osobni podaci obrađuju u VIS-u. Svako takvo zadiranje mora biti u skladu sa zakonodavstvom koje mora biti sastavljeno dovoljno precizno kako bi se pojedincima omogućilo da prilagode svoje ponašanje i mora štititi pojedince od proizvoljnosti te se u njemu mora dovoljno jasno naznačiti raspon slobode odlučivanja dane nadležnim tijelima i način primjene te slobode. Svako zadiranje mora u demokratskom društvu biti opravdano potrebom zaštite legitimnog i proporcionalnog interesa te proporcionalno legitimnom cilju koji se želi ostvariti.

| (28) | [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] daje mogućnost policiji države članice, koja je za to ovlaštena nacionalnim zakonodavnim mjerama, da identificira osobu s pomoću biometrijskih podataka uzetih tijekom provjere identiteta te osobe. Međutim, mogu postojati posebne okolnosti u kojima je identifikacija osobe potrebna u interesu te osobe. Takvi slučajevi uključuju situacije u kojima je osoba pronađena nakon što je nestala, bila oteta ili je identificirana kao žrtva trgovine ljudima.
  Samo
  u takvim slučajevima trebalo bi tijelima za izvršavanje zakonodavstva omogućiti brzi pristup podacima u VIS-u radi brze i pouzdane identifikacije osobe bez potrebe za ispunjavanjem svih preduvjeta i dodatnih zaštitnih mjera za pristup radi izvršavanja zakonodavstva. [Am. 19] |
| --- | --- |

(28)

[Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] daje mogućnost policiji države članice, koja je za to ovlaštena nacionalnim zakonodavnim mjerama, da identificira osobu s pomoću biometrijskih podataka uzetih tijekom provjere identiteta te osobe. Međutim, mogu postojati posebne okolnosti u kojima je identifikacija osobe potrebna u interesu te osobe. Takvi slučajevi uključuju situacije u kojima je osoba pronađena nakon što je nestala, bila oteta ili je identificirana kao žrtva trgovine ljudima.
  Samo
  u takvim slučajevima trebalo bi tijelima za izvršavanje zakonodavstva omogućiti brzi pristup podacima u VIS-u radi brze i pouzdane identifikacije osobe bez potrebe za ispunjavanjem svih preduvjeta i dodatnih zaštitnih mjera za pristup radi izvršavanja zakonodavstva. [Am. 19]

| (29) | Usporedbe podataka na temelju latentnog otiska prstiju, odnosno daktiloskopskog traga koji je moguće pronaći na mjestu zločina, od temeljne je važnosti u području policijske suradnje. Mogućnošću usporedbe latentnog otiska prsta s podacima o otiscima prstiju pohranjenima u VIS-u u slučajevima u kojima postoje opravdani razlozi za vjerovanje da bi počinitelj ili žrtva mogli biti registrirani u VIS-u
  i nakon prethodnog pretraživanja u skladu s Odlukom Vijeća 2008/615/PUP
   (23) trebao bi se tijelima kaznenog progona država članica osigurati vrlo važan alat za sprečavanje, otkrivanje ili istragu terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela kada su, na primjer, latentni otisci prstiju jedini dokaz s mjesta zločina. [Am. 20] |
| --- | --- |

(29)

Usporedbe podataka na temelju latentnog otiska prstiju, odnosno daktiloskopskog traga koji je moguće pronaći na mjestu zločina, od temeljne je važnosti u području policijske suradnje. Mogućnošću usporedbe latentnog otiska prsta s podacima o otiscima prstiju pohranjenima u VIS-u u slučajevima u kojima postoje opravdani razlozi za vjerovanje da bi počinitelj ili žrtva mogli biti registrirani u VIS-u
  i nakon prethodnog pretraživanja u skladu s Odlukom Vijeća 2008/615/PUP
   (23) trebao bi se tijelima kaznenog progona država članica osigurati vrlo važan alat za sprečavanje, otkrivanje ili istragu terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela kada su, na primjer, latentni otisci prstiju jedini dokaz s mjesta zločina. [Am. 20]

| (30) | Potrebno je imenovati nadležna tijela država članica i odrediti središnju pristupnu točku preko koje se šalju zahtjevi za pristup podacima iz VIS-a i voditi popis operativnih jedinica u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti taj pristup za posebne namjene sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela. |
| --- | --- |

(30)

Potrebno je imenovati nadležna tijela država članica i odrediti središnju pristupnu točku preko koje se šalju zahtjevi za pristup podacima iz VIS-a i voditi popis operativnih jedinica u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti taj pristup za posebne namjene sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela.

| (31) | Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela trebale bi središnjoj pristupnoj točki podnijeti zahtjeve za pristup podacima pohranjenim u središnjem sustavu, a te bi zahtjeve trebalo obrazložiti. Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti pristup podacima iz VIS-a ne bi trebale djelovati kao tijelo za provjeru. Središnje pristupne točke trebale bi djelovati neovisno o imenovanim tijelima i trebale bi, na neovisan način, biti odgovorne za osiguravanje stroge usklađenosti s uvjetima za pristup utvrđenima ovom Uredbom. U iznimno hitnim slučajevima kada je pristup u ranoj fazi potreban da bi se odgovorilo na posebnu i stvarnu prijetnju koja se odnosi na teroristička kaznena djela ili druga teška kaznena djela, središnja pristupna točka trebala bi moći odmah obraditi zahtjev, a provjeru izvršiti naknadno. |
| --- | --- |

(31)

Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela trebale bi središnjoj pristupnoj točki podnijeti zahtjeve za pristup podacima pohranjenim u središnjem sustavu, a te bi zahtjeve trebalo obrazložiti. Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti pristup podacima iz VIS-a ne bi trebale djelovati kao tijelo za provjeru. Središnje pristupne točke trebale bi djelovati neovisno o imenovanim tijelima i trebale bi, na neovisan način, biti odgovorne za osiguravanje stroge usklađenosti s uvjetima za pristup utvrđenima ovom Uredbom. U iznimno hitnim slučajevima kada je pristup u ranoj fazi potreban da bi se odgovorilo na posebnu i stvarnu prijetnju koja se odnosi na teroristička kaznena djela ili druga teška kaznena djela, središnja pristupna točka trebala bi moći odmah obraditi zahtjev, a provjeru izvršiti naknadno.

| (32) | Kako bi se zaštitili osobni podaci i onemogućila sustavna pretraživanja radi izvršavanja zakonodavstva, obradu podataka iz VIS-a trebalo bi provoditi samo u posebnim slučajevima i kada je to potrebno za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi zatražiti pristup podacima iz VIS-a samo kada imaju opravdane razloge vjerovati da će se takvim pristupom osigurati podaci koji će im znatno pomoći u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela
  i nakon prethodnog pretraživanja u skladu s Odlukom 2008/615/PUP
  . [Am. 21] |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se zaštitili osobni podaci i onemogućila sustavna pretraživanja radi izvršavanja zakonodavstva, obradu podataka iz VIS-a trebalo bi provoditi samo u posebnim slučajevima i kada je to potrebno za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi zatražiti pristup podacima iz VIS-a samo kada imaju opravdane razloge vjerovati da će se takvim pristupom osigurati podaci koji će im znatno pomoći u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela
  i nakon prethodnog pretraživanja u skladu s Odlukom 2008/615/PUP
  . [Am. 21]

| (32a) | Opća je praksa da krajnji korisnici država članica provode pretraživanja u relevantnim nacionalnim bazama podataka prije pretraživanja u europskim bazama podataka ili istodobno s njima. [Am. 22] |
| --- | --- |

(32a)

Opća je praksa da krajnji korisnici država članica provode pretraživanja u relevantnim nacionalnim bazama podataka prije pretraživanja u europskim bazama podataka ili istodobno s njima. [Am. 22]

| (33) | Osobni podaci nositelja dokumenata

  viza
  za dugotrajni boravak pohranjenih u VIS-u ne bi se trebali čuvati dulje nego što je nužno za potrebe VIS-a. Primjereno je čuvati podatke o državljanima trećih zemalja u razdoblju od pet godina kako bi se omogućilo uzimanje u obzir podataka za procjenu zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak, otkrivanje prekoračenja trajanja dopuštenog boravka nakon završetka razdoblja valjanosti te izvršenje sigurnosnih procjena državljana trećih zemalja koji su ih dobili. Podaci o prethodnim upotrebama isprave mogli bi olakšati izdavanje budućih viza za kratkotrajni boravak. Za navedene svrhe kraći rok pohrane ne bi bio dovoljan. Podatke bi trebalo izbrisati nakon roka od pet godina, osim ako postoje razlozi da ih se izbriše i ranije. [Am. 23] |
| --- | --- |

(33)

Osobni podaci nositelja dokumenata

  viza
  za dugotrajni boravak pohranjenih u VIS-u ne bi se trebali čuvati dulje nego što je nužno za potrebe VIS-a. Primjereno je čuvati podatke o državljanima trećih zemalja u razdoblju od pet godina kako bi se omogućilo uzimanje u obzir podataka za procjenu zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak, otkrivanje prekoračenja trajanja dopuštenog boravka nakon završetka razdoblja valjanosti te izvršenje sigurnosnih procjena državljana trećih zemalja koji su ih dobili. Podaci o prethodnim upotrebama isprave mogli bi olakšati izdavanje budućih viza za kratkotrajni boravak. Za navedene svrhe kraći rok pohrane ne bi bio dovoljan. Podatke bi trebalo izbrisati nakon roka od pet godina, osim ako postoje razlozi da ih se izbriše i ranije. [Am. 23]

| (34) | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (24) mjerodavna je za obradu osobnih podataka koju provode države članice na temelju ove Uredbe. Obrada osobnih podataka koju obavljaju tijela za izvršavanje zakonodavstva u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija regulirana je Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (25). |
| --- | --- |

(34)

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (24) mjerodavna je za obradu osobnih podataka koju provode države članice na temelju ove Uredbe. Obrada osobnih podataka koju obavljaju tijela za izvršavanje zakonodavstva u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija regulirana je Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (25).

| (35) | Članovi timova europske granične i obalne straže (EBCG) te timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem, ovlašteni su Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća za pregledavanje europskih baza podataka kada je to potrebno za izvršavanje operativnih zadataka navedenih u operativnom planu za granične provjere, nadzor granica i vraćanje pod nadležnošću države članice domaćina. U svrhu olakšanja pregledavanja i omogućivanja djelotvornog pristupa timova podacima iz VIS-a, ECBGA bi trebala imati pristup VIS-u. Taj pristup trebao bi slijediti uvjete i ograničenja pristupa koji se primjenjuju na nadležna tijela država članica prema svakoj posebnoj svrsi za koju je moguće pregledavati podatke iz VIS-a. [Am. 24] |
| --- | --- |

(35)

Članovi timova europske granične i obalne straže (EBCG) te timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem, ovlašteni su Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća za pregledavanje europskih baza podataka kada je to potrebno za izvršavanje operativnih zadataka navedenih u operativnom planu za granične provjere, nadzor granica i vraćanje pod nadležnošću države članice domaćina. U svrhu olakšanja pregledavanja i omogućivanja djelotvornog pristupa timova podacima iz VIS-a, ECBGA bi trebala imati pristup VIS-u. Taj pristup trebao bi slijediti uvjete i ograničenja pristupa koji se primjenjuju na nadležna tijela država članica prema svakoj posebnoj svrsi za koju je moguće pregledavati podatke iz VIS-a. [Am. 24]

| (36) | Vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište u državama članicama u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) ključna je sastavnica sveobuhvatnih napora u borbi protiv nezakonite migracije i predstavlja važan razlog od znatnog javnog interesa. |
| --- | --- |

(36)

Vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište u državama članicama u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) ključna je sastavnica sveobuhvatnih napora u borbi protiv nezakonite migracije i predstavlja važan razlog od znatnog javnog interesa.

| (37) | Na treće zemlje vraćanja često se ne primjenjuju odluke o primjerenosti koje je Komisija donijela na temelju članka 45. Uredbe (EU) 2016/679 ili

  Osobni podaci koje država članica pribavi u skladu s ovom Uredbom ne bi se smjeli prenositi ni stavljati
  na temelju nacionalnih odredbi donesenih kako bi se prenio članak 36. Direktive (EU) 2016/680. Nadalje, snažni napori Unije u suradnji s glavnim zemljama podrijetla državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na koje se primjenjuje obveza vraćanja nisu uspjeli omogućiti sustavno ispunjavanje obveze tih trećih zemalja utvrđene međunarodnim zakonom da ponovno prihvate svoje državljane. Sporazumi o ponovnom prihvaćanju, koji su zaključeni ili o kojima pregovaraju Unija ili države članice te koji omogućuju odgovarajuće zaštitne mjere za prijenos podataka u treće zemlje

  raspolaganje trećoj zemlji
  ,
  međunarodnoj organizaciji ili privatnom subjektu s poslovnim nastanom u Uniji ili izvan nje. Međutim, iznimno od tog pravila, trebalo bi biti moguće prenositi takve osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ako se pritom poštuju strogi uvjeti i ako je to potrebno u pojedinačnim slučajevima radi lakše identifikacije državljanina treće zemlje povezane s njegovim vraćanjem. U nedostatku odluke o primjerenosti donesene provedbenim aktom
  u skladu s člankom 46. Uredbe

  Uredbom
   (EU) 2016/679 ili nacionalnim odredbama donesenima kako bi se prenio članak 37. Direktive (EU) 2016/680, obuhvaćaju ograničen broj tih trećih zemalja i zaključivanje novih sporazuma ostaje neizvjesno. U takvim situacijama moguća je obrada osobnih podataka

  odgovarajućih zaštitnih mjera kojima prijenosi podliježu
  u skladu s ovom

  tom
  Uredbom s tijelima trećih zemalja u svrhe provedbe politike vraćanja Unije pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 49. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) 2016/679 ili iz nacionalnih odredbi kojima se prenosi članak 38. ili 39. Direktive (EU) 2016/680

  , podatke iz VIS-a trebalo bi biti moguće iznimno prenijeti, u svrhu vraćanja, trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji samo ako je to potrebno zbog važnih razloga javnog interesa kako je navedeno u toj Uredbi
  . [Am. 25] |
| --- | --- |

(37)

Na treće zemlje vraćanja često se ne primjenjuju odluke o primjerenosti koje je Komisija donijela na temelju članka 45. Uredbe (EU) 2016/679 ili

  Osobni podaci koje država članica pribavi u skladu s ovom Uredbom ne bi se smjeli prenositi ni stavljati
  na temelju nacionalnih odredbi donesenih kako bi se prenio članak 36. Direktive (EU) 2016/680. Nadalje, snažni napori Unije u suradnji s glavnim zemljama podrijetla državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na koje se primjenjuje obveza vraćanja nisu uspjeli omogućiti sustavno ispunjavanje obveze tih trećih zemalja utvrđene međunarodnim zakonom da ponovno prihvate svoje državljane. Sporazumi o ponovnom prihvaćanju, koji su zaključeni ili o kojima pregovaraju Unija ili države članice te koji omogućuju odgovarajuće zaštitne mjere za prijenos podataka u treće zemlje

  raspolaganje trećoj zemlji
  ,
  međunarodnoj organizaciji ili privatnom subjektu s poslovnim nastanom u Uniji ili izvan nje. Međutim, iznimno od tog pravila, trebalo bi biti moguće prenositi takve osobne podatke trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ako se pritom poštuju strogi uvjeti i ako je to potrebno u pojedinačnim slučajevima radi lakše identifikacije državljanina treće zemlje povezane s njegovim vraćanjem. U nedostatku odluke o primjerenosti donesene provedbenim aktom
  u skladu s člankom 46. Uredbe

  Uredbom
   (EU) 2016/679 ili nacionalnim odredbama donesenima kako bi se prenio članak 37. Direktive (EU) 2016/680, obuhvaćaju ograničen broj tih trećih zemalja i zaključivanje novih sporazuma ostaje neizvjesno. U takvim situacijama moguća je obrada osobnih podataka

  odgovarajućih zaštitnih mjera kojima prijenosi podliježu
  u skladu s ovom

  tom
  Uredbom s tijelima trećih zemalja u svrhe provedbe politike vraćanja Unije pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 49. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) 2016/679 ili iz nacionalnih odredbi kojima se prenosi članak 38. ili 39. Direktive (EU) 2016/680

  , podatke iz VIS-a trebalo bi biti moguće iznimno prenijeti, u svrhu vraćanja, trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji samo ako je to potrebno zbog važnih razloga javnog interesa kako je navedeno u toj Uredbi
  . [Am. 25]

| (38) | Države članice trebale bi učiniti dostupnima odgovarajuće osobne podatke koji se obrađuju u VIS-u u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka i, prema potrebi, u pojedinačnim slučajevima za obavljanje zadaća prema Uredbi (EU) .../... Europskog Parlamenta i Vijeća (27)
  [Okvirna uredba Unije o preseljenju] [Agenciji Europske unije za azil] i mjerodavnim međunarodnim tijelima, kao što su visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodna organizacija za migracije te operacijama za izbjeglice i preseljenja Međunarodnog odbora Crvenog križa, u pogledu državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koje su ta tijela uputila državama članicama u provedbi Uredbe (EU) .../... [

  Okvirna uredba Unije o preseljenju
  ]. [Am. 26] |
| --- | --- |

(38)

Države članice trebale bi učiniti dostupnima odgovarajuće osobne podatke koji se obrađuju u VIS-u u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka i, prema potrebi, u pojedinačnim slučajevima za obavljanje zadaća prema Uredbi (EU) .../... Europskog Parlamenta i Vijeća (27)
  [Okvirna uredba Unije o preseljenju] [Agenciji Europske unije za azil] i mjerodavnim međunarodnim tijelima, kao što su visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodna organizacija za migracije te operacijama za izbjeglice i preseljenja Međunarodnog odbora Crvenog križa, u pogledu državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koje su ta tijela uputila državama članicama u provedbi Uredbe (EU) .../... [

  Okvirna uredba Unije o preseljenju
  ]. [Am. 26]

| (39) | Uredba (EZ) br. 45/2001

  (EU) 2018/1725
  Europskog parlamenta i Vijeća (28) primjenjuje se na aktivnosti institucija ili tijela Unije pri izvršavanju njihovih zadaća kada su odgovorni za operativno upravljanje VIS-om. [Am. 27] |
| --- | --- |

(39)

Uredba (EZ) br. 45/2001

  (EU) 2018/1725
  Europskog parlamenta i Vijeća (28) primjenjuje se na aktivnosti institucija ili tijela Unije pri izvršavanju njihovih zadaća kada su odgovorni za operativno upravljanje VIS-om. [Am. 27]

| (40) | U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 obavljeno

  provedeno
  je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i on je donio

  dao
  mišljenje o..

  12. prosinca 2018
  . [Am. 28] |
| --- | --- |

(40)

U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 obavljeno

  provedeno
  je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i on je donio

  dao
  mišljenje o..

  12. prosinca 2018
  . [Am. 28]

| (41) | Kako bi se unaprijedila suradnja trećih zemalja u ponovnom prihvaćanju nezakonitih migranata i olakšalo vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom čiji su podaci možda pohranjeni u VIS-u, primjerci putnih isprava podnositelja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak trebali bi biti pohranjeni u VIS-u. Za razliku od informacija izvučenih iz VIS-a, primjerci putnih isprava dokaz su državljanstva koji je općeprihvaćen u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se unaprijedila suradnja trećih zemalja u ponovnom prihvaćanju nezakonitih migranata i olakšalo vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom čiji su podaci možda pohranjeni u VIS-u, primjerci putnih isprava podnositelja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak trebali bi biti pohranjeni u VIS-u. Za razliku od informacija izvučenih iz VIS-a, primjerci putnih isprava dokaz su državljanstva koji je općeprihvaćen u trećim zemljama.

| (42) | Kako je utvrđeno Odlukom br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (29), pregledavanje popisa putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza obavezan je element postupka obrade viza. Tijela nadležna za izdavanje viza trebala bi sustavno provoditi ovu obvezu te bi popis stoga trebao biti uključen u VIS radi automatske provjere priznavanja putne isprave podnositelja. |
| --- | --- |

(42)

Kako je utvrđeno Odlukom br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (29), pregledavanje popisa putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza obavezan je element postupka obrade viza. Tijela nadležna za izdavanje viza trebala bi sustavno provoditi ovu obvezu te bi popis stoga trebao biti uključen u VIS radi automatske provjere priznavanja putne isprave podnositelja.

| (43) | Ne dovodeći u pitanje odgovornost država članica za točnost podataka unesenih u VIS, eu-LISA trebala bi biti odgovorna za dodatno jačanje kvalitete podataka uvođenjem
  , održavanjem i kontinuiranim ažuriranjem
  središnjeg alata za praćenje kvalitete podataka te za redovitu izradu izvješća namijenjenih državama članicama. [Am. 29] |
| --- | --- |

(43)

Ne dovodeći u pitanje odgovornost država članica za točnost podataka unesenih u VIS, eu-LISA trebala bi biti odgovorna za dodatno jačanje kvalitete podataka uvođenjem
  , održavanjem i kontinuiranim ažuriranjem
  središnjeg alata za praćenje kvalitete podataka te za redovitu izradu izvješća namijenjenih državama članicama. [Am. 29]

| (44) | Da bi se omogućilo bolje praćenje upotrebe VIS-a za analizu trendova u pogledu migracijskog pritiska i upravljanja granicama, eu-LISA trebala bi moći razviti sposobnost za statističko izvješćivanje država članica, Komisije i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bez ugrožavanja cjelovitosti podataka. Stoga bi trebalo uspostaviti

  eu-LISA trebala pohraniti određene statističke podatke u
  središnji statistički repozitorij

  repozitorij u svrhu izvješćivanja i pružanja statističkih podataka u skladu s [Uredbom 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)]
  . Nijedna izrađena statistika ne bi smjela sadržavati osobne podatke. [Am. 30] |
| --- | --- |

(44)

Da bi se omogućilo bolje praćenje upotrebe VIS-a za analizu trendova u pogledu migracijskog pritiska i upravljanja granicama, eu-LISA trebala bi moći razviti sposobnost za statističko izvješćivanje država članica, Komisije i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bez ugrožavanja cjelovitosti podataka. Stoga bi trebalo uspostaviti

  eu-LISA trebala pohraniti određene statističke podatke u
  središnji statistički repozitorij

  repozitorij u svrhu izvješćivanja i pružanja statističkih podataka u skladu s [Uredbom 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)]
  . Nijedna izrađena statistika ne bi smjela sadržavati osobne podatke. [Am. 30]

| (45) | Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje primjena Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30). |
| --- | --- |

(45)

Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje primjena Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (30).

| (46) | Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije zbog potrebe osiguravanja provedbe zajedničke politike o vizama, visoke razine sigurnosti na području bez nadzora na unutarnjim granicama i postupne uspostave integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(46)

Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije zbog potrebe osiguravanja provedbe zajedničke politike o vizama, visoke razine sigurnosti na području bez nadzora na unutarnjim granicama i postupne uspostave integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (47) | Ovom se Uredbom utvrđuju stroga pravila pristupa VIS-u i potrebne zaštitne mjere. Njome se predviđaju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, brisanje i pravnu zaštitu, a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Ovom Uredbom uvode se dodatne zaštitne mjere kako bi se obuhvatile posebne potrebe novih kategorija podataka koji će se obrađivati u VIS-u. U ovoj se Uredbi stoga poštuju temeljna prava i uvažavaju načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a osobito pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na azil i zaštita načela zabrane prisilnog udaljenja i zaštita u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek. |
| --- | --- |

(47)

Ovom se Uredbom utvrđuju stroga pravila pristupa VIS-u i potrebne zaštitne mjere. Njome se predviđaju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, brisanje i pravnu zaštitu, a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Ovom Uredbom uvode se dodatne zaštitne mjere kako bi se obuhvatile posebne potrebe novih kategorija podataka koji će se obrađivati u VIS-u. U ovoj se Uredbi stoga poštuju temeljna prava i uvažavaju načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a osobito pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na azil i zaštita načela zabrane prisilnog udaljenja i zaštita u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek.

| (47a) | Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze koje proizlaze iz Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967. ni međunarodne obveze Unije i njezinih država članica. [Am. 31] |
| --- | --- |

(47a)

Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze koje proizlaze iz Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967. ni međunarodne obveze Unije i njezinih država članica. [Am. 31]

| (48) | Posebne odredbe trebale bi se primjenjivati na državljane trećih zemalja na koje se primjenjuje obveza posjedovanja vize i koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodu kretanja u skladu s pravom Unije i koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ. U članku 21. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama donesenima radi njihove provedbe. Odgovarajuća ograničenja i uvjeti nalaze se u Direktivi 2004/38/EZ. |
| --- | --- |

(48)

Posebne odredbe trebale bi se primjenjivati na državljane trećih zemalja na koje se primjenjuje obveza posjedovanja vize i koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodu kretanja u skladu s pravom Unije i koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ. U članku 21. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama donesenima radi njihove provedbe. Odgovarajuća ograničenja i uvjeti nalaze se u Direktivi 2004/38/EZ.

| (49) | Kako je potvrdio Sud Europske unije, takvi članovi obitelji imaju pravo ući na državno područje države članice, ali i pribaviti vizu u tu svrhu. Države članice moraju takvim osobama omogućiti sva sredstva za dobivanje potrebnih viza koje se moraju besplatno izdati što prije na temelju ubrzanog postupka. |
| --- | --- |

(49)

Kako je potvrdio Sud Europske unije, takvi članovi obitelji imaju pravo ući na državno područje države članice, ali i pribaviti vizu u tu svrhu. Države članice moraju takvim osobama omogućiti sva sredstva za dobivanje potrebnih viza koje se moraju besplatno izdati što prije na temelju ubrzanog postupka.

| (50) | Pravo na ishođenje vize nije bezuvjetno jer se može uskratiti članovima obitelji koji predstavljaju rizik za javni poredak, javnu sigurnost ili javno zdravlje u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. U tom kontekstu, osobne podatke članova obitelji moguće je provjeriti samo ondje gdje su podaci povezani s njihovom identifikacijom i njihovim statusom samo ako su oni relevantni za procjenu njihove prijetnje sigurnosti. Obrada njihovih zahtjeva za vizu zaista bi se trebala obaviti isključivo zbog sigurnosnih pitanja, a ne pitanja povezanih s rizicima od migracije. |
| --- | --- |

(50)

Pravo na ishođenje vize nije bezuvjetno jer se može uskratiti članovima obitelji koji predstavljaju rizik za javni poredak, javnu sigurnost ili javno zdravlje u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. U tom kontekstu, osobne podatke članova obitelji moguće je provjeriti samo ondje gdje su podaci povezani s njihovom identifikacijom i njihovim statusom samo ako su oni relevantni za procjenu njihove prijetnje sigurnosti. Obrada njihovih zahtjeva za vizu zaista bi se trebala obaviti isključivo zbog sigurnosnih pitanja, a ne pitanja povezanih s rizicima od migracije.

| (51) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(51)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (52) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (31); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(52)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ (31); Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (53) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (32); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(53)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (32); Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (54) | Kad je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (33), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (34). |
| --- | --- |

(54)

Kad je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (33), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (34).

| (55) | Kad je riječ o Švicarskoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (35), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (36) i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (37). |
| --- | --- |

(55)

Kad je riječ o Švicarskoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (35), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (36) i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP (37).

| (56) | Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (38), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (39) i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (40). |
| --- | --- |

(56)

Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (38), koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (39) i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU (40).

| (57) | Ova Uredba, uz iznimku članka 22.r, predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, ili je s njom na drugi način povezan u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. i članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., uz iznimku odredbi koje se Odlukom Vijeća (EU) 2017/1908 (41) primjenjuju na Bugarsku i Rumunjsku, |
| --- | --- |

(57)

Ova Uredba, uz iznimku članka 22.r, predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, ili je s njom na drugi način povezan u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. i članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., uz iznimku odredbi koje se Odlukom Vijeća (EU) 2017/1908 (41) primjenjuju na Bugarsku i Rumunjsku,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 767/2008 mijenja se kako slijedi:

| -1. | naslov se zamjenjuje sljedećim:




  „Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni informacija među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak, vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama (Uredba o VIS-u)”; [Am. 32] |
| --- | --- |

-1.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni informacija među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak, vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama (Uredba o VIS-u)”; [Am. 32]

| 1. | u članku 1. dodaju se sljedeći stavci:
  „Ovom se Uredbom utvrđuju i postupci za razmjenu informacija među državama članicama o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama, uključujući određene odluke o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama.
  Pohranjivanjem podataka o identitetu i putnim ispravama te biometrijskih podataka u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR), koji je uspostavljen člankom 17. Uredbe 2018/XX Europskog parlamenta i Vijeća (*1)[Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], VIS pridonosi olakšavanju i pomoći pri točnoj identifikaciji osoba registriranih u VIS-u.”

  (*1)  Uredba 2018/XX Europskog parlamenta i Vijeća* [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] (SL L).”;" |
| --- | --- |

1.

u članku 1. dodaju se sljedeći stavci:

„Ovom se Uredbom utvrđuju i postupci za razmjenu informacija među državama članicama o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama, uključujući određene odluke o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama.

Pohranjivanjem podataka o identitetu i putnim ispravama te biometrijskih podataka u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR), koji je uspostavljen člankom 17. Uredbe 2018/XX Europskog parlamenta i Vijeća (*1)[Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], VIS pridonosi olakšavanju i pomoći pri točnoj identifikaciji osoba registriranih u VIS-u.”

(*1)  Uredba 2018/XX Europskog parlamenta i Vijeća* [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] (SL L).”;"

| 2. | članak 2. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 2.


  Namjena VIS-a


  1.   Namjena je VIS-a poboljšanje provođenja zajedničke vizne politike
  o vizama za kratkotrajni boravak
  , konzularne suradnje i savjetovanja među središnjim tijelima nadležnima za vize olakšavanjem razmjene podataka među državama članicama o zahtjevima za izdavanje viza i s njima povezanim odlukama da bi se: [Am. 33]







  (a) | pojednostavio
  i ubrzao
  postupak podnošenja zahtjeva za vize; [Am. 34] |
| --- | --- | --- |

2.

članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Namjena VIS-a

1.   Namjena je VIS-a poboljšanje provođenja zajedničke vizne politike
  o vizama za kratkotrajni boravak
  , konzularne suradnje i savjetovanja među središnjim tijelima nadležnima za vize olakšavanjem razmjene podataka među državama članicama o zahtjevima za izdavanje viza i s njima povezanim odlukama da bi se: [Am. 33]

(a)

pojednostavio
  i ubrzao
  postupak podnošenja zahtjeva za vize; [Am. 34]

| (b) | spriječilo nepridržavanje mjerila za određivanje države članice odgovorne za obradu zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

spriječilo nepridržavanje mjerila za određivanje države članice odgovorne za obradu zahtjeva;

| (c) | potpomogla borba protiv krivotvorenja; |
| --- | --- |

(c)

potpomogla borba protiv krivotvorenja;

| (d) | pojednostavila kontrola na vanjskim graničnim prijelazima i unutar državnih područja država članica; |
| --- | --- |

(d)

pojednostavila kontrola na vanjskim graničnim prijelazima i unutar državnih područja država članica;

| (e) | pomoglo pri identifikaciji i vraćanju osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na području država članica; |
| --- | --- |

(e)

pomoglo pri identifikaciji i vraćanju osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na području država članica;

| (f) | pomoglo pri identifikaciji nestalih osoba
  iz članka 22.o
  ; [Am. 35] |
| --- | --- |

(f)

pomoglo pri identifikaciji nestalih osoba
  iz članka 22.o
  ; [Am. 35]

| (g) | olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) i Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*3); |
| --- | --- |

(g)

olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) i Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*3);

| (h) | pridonijelo sprečavanju
  prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice
  , otkrivanju

  osobito sprečavanjem, otkrivanjem
  i istrazi

  istragom
  kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela
  u odgovarajućim i strogo utvrđenim okolnostima
  ; [Am. 36] |
| --- | --- |

(h)

pridonijelo sprečavanju
  prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice
  , otkrivanju

  osobito sprečavanjem, otkrivanjem
  i istrazi

  istragom
  kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela
  u odgovarajućim i strogo utvrđenim okolnostima
  ; [Am. 36]

| (i) | pridonijelo sprečavanju prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice;
  [Am. 37] |
| --- | --- |

(i)

pridonijelo sprečavanju prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice;
  [Am. 37]

| (j) | osigurala točna identifikacija osoba; |
| --- | --- |

(j)

osigurala točna identifikacija osoba;

| (k) | poduprijeli ciljevi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezani s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak, o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere. |
| --- | --- |

(k)

poduprijeli ciljevi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezani s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak, o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere.

2.   U pogledu viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola, namjena je VIS-a olakšati razmjenu podataka među državama članicama o odlukama koje se na njih odnose da bi se:

| (a) | podržala visoka razina sigurnosti
  u svim državama članicama
  doprinosom procjeni predstavlja li podnositelj prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti ili

  zahtjeva ili nositelj isprave prijetnju
  javnom zdravlju prije njegova dolaska na vanjske granične prijelaze

  poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  ; [Am. 38] |
| --- | --- |

(a)

podržala visoka razina sigurnosti
  u svim državama članicama
  doprinosom procjeni predstavlja li podnositelj prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti ili

  zahtjeva ili nositelj isprave prijetnju
  javnom zdravlju prije njegova dolaska na vanjske granične prijelaze

  poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  ; [Am. 38]

| (b) | pojačala djelotvornost graničnih kontrola

  olakšala kontrola na vanjskim graničnim prijelazima
  i 
  pojačala djelotvornost
  kontrola na državnom području
  država članica
  ; [Am. 39] |
| --- | --- |

(b)

pojačala djelotvornost graničnih kontrola

  olakšala kontrola na vanjskim graničnim prijelazima
  i 
  pojačala djelotvornost
  kontrola na državnom području
  država članica
  ; [Am. 39]

| (c) | pridonijelo sprečavanju
  prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice
  , otkrivanju

  osobito sprečavanjem, otkrivanjem
  i istrazi

  istragom
  kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela
  u odgovarajućim i strogo utvrđenim okolnostima
  ; [Am. 40] |
| --- | --- |

(c)

pridonijelo sprečavanju
  prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice
  , otkrivanju

  osobito sprečavanjem, otkrivanjem
  i istrazi

  istragom
  kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela
  u odgovarajućim i strogo utvrđenim okolnostima
  ; [Am. 40]

| (d) | osigurala točna identifikacija osoba; |
| --- | --- |

(d)

osigurala točna identifikacija osoba;

| (da) | pomoglo pri identifikaciji nestalih osoba iz članka 22.o; [Am. 41] |
| --- | --- |

(da)

pomoglo pri identifikaciji nestalih osoba iz članka 22.o; [Am. 41]

| (e) | olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 i Direktive 2013/32/EU; |
| --- | --- |

(e)

olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 i Direktive 2013/32/EU;

| (f) | poduprijeli ciljevi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezani s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak, o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere. |
| --- | --- |

(f)

poduprijeli ciljevi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezani s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak, o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere.

(*2)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.)."

*2

(*3)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).”;"

*3

| 2.a | umeće se sljedeći članak:





  „Članak 2.a




  Ustroj





  1.
     
  VIS se temelji na centraliziranom ustroju i sastoji se od










  (a) | zajedničkog repozitorija podataka o identitetu uspostavljenog [člankom 17. stavkom 2. točkom (a) Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)]; |
| --- | --- | --- |

2.a

2.a

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 2.a

Ustroj

1.
     
  VIS se temelji na centraliziranom ustroju i sastoji se od

(a)

zajedničkog repozitorija podataka o identitetu uspostavljenog [člankom 17. stavkom 2. točkom (a) Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)];

| (b) | središnjeg informacijskog sustava (središnji sustav VIS-a); |
| --- | --- |

(b)

središnjeg informacijskog sustava (središnji sustav VIS-a);

| (c) | sučelja u svakoj državi članici („nacionalno sučelje” ili NI-VIS) koje osigurava vezu s mjerodavnim središnjim nacionalnim tijelom određene države članice ili nacionalnog jedinstvenog sučelja (NUI) u svakoj državi članici koje se temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama jednakim za sve države članice koje omogućuju povezivanje središnjeg sustava VIS-a s nacionalnim infrastrukturama u državama članicama; |
| --- | --- |

(c)

sučelja u svakoj državi članici („nacionalno sučelje” ili NI-VIS) koje osigurava vezu s mjerodavnim središnjim nacionalnim tijelom određene države članice ili nacionalnog jedinstvenog sučelja (NUI) u svakoj državi članici koje se temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama jednakim za sve države članice koje omogućuju povezivanje središnjeg sustava VIS-a s nacionalnim infrastrukturama u državama članicama;

| (d) | komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i nacionalnih sučelja; |
| --- | --- |

(d)

komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i nacionalnih sučelja;

| (e) | sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava VIS-a i središnjeg sustava EES-a; |
| --- | --- |

(e)

sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava VIS-a i središnjeg sustava EES-a;

| (f) | sigurne komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i središnjih infrastruktura Europskog portala za pretraživanje uspostavljenog [člankom 6. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)], zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka uspostavljene [člankom 12. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)], zajedničkog repozitorija podataka o identitetu uspostavljenog [člankom 17. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)] i detektora višestrukih identiteta uspostavljenog [člankom 25. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)]; |
| --- | --- |

(f)

sigurne komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i središnjih infrastruktura Europskog portala za pretraživanje uspostavljenog [člankom 6. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)], zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka uspostavljene [člankom 12. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)], zajedničkog repozitorija podataka o identitetu uspostavljenog [člankom 17. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)] i detektora višestrukih identiteta uspostavljenog [člankom 25. Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti (granice i vize)];

| (g) | mehanizma savjetovanja o zahtjevima i razmjene informacija između središnjih tijela nadležnih za vize („VISMail”); |
| --- | --- |

(g)

mehanizma savjetovanja o zahtjevima i razmjene informacija između središnjih tijela nadležnih za vize („VISMail”);

| (h) | pristupne točke za prijevoznike; |
| --- | --- |

(h)

pristupne točke za prijevoznike;

| (i) | sigurne mrežne usluge koja omogućuje komunikaciju između središnjeg sustava VIS-a, s jedne strane, te pristupne točke za prijevoznike i međunarodnih sustava, s druge strane; |
| --- | --- |

(i)

sigurne mrežne usluge koja omogućuje komunikaciju između središnjeg sustava VIS-a, s jedne strane, te pristupne točke za prijevoznike i međunarodnih sustava, s druge strane;

| (j) | repozitorija podataka za potrebe izvješćivanja i u statističke svrhe; |
| --- | --- |

(j)

repozitorija podataka za potrebe izvješćivanja i u statističke svrhe;

| (k) | alata kojim se podnositeljima zahtjeva omogućuje davanje ili povlačenje njihove privole za dodatno razdoblje zadržavanja njihova dosjea zahtjeva. |
| --- | --- |

(k)

alata kojim se podnositeljima zahtjeva omogućuje davanje ili povlačenje njihove privole za dodatno razdoblje zadržavanja njihova dosjea zahtjeva.

Središnji sustav VIS-a, nacionalna jedinstvena sučelja, mrežna usluga, pristupna točka za prijevoznike i komunikacijska struktura VIS-a dijele i u mjeri u kojoj je to tehnički moguće ponovno upotrebljavaju komponente hardvera i softvera središnjeg sustava EES-a, nacionalnih jedinstvenih sučelja EES-a, ETIAS-ove pristupne točke za prijevoznike, mrežne usluge EES-a i komunikacijske infrastrukture EES-a.

2.
     
  NI-VIS se sastoji od:

| (a) | jednog lokalnog nacionalnog sučelja (LNI) za svaku državu članicu koje predstavlja sučelje koje fizički povezuje državu članicu sa sigurnom komunikacijskom mrežom i sadržava uređaje za šifriranje namijenjene VIS-u. LNI se nalazi u državi članici; |
| --- | --- |

(a)

jednog lokalnog nacionalnog sučelja (LNI) za svaku državu članicu koje predstavlja sučelje koje fizički povezuje državu članicu sa sigurnom komunikacijskom mrežom i sadržava uređaje za šifriranje namijenjene VIS-u. LNI se nalazi u državi članici;

| (b) | jednog rezervnog lokalnog nacionalnog sučelja (BLNI) koje ima jednak sadržaj i funkciju kao LNI. |
| --- | --- |

(b)

jednog rezervnog lokalnog nacionalnog sučelja (BLNI) koje ima jednak sadržaj i funkciju kao LNI.

3.
     
  LNI i BLNI upotrebljavaju se isključivo u svrhe definirane zakonodavstvom Unije koje se primjenjuje na VIS.

4.
     
  Središnje usluge smještene su na dvije različite lokacije, odnosno u Strasbourgu (Francuska), gdje se nalazi glavni središnji sustav VIS-a, središnja jedinica (CU), i mjestu St Johann im Pongau (Austrija), gdje se nalazi rezervni središnji sustav VIS-a, rezervna središnja jedinica (BCU). Veza između glavnog središnjeg sustava VIS-a i rezervnog središnjeg sustava VIS-a omogućuje stalnu sinkronizaciju između CU-a i BCU-a. Komunikacijskom infrastrukturom pruža se potpora i doprinosi osiguravanju neprekinute dostupnosti VIS-a. Uključuje suvišne i odvojene veze između središnjeg sustava VIS-a i rezervnog središnjeg sustava VIS-a te uključuje i suvišne i odvojene veze između svakog nacionalnog sučelja i središnjeg sustava VIS-a i rezervnog središnjeg sustava VIS-a. Komunikacijskom infrastrukturom pruža se šifrirana, virtualna, privatna mreža namijenjena podacima VIS-a i komunikaciji između država članica te između država članica i tijela odgovornog za operativno upravljanje središnjim sustavom VIS-a.”; [Am. 42]

| 3. | briše se članak 3.; |
| --- | --- |

3.

briše se članak 3.;

| 4. | u članku

  članak
   4.
  mijenja se kako slijedi:










  (a) | umeće se sljedeća točka:










  3.a | „središnje tijelo” znači tijelo koje je osnovala država članica za potrebe Uredbe (EZ) br. 810/2009; [Am. 43] |
| --- | --- | --- | --- |

4.

u članku

  članak
   4.
  mijenja se kako slijedi:

u članku

članak

mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

umeće se sljedeća točka:

umeće se sljedeća točka:

3.a

3.a

„središnje tijelo” znači tijelo koje je osnovala država članica za potrebe Uredbe (EZ) br. 810/2009; [Am. 43]

„središnje tijelo” znači tijelo koje je osnovala država članica za potrebe Uredbe (EZ) br. 810/2009;

| (b) | dodaju se sljedeće točke:






  12. | „„podaci iz VIS-a” znači svi podaci pohranjeni u središnjem sustavu VIS-a te u CIR-u u skladu s člancima od 9. do 14. i od 22.c do 22.f; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

dodaju se sljedeće točke:

12.

„„podaci iz VIS-a” znači svi podaci pohranjeni u središnjem sustavu VIS-a te u CIR-u u skladu s člancima od 9. do 14. i od 22.c do 22.f;

| 13. | „podaci o identitetu” znači podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a) i (aa); |
| --- | --- |

13.

„podaci o identitetu” znači podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a) i (aa);

| 14. | „podaci o otiscima prstiju” znači podaci koji se odnose na otiske prstiju koji su pohranjenu u dosjeu VIS-a; |
| --- | --- |

14.

„podaci o otiscima prstiju” znači podaci koji se odnose na otiske prstiju koji su pohranjenu u dosjeu VIS-a;

| 15. | „prikaz lica” znači digitalna snimka lica
  čiji su rezolucija i kvaliteta dostatni da bi se mogli upotrebljavati za automatizirano biometrijsko traženje podudarnosti
  ; [Am. 44] |
| --- | --- |

15.

„prikaz lica” znači digitalna snimka lica
  čiji su rezolucija i kvaliteta dostatni da bi se mogli upotrebljavati za automatizirano biometrijsko traženje podudarnosti
  ; [Am. 44]

čiji su rezolucija i kvaliteta dostatni da bi se mogli upotrebljavati za automatizirano biometrijsko traženje podudarnosti

[Am. 44]

| 16. | „podaci Europola” znači osobni podaci koje obrađuje Europol u svrhe iz članka 18. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (*4); |
| --- | --- |

16.

„podaci Europola” znači osobni podaci koje obrađuje Europol u svrhe iz članka 18. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (*4);

*4

| 17. | „boravišna dozvola” znači sve boravišne dozvole koje izdaju države članice u skladu s jedinstvenim obrascem utvrđenim u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1030/2002 (*5) i svim ostalim dokumentima iz članka 2. stavka 16. točke (b) Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

17.

„boravišna dozvola” znači sve boravišne dozvole koje izdaju države članice u skladu s jedinstvenim obrascem utvrđenim u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1030/2002 (*5) i svim ostalim dokumentima iz članka 2. stavka 16. točke (b) Uredbe (EU) 2016/399;

*5

| 18. | „viza za dugotrajni boravak” znači odobrenje koje izdaje država članica kako je predviđeno u članku 18. Schengenske konvencije; |
| --- | --- |

18.

„viza za dugotrajni boravak” znači odobrenje koje izdaje država članica kako je predviđeno u članku 18. Schengenske konvencije;

| 19. | „nacionalno nadzorno tijelo” u pogledu izvršavanja zakonodavstva znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom

  ‚nadzorna tijela’ znači nadzorna tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*6)

  i nadzorna tijela iz članka
   41. Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (*7); [Am. 45] |
| --- | --- |

19.

„nacionalno nadzorno tijelo” u pogledu izvršavanja zakonodavstva znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom

  ‚nadzorna tijela’ znači nadzorna tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*6)

  i nadzorna tijela iz članka
   41. Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (*7); [Am. 45]

„nacionalno nadzorno tijelo” u pogledu izvršavanja zakonodavstva znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom

‚nadzorna tijela’ znači nadzorna tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

*6

i nadzorna tijela iz članka

*7

[Am. 45]

| 19.a | „rezultat” znači podudarnost utvrđena uspoređivanjem relevantnih podataka evidentiranih u spisu zahtjeva u VIS-u s relevantnim podacima koji se nalaze u evidenciji, dosjeu ili upozorenju registriranom u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu, EES-u, ETIAS-u, Eurodacu, u podacima Europola ili u Interpolovoj bazi podataka SLTD; [Am. 46] |
| --- | --- |

19.a

19.a

„rezultat” znači podudarnost utvrđena uspoređivanjem relevantnih podataka evidentiranih u spisu zahtjeva u VIS-u s relevantnim podacima koji se nalaze u evidenciji, dosjeu ili upozorenju registriranom u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu, EES-u, ETIAS-u, Eurodacu, u podacima Europola ili u Interpolovoj bazi podataka SLTD; [Am. 46]

„rezultat” znači podudarnost utvrđena uspoređivanjem relevantnih podataka evidentiranih u spisu zahtjeva u VIS-u s relevantnim podacima koji se nalaze u evidenciji, dosjeu ili upozorenju registriranom u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu, EES-u, ETIAS-u, Eurodacu, u podacima Europola ili u Interpolovoj bazi podataka SLTD;

| 20. | „izvršavanje zakonodavstva” znači sprečavanje, otkrivanje ili istraga terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela
  u strogo definiranom okviru
  ; [Am. 47] |
| --- | --- |

20.

„izvršavanje zakonodavstva” znači sprečavanje, otkrivanje ili istraga terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela
  u strogo definiranom okviru
  ; [Am. 47]

u strogo definiranom okviru

[Am. 47]

| 21. | „teroristička kaznena djela” znači kaznena djela prema nacionalnom pravu koja odgovaraju ili su istovjetna kaznenim djelima iz
  članaka od 3. do 14.
  Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (*8)

  ili djela koja su istovjetna jednom od tih kaznenih djela za one države članice koje ne obvezuje ta Direktiva
  ; [Am. 48] |
| --- | --- |

21.

„teroristička kaznena djela” znači kaznena djela prema nacionalnom pravu koja odgovaraju ili su istovjetna kaznenim djelima iz
  članaka od 3. do 14.
  Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (*8)

  ili djela koja su istovjetna jednom od tih kaznenih djela za one države članice koje ne obvezuje ta Direktiva
  ; [Am. 48]

koja odgovaraju ili su istovjetna kaznenim djelima

članaka od 3. do 14.

*8

ili djela koja su istovjetna jednom od tih kaznenih djela za one države članice koje ne obvezuje ta Direktiva

[Am. 48]

| 22. | „teška kaznena djela” znači kaznena djela koja odgovaraju ili su istovjetna onima iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke Vijeća 2002/584/PUP (*9), ako su prema nacionalnom pravu kažnjiva kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode na najmanje tri godine. |
| --- | --- |

22.

„teška kaznena djela” znači kaznena djela koja odgovaraju ili su istovjetna onima iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke Vijeća 2002/584/PUP (*9), ako su prema nacionalnom pravu kažnjiva kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode na najmanje tri godine.

*9

(*4)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.)."

*4

(*5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1030/2002 od 13. lipnja 2002. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja (SL L 157, 15.6.2002., str. 1.)."

*5

(*6)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.). [Am. 49]"

*6

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(*7)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.)."

*7

(*8)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.)."

*8

(*9)  Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).”;"

*9

| 5. | članak 5. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 5.


  Kategorije podataka


  1.   U VIS se unose samo sljedeće kategorije podataka:






  (a) | alfanumerički podaci o podnositelju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak i o zatraženim, izdanim, odbijenim, poništenim, oduzetim ili produljenim vizama iz članka 9. stavaka od 1. do 4. i članaka od 10. do 14., alfanumerički podaci o izdanim, povučenim, odbijenim, poništenim, oduzetim ili produljenim vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama iz članaka 22.c, 22.d, 22.e i 22.f te informacije o pozitivnim rezultatima iz članaka 9.a i 22.b te rezultatima provjera iz članka 9.c stavka 6.; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Kategorije podataka

1.   U VIS se unose samo sljedeće kategorije podataka:

(a)

alfanumerički podaci o podnositelju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak i o zatraženim, izdanim, odbijenim, poništenim, oduzetim ili produljenim vizama iz članka 9. stavaka od 1. do 4. i članaka od 10. do 14., alfanumerički podaci o izdanim, povučenim, odbijenim, poništenim, oduzetim ili produljenim vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama iz članaka 22.c, 22.d, 22.e i 22.f te informacije o pozitivnim rezultatima iz članaka 9.a i 22.b te rezultatima provjera iz članka 9.c stavka 6.;

| (b) | prikazi lica iz članka 9. stavka 5. i članka 22.c stavka 2. točke (f); |
| --- | --- |

(b)

prikazi lica iz članka 9. stavka 5. i članka 22.c stavka 2. točke (f);

| (c) | podaci o otiscima prstiju iz članka 9. stavka 6., i članka 22.c stavka 2.
  točke (g) i članka 22.d
  točke (g); [Am. 50] |
| --- | --- |

(c)

podaci o otiscima prstiju iz članka 9. stavka 6., i članka 22.c stavka 2.
  točke (g) i članka 22.d
  točke (g); [Am. 50]

| (ca) | skenirani primjerci stranice s osobnim podacima iz putne isprave iz članka 9. stavka 7.; [Am. 51] |
| --- | --- |

(ca)

skenirani primjerci stranice s osobnim podacima iz putne isprave iz članka 9. stavka 7.; [Am. 51]

| (d) | veze s ostalim zahtjevima iz članka 8. stavaka 3. i 4. i članka 22.a stavka 3. |
| --- | --- |

(d)

veze s ostalim zahtjevima iz članka 8. stavaka 3. i 4. i članka 22.a stavka 3.

2.   Ne dovodeći u pitanje postupke evidentiranja obrade podataka iz članka 34., poruke koje se prenose VIS-om iz članka 16., članka 24. stavka 2. i članka 25. stavka 2. ne pohranjuju se u VIS-u.

3.   CIR sadržava podatke iz članka 9. stavka 4. točaka od (a) do (cc), članka 9. stavka 5. i članka 9. stavka 6., članka 22.c stavka 2. točaka od (a) do (cc), (f) i (g) te članka 22.d točaka od (a) do (cc)

  (c)
  , (f) i (g). Ostali podaci iz VIS-a pohranjuju se u središnjem sustavu VIS-a.”; [Am. 52]

| 6. | umeće se sljedeći članak 5.a:

  „Članak 5.a

  Popis priznatih putnih isprava






  (1.) | Kako je utvrđeno Odlukom br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*10), popis putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza mora se uključiti u VIS. [Am. 53] |
| --- | --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak 5.a:

„Članak 5.a

Popis priznatih putnih isprava

(1.)

Kako je utvrđeno Odlukom br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*10), popis putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza mora se uključiti u VIS. [Am. 53]

| (2.) | VIS mora nuditi funkciju centraliziranog upravljanja popisom priznatih putnih isprava i obavijesti o priznavanju ili nepriznavanju navedenih putnih isprava u skladu s člankom 4. Odluke br. 1105/2011/EU. [Am. 54] |
| --- | --- |

(2.)

VIS mora nuditi funkciju centraliziranog upravljanja popisom priznatih putnih isprava i obavijesti o priznavanju ili nepriznavanju navedenih putnih isprava u skladu s člankom 4. Odluke br. 1105/2011/EU. [Am. 54]

| (3.) | Podrobna pravila o upravljanju funkcijom iz stavka 2. navode se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. [Am. 55] |
| --- | --- |

(3.)

Podrobna pravila o upravljanju funkcijom iz stavka 2. navode se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. [Am. 55]

(*10)  Odluka br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o popisu putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza, te o uspostavi mehanizma za uspostavu tog popisa (SL L 287, 4.11.2011., str. 9.).”;"

*10

| 7. | članak 6. mijenja se kako slijedi:








  (-a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:





  „1.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 22.a, pristup VIS-u radi unošenja, izmjene ili brisanja podataka iz članka 5. stavka 1., u skladu s ovom Uredbom, ograničuje se izričito na propisno ovlašteno osoblje tijela nadležnih za vize. Broj propisno ovlaštenih članova osoblja strogo je ograničen stvarnim potrebama za njihovom uslugom.” [Am. 56] |
| --- | --- | --- |

7.

članak 6. mijenja se kako slijedi:

(-a)

(-a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 22.a, pristup VIS-u radi unošenja, izmjene ili brisanja podataka iz članka 5. stavka 1., u skladu s ovom Uredbom, ograničuje se izričito na propisno ovlašteno osoblje tijela nadležnih za vize. Broj propisno ovlaštenih članova osoblja strogo je ograničen stvarnim potrebama za njihovom uslugom.” [Am. 56]

| (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Pristup VIS-u radi ostvarivanja uvida u podatke namijenjen je isključivo propisno ovlaštenom osoblju nacionalnih nadležnih tijela svake države članice i tijela EU-a koja su nadležna za namjene utvrđene u člancima od 15. do 22., člancima od 22.c do 22.f,

  i
  člancima od 22.g do 22.j

  l
  te za namjene utvrđene u člancima 20. i 21. [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ].


  Tijela koja imaju pravo na uvid u podatke iz VIS-a ili na pristup podacima iz VIS-a radi sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela imenuju se u skladu s poglavljem III.b.


  Taj je pristup ograničen do mjere u kojoj su podaci potrebni za izvršenje njihovih zadaća u skladu s tim namjenama i proporcionalni ciljevima koje se želi postići.”; [Am. 57] |
| --- | --- |

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Pristup VIS-u radi ostvarivanja uvida u podatke namijenjen je isključivo propisno ovlaštenom osoblju nacionalnih nadležnih tijela svake države članice i tijela EU-a koja su nadležna za namjene utvrđene u člancima od 15. do 22., člancima od 22.c do 22.f,

  i
  člancima od 22.g do 22.j

  l
  te za namjene utvrđene u člancima 20. i 21. [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ].

Tijela koja imaju pravo na uvid u podatke iz VIS-a ili na pristup podacima iz VIS-a radi sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela imenuju se u skladu s poglavljem III.b.

Taj je pristup ograničen do mjere u kojoj su podaci potrebni za izvršenje njihovih zadaća u skladu s tim namjenama i proporcionalni ciljevima koje se želi postići.”; [Am. 57]

| (aa) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Svaka država članica imenuje nadležna tijela, čije propisno ovlašteno osoblje ima pristup VIS-u radi unošenja, izmjene, brisanja ili korištenja podataka. Svaka država članica bez odgode agenciji eu-LISA prosljeđuje popis tih nadležnih tijela, uključujući one iz članka 29. stavka 3a., i sve njegove izmjene. U tom se popisu za svako tijelo navodi koje podatke smije pretraživati i u koju svrhu.




  Agencija eu-LISA osigurava godišnje objavljivanje tog popisa i popisa imenovanih tijela iz članka 22.k stavka 2. te središnjih pristupnih točaka iz članka 22.k stavka 4. u Službenom listu Europske unije. Agencija eu-LISA na svojoj internetskoj stranici vodi popis koji se stalno ažurira i koji sadržava izmjene koje šalju države članice između godišnjih objavljivanja.”; [Am. 58] |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Svaka država članica imenuje nadležna tijela, čije propisno ovlašteno osoblje ima pristup VIS-u radi unošenja, izmjene, brisanja ili korištenja podataka. Svaka država članica bez odgode agenciji eu-LISA prosljeđuje popis tih nadležnih tijela, uključujući one iz članka 29. stavka 3a., i sve njegove izmjene. U tom se popisu za svako tijelo navodi koje podatke smije pretraživati i u koju svrhu.

Agencija eu-LISA osigurava godišnje objavljivanje tog popisa i popisa imenovanih tijela iz članka 22.k stavka 2. te središnjih pristupnih točaka iz članka 22.k stavka 4. u Službenom listu Europske unije. Agencija eu-LISA na svojoj internetskoj stranici vodi popis koji se stalno ažurira i koji sadržava izmjene koje šalju države članice između godišnjih objavljivanja.”; [Am. 58]

| (b) | dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   VIS mora imati funkciju za centralizirano upravljanje tim popisom.”; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   VIS mora imati funkciju za centralizirano upravljanje tim popisom.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak 5.:

  „5.   Podrobna pravila o upravljanju funkcijom za centralizirano upravljanje popisom iz stavka 3. navode se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2

  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a u vezi s podrobnim pravilima o upravljanju funkcijom za centralizirano upravljanje popisom iz stavka 3
  .”; [Am. 59] |
| --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.   Podrobna pravila o upravljanju funkcijom za centralizirano upravljanje popisom iz stavka 3. navode se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2

  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a u vezi s podrobnim pravilima o upravljanju funkcijom za centralizirano upravljanje popisom iz stavka 3
  .”; [Am. 59]

| 7.a | U članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:





  „2.
     
  Obrada osobnih podataka u VIS-u koju provodi svako nadležno tijelo ne dovodi do diskriminacije podnositelja zahtjeva za izdavanje vize, imatelja viza ili podnositelja zahtjeva za vizu odnosno nositelja viza za dugotrajni boravak te boravišnih dozvola na temelju spola, rase, boje, etničkog ili društvenog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, religije ili vjere, političkog ili drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovinskog stanja, rođenja, invalidnosti, dobi, ili spolnog opredjeljenja. Njome se u potpunosti poštuju ljudsko dostojanstvo i nepovredivost te temeljna prava i načela utvrđena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, uključujući pravo na poštovanje privatnog života i pravo na zaštitu osobnih podataka. Posebna pozornost posvećuje se djeci, starijim osobama, osobama s invaliditetom i osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita. Najbolji interes djeteta na prvom je mjestu.”; [Am. 60] |
| --- | --- |

7.a

7.a

U članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

U članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.
     
  Obrada osobnih podataka u VIS-u koju provodi svako nadležno tijelo ne dovodi do diskriminacije podnositelja zahtjeva za izdavanje vize, imatelja viza ili podnositelja zahtjeva za vizu odnosno nositelja viza za dugotrajni boravak te boravišnih dozvola na temelju spola, rase, boje, etničkog ili društvenog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, religije ili vjere, političkog ili drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovinskog stanja, rođenja, invalidnosti, dobi, ili spolnog opredjeljenja. Njome se u potpunosti poštuju ljudsko dostojanstvo i nepovredivost te temeljna prava i načela utvrđena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, uključujući pravo na poštovanje privatnog života i pravo na zaštitu osobnih podataka. Posebna pozornost posvećuje se djeci, starijim osobama, osobama s invaliditetom i osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita. Najbolji interes djeteta na prvom je mjestu.”; [Am. 60]

| 8. | u članku 7. dodaje se novi stavak 3.

  sljedeći stavak
  :

  „3.   Pri provedbi svih postupaka iz ove Uredbe, najbolji interes djeteta primarna je briga

  prevladava nad drugim brigama
  država članica
  , uz potpuno poštovanje Međunarodne konvencije o pravima djeteta
  . Dobrobit i sigurnost djeteta, osobito ako postoji rizik da je dijete žrtva trgovine ljudima, te mišljenja djeteta uzimaju se u obzir i daje im se dužna važnost u skladu s njegovom ili njezinom dobi i zrelosti.”; [Am. 61]





  3.a
     
  „Države članice primjenjuju ovu Uredbu potpuno u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a osobito pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštitu osobnih podataka, pravo na azil i zaštitu načela zabrane prisilnog udaljenja i zaštita u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek.”; [Am. 62] |
| --- | --- |

8.

u članku 7. dodaje se novi stavak 3.

  sljedeći stavak
  :

novi stavak 3.

sljedeći stavak

„3.   Pri provedbi svih postupaka iz ove Uredbe, najbolji interes djeteta primarna je briga

  prevladava nad drugim brigama
  država članica
  , uz potpuno poštovanje Međunarodne konvencije o pravima djeteta
  . Dobrobit i sigurnost djeteta, osobito ako postoji rizik da je dijete žrtva trgovine ljudima, te mišljenja djeteta uzimaju se u obzir i daje im se dužna važnost u skladu s njegovom ili njezinom dobi i zrelosti.”; [Am. 61]

3.a
     
  „Države članice primjenjuju ovu Uredbu potpuno u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a osobito pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštitu osobnih podataka, pravo na azil i zaštitu načela zabrane prisilnog udaljenja i zaštita u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek.”; [Am. 62]

| 8.a | umeće se sljedeći članak:





  „Članak 7.a




  Podaci o otiscima prstiju djece





  1.
     
  Odstupajući od članka 22.c stavka 2. točke (g) otisci prstiju djece mlađe od 6 godina ne unose se u VIS.






  2.
     
  Biometrijske podatke maloljetnika starijih od šest godina uzimaju službenici koji su posebno osposobljeni za uzimanje biometrijskih podataka maloljetnika na način prilagođen djeci i pogodan za djecu te uz potpuno poštovanje najboljih interesa djeteta i zaštitnih mjera utvrđenih u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima djeteta.




  Pri uzimanju biometrijskog podataka u pratnji maloljetnika je odrasli član obitelji, ako postoji. Pri uzimanju biometrijskih podataka maloljetnika bez pratnje prati skrbnik, zastupnik ili ako zastupnik nije imenovan, osoba osposobljena za zaštitu najboljih interesa maloljetnika i njegove opće dobrobiti. Tako osposobljena osoba ne smije biti službenih odgovoran za uzimanje biometrijskih podataka te djeluje neovisno i ne prima naredbe niti od službenika niti od službe odgovorne za uzimanje biometrijskih podataka. Nijedan oblik prisile ne smije se koristiti prema maloljetnicima kako bi se osiguralo da ispunjavaju obvezu davanja biometrijskih podataka.






  3.
     
  Odstupajući od članka 13. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 810/2009 konzulati ne smiju zahtijevati da se djeca u dobi od 6 do 12 godina osobno pojavljuju u konzulatu radi prikupljanja biometrijskih identifikatora ako bi to za obitelji predstavljalo prekomjerno opterećenje i trošak. U takvim se slučajevima biometrijski identifikatori uzimaju na vanjskim granicama, pri čemu se posebna pozornost posvećuje izbjegavanju trgovine djecom.






  4.
     
  Odstupajući od odredbi o korištenju podataka iz poglavlja II., III., III.a i III.b, otiscima prstiju djece može se pristupiti samo u sljedeće svrhe:










  (a) | radi provjere identiteta djeteta u postupku podnošenja zahtjeva za vizu u skladu s člankom 15. te na vanjskim granicama u skladu s člancima 18. i 22.g te |
| --- | --- | --- |

8.a

8.a

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.a

Podaci o otiscima prstiju djece

1.
     
  Odstupajući od članka 22.c stavka 2. točke (g) otisci prstiju djece mlađe od 6 godina ne unose se u VIS.

2.
     
  Biometrijske podatke maloljetnika starijih od šest godina uzimaju službenici koji su posebno osposobljeni za uzimanje biometrijskih podataka maloljetnika na način prilagođen djeci i pogodan za djecu te uz potpuno poštovanje najboljih interesa djeteta i zaštitnih mjera utvrđenih u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima djeteta.

Pri uzimanju biometrijskog podataka u pratnji maloljetnika je odrasli član obitelji, ako postoji. Pri uzimanju biometrijskih podataka maloljetnika bez pratnje prati skrbnik, zastupnik ili ako zastupnik nije imenovan, osoba osposobljena za zaštitu najboljih interesa maloljetnika i njegove opće dobrobiti. Tako osposobljena osoba ne smije biti službenih odgovoran za uzimanje biometrijskih podataka te djeluje neovisno i ne prima naredbe niti od službenika niti od službe odgovorne za uzimanje biometrijskih podataka. Nijedan oblik prisile ne smije se koristiti prema maloljetnicima kako bi se osiguralo da ispunjavaju obvezu davanja biometrijskih podataka.

3.
     
  Odstupajući od članka 13. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 810/2009 konzulati ne smiju zahtijevati da se djeca u dobi od 6 do 12 godina osobno pojavljuju u konzulatu radi prikupljanja biometrijskih identifikatora ako bi to za obitelji predstavljalo prekomjerno opterećenje i trošak. U takvim se slučajevima biometrijski identifikatori uzimaju na vanjskim granicama, pri čemu se posebna pozornost posvećuje izbjegavanju trgovine djecom.

4.
     
  Odstupajući od odredbi o korištenju podataka iz poglavlja II., III., III.a i III.b, otiscima prstiju djece može se pristupiti samo u sljedeće svrhe:

(a)

radi provjere identiteta djeteta u postupku podnošenja zahtjeva za vizu u skladu s člankom 15. te na vanjskim granicama u skladu s člancima 18. i 22.g te

| (b) | u skladu s poglavljem III.b radi sprečavanja i borbe protiv zlouporabe prava djece, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:










  i. | takav pristup mora biti potreban za sprečavanje, otkrivanje ili istragu trgovine djecom; |
| --- | --- | --- |

(b)

u skladu s poglavljem III.b radi sprečavanja i borbe protiv zlouporabe prava djece, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

i.

takav pristup mora biti potreban za sprečavanje, otkrivanje ili istragu trgovine djecom;

| ii. | pristup je nužan u posebnom slučaju; |
| --- | --- |

ii.

pristup je nužan u posebnom slučaju;

| iii. | identifikacija je u najboljem interesu djeteta.”; [Am. 63] |
| --- | --- |

iii.

identifikacija je u najboljem interesu djeteta.”; [Am. 63]

| 9. | naslov poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:
  „UNOŠENJE I UPOTREBA PODATAKA O VIZAMA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK OD STRANE TIJELA NADLEŽNIH ZA IZDAVANJE VIZA”; |
| --- | --- |

9.

naslov poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim:

„UNOŠENJE I UPOTREBA PODATAKA O VIZAMA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK OD STRANE TIJELA NADLEŽNIH ZA IZDAVANJE VIZA”;

| 10. | članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kada je zahtjev prihvatljiv u skladu s člankom 19. Uredbe (EZ) br. 810/2009, tijelo nadležno za vize mora otvoriti dosje zahtjeva u roku od 2 radna dana, tako da unese podatke iz članka 9. u VIS, ako se radi o podacima koje je podnositelj zahtjeva dužan podnijeti.”; |
| --- | --- | --- |

10.

članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kada je zahtjev prihvatljiv u skladu s člankom 19. Uredbe (EZ) br. 810/2009, tijelo nadležno za vize mora otvoriti dosje zahtjeva u roku od 2 radna dana, tako da unese podatke iz članka 9. u VIS, ako se radi o podacima koje je podnositelj zahtjeva dužan podnijeti.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Nakon otvaranja dosjea zahtjeva, VIS automatski pokreće pretraživanje u skladu s člankom 9.a i prikazuje rezultate.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Nakon otvaranja dosjea zahtjeva, VIS automatski pokreće pretraživanje u skladu s člankom 9.a i prikazuje rezultate.”;

| (c) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   U slučaju gdje iz zakonskih razloga nije potrebno ili činjenično nije moguće dostaviti određene podatke, u polja predviđena za posebne podatke unose se riječi ‚ne primjenjuje se’. Nepostojanje otisaka prstiju označava se s ‚VIS0’; nadalje, sustavom se dozvoljava razlikovanje između slučajeva u skladu s člankom 13. stavkom 7. točkama od (a) do (d) Uredbe (EZ) br. 810/2009.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   U slučaju gdje iz zakonskih razloga nije potrebno ili činjenično nije moguće dostaviti određene podatke, u polja predviđena za posebne podatke unose se riječi ‚ne primjenjuje se’. Nepostojanje otisaka prstiju označava se s ‚VIS0’; nadalje, sustavom se dozvoljava razlikovanje između slučajeva u skladu s člankom 13. stavkom 7. točkama od (a) do (d) Uredbe (EZ) br. 810/2009.”;

| 11. | članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki 4. podtočke (a), (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | prezime; ime (imena); datum rođenja; državljanstvo ili državljanstva; spol; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki 4. podtočke (a), (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

prezime; ime (imena); datum rođenja; državljanstvo ili državljanstva; spol;

| (aa) | prezime pri rođenju (bivše(-a) prezime(-na)); mjesto i zemlja rođenja; državljanstvo u vrijeme rođenja; |
| --- | --- |

(aa)

prezime pri rođenju (bivše(-a) prezime(-na)); mjesto i zemlja rođenja; državljanstvo u vrijeme rođenja;

| (b) | vrsta i broj putne isprave ili putnih isprava i troslovna oznaka zemlje koja je izdala putnu ispravu ili putne isprave; |
| --- | --- |

(b)

vrsta i broj putne isprave ili putnih isprava i troslovna oznaka zemlje koja je izdala putnu ispravu ili putne isprave;

| (c) | datum isteka valjanosti putne isprave ili putnih isprava; |
| --- | --- |

(c)

datum isteka valjanosti putne isprave ili putnih isprava;

| (cc) | nadležno tijelo koje je izdalo putnu ispravu i datum izdavanja;”; |
| --- | --- |

(cc)

nadležno tijelo koje je izdalo putnu ispravu i datum izdavanja;”;

| (b) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „5. | prikaz lica podnositelja u skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”; [Am. 65] |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.

prikaz lica podnositelja u skladu s člankom 13. stavkom 1.

[Am. 65]

| (ba) | točka 6. zamjenjuje se sljedećim:










  „6. | otiske prstiju podnositelja zahtjeva, u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”; [Am. 66] |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

„6.

otiske prstiju podnositelja zahtjeva, u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”;

| (c) | dodaje se sljedeća točka 7.:






  „7. | skenirani primjerak stranice s osobnim podacima.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeća točka 7.:

„7.

skenirani primjerak stranice s osobnim podacima.”;

| (d) | dodaju se sljedeća dva stavka:






  „8. | Prikaz lica državljana trećih zemalja iz točke 5. prvog stavka mora biti dostatne razlučivosti i kvalitete kako bi se upotrebljavao za automatizirano biometrijsko uspoređivanje.
  Ako nije dovoljno kvalitetan, prikaz lica ne upotrebljava se za automatizirano uspoređivanje. [Am. 67]

  Odstupajući od drugog

  prvog
  stavka, u iznimnim slučajevima ako nije moguće ispuniti specifikacije kvalitete i razlučivosti potrebne za unos prikaza lica uživo u VIS, prikaz lica može se elektronički ekstrahirati iz čipa elektroničke strojno čitljive putne isprave (eMRTD). U takvim slučajevima prikaz lica unosi se u osobni dosje tek nakon elektroničke provjere toga odgovara li prikaz lica zabilježen na čipu eMRTD-a prikazu lica uživo predmetnog državljanina treće zemlje.”; [Am. 68] |
| --- | --- | --- |

(d)

dodaju se sljedeća dva stavka:

„8.

8.

Prikaz lica državljana trećih zemalja iz točke 5. prvog stavka mora biti dostatne razlučivosti i kvalitete kako bi se upotrebljavao za automatizirano biometrijsko uspoređivanje.
  Ako nije dovoljno kvalitetan, prikaz lica ne upotrebljava se za automatizirano uspoređivanje.

Odstupajući od drugog

  prvog
  stavka, u iznimnim slučajevima ako nije moguće ispuniti specifikacije kvalitete i razlučivosti potrebne za unos prikaza lica uživo u VIS, prikaz lica može se elektronički ekstrahirati iz čipa elektroničke strojno čitljive putne isprave (eMRTD). U takvim slučajevima prikaz lica unosi se u osobni dosje tek nakon elektroničke provjere toga odgovara li prikaz lica zabilježen na čipu eMRTD-a prikazu lica uživo predmetnog državljanina treće zemlje.”; [Am. 68]

drugog

prvog

[Am. 68]

| 12. | umeću se sljedeći novi članci od 9.a. do 9.d.:

  „Članak 9.a

  Pretraživanje drugih sustava

  1.   Dosjei zahtjeva automatski se obrađuju u VIS-u radi pronalaženja pozitivnih rezultata. VIS pojedinačno obrađuje svaki dosje zahtjeva.


  2.   Nakon što se otvori zahtjev ili se izda viza, VIS provjerava je li putna isprava povezana s tim zahtjevom prepoznata u skladu s Odlukom br. 1105/2011/EU na način da izvršava automatsko pretraživanje u popisu priznatih putnih isprava iz članka 5.a i prikazuje rezultat. [Am. 69]



  3.   Za potrebe provjera predviđenih člankom 21. stavkom 1. i člankom 21. stavkom 3. točkama (a),
  i
  (c) i (d) Uredbe (EZ) br. 810/2009, VIS pokreće pretraživanje s pomoću Europskog portala za pretraživanje utvrđenog u članku 6. stavku 1. [Uredbe o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] radi usporedbe odgovarajućih podataka iz članka 9. točke

  točaka
  4., ove Uredbe s podacima iz evidencije, dosjea ili upozorenja registriranih u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), sustavu ulaska/izlaska (EES), europskom sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), uključujući popis za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/XX za potrebe uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju, Eurodacu, [sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima i drugim oblicima teških kaznenih djela], Europolovim podacima, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN).

  5. i 6. ove Uredbe. VIS provjerava:










  (a) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u SIS-u kao izgubljena, ukradena, nezakonito prisvojena ili poništena; |
| --- | --- | --- |

12.

umeću se sljedeći novi članci od 9.a. do 9.d.:

„Članak 9.a

Pretraživanje drugih sustava

1.   Dosjei zahtjeva automatski se obrađuju u VIS-u radi pronalaženja pozitivnih rezultata. VIS pojedinačno obrađuje svaki dosje zahtjeva.

2.   Nakon što se otvori zahtjev ili se izda viza, VIS provjerava je li putna isprava povezana s tim zahtjevom prepoznata u skladu s Odlukom br. 1105/2011/EU na način da izvršava automatsko pretraživanje u popisu priznatih putnih isprava iz članka 5.a i prikazuje rezultat. [Am. 69]

3.   Za potrebe provjera predviđenih člankom 21. stavkom 1. i člankom 21. stavkom 3. točkama (a),
  i
  (c) i (d) Uredbe (EZ) br. 810/2009, VIS pokreće pretraživanje s pomoću Europskog portala za pretraživanje utvrđenog u članku 6. stavku 1. [Uredbe o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] radi usporedbe odgovarajućih podataka iz članka 9. točke

  točaka
  4., ove Uredbe s podacima iz evidencije, dosjea ili upozorenja registriranih u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), sustavu ulaska/izlaska (EES), europskom sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), uključujući popis za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/XX za potrebe uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju, Eurodacu, [sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima i drugim oblicima teških kaznenih djela], Europolovim podacima, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN).

  5. i 6. ove Uredbe. VIS provjerava:

(a)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u SIS-u kao izgubljena, ukradena, nezakonito prisvojena ili poništena;

| (b) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u bazi podataka SLTD-a kao izgubljena, ukradena ili poništena; |
| --- | --- |

(b)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u bazi podataka SLTD-a kao izgubljena, ukradena ili poništena;

| (c) | je li za podnositelja zahtjeva u SIS uneseno upozorenje o odbijanju ulaska i boravka; |
| --- | --- |

(c)

je li za podnositelja zahtjeva u SIS uneseno upozorenje o odbijanju ulaska i boravka;

| (d) | postoji li za podnositelja zahtjeva upozorenje u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja; |
| --- | --- |

(d)

postoji li za podnositelja zahtjeva upozorenje u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja;

| (e) | podudaraju li se podnositelj zahtjeva i putna isprava s odbijenim, ukinutim ili poništenim odobrenjem putovanja u središnjem sustavu ETIAS-a i njegovim imateljem; |
| --- | --- |

(e)

podudaraju li se podnositelj zahtjeva i putna isprava s odbijenim, ukinutim ili poništenim odobrenjem putovanja u središnjem sustavu ETIAS-a i njegovim imateljem;

| (f) | nalaze li se podnositelj zahtjeva i putna isprava na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*11)

  ; |
| --- | --- |

(f)

nalaze li se podnositelj zahtjeva i putna isprava na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*11)

  ;

| (g) | jesu li podaci o podnositelju zahtjeva već registrirani u VIS-u |
| --- | --- |

(g)

jesu li podaci o podnositelju zahtjeva već registrirani u VIS-u

| (h) | odgovaraju li podaci navedeni u zahtjevu koji se odnose na putnu ispravu drugom zahtjevu za vizu povezanom s drugim podacima o identitetu |
| --- | --- |

(h)

odgovaraju li podaci navedeni u zahtjevu koji se odnose na putnu ispravu drugom zahtjevu za vizu povezanom s drugim podacima o identitetu

| (i) | je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran ili je u prošlosti bio evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka; |
| --- | --- |

(i)

je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran ili je u prošlosti bio evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka;

| (j) | je li za podnositelja zahtjeva u EES-u zabilježeno da mu je odbijen ulazak; |
| --- | --- |

(j)

je li za podnositelja zahtjeva u EES-u zabilježeno da mu je odbijen ulazak;

| (k) | je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za kratkotrajni boravak zabilježena u VIS-u; |
| --- | --- |

(k)

je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za kratkotrajni boravak zabilježena u VIS-u;

| (l) | je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole zabilježena u VIS-u; |
| --- | --- |

(l)

je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole zabilježena u VIS-u;

| (m) | jesu li podaci povezani s identitetom podnositelja zahtjeva zabilježeni među podacima Europola |
| --- | --- |

(m)

jesu li podaci povezani s identitetom podnositelja zahtjeva zabilježeni među podacima Europola

| (n) | je li podnositelj zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak registriran u Eurodacu; |
| --- | --- |

(n)

je li podnositelj zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak registriran u Eurodacu;

| (o) | u slučajevima kad je podnositelj zahtjeva maloljetnik, odnosi li se na njegova nositelja roditeljskog prava ili zakonskog skrbnika:










  i. | upozorenje u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja; |
| --- | --- | --- |

(o)

u slučajevima kad je podnositelj zahtjeva maloljetnik, odnosi li se na njegova nositelja roditeljskog prava ili zakonskog skrbnika:

i.

upozorenje u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja;

| ii. | upozorenje uneseno u SIS o odbijanju ulaska i boravka; |
| --- | --- |

ii.

upozorenje uneseno u SIS o odbijanju ulaska i boravka;

| iii. | činjenica da je nositelj putne isprave navedene na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240. [Am. 70] |
| --- | --- |

iii.

činjenica da je nositelj putne isprave navedene na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240. [Am. 70]

3.a
     
  Pri pretraživanju SLTD-a, podaci koje korisnik ESP-a upotrebljava za pokretanje pretraživanja ne dijele se s vlasnicima podataka Interpola [Am. 71]

4.   VIS u dosje zahtjeva dodaje upućivanje na svaki pozitivni rezultat u skladu sa stavkom 3. Nadalje, kada je to relevantno, VIS utvrđuje države članice koje su unijele ili pribavile podatke koji su dali pozitivne rezultate ili Europol i evidentira to u dosjeu zahtjeva.
  Ne navode se nikakve druge informacije osim upućivanja na pronađeni rezultat i izvor od kojeg podaci potječu. [Am. 72]

5.   Za potrebe članka 2. stavka 1. točke (k), pretraživanjima izvršenim prema stavku 3. ovog članka uspoređuju se relevantni podaci iz članka 15. stavka 2. s podacima u SIS-u kako bi se moglo utvrditi postoji li u pogledu podnositelja zahtjeva jedno od sljedećih upozorenja:

| (a) | upozorenje u pogledu osoba za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja; |
| --- | --- |

(a)

upozorenje u pogledu osoba za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja;

| (b) | upozorenje u pogledu nestalih osoba; |
| --- | --- |

(b)

upozorenje u pogledu nestalih osoba;

| (c) | upozorenje u pogledu osoba od kojih se traži pomoć u sudskom postupku; |
| --- | --- |

(c)

upozorenje u pogledu osoba od kojih se traži pomoć u sudskom postupku;

| (d) | upozorenje o osobama i predmetima za skrivene
  , posebne
  ili posebne

  istražne
  provjere. [Am. 73] |
| --- | --- |

(d)

upozorenje o osobama i predmetima za skrivene
  , posebne
  ili posebne

  istražne
  provjere. [Am. 73]

5.a
     
  Konzulat u kojem je podnesen zahtjev za vizu, po potrebi nakon provjere koju provodi središnje tijelo u skladu s člankom 9.c, procjenjuje svaki pozitivan rezultat pretraživanja u skladu s člankom 9.a stavkom 3. točkama (a), (b), (c), (e), (g), (h), (i), (j), (k), (l) i (n). [Am. 74]

5.b
     
  U skladu s člankom 9.ca jedinstvena kontaktna točka države članice koja je unijela ili podnijela podatke koji su doveli do pozitivnih rezultata po potrebi provjerava i ocjenjuje svaki pozitivan rezultat pretraživanja u skladu s člankom 9.a stavkom 3. točkama (d), (f), (m) i (o). [Am. 75]

5.c
     
  O svakom pozitivnom rezultatu u SIS-u automatski se obavješćuje i ured SIRENE države članice koja je pokrenula upozorenje koje je dovelo do pozitivnog rezultata. [Am. 76]

5.d
     
  Obavijest koja se dostavlja uredu SIRENE države članice ili jedinstvenoj kontaktnoj točki koja je unijela upozorenje sadrži sljedeće podatke:

| (a) | prezime, ime i, ako ih ima, pseudonim odnosno prezimena, imena i pseudonime; |
| --- | --- |

(a)

prezime, ime i, ako ih ima, pseudonim odnosno prezimena, imena i pseudonime;

| (b) | mjesto i datum rođenja; |
| --- | --- |

(b)

mjesto i datum rođenja;

| (c) | spol; |
| --- | --- |

(c)

spol;

| (d) | državljanstvo te druga državljanstva, ako ih ima; |
| --- | --- |

(d)

državljanstvo te druga državljanstva, ako ih ima;

| (e) | državu članicu prvog planiranog boravka i, ako je dostupna, adresu prvog planiranog boravka; |
| --- | --- |

(e)

državu članicu prvog planiranog boravka i, ako je dostupna, adresu prvog planiranog boravka;

| (f) | kućnu adresu podnositelja zahtjeva ili, ako nije dostupna, grad i zemlju u kojoj ima boravište; |
| --- | --- |

(f)

kućnu adresu podnositelja zahtjeva ili, ako nije dostupna, grad i zemlju u kojoj ima boravište;

| (g) | upućivanje na dobivene rezultate, uključujući datum i vrijeme rezultata. [Am. 77] |
| --- | --- |

(g)

upućivanje na dobivene rezultate, uključujući datum i vrijeme rezultata. [Am. 77]

5.e
     
  Ovim se člankom ne sprečava podnošenje zahtjeva za azil na bilo kojoj osnovi. U slučaju zahtjeva za vizu koji je podnijela žrtva nasilnog zločina, kao što je nasilje u obitelji ili trgovina ljudima, koji je počinio njezin pokrovitelj, dosje u VIS-u odvojen je od dosjea pokrovitelja kako bi se žrtve zaštitile od novih opasnosti. [Am. 78]

Članak 9.b

Posebne odredbe primjenjive na pretraživanje drugih sustava za članove obitelji građana EU-a ili drugih državljana trećih zemalja s pravom slobodnog kretanja na temelju prava Unije

1.   Kad je riječ o državljanima trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljana treće zemlje s pravom slobodnog kretanja jednakim pravu državljana Unije prema sporazumu između Unije i država članica, s jedne strane, i treće zemlje, s druge strane, automatizirane provjere iz članka 9.a stavka 3. izvršavaju se isključivo radi provjere postojanja činjeničnih naznaka ili opravdanih razloga utemeljenih na činjeničnim naznakama na temelju kojih bi se moglo zaključiti da osoba na državnom području države članice predstavlja rizik za sigurnost ili visok rizik od pojave epidemije u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. [Am. 79]

2.   VIS ne provjerava:

| (a) | je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka ili je u prošlosti bio tako evidentiran, pretraživanjem EES-a; |
| --- | --- |

(a)

je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka ili je u prošlosti bio tako evidentiran, pretraživanjem EES-a;

| (b) | odgovara li podnositelj zahtjeva osobi čiji su podaci zabilježeni u Eurodacu. |
| --- | --- |

(b)

odgovara li podnositelj zahtjeva osobi čiji su podaci zabilježeni u Eurodacu.

3.   Kada automatizirana obrada

  se u okviru automatizirane obrade
  zahtjeva iz članka 9.a stavka 3., prijavi

  dobije
  pozitivni rezultat koji se podudara s upozorenjem o odbijanju ulaska i boravka iz članka 24. Uredbe (EZ) br. 1987/2006

  (EU) 2018/1861
  , tijelo nadležno za vize provjerava razlog za odluku nakon koje je to upozorenje uneseno u SIS. Ako je razlog povezan s rizikom od nezakonite imigracije, upozorenje se ne uzima u obzir za procjenu zahtjeva. Tijelo nadležno za vize postupa u skladu s člankom 25

  26
  . stavkom 2. Uredbe o SIS-u II

  (EU) 2018/1861
  . [Am. 80]

Članak 9.c

Provjera koju izvršavaju središnja tijela
  i jedinstvene nacionalne kontaktne točke [Am. 81]

1.   Središnje tijelo države članice koja obrađuje zahtjev

  Jedinstvena nacionalna kontaktna točka u skladu s člankom 9.ca
  ručno provjerava svaki pozitivni rezultat pretraživanja

  iz članka 9.a stavka 5.b koji je dobiven pretraživanjem
  u skladu s člankom 9.a stavkom 3.
  koji VIS ne može automatski potvrditi. O tome se obavješćuje središnje tijelo države članice koja obrađuje zahtjev. [Am. 82]

2.   Kada

  Središnje tijelo ručno provjerava svaki pozitivni rezultat iz članka 9.a stavka 5.b koji je nastao pretraživanjem u skladu s člankom 9.a stavkom 3. koji VIS ne može automatski potvrditi. Kad
  ručno provjerava pozitivne rezultate, središnje tijelo ima pristup dosjeu zahtjeva i povezanim dosjeima zahtjeva te svim pozitivnim rezultatima dobivenima tijekom automatizirane obrade u skladu s člankom 9.a stavkom 3

  5.a
  . [Am. 83]

3.   Središnje tijelo provjerava podudara li se identitet podnositelja iz dosjea zahtjeva s podacima u VIS-u ili u jednoj od pretraženih baza podataka.

4.   Ako se osobni podaci ne podudaraju i nije prijavljen neki drugi pozitivan rezultat tijekom automatske obrade u skladu s člankom 9.a stavkom 3., središnje tijelo briše lažni pozitivni rezultat iz dosjea zahtjeva.

5.   Ako se podaci podudaraju s identitetom podnositelja ili ostaje sumnja u identitet podnositelja, središnje tijelo nadležno za vize koje obrađuje zahtjev
  u opravdanim slučajevima
  obavješćuje središnje tijelo druge države članice za koju je utvrđeno da je unijela ili pribavila podatke koji su dali rezultat u skladu s člankom 9.a stavkom 3. Ako se utvrdi da su jedna ili više država članica unijele ili pribavile podatke koji su dali takav pozitivan rezultat, središnje tijelo savjetuje se sa središnjim tijelima drugih država članica primjenom postupka utvrđenog u članku 16. stavku 2.
  Nedoumica se tumači u korist podnositelja zahtjeva. [Am. 84]

6.   Rezultat provjera koje izvršavaju središnja tijela drugih država članica dodaje se u dosje zahtjeva.

7.   Odstupajući od stavka 1., ako se usporedbom iz članka 9.a stavka 5. dobije jedan pozitivni rezultat ili njih više, VIS šalje automatiziranu obavijest središnjem tijelu države članice koje je pokrenulo pretraživanje radi poduzimanja odgovarajuće daljnje radnje. [Am. 85]

8.   Ako se utvrdi da je Europol pribavio podatke koji su dali rezultat u skladu s člankom 9.a stavkom 3., središnje tijelo odgovorne države članice savjetuje se s nacionalnom jedinicom Europola radi daljnjeg postupanja u skladu s Uredbom (EU) 2016/794, a osobito njezinim poglavljem IV.
  [Am. 86]

Članak 9.ca

Provjera i procjena koje provodi jedinstvena nacionalna kontaktna točka

1.
     
  Svaka država članica imenuje nacionalno tijelo, funkcionalno 24 sata dnevno sedam dana u tjednu, koje osigurava odgovarajuće ručne provjere i procjenu pozitivnih rezultata u svrhe ove Uredbe („jedinstvena kontaktna točka”). Jedinstvena kontaktna točka sastoji se od časnika za vezu iz ureda SIRENE, nacionalnih središnjih ureda Interpola, nacionalnih središnjih točaka Europola, nacionalne jedinice ETIAS-a i svih relevantnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Države članice osiguravaju dovoljno članova osoblja, što jedinstvenoj kontaktnoj točki omogućuje da u skladu s ovom Uredbom provjeri pozitivne rezultate o kojima je obaviještena, uzimajući u obzir rokove iz članka 23. Uredbe (EZ) br. 810/2009.

2.
     
  Jedinstvena kontaktna točka ručno provjerava pozitivne rezultate koji su joj dostavljeni. Primjenjuju se postupci iz članka 9.c stavaka od 2. do 6.

3.
     
  Ako se nakon provjere iz stavka 2. ovog članka podaci podudaraju i potvrđen je pozitivan rezultat, jedinstvena kontaktna točka po potrebi kontaktira odgovorna tijela, uključujući Europol, koja su dostavila podatke koji su doveli do pozitivnog rezultata. Nakon toga procjenjuje pozitivan rezultat. Jedinstvena kontaktna točka daje obrazloženo mišljenje u pogledu odluke o zahtjevu koja se treba donijeti u skladu s člankom 23. Uredbe (EZ) br. 810/2009. To obrazloženo mišljenje uključeno je u dosje zahtjeva. [Am. 87]

Članak 9.cb

Priručnik

Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 48.a kako bi u priručniku utvrdila relevantne podatke koji se trebaju usporediti u pretraživanju drugih sustava u skladu s člankom 9.a stavkom 3. te postupke i pravila potrebne za ta pretraživanja, provjere i procjene iz članaka od 9.a do 9.ca. Taj delegirani akt obuhvaća kombinaciju kategorija podataka za pretraživanje svakog sustava u skladu s člankom 9.a. [Am. 88]

Članak 9.d

Odgovornosti Europola

Europol mora prilagoditi svoj informacijski sustav kako bi osigurao automatsku obradu pretraživanja iz članka 9.a stavka 3. i članka 22.b stavka 2.”;

(*11)  
  Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).
  "

*11

Uredba (EU) 2018/1240 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 1077/2011, (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 i (EU) 2017/2226 (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

| 13. | u članku 13. dodaje se sljedeći stavak 4.:

  „4.   Ako je dosje zahtjeva ažuriran u skladu sa stavcima 1. i 2., VIS šalje obavijest državi članici koja je izdala vizu o 
  obrazloženoj
  odluci o poništenju ili oduzimanju te vize. Takva obavijest generira se automatski u središnjem sustavu i šalje mehanizmom utvrđenim u članku 16.”; [Am. 89] |
| --- | --- |

13.

u članku 13. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Ako je dosje zahtjeva ažuriran u skladu sa stavcima 1. i 2., VIS šalje obavijest državi članici koja je izdala vizu o 
  obrazloženoj
  odluci o poništenju ili oduzimanju te vize. Takva obavijest generira se automatski u središnjem sustavu i šalje mehanizmom utvrđenim u članku 16.”; [Am. 89]

| 14. | članak 15. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. umeće se sljedeća točka (ea):






  „(ea) | prikaz lica;”; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

članak 15. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. umeće se sljedeća točka (ea):

„(ea)

prikaz lica;”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak 2.a:

  „2.a   Prikaz lica iz stavka 2. točke (ea) ne smije biti jedini kriterij pretraživanja.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak 2.a:

„2.a   Prikaz lica iz stavka 2. točke (ea) ne smije biti jedini kriterij pretraživanja.”;

| 15. | u članku 16. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  „2.   Kada se u VIS-u otvori dosje zahtjeva o državljaninu određene treće zemlje ili državljaninu koji pripada posebnoj kategoriji državljana za koje je potrebno prethodno savjetovanje u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 810/2009, VIS automatski prosljeđuje zahtjev za savjetovanje navedenoj državi članici ili državama članicama.
  Država članica ili države članice koje se savjetuju prosljeđuju svoj odgovor u VIS koji taj odgovor prosljeđuje državi članici koja je otvorila zahtjev.
  Isključivo u svrhe izvršenja postupka savjetovanja u VIS se uključuje popis država članica s čijim se središnjim tijelima moraju savjetovati središnja tijela drugih država članica tijekom obrade zahtjeva za jedinstvene vize koje su podnijeli državljani određenih trećih zemalja ili posebne kategorije takvih državljana u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 810/2009 te predmetnih državljana trećih zemalja. [Am. 90]



  3.   Postupak utvrđen u stavku 2. primjenjuje se i na:






  (a) | prosljeđivanje informacija u skladu s člankom 25. stavkom 4. o izdavanju viza s ograničenom područnom valjanošću, člankom 24. stavkom 2. o izmjenama podataka
  ove Uredbe
  i člankom 31. Uredbe (EZ) br. 810/2009 o naknadnom obavješćivanju; [Am. 91] |
| --- | --- | --- |

15.

u članku 16. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Kada se u VIS-u otvori dosje zahtjeva o državljaninu određene treće zemlje ili državljaninu koji pripada posebnoj kategoriji državljana za koje je potrebno prethodno savjetovanje u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 810/2009, VIS automatski prosljeđuje zahtjev za savjetovanje navedenoj državi članici ili državama članicama.

Država članica ili države članice koje se savjetuju prosljeđuju svoj odgovor u VIS koji taj odgovor prosljeđuje državi članici koja je otvorila zahtjev.

Isključivo u svrhe izvršenja postupka savjetovanja u VIS se uključuje popis država članica s čijim se središnjim tijelima moraju savjetovati središnja tijela drugih država članica tijekom obrade zahtjeva za jedinstvene vize koje su podnijeli državljani određenih trećih zemalja ili posebne kategorije takvih državljana u skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 810/2009 te predmetnih državljana trećih zemalja. [Am. 90]

3.   Postupak utvrđen u stavku 2. primjenjuje se i na:

(a)

prosljeđivanje informacija u skladu s člankom 25. stavkom 4. o izdavanju viza s ograničenom područnom valjanošću, člankom 24. stavkom 2. o izmjenama podataka
  ove Uredbe
  i člankom 31. Uredbe (EZ) br. 810/2009 o naknadnom obavješćivanju; [Am. 91]

| (b) | sve ostale poruke povezane s konzularnom suradnjom koje podrazumijevaju prosljeđivanje osobnih podataka evidentiranih u VIS-u ili povezanih s njime, s prosljeđivanjem zahtjeva tijelu nadležnom za vize za prosljeđivanje primjeraka putnih isprava u skladu s člankom 9. točkom 7. i drugih dokumenata priloženih zahtjevu i s prosljeđivanjem elektroničkih primjeraka tih dokumenata te sa zahtjevima u skladu s člankom 9.c i člankom 38. stavkom 3. Tijela nadležna za vize moraju odgovoriti na takav zahtjev u roku od dva radna dana.”; [Am. 92] |
| --- | --- |

(b)

sve ostale poruke povezane s konzularnom suradnjom koje podrazumijevaju prosljeđivanje osobnih podataka evidentiranih u VIS-u ili povezanih s njime, s prosljeđivanjem zahtjeva tijelu nadležnom za vize za prosljeđivanje primjeraka putnih isprava u skladu s člankom 9. točkom 7. i drugih dokumenata priloženih zahtjevu i s prosljeđivanjem elektroničkih primjeraka tih dokumenata te sa zahtjevima u skladu s člankom 9.c i člankom 38. stavkom 3. Tijela nadležna za vize moraju odgovoriti na takav zahtjev u roku od dva radna dana.”; [Am. 92]

| 16. | briše se članak 17.; |
| --- | --- |

16.

briše se članak 17.;

| 17. | naslov poglavlja III. zamjenjuje se sljedećim:
  „PRISTUP OSTALIH TIJELA PODACIMA O VIZAMA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK”; |
| --- | --- |

17.

naslov poglavlja III. zamjenjuje se sljedećim:

„PRISTUP OSTALIH TIJELA PODACIMA O VIZAMA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK”;

| 18. | u članku 18. stavku 6. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Tijela nadležna za izvršavanje provjera na granicama na kojima se upotrebljava EES provjeravaju otiske prstiju nositelja vize usporedbom s otiscima prstiju u VIS-u. Kada se radi o nositeljima vize čije otiske prstiju nije moguće upotrijebiti, pretraživanje navedeno u stavku 1. izvršava se s pomoću alfanumeričkih podataka predviđenih stavkom 1. u kombinaciji s prikazom lica.”; |
| --- | --- |

18.

u članku 18. stavku 6. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Tijela nadležna za izvršavanje provjera na granicama na kojima se upotrebljava EES provjeravaju otiske prstiju nositelja vize usporedbom s otiscima prstiju u VIS-u. Kada se radi o nositeljima vize čije otiske prstiju nije moguće upotrijebiti, pretraživanje navedeno u stavku 1. izvršava se s pomoću alfanumeričkih podataka predviđenih stavkom 1. u kombinaciji s prikazom lica.”;

| 18.a | članak 18.a zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 18.a




  Preuzimanje podataka iz VIS-a radi otvaranja ili ažuriranja bilješke o ulasku/izlasku ili bilješke o odbijanju ulaska nositelja vize u EES-u




  Isključivo u svrhu otvaranja ili ažuriranja bilješke o ulasku/izlasku ili bilješke o odbijanju ulaska nositelja vize u EES-u u skladu s člankom 14. stavkom 2. te člancima 16. i 18. Uredbe (EU) 2017/2226, tijelu nadležnom za obavljanje kontrola na granicama na kojima se upotrebljava EES daje se pristup radi preuzimanja iz VIS-a i uvoza u EES podataka pohranjenih u VIS-u koji su navedeni u članku 16. stavku 1. točki (d) i članku 16. stavku 2. točkama od (c) do (f) te Uredbe
  ”. [Am. 93] |
| --- | --- |

18.a

18.a

članak 18.a zamjenjuje se sljedećim:

članak 18.a zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 18.a

Preuzimanje podataka iz VIS-a radi otvaranja ili ažuriranja bilješke o ulasku/izlasku ili bilješke o odbijanju ulaska nositelja vize u EES-u

Isključivo u svrhu otvaranja ili ažuriranja bilješke o ulasku/izlasku ili bilješke o odbijanju ulaska nositelja vize u EES-u u skladu s člankom 14. stavkom 2. te člancima 16. i 18. Uredbe (EU) 2017/2226, tijelu nadležnom za obavljanje kontrola na granicama na kojima se upotrebljava EES daje se pristup radi preuzimanja iz VIS-a i uvoza u EES podataka pohranjenih u VIS-u koji su navedeni u članku 16. stavku 1. točki (d) i članku 16. stavku 2. točkama od (c) do (f) te Uredbe
  ”. [Am. 93]

| 19. | umeće se sljedeći članak 20.a:

  „Članak 20.a
  Upotreba podataka iz VIS-a za potrebe unošenja upozorenja o nestalim osobama
  ili ranjivim osobama koje treba spriječiti da putuju
  u sustav SIS i naknadni pristup tim podacima [Am. 94]


  1.   Podaci o otiscima prstiju
  i prikazi lica
  pohranjeni u VIS-u mogu se upotrijebiti za potrebe unošenja upozorenja o nestalim osobama
  , djeci kojima prijeti otmica ili ranjivim osobama koje treba spriječiti da putuju
  u skladu s člankom 32. stavkom 2. Uredbe (EU) ... Europskog parlamenta i Vijeća (*12) [Uredba (EU) o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima]. U tim slučajevima razmjena podataka o otiscima prstiju
  i prikazima lica
  odvija se zaštićenim putem do ureda SIRENE države članice koja posjeduje podatke. [Am. 95]



  2.   Ako
  na temelju korištenja podataka o otiscima prstiju i prikaza lica pohranjenih u VIS-u
  postoji pozitivan rezultat u pogledu upozorenja iz sustava SIS iz stavka 1., tijela za zaštitu djece i nacionalna pravosudna tijela, uključujući tijela odgovorna za pokretanje javnih progona u kaznenim postupcima i za istražne postupke koji prethode podizanju optužnice te tijela koja koordiniraju njihov rad, kako je navedeno u članku 43

  44
  . Uredbe (EU) ... [COM(2016)0883 – SIS LE

  (policijska suradnja)]
  ,], u obavljanju svojih zadataka mogu
  od tijela koje ima pristup VIS-u
  tražiti pristup podacima iz VIS-a. Primjenjuju se uvjeti predviđeni u zakonodavstvu Unije i nacionalnom zakonodavstvu.
  Države članice osiguravaju da se podaci prenose na siguran način. [Am. 96]




  (*12)  Uredba (EU) ... Europskog parlamenta i Vijeća od ... (SL L ..., str. ...).”;" |
| --- | --- |

19.

umeće se sljedeći članak 20.a:

„Članak 20.a

Upotreba podataka iz VIS-a za potrebe unošenja upozorenja o nestalim osobama
  ili ranjivim osobama koje treba spriječiti da putuju
  u sustav SIS i naknadni pristup tim podacima [Am. 94]

1.   Podaci o otiscima prstiju
  i prikazi lica
  pohranjeni u VIS-u mogu se upotrijebiti za potrebe unošenja upozorenja o nestalim osobama
  , djeci kojima prijeti otmica ili ranjivim osobama koje treba spriječiti da putuju
  u skladu s člankom 32. stavkom 2. Uredbe (EU) ... Europskog parlamenta i Vijeća (*12) [Uredba (EU) o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima]. U tim slučajevima razmjena podataka o otiscima prstiju
  i prikazima lica
  odvija se zaštićenim putem do ureda SIRENE države članice koja posjeduje podatke. [Am. 95]

2.   Ako
  na temelju korištenja podataka o otiscima prstiju i prikaza lica pohranjenih u VIS-u
  postoji pozitivan rezultat u pogledu upozorenja iz sustava SIS iz stavka 1., tijela za zaštitu djece i nacionalna pravosudna tijela, uključujući tijela odgovorna za pokretanje javnih progona u kaznenim postupcima i za istražne postupke koji prethode podizanju optužnice te tijela koja koordiniraju njihov rad, kako je navedeno u članku 43

  44
  . Uredbe (EU) ... [COM(2016)0883 – SIS LE

  (policijska suradnja)]
  ,], u obavljanju svojih zadataka mogu
  od tijela koje ima pristup VIS-u
  tražiti pristup podacima iz VIS-a. Primjenjuju se uvjeti predviđeni u zakonodavstvu Unije i nacionalnom zakonodavstvu.
  Države članice osiguravaju da se podaci prenose na siguran način. [Am. 96]

(*12)  Uredba (EU) ... Europskog parlamenta i Vijeća od ... (SL L ..., str. ...).”;"

*12

| 20. | u članku 22. stavak

  stavci 1. i
  2. zamjenjuje

  zamjenjuju
  se sljedećim:



  „1.
     
  Isključivo za svrhu razmatranja zahtjeva za traženje azila, tijela nadležna za odlučivanje o azilu imaju pristup pretraživanju na temelju otisaka prstiju tražitelja azila u skladu s člankom 21. Uredbe (EZ) br. 343/2003. Ako nije moguće koristiti otiske prstiju tražitelja azila ili ako pretraživanje na temelju otisaka prstiju ne bude uspješno, pretraživanje se obavlja na temelju podataka iz članka 9. stavka 4. točke (a) i/ili (b) do (cc); to se pretraživanje može provesti u kombinaciji s podacima iz članka 9. stavka 4. točke (aa).” [Am. 97]



  „2.   Ako pretraživanje na temelju podataka navedenih u stavku 1. pokaže da su podaci o podnositelju zahtjeva za međunarodnu zaštitu uneseni u VIS, tijela za odlučivanje o pružanju azila imaju pristup za pregledavanje sljedećih podataka podnositelja i povezanih dosjea zahtjeva podnositelja u skladu s člankom 8. stavkom 3., isključivo u svrhu navedenu u stavku 1.:






  (a) | broja zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

20.

u članku 22. stavak

  stavci 1. i
  2. zamjenjuje

  zamjenjuju
  se sljedećim:

stavak

stavci 1. i

zamjenjuje

zamjenjuju

„1.
     
  Isključivo za svrhu razmatranja zahtjeva za traženje azila, tijela nadležna za odlučivanje o azilu imaju pristup pretraživanju na temelju otisaka prstiju tražitelja azila u skladu s člankom 21. Uredbe (EZ) br. 343/2003. Ako nije moguće koristiti otiske prstiju tražitelja azila ili ako pretraživanje na temelju otisaka prstiju ne bude uspješno, pretraživanje se obavlja na temelju podataka iz članka 9. stavka 4. točke (a) i/ili (b) do (cc); to se pretraživanje može provesti u kombinaciji s podacima iz članka 9. stavka 4. točke (aa).” [Am. 97]

„2.   Ako pretraživanje na temelju podataka navedenih u stavku 1. pokaže da su podaci o podnositelju zahtjeva za međunarodnu zaštitu uneseni u VIS, tijela za odlučivanje o pružanju azila imaju pristup za pregledavanje sljedećih podataka podnositelja i povezanih dosjea zahtjeva podnositelja u skladu s člankom 8. stavkom 3., isključivo u svrhu navedenu u stavku 1.:

(a)

broja zahtjeva;

| (b) | podataka iz obrasca zahtjeva navedenih u članku 9. točkama 4., 5. i 7.; |
| --- | --- |

(b)

podataka iz obrasca zahtjeva navedenih u članku 9. točkama 4., 5. i 7.;

| (c) | fotografija

  prikaza lica
  ; [Am. 98] |
| --- | --- |

(c)

fotografija

  prikaza lica
  ; [Am. 98]

| (d) | unesenih podataka koji se odnose na svaku izdanu, poništenu, oduzetu vizu ili vizu čija je valjanost produljena, a koji su navedeni u člancima 10., 13. i 14.; |
| --- | --- |

(d)

unesenih podataka koji se odnose na svaku izdanu, poništenu, oduzetu vizu ili vizu čija je valjanost produljena, a koji su navedeni u člancima 10., 13. i 14.;

| (e) | podataka navedenih u članku

  iz članka
   9. točkama

  točke
   4. i 5. povezanih dosjea zahtjeva u skladu s člankom 8. stavkom 4.”; [Am. 99] |
| --- | --- |

(e)

podataka navedenih u članku

  iz članka
   9. točkama

  točke
   4. i 5. povezanih dosjea zahtjeva u skladu s člankom 8. stavkom 4.”; [Am. 99]

| 21. | članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 23.


  Razdoblje čuvanja podataka


  1.   Svaki se dosje

  zahtjev
  u VIS-u pohranjuje na najviše pet godina, ne dovodeći u pitanje brisanje podataka iz članaka 24. i 25. i vođenje evidencije iz članka 34. [Am. 100]

  To razdoblje započinje:






  (a) | datumom isteka vize, vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, ako je viza, viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola izdana; |
| --- | --- | --- |

21.

članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 23.

Razdoblje čuvanja podataka

1.   Svaki se dosje

  zahtjev
  u VIS-u pohranjuje na najviše pet godina, ne dovodeći u pitanje brisanje podataka iz članaka 24. i 25. i vođenje evidencije iz članka 34. [Am. 100]

To razdoblje započinje:

(a)

datumom isteka vize, vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, ako je viza, viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola izdana;

| (b) | novim datumom isteka vize,
  ili
  vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, ako je viza,
  ili
  viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola produljena; [Am. 101] |
| --- | --- |

(b)

novim datumom isteka vize,
  ili
  vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, ako je viza,
  ili
  viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola produljena; [Am. 101]

| (c) | datumom otvaranja dosjea u VIS-u, ako je zahtjev povučen, zatvoren ili obrada obustavljena; |
| --- | --- |

(c)

datumom otvaranja dosjea u VIS-u, ako je zahtjev povučen, zatvoren ili obrada obustavljena;

| (d) | datumom odluke odgovornog tijela ako je viza, viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola odbijena, poništena, oduzeta ili je njezin rok skraćen, ovisno o slučaju. |
| --- | --- |

(d)

datumom odluke odgovornog tijela ako je viza, viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola odbijena, poništena, oduzeta ili je njezin rok skraćen, ovisno o slučaju.

2.   Nakon isteka roka iz stavka 1. VIS automatski briše dosje i dokumente povezane s tim dosjeom, kako je navedeno u članku 8. stavcima 3. i 4. te članku 22.a stavcima

  stavku
   3. i 5.”[Am. 102]

2.a
     
  Odstupajući od stavka 1.:

| (a) | dosjei zahtjeva koji se odnose na boravišnu dozvolu brišu se nakon razdoblja od najviše 10 godina; |
| --- | --- |

(a)

dosjei zahtjeva koji se odnose na boravišnu dozvolu brišu se nakon razdoblja od najviše 10 godina;

| (b) | dosjei zahtjeva koji se odnose na djecu mlađu od 12 godina brišu se nakon izlaska djeteta iz schengenskog područja. [Am. 103] |
| --- | --- |

(b)

dosjei zahtjeva koji se odnose na djecu mlađu od 12 godina brišu se nakon izlaska djeteta iz schengenskog područja. [Am. 103]

2.b
     
  Odstupajući od stavka 1., u svrhu olakšavanja novog zahtjeva dosje zahtjeva iz tog stavka može se pohraniti na dodatno razdoblje od najviše tri godine od isteka razdoblja valjanosti vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole i samo ako to, nakon zahtjeva za privolu, podnositelj zahtjeva slobodno i izričito prihvati na temelju potpisane izjave. Zahtjevi za privolu moraju biti predočeni tako da se mogu jasno razlučiti od drugih pitanja, u razumljivom i lako dostupnom obliku te uz uporabu jasnog i jednostavnog jezika u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) 2016/679. U skladu s člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 podnositelj zahtjeva u svakom trenutku može povući svoju privolu. Ako podnositelj zahtjeva povuče privolu, dosje zahtjeva automatski se briše iz VIS-a.

Agencija eu-LISA razvija alat kako bi se podnositeljima zahtjeva omogućilo da daju i povuku svoju privolu.

Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 48.a radi dodatnog definiranja alata koji podnositelji zahtjeva trebaju upotrebljavati za davanje i povlačenje svoje privole.”; [Am. 104]

| 22. | u članku 24. stavak

  stavci
   2.
  i 3.

  zamjenjuje

  zamjenjuju
  se sljedećim:

  „2.   Ako država članica posjeduje dokaz kojim bi se dalo naslutiti da su podaci obrađeni u VIS-u netočni ili da su podaci u VIS-u obrađivani u suprotnosti s ovom Uredbom, ona odmah o tome izvješćuje odgovornu državu članicu. Ta se poruka prosljeđuje u skladu s postupkom iz članka 16. stavka 3.
  Ako se netočni podaci odnose na povezane dokumente otvorene u skladu s člankom 8. stavcima 3. ili 4. i člankom 22.a stavkom 3., odgovorna država članica izvršava potrebne provjere i dostavlja odgovor u roku od 48 sati te, ovisno o slučaju, ispravlja povezani dokument. Ako se odgovor ne dostavi u zadanom vremenskom okviru, država članica koja upućuje zahtjev ispravlja povezani dokument i obavješćuje odgovornu državu članicu o izvršenom ispravku putem funkcije VISMail.




  3.
     
  Odgovorna država članica što prije provjerava dotične podatke i, ako je to potrebno, odmah ih ispravlja ili briše.
  ”; [Am. 105] |
| --- | --- |

22.

u članku 24. stavak

  stavci
   2.
  i 3.

  zamjenjuje

  zamjenjuju
  se sljedećim:

stavak

stavci

i 3.

zamjenjuje

zamjenjuju

„2.   Ako država članica posjeduje dokaz kojim bi se dalo naslutiti da su podaci obrađeni u VIS-u netočni ili da su podaci u VIS-u obrađivani u suprotnosti s ovom Uredbom, ona odmah o tome izvješćuje odgovornu državu članicu. Ta se poruka prosljeđuje u skladu s postupkom iz članka 16. stavka 3.

Ako se netočni podaci odnose na povezane dokumente otvorene u skladu s člankom 8. stavcima 3. ili 4. i člankom 22.a stavkom 3., odgovorna država članica izvršava potrebne provjere i dostavlja odgovor u roku od 48 sati te, ovisno o slučaju, ispravlja povezani dokument. Ako se odgovor ne dostavi u zadanom vremenskom okviru, država članica koja upućuje zahtjev ispravlja povezani dokument i obavješćuje odgovornu državu članicu o izvršenom ispravku putem funkcije VISMail.

3.
     
  Odgovorna država članica što prije provjerava dotične podatke i, ako je to potrebno, odmah ih ispravlja ili briše.
  ”; [Am. 105]

| 23. | članak 25. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   U slučaju gdje

  Ako
  je podnositelj zahtjeva prije isteka roka iz članka 23. stavka 1. stekao državljanstvo države članice, država članica bez odgode briše iz VIS-a dosjee zahtjeva, dosjee i povezane dokumente iz članka 8. stavaka 3. i 4.,
  i
  članka 22.a stavka 3. koji se odnose na podnositelja zahtjeva, a koje je ta država članica otvorila.”; [Am. 106] |
| --- | --- | --- |

23.

članak 25. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   U slučaju gdje

  Ako
  je podnositelj zahtjeva prije isteka roka iz članka 23. stavka 1. stekao državljanstvo države članice, država članica bez odgode briše iz VIS-a dosjee zahtjeva, dosjee i povezane dokumente iz članka 8. stavaka 3. i 4.,
  i
  članka 22.a stavka 3. koji se odnose na podnositelja zahtjeva, a koje je ta država članica otvorila.”; [Am. 106]

| (b) | u stavku 2. riječi „infrastrukture VIS-a” zamjenjuju se riječima „funkcije VISMail”. |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. riječi „infrastrukture VIS-a” zamjenjuju se riječima „funkcije VISMail”.

| 23.a | članak 26. mijenja se kako slijedi:










  (a) | stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:





  „1.
     
  Agencija eu-LISA odgovorna je za operativno upravljanje VIS-om i njegovim sastavnicama u skladu s člankom 2.a. Ona jamči, u suradnji s državama članicama, da se u svakom trenutku za te sastavnice koristi najbolja dostupna tehnologija koja podliježe procjeni troškova i koristi. [Am. 107]





  2.
     
  Operativno upravljanje VIS-om sastoji se od svih zadataka u skladu s ovom Uredbom potrebnih za 24-satni rad VIS-a sedam dana u tjednu, a posebno rada na održavanju i tehničkog razvoja koji su potrebni radi osiguravanja operativne kvalitete rada VIS-a na zadovoljavajućoj razini, osobito u pogledu vremena odaziva za ispitivanje središnjeg sustava VIS-a koje provode konzularni uredi i granična tijela. Ta su vremena odaziva što je moguće kraća.”; [Am. 108] |
| --- | --- | --- |

23.a

23.a

članak 26. mijenja se kako slijedi:

članak 26. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.
     
  Agencija eu-LISA odgovorna je za operativno upravljanje VIS-om i njegovim sastavnicama u skladu s člankom 2.a. Ona jamči, u suradnji s državama članicama, da se u svakom trenutku za te sastavnice koristi najbolja dostupna tehnologija koja podliježe procjeni troškova i koristi. [Am. 107]

2.
     
  Operativno upravljanje VIS-om sastoji se od svih zadataka u skladu s ovom Uredbom potrebnih za 24-satni rad VIS-a sedam dana u tjednu, a posebno rada na održavanju i tehničkog razvoja koji su potrebni radi osiguravanja operativne kvalitete rada VIS-a na zadovoljavajućoj razini, osobito u pogledu vremena odaziva za ispitivanje središnjeg sustava VIS-a koje provode konzularni uredi i granična tijela. Ta su vremena odaziva što je moguće kraća.”; [Am. 108]

| (b) | stavci od 3 do 8. brišu se; [Am. 109] |
| --- | --- |

(b)

(b)

stavci od 3 do 8. brišu se; [Am. 109]

stavci od 3 do 8. brišu se;

| 24. | u članku 26. umeće se sljedeći stavak 8.

  a
  :


  „8.a   Agenciji eu-LISA dopuštena je upotreba stvarnih anonimnih osobnih podataka produkcijskog sustava VIS-a za potrebe ispitivanja u sljedećim okolnostima:








  (a) | za dijagnosticiranje i popravke kada se otkrije kvar središnjeg sustava; |
| --- | --- | --- |

24.

24.

u članku 26. umeće se sljedeći stavak 8.

  a
  :

u članku 26. umeće se sljedeći stavak 8.

a

„8.a   Agenciji eu-LISA dopuštena je upotreba stvarnih anonimnih osobnih podataka produkcijskog sustava VIS-a za potrebe ispitivanja u sljedećim okolnostima:

(a)

za dijagnosticiranje i popravke kada se otkrije kvar središnjeg sustava;

| (b) | za ispitivanje novih tehnologija i tehnika koje su važne za poboljšanje rada središnjeg sustava ili prosljeđivanja podataka u sustav.

  U takvim slučajevima, sigurnosne mjere, nadzor pristupa i aktivnosti evidentiranja u okruženju za ispitivanje moraju biti jednaki onima za produkcijski sustav VIS-a. Stvarni osobni podaci upotrijebljeni za ispitivanje moraju se učiniti anonimnima tako da utvrđivanje identiteta subjekta podataka više ne bude moguće.”;
  [Am. 110] |
| --- | --- |

(b)

za ispitivanje novih tehnologija i tehnika koje su važne za poboljšanje rada središnjeg sustava ili prosljeđivanja podataka u sustav.

| (c) | u članku 26. dodaju se sljedeći stavci:





  „9.a
     
  Ako agencija eu-LISA surađuje s vanjskim ugovarateljima na zadacima povezanima s VIS-om, pomno prati aktivnosti ugovaratelja kako bi osigurala usklađenost s ovom Uredbom, među ostalim u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i zaštite podataka.






  9.b
     
  Operativno upravljanje središnjim sustavom VIS-a ne smije biti povjereno privatnim poduzećima ili privatnim organizacijama.”; [Am. 111] |
| --- | --- |

(c)

(c)

u članku 26. dodaju se sljedeći stavci:

u članku 26. dodaju se sljedeći stavci:

„9.a
     
  Ako agencija eu-LISA surađuje s vanjskim ugovarateljima na zadacima povezanima s VIS-om, pomno prati aktivnosti ugovaratelja kako bi osigurala usklađenost s ovom Uredbom, među ostalim u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i zaštite podataka.

9.b
     
  Operativno upravljanje središnjim sustavom VIS-a ne smije biti povjereno privatnim poduzećima ili privatnim organizacijama.”; [Am. 111]

| 25. | članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 27.


  Mjesto središnjeg viznog informacijskog sustava

  Glavni središnji VIS, koji obavlja tehnički nadzor i administrativne poslove, nalazi se u Strasbourgu (Francuska), a sigurnosna kopija središnjeg VIS-a, koji može jamčiti sve funkcije glavnog središnjeg VIS-a, nalazi se u mjestu Sankt Johann im Pongau (Austrija).

  Moguća je istovremena upotreba obiju lokacija za aktivan rad

  Agencija eu-LISA provodi tehnička rješenja kako bi osigurala neprekidnu dostupnost
  VIS-a
  istovremenim radom središnjeg sustava VIS-a i rezervnog središnjeg sustava VIS-a,
  pod uvjetom da druga lokacija

  rezervni središnji sustav VIS-a
  može jamčiti rad
  VIS-a
  u slučaju kvara
  središnjeg
  sustava
  VIS-a, ili udvostručavanjem sustava ili njegovih sastavnica
  .”; [Am. 112] |
| --- | --- |

25.

članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 27.

Mjesto središnjeg viznog informacijskog sustava

Glavni središnji VIS, koji obavlja tehnički nadzor i administrativne poslove, nalazi se u Strasbourgu (Francuska), a sigurnosna kopija središnjeg VIS-a, koji može jamčiti sve funkcije glavnog središnjeg VIS-a, nalazi se u mjestu Sankt Johann im Pongau (Austrija).

Moguća je istovremena upotreba obiju lokacija za aktivan rad

  Agencija eu-LISA provodi tehnička rješenja kako bi osigurala neprekidnu dostupnost
  VIS-a
  istovremenim radom središnjeg sustava VIS-a i rezervnog središnjeg sustava VIS-a,
  pod uvjetom da druga lokacija

  rezervni središnji sustav VIS-a
  može jamčiti rad
  VIS-a
  u slučaju kvara
  središnjeg
  sustava
  VIS-a, ili udvostručavanjem sustava ili njegovih sastavnica
  .”; [Am. 112]

| 26. | članak 29. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Odgovornost za upotrebu i kvalitetu podataka”; |
| --- | --- | --- |

26.

članak 29. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Odgovornost za upotrebu i kvalitetu podataka”;

i kvalitetu

| (b) | u stavku

  stavak
   1.
  mijenja se kako slijedi:










  i. | točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | točnost, ažuriranost, odgovarajuću razinu kvalitete i potpunost podataka kada se prenesu u VIS.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u stavku

  stavak
   1.
  mijenja se kako slijedi:

u stavku

stavak

mijenja se kako slijedi:

i.

i.

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

točnost, ažuriranost, odgovarajuću razinu kvalitete i potpunost podataka kada se prenesu u VIS.”;

| ii. | dodaje se sljedeći podstavak:




  „U tu svrhu države članice osiguravaju redovito osposobljavanje o kvaliteti podataka za konzularno osoblje i osoblje svakog vanjskog pružatelja usluga s kojima surađuju u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”; [Am. 113] |
| --- | --- |

ii.

ii.

dodaje se sljedeći podstavak:

dodaje se sljedeći podstavak:

„U tu svrhu države članice osiguravaju redovito osposobljavanje o kvaliteti podataka za konzularno osoblje i osoblje svakog vanjskog pružatelja usluga s kojima surađuju u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”; [Am. 113]

„U tu svrhu države članice osiguravaju redovito osposobljavanje o kvaliteti podataka za konzularno osoblje i osoblje svakog vanjskog pružatelja usluga s kojima surađuju u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”;

| (c) | u stavku 2. točki (a) riječ „VIS-a” zamjenjuje se riječima „VIS-a ili CIR-a” uoba slučaja u kojima se pojavljuje; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 2. točki (a) riječ „VIS-a” zamjenjuje se riječima „VIS-a ili CIR-a” uoba slučaja u kojima se pojavljuje;

| (d) | umeće

  umeću
  se sljedeći stavak 2.a

  stavci
  :

  „2.a   Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA
  i Komisija razvijaju
  , održavaju
  i održavaju

  kontinuirano ažuriraju
  automatizirane mehanizme nadzora kvalitete podataka i postupke za izvršavanje provjera kvalitete podataka u VIS-u te podnose redovita izvješća državama članicama. Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA jamči odgovarajuću razinu stručno osposobljenog osoblja za provedbu tehničkih inovacija i nadogradnji potrebnih za upravljanje mehanizmima za kontrolu kvalitete podataka. Agencija eu-LISA
  državama članicama i Komisiji podnosi redovito izvješće o nadzoru kvalitete podataka.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću redovito dostavlja izvješće o problemima u vezi s kvalitetom podataka s kojima se susrela i načinu na koji ih je riješila. [Am. 114]

  Taj mehanizam, postupci i tumačenje usklađenosti kvalitete podataka utvrđuju se provedbenim mjerama u skladu s postupkom iz članka 49. stavka 2.




  2b.
     
  Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o izvedivosti, dostupnosti, spremnosti i pouzdanosti potrebne tehnologije za upotrebu prikaza lica za identifikaciju osobe.
  ”; [Am. 115] |
| --- | --- |

(d)

umeće

  umeću
  se sljedeći stavak 2.a

  stavci
  :

umeće

umeću

stavak 2.a

stavci

„2.a   Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA
  i Komisija razvijaju
  , održavaju
  i održavaju

  kontinuirano ažuriraju
  automatizirane mehanizme nadzora kvalitete podataka i postupke za izvršavanje provjera kvalitete podataka u VIS-u te podnose redovita izvješća državama članicama. Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA jamči odgovarajuću razinu stručno osposobljenog osoblja za provedbu tehničkih inovacija i nadogradnji potrebnih za upravljanje mehanizmima za kontrolu kvalitete podataka. Agencija eu-LISA
  državama članicama i Komisiji podnosi redovito izvješće o nadzoru kvalitete podataka.
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću redovito dostavlja izvješće o problemima u vezi s kvalitetom podataka s kojima se susrela i načinu na koji ih je riješila. [Am. 114]

Taj mehanizam, postupci i tumačenje usklađenosti kvalitete podataka utvrđuju se provedbenim mjerama u skladu s postupkom iz članka 49. stavka 2.

2b.
     
  Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o izvedivosti, dostupnosti, spremnosti i pouzdanosti potrebne tehnologije za upotrebu prikaza lica za identifikaciju osobe.
  ”; [Am. 115]

| (da) | dodaje se sljedeći stavak:





  „3.a
     
  U pogledu obrade osobnih podataka u VIS-u svaka država članica imenuje tijelo koje se smatra voditeljem obrade u skladu s člankom 4. točkom 7. Uredbe (EU) 2016/679 i koje ima glavnu odgovornost za obradu podataka u toj državi članici. Svaka država članica Komisiju obavješćuje o imenovanju.”; [Am. 116] |
| --- | --- |

(da)

(da)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„3.a
     
  U pogledu obrade osobnih podataka u VIS-u svaka država članica imenuje tijelo koje se smatra voditeljem obrade u skladu s člankom 4. točkom 7. Uredbe (EU) 2016/679 i koje ima glavnu odgovornost za obradu podataka u toj državi članici. Svaka država članica Komisiju obavješćuje o imenovanju.”; [Am. 116]

| 27. | umeće se sljedeći članak 29.a:


  „Članak 29.a


  Posebna pravila za unos podataka


  1.   Na unošenje podataka iz članaka 9., 22.c i 22.d u VIS primjenjuju se sljedeći prethodni uvjeti:






  (a) | u skladu s člancima 9., 22.c i 22.d te člankom 6. stavkom 4., podaci se mogu poslati

  unijeti
  u VIS isključivo nakon provjere kvalitete koju izvršavaju odgovorna nacionalna tijela; [Am. 117] |
| --- | --- | --- |

27.

umeće se sljedeći članak 29.a:

„Članak 29.a

Posebna pravila za unos podataka

1.   Na unošenje podataka iz članaka 9., 22.c i 22.d u VIS primjenjuju se sljedeći prethodni uvjeti:

(a)

u skladu s člancima 9., 22.c i 22.d te člankom 6. stavkom 4., podaci se mogu poslati

  unijeti
  u VIS isključivo nakon provjere kvalitete koju izvršavaju odgovorna nacionalna tijela; [Am. 117]

| (b) | u skladu s člancima 9., 22.c i 22.d te člankom 6. stavkom 4., podatke obrađuje VIS nakon provjere kvalitete koju izvršava VIS u skladu sa stavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

u skladu s člancima 9., 22.c i 22.d te člankom 6. stavkom 4., podatke obrađuje VIS nakon provjere kvalitete koju izvršava VIS u skladu sa stavkom 2.

2.   Provjere kvalitete izvršava VIS kako slijedi:

| (a) | pri otvaranju dosjea zahtjeva ili dosjea državljana trećih zemalja u VIS-u izvršavaju se provjere kvalitete podataka iz članaka 9., 22.c i 22.d; ako te provjere ne ispune utvrđene kriterije kvalitete, odgovorna tijela automatski dobivaju obavijest iz VIS-a; |
| --- | --- |

(a)

pri otvaranju dosjea zahtjeva ili dosjea državljana trećih zemalja u VIS-u izvršavaju se provjere kvalitete podataka iz članaka 9., 22.c i 22.d; ako te provjere ne ispune utvrđene kriterije kvalitete, odgovorna tijela automatski dobivaju obavijest iz VIS-a;

| (b) | automatske postupke u skladu s člankom 9.
  a
  stavkom 3. točkom (a) i člankom 22.b stavkom 2. VIS može pokrenuti tek nakon što izvrši provjeru kvalitete u skladu s ovim člankom; ako te provjere ne ispune utvrđene kriterije kvalitete, odgovorna tijela automatski dobivaju obavijest iz VIS-a; [Am. 118] |
| --- | --- |

(b)

automatske postupke u skladu s člankom 9.
  a
  stavkom 3. točkom (a) i člankom 22.b stavkom 2. VIS može pokrenuti tek nakon što izvrši provjeru kvalitete u skladu s ovim člankom; ako te provjere ne ispune utvrđene kriterije kvalitete, odgovorna tijela automatski dobivaju obavijest iz VIS-a; [Am. 118]

| (c) | provjere kvalitete prikaza lica i daktilografskih podataka izvršavaju se pri otvaranju dosjea zahtjeva državljana trećih zemalja u VIS-u radi provjere ispunjenja minimalnih standarda kvalitete podataka koji omogućuju

  kojima se omogućuje
  biometrijsko uspoređivanje; [Am. 119] |
| --- | --- |

(c)

provjere kvalitete prikaza lica i daktilografskih podataka izvršavaju se pri otvaranju dosjea zahtjeva državljana trećih zemalja u VIS-u radi provjere ispunjenja minimalnih standarda kvalitete podataka koji omogućuju

  kojima se omogućuje
  biometrijsko uspoređivanje; [Am. 119]

| (d) | provjere kvalitete podataka u skladu s člankom 6. stavkom 4. izvršavaju se pri pohranjivanju informacija o imenovanim nacionalnim tijelima u VIS-u. |
| --- | --- |

(d)

provjere kvalitete podataka u skladu s člankom 6. stavkom 4. izvršavaju se pri pohranjivanju informacija o imenovanim nacionalnim tijelima u VIS-u.

3.   Uspostavljaju se standardi kvalitete za pohranu podataka iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Specifikacije tih standarda utvrđuju se provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2.”;

| 28. | u članku 31. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:



  „1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2016/679, podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (b), (c), (k) i (m);

  članka 9. stavaka 6. i 7.

  mogu se prenositi ili staviti na raspolaganje trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja se nalazi na popisu u Prilogu samo u pojedinačnim slučajevima, kada je to potrebno radi dokazivanja identiteta državljana treće zemlje, i samo radi vraćanja u skladu s Direktivom 2008/115/EZ ili radi preseljenja u skladu s

  Uredbom
  ... [
  Okvirna uredba o preseljenju

  ] te pod uvjetom da je država članica koja je unijela podatke u VIS dala svoje odobrenje.”;
  [Am. 121] |
| --- | --- |

28.

28.

u članku 31. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

u članku 31. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2016/679, podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (b), (c), (k) i (m);

  članka 9. stavaka 6. i 7.

  mogu se prenositi ili staviti na raspolaganje trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja se nalazi na popisu u Prilogu samo u pojedinačnim slučajevima, kada je to potrebno radi dokazivanja identiteta državljana treće zemlje, i samo radi vraćanja u skladu s Direktivom 2008/115/EZ ili radi preseljenja u skladu s

  Uredbom
  ... [
  Okvirna uredba o preseljenju

  ] te pod uvjetom da je država članica koja je unijela podatke u VIS dala svoje odobrenje.”;
  [Am. 121]

| 28.a | članak 31. mijenja se kako slijedi:










  (a) | stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:





  „2.
     
  Odstupajući od stavka 1. ovog članka, granična tijela ili tijela nadležna za imigraciju u pojedinačnim slučajevima, ako je to potrebno radi dokazivanja identiteta državljana trećih zemalja isključivo u svrhu vraćanja, mogu prenijeti podatke iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (aa), (b), (c), (cc), (k) i (m) te članka 9. stavaka 6. i 7. trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja se nalazi na popisu u Prilogu I. ovoj Uredbi samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:










  (a) | Komisija je donijela odluku o odgovarajućoj zaštiti osobnih podataka u toj trećoj zemlji u skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- | --- | --- |

28.a

28.a

članak 31. mijenja se kako slijedi:

članak 31. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.
     
  Odstupajući od stavka 1. ovog članka, granična tijela ili tijela nadležna za imigraciju u pojedinačnim slučajevima, ako je to potrebno radi dokazivanja identiteta državljana trećih zemalja isključivo u svrhu vraćanja, mogu prenijeti podatke iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (aa), (b), (c), (cc), (k) i (m) te članka 9. stavaka 6. i 7. trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji koja se nalazi na popisu u Prilogu I. ovoj Uredbi samo ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

Komisija je donijela odluku o odgovarajućoj zaštiti osobnih podataka u toj trećoj zemlji u skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679;

| (b) | predviđene su odgovarajuće zaštitne mjere kako je navedeno u članku 46. Uredbe (EU) 2016/679, kao na primjer u okviru sporazuma o ponovnom prihvatu koji je na snazi između Unije ili države članice i dotične treće zemlje; ili |
| --- | --- |

(b)

predviđene su odgovarajuće zaštitne mjere kako je navedeno u članku 46. Uredbe (EU) 2016/679, kao na primjer u okviru sporazuma o ponovnom prihvatu koji je na snazi između Unije ili države članice i dotične treće zemlje; ili

| (c) | primjenjuje se članak 49. stavak 1. točka (d) Uredbe (EU) 2016/679. [Am. 122] |
| --- | --- |

(c)

primjenjuje se članak 49. stavak 1. točka (d) Uredbe (EU) 2016/679. [Am. 122]

3.
     
  Podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (b), (c) (k) i (m) te članka 9. stavaka 6. i 7. mogu se prenijeti u skladu sa stavkom 2. ovog članka samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | podaci se prenose u skladu s relevantnim odredbama prava Unije, a posebno odredbama o zaštiti podataka, uključujući poglavlje V. Uredbe (EU) 2016/679, i sporazumima o ponovnom prihvatu te nacionalnim pravom države članice koja prenosi podatke; |
| --- | --- |

(a)

podaci se prenose u skladu s relevantnim odredbama prava Unije, a posebno odredbama o zaštiti podataka, uključujući poglavlje V. Uredbe (EU) 2016/679, i sporazumima o ponovnom prihvatu te nacionalnim pravom države članice koja prenosi podatke;

| (b) | država članica koja je unijela podatke u VIS dala je svoje odobrenje; |
| --- | --- |

(b)

država članica koja je unijela podatke u VIS dala je svoje odobrenje;

| (c) | treća zemlja ili međunarodna organizacija suglasna je s tim da obrađuje podatke samo u svrhu za koju su ti podaci dostavljeni; i |
| --- | --- |

(c)

treća zemlja ili međunarodna organizacija suglasna je s tim da obrađuje podatke samo u svrhu za koju su ti podaci dostavljeni; i

| (d) | odluka o vraćanju donesena na temelju Direktive 2008/115/EZ izdana je u pogledu dotičnog državljanina treće zemlje, pod uvjetom da izvršenje te odluke o vraćanju nije suspendirano i pod uvjetom da nije podnesena žalba koja bi mogla dovesti do suspenzije njezina izvršenja.”; [Am. 123] |
| --- | --- |

(d)

odluka o vraćanju donesena na temelju Direktive 2008/115/EZ izdana je u pogledu dotičnog državljanina treće zemlje, pod uvjetom da izvršenje te odluke o vraćanju nije suspendirano i pod uvjetom da nije podnesena žalba koja bi mogla dovesti do suspenzije njezina izvršenja.”; [Am. 123]

| (b) | dodaju se sljedeći stavci:





  „3.a
     
  Prijenosom osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama u skladu sa stavkom 2. ne dovode se u pitanje prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ni korisnika međunarodne zaštite, a posebno u pogledu zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.






  3.b
     
  Osobni podaci koje su država članica ili Europol dobili iz VIS-a za potrebe kaznenog progona ne prosljeđuju se niti stavljaju na raspolaganje nijednoj trećoj zemlji, međunarodnoj organizaciji ili privatnom subjektu s poslovnim nastanom u Uniji ili izvan Unije. Zabrana se primjenjuje i ako se ti podaci naknadno obrađuju na nacionalnoj razini ili među državama članicama u skladu s Direktivom (EU) 2016/680.”; [Am. 124] |
| --- | --- |

(b)

(b)

dodaju se sljedeći stavci:

dodaju se sljedeći stavci:

„3.a
     
  Prijenosom osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama u skladu sa stavkom 2. ne dovode se u pitanje prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ni korisnika međunarodne zaštite, a posebno u pogledu zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

3.b
     
  Osobni podaci koje su država članica ili Europol dobili iz VIS-a za potrebe kaznenog progona ne prosljeđuju se niti stavljaju na raspolaganje nijednoj trećoj zemlji, međunarodnoj organizaciji ili privatnom subjektu s poslovnim nastanom u Uniji ili izvan Unije. Zabrana se primjenjuje i ako se ti podaci naknadno obrađuju na nacionalnoj razini ili među državama članicama u skladu s Direktivom (EU) 2016/680.”; [Am. 124]

| 28.b | u članku 32. stavak 2. mijenja se kako slijedi:










  (a) | umeće se sljedeća točka:










  „(ea) | spriječila da neovlaštene osobe upotrebljavaju automatizirane sustave za obradu podataka primjenom opreme za priopćavanje podataka;”; [Am. 125] |
| --- | --- | --- | --- |

28.b

28.b

u članku 32. stavak 2. mijenja se kako slijedi:

u članku 32. stavak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

umeće se sljedeća točka:

umeće se sljedeća točka:

„(ea)

„(ea)

spriječila da neovlaštene osobe upotrebljavaju automatizirane sustave za obradu podataka primjenom opreme za priopćavanje podataka;”; [Am. 125]

spriječila da neovlaštene osobe upotrebljavaju automatizirane sustave za obradu podataka primjenom opreme za priopćavanje podataka;”;

| (b) | umeću se sljedeće točke:










  „(ja) | osigurala da se u slučaju prekida instalirani sustavi mogu osposobiti za nastavak normalnog funkcioniranja”; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

umeću se sljedeće točke:

umeću se sljedeće točke:

„(ja)

„(ja)

osigurala da se u slučaju prekida instalirani sustavi mogu osposobiti za nastavak normalnog funkcioniranja”;

osigurala da se u slučaju prekida instalirani sustavi mogu osposobiti za nastavak normalnog funkcioniranja”;

| „(jb) | osigurala pouzdanost tako da vodi računa o tome da su sve greške u funkcioniranju VIS-a pravilno prijavljene i da su uspostavljene potrebne tehničke mjere kako bi se osiguralo da se osobni podaci mogu obnoviti u slučaju oštećenja nastalog zbog kvara VIS-a;”; [Am. 126] |
| --- | --- |

„(jb)

„(jb)

osigurala pouzdanost tako da vodi računa o tome da su sve greške u funkcioniranju VIS-a pravilno prijavljene i da su uspostavljene potrebne tehničke mjere kako bi se osiguralo da se osobni podaci mogu obnoviti u slučaju oštećenja nastalog zbog kvara VIS-a;”; [Am. 126]

osigurala pouzdanost tako da vodi računa o tome da su sve greške u funkcioniranju VIS-a pravilno prijavljene i da su uspostavljene potrebne tehničke mjere kako bi se osiguralo da se osobni podaci mogu obnoviti u slučaju oštećenja nastalog zbog kvara VIS-a;”;

| 28.c | umeće se sljedeći članak:





  „Članak 32.a




  Sigurnosni incidenti





  1.
     
  Svaki događaj koji utječe ili bi mogao utjecati na sigurnost VIS-a ili koji može prouzročiti oštećenje ili gubitak podataka iz VIS-a smatra se sigurnosnim incidentom, osobito u slučaju mogućeg nezakonitog pristupa podacima ili ugrožavanja dostupnosti, cjelovitosti i povjerljivosti podataka.






  2.
     
  Sigurnosnim incidentima upravlja se tako da se osigura brz, učinkovit i pravilan odgovor.






  3.
     
  Ne dovodeći u pitanje obavijest i priopćenje o povredi osobnih podataka na temelju članka 33. Uredbe (EU) 2016/679 ili članka 30. Direktive (EU) 2016/680, države članice, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu bez odgode o sigurnosnim incidentima obavješćuju Komisiju, agenciju eu-LISA, nacionalno nadzorno tijelo i Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Agencija eu-LISA bez odgode obavješćuje Komisiju i Europskog nadzornika za zaštitu podataka o svim sigurnosnim incidentima u vezi sa središnjim sustavom VIS-a.






  4.
     
  Informacije o sigurnosnom incidentu koji utječe ili može utjecati na rad VIS-a u državi članici ili u agenciji eu-LISA ili na dostupnost, cjelovitost i povjerljivost podataka koje su unijele ili poslale druge države članice, pružaju se svim državama članicama i o njima se bez odgode izvješćuje u skladu s planom upravljanja incidentima koji izrađuje agencija eu-LISA.






  5.
     
  Države članice i agencija eu-LISA surađuju u slučaju sigurnosnog incidenta.






  6.
     
  Komisija ozbiljne incidente bez odgode prijavljuje Europskom parlamentu i Vijeću. Ta izvješća nose oznaku EU RESTRICTED/RESTREINT UE u skladu s važećim pravilima o sigurnosti.






  7.
     
  Ako je do sigurnosnog incidenta došlo zbog zloupotrebe podataka, države članice, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu osiguravaju izricanje sankcija u skladu s člankom 36.”; [Am. 127] |
| --- | --- |

28.c

28.c

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 32.a

Sigurnosni incidenti

1.
     
  Svaki događaj koji utječe ili bi mogao utjecati na sigurnost VIS-a ili koji može prouzročiti oštećenje ili gubitak podataka iz VIS-a smatra se sigurnosnim incidentom, osobito u slučaju mogućeg nezakonitog pristupa podacima ili ugrožavanja dostupnosti, cjelovitosti i povjerljivosti podataka.

2.
     
  Sigurnosnim incidentima upravlja se tako da se osigura brz, učinkovit i pravilan odgovor.

3.
     
  Ne dovodeći u pitanje obavijest i priopćenje o povredi osobnih podataka na temelju članka 33. Uredbe (EU) 2016/679 ili članka 30. Direktive (EU) 2016/680, države članice, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu bez odgode o sigurnosnim incidentima obavješćuju Komisiju, agenciju eu-LISA, nacionalno nadzorno tijelo i Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Agencija eu-LISA bez odgode obavješćuje Komisiju i Europskog nadzornika za zaštitu podataka o svim sigurnosnim incidentima u vezi sa središnjim sustavom VIS-a.

4.
     
  Informacije o sigurnosnom incidentu koji utječe ili može utjecati na rad VIS-a u državi članici ili u agenciji eu-LISA ili na dostupnost, cjelovitost i povjerljivost podataka koje su unijele ili poslale druge države članice, pružaju se svim državama članicama i o njima se bez odgode izvješćuje u skladu s planom upravljanja incidentima koji izrađuje agencija eu-LISA.

5.
     
  Države članice i agencija eu-LISA surađuju u slučaju sigurnosnog incidenta.

6.
     
  Komisija ozbiljne incidente bez odgode prijavljuje Europskom parlamentu i Vijeću. Ta izvješća nose oznaku EU RESTRICTED/RESTREINT UE u skladu s važećim pravilima o sigurnosti.

7.
     
  Ako je do sigurnosnog incidenta došlo zbog zloupotrebe podataka, države članice, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu osiguravaju izricanje sankcija u skladu s člankom 36.”; [Am. 127]

| 28.d | članak 33. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 33.




  Odgovornost





  1.
     
  Ne dovodeći u pitanje pravo na naknadu štete od voditelja obrade ili izvršitelja obrade i njihovu odgovornost u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, Direktivom (EU) 2016/680 i Uredbom (EZ) br. 2018/1726:










  (a) | svaka osoba ili država članica koja je pretrpjela materijalnu štetu zbog nezakonitih postupaka obrade osobnih podataka ili bilo kojeg drugog čina države članice koji nije u skladu s ovom Uredbom ima pravo na odštetu od te države članice; |
| --- | --- | --- |

28.d

28.d

članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 33.

Odgovornost

1.
     
  Ne dovodeći u pitanje pravo na naknadu štete od voditelja obrade ili izvršitelja obrade i njihovu odgovornost u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, Direktivom (EU) 2016/680 i Uredbom (EZ) br. 2018/1726:

(a)

svaka osoba ili država članica koja je pretrpjela materijalnu štetu zbog nezakonitih postupaka obrade osobnih podataka ili bilo kojeg drugog čina države članice koji nije u skladu s ovom Uredbom ima pravo na odštetu od te države članice;

| (b) | svaka osoba ili država članica koja je pretrpjela materijalnu ili nematerijalnu štetu zbog bilo kojeg čina Europola, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu ili agencije eu-LISA koji nije u skladu s ovom Uredbom ima pravo na odštetu od predmetne agencije.



  Dotična se država članica, Europol ili Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u cijelosti ili dijelom izuzimaju od odgovornosti u skladu s prvim podstavkom ako dokažu da nisu odgovorni za događaj koji je doveo do nastanka štete. |
| --- | --- |

(b)

svaka osoba ili država članica koja je pretrpjela materijalnu ili nematerijalnu štetu zbog bilo kojeg čina Europola, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu ili agencije eu-LISA koji nije u skladu s ovom Uredbom ima pravo na odštetu od predmetne agencije.

2.
     
  Ako neka država članica ne ispuni svoje obveze prema ovoj Uredbi i time nanese štetu središnjem sustavu VIS-a, ta se država članica smatra odgovornom za takvu štetu, ako eu-LISA ili neka druga država članica koja sudjeluje u središnjem sustavu VIS-a nisu poduzele razumne mjere radi sprečavanja nastanka štete ili svođenja njezinih posljedica na najmanju mjeru.

3.
     
  Zahtjevi za odštetu upućeni državi članici zbog štete iz stavaka 1. i 2. podliježu nacionalnom pravu te države članice. Za zahtjeve za odštetu upućene voditelju obrade, Europolu, Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu ili agenciji eu-LISA zbog štete iz stavaka 1. i 2. vrijede uvjeti predviđeni Ugovorima.”; [Am. 128]

| 29. | članak 34. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 34.


  Vođenje evidencije


  1.   Svaka država članica, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i upravno tijelo

  agencija eu-LISA
  vode evidenciju o svim postupcima obrade podataka u okviru VIS-a. Iz te evidencije mora biti vidljiva svrha pristupa iz članka 6. stavka 1., članka 20.a stavka 1., članka 22.k stavka 1. i članaka od 15. do 22. i od 22.g do 22.j, datum i vrijeme, vrsta prenesenih podataka iz članaka od 9. do 14.
  i od 22.c do 22.f
  , vrsta podataka upotrijebljenih za istraživanje iz članka 15. stavka 2., članka 18., članka 19. stavka 1., članka 20. stavka 1., članka 21. stavka 1., članka 22. stavka 1., članka 22.g, članka 22.h, članka 22.i, članka 22.j, članka 45.a i članka 45.d te naziv tijela koje unosi ili preuzima podatke. Osim toga, svaka država članica vodi evidenciju o osoblju koje je propisno ovlašteno unositi ili preuzimati podatke. [Am. 129]



  2.   Kad je riječ o postupcima navedenim u članku 45.b, svaki se postupak obrade podataka u VIS-u i EES-u evidentira u skladu s ovim

  tim
  člankom i člankom 41

  46
  . Uredbe (EU) 2017/2226 o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES).
  Kad je riječ o postupcima navedenima u članku 17.a, svaki se postupak obrade podataka u VIS-u i EES-u evidentira u skladu s ovim člankom i člankom 46. Uredbe (EU) 2017/2226. [Am. 130]



  3.   Takva se evidencija može koristiti samo za kontrolu zaštite podataka u okviru dozvoljenih načina obrade podataka i osiguravanja njihove sigurnosti. Evidencija se zaštićuje odgovarajućim mjerama protiv neovlaštenog pristupa te briše godinu dana od isteka roka čuvanja podataka iz članka 23. stavka 1., ako nije potrebna za nadzor postupaka koji su već započeli.”; |
| --- | --- |

29.

članak 34. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 34.

Vođenje evidencije

1.   Svaka država članica, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i upravno tijelo

  agencija eu-LISA
  vode evidenciju o svim postupcima obrade podataka u okviru VIS-a. Iz te evidencije mora biti vidljiva svrha pristupa iz članka 6. stavka 1., članka 20.a stavka 1., članka 22.k stavka 1. i članaka od 15. do 22. i od 22.g do 22.j, datum i vrijeme, vrsta prenesenih podataka iz članaka od 9. do 14.
  i od 22.c do 22.f
  , vrsta podataka upotrijebljenih za istraživanje iz članka 15. stavka 2., članka 18., članka 19. stavka 1., članka 20. stavka 1., članka 21. stavka 1., članka 22. stavka 1., članka 22.g, članka 22.h, članka 22.i, članka 22.j, članka 45.a i članka 45.d te naziv tijela koje unosi ili preuzima podatke. Osim toga, svaka država članica vodi evidenciju o osoblju koje je propisno ovlašteno unositi ili preuzimati podatke. [Am. 129]

2.   Kad je riječ o postupcima navedenim u članku 45.b, svaki se postupak obrade podataka u VIS-u i EES-u evidentira u skladu s ovim

  tim
  člankom i člankom 41

  46
  . Uredbe (EU) 2017/2226 o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES).
  Kad je riječ o postupcima navedenima u članku 17.a, svaki se postupak obrade podataka u VIS-u i EES-u evidentira u skladu s ovim člankom i člankom 46. Uredbe (EU) 2017/2226. [Am. 130]

3.   Takva se evidencija može koristiti samo za kontrolu zaštite podataka u okviru dozvoljenih načina obrade podataka i osiguravanja njihove sigurnosti. Evidencija se zaštićuje odgovarajućim mjerama protiv neovlaštenog pristupa te briše godinu dana od isteka roka čuvanja podataka iz članka 23. stavka 1., ako nije potrebna za nadzor postupaka koji su već započeli.”;

| 29.a | članak 35. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 35.




  Unutarnja kontrola




  Države članice osiguravaju da svako nadležno tijelo koje je ovlašteno za pristup podacima u VIS-u poduzima mjere potrebne za usklađivanje s ovom Uredbom te surađuje s nacionalnim nadzornim tijelom.”; [Am. 131] |
| --- | --- |

29.a

29.a

članak 35. zamjenjuje se sljedećim:

članak 35. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 35.

Unutarnja kontrola

Države članice osiguravaju da svako nadležno tijelo koje je ovlašteno za pristup podacima u VIS-u poduzima mjere potrebne za usklađivanje s ovom Uredbom te surađuje s nacionalnim nadzornim tijelom.”; [Am. 131]

| 29.b | članak 36. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 36.




  Sankcije




  Države članice poduzimaju potrebne mjere da bi zajamčile kažnjivost svake zloporabe ili obrade podataka unesenih u VIS u suprotnosti s ovom Uredbom, uključujući administrativne i/ili kaznene sankcije u skladu s nacionalnim pravom, a koje su učinkovite, proporcionalne i koje odgovaraju od daljnjih počinjenja istih.”; [Am. 132] |
| --- | --- |

29.b

29.b

članak 36. zamjenjuje se sljedećim:

članak 36. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 36.

Sankcije

Države članice poduzimaju potrebne mjere da bi zajamčile kažnjivost svake zloporabe ili obrade podataka unesenih u VIS u suprotnosti s ovom Uredbom, uključujući administrativne i/ili kaznene sankcije u skladu s nacionalnim pravom, a koje su učinkovite, proporcionalne i koje odgovaraju od daljnjih počinjenja istih.”; [Am. 132]

| 30. | članak 37. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku

  stavak
   1.
  mijenja se kako slijedi:










  i. | uvodna rečenica 1 zamjenjuje se sljedećim:

  „
  1.
     Odgovorna

  Ne dovodeći u pitanje pravo na informacije iz članaka 15. i 16. Uredbe (EU) 2018/1725, članaka 13. i 14. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 13. Direktive (EU) 2016/680, odgovorna
  država članica obavješćuje državljane trećih zemalja i osobe iz članka 9. stavka 4. točke (f), članka 22.c stavka 2. točke (e) ili članka 22.d točke (e) o sljedećem:”; [Am. 133] |
| --- | --- | --- | --- |

30.

članak 37. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku

  stavak
   1.
  mijenja se kako slijedi:

u stavku

stavak

mijenja se kako slijedi:

i.

i.

uvodna rečenica 1 zamjenjuje se sljedećim:

1

„
  1.
     Odgovorna

  Ne dovodeći u pitanje pravo na informacije iz članaka 15. i 16. Uredbe (EU) 2018/1725, članaka 13. i 14. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 13. Direktive (EU) 2016/680, odgovorna
  država članica obavješćuje državljane trećih zemalja i osobe iz članka 9. stavka 4. točke (f), članka 22.c stavka 2. točke (e) ili članka 22.d točke (e) o sljedećem:”; [Am. 133]

| ii. | točka (f) zamjenjuje se sljedećim:










  „(f) | postojanju prava na pristup podacima koji se na njih odnose i prava da se zatraži ispravljanje netočnih podataka o njima, odnosno brisanje nezakonito obrađenih podataka koji se na njih odnose, uključujući i pravo na primanje informacija o postupcima korištenja tih prava te o pojedinostima o kontaktu Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnog nadzornog tijela države članice odgovorne za prikupljanje podataka iz članka 41. stavka 1., koji obrađuju zahtjeve vezane uz sigurnost osobnih podataka;”; [Am. 134] |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

„(f)

postojanju prava na pristup podacima koji se na njih odnose i prava da se zatraži ispravljanje netočnih podataka o njima, odnosno brisanje nezakonito obrađenih podataka koji se na njih odnose, uključujući i pravo na primanje informacija o postupcima korištenja tih prava te o pojedinostima o kontaktu Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnog nadzornog tijela države članice odgovorne za prikupljanje podataka iz članka 41. stavka 1., koji obrađuju zahtjeve vezane uz sigurnost osobnih podataka;”; [Am. 134]

postojanju prava na pristup podacima koji se na njih odnose i prava da se zatraži ispravljanje netočnih podataka o njima, odnosno brisanje nezakonito obrađenih podataka koji se na njih odnose, uključujući i pravo na primanje informacija o postupcima korištenja tih prava te o pojedinostima o kontaktu Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnog nadzornog tijela države članice odgovorne za prikupljanje podataka iz članka 41. stavka 1., koji obrađuju zahtjeve vezane uz sigurnost osobnih podataka;”;

| iii. | dodaje se sljedeća točka:










  „(fa) | činjenici da države članice i Europol mogu pristupiti VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva.”; [Am. 135] |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

dodaje se sljedeća točka:

dodaje se sljedeća točka:

„(fa)

„(fa)

činjenici da države članice i Europol mogu pristupiti VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva.”; [Am. 135]

činjenici da države članice i Europol mogu pristupiti VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva.”;

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Podaci iz stavka 1. pružaju se
  jasno, sažeto i točno
  u pisanom obliku državljaninu treće zemlje nakon prikupljanja podataka, fotografije

  prikaza lica
  i otisaka prstiju, kako je navedeno u članku 9. točkama 4., 5. i 6., članku 22.c stavku 2. i članku 22.d točkama (a) i

  do
  (g) i, prema potrebi, usmeno na jeziku i na način koji subjekt podataka razumije ili se opravdano može pretpostaviti da razumije. Djeca moraju biti obaviještena na način primjeren dobi s pomoću letaka i/ili infografika i/ili izlaganja koja su posebno osmišljena za pojašnjenje postupka uzimanja otisaka prstiju.”; [Am. 136] |
| --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Podaci iz stavka 1. pružaju se
  jasno, sažeto i točno
  u pisanom obliku državljaninu treće zemlje nakon prikupljanja podataka, fotografije

  prikaza lica
  i otisaka prstiju, kako je navedeno u članku 9. točkama 4., 5. i 6., članku 22.c stavku 2. i članku 22.d točkama (a) i

  do
  (g) i, prema potrebi, usmeno na jeziku i na način koji subjekt podataka razumije ili se opravdano može pretpostaviti da razumije. Djeca moraju biti obaviještena na način primjeren dobi s pomoću letaka i/ili infografika i/ili izlaganja koja su posebno osmišljena za pojašnjenje postupka uzimanja otisaka prstiju.”; [Am. 136]

| (c) | u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „U nedostatku takvog obrasca potpisanog od strane takvih osoba, ovi se podaci dostavljaju u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2016/679.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„U nedostatku takvog obrasca potpisanog od strane takvih osoba, ovi se podaci dostavljaju u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2016/679.”;

| 31. | u članku 38. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:



  „3.   Ako se zahtjev iz stavka 2. podnese nekoj drugoj državi članici, a ne odgovornoj državi članici, tijela države članice kojima je zahtjev podnesen stupaju u kontakt s tijelima odgovorne države članice u roku od sedam dana. Odgovorna država članica provjerava točnost podataka i zakonitost njihove obrade u okviru VIS-a u roku od mjesec dana.”;
  [Am. 137] |
| --- | --- |

31.

31.

u članku 38. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 38. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ako se zahtjev iz stavka 2. podnese nekoj drugoj državi članici, a ne odgovornoj državi članici, tijela države članice kojima je zahtjev podnesen stupaju u kontakt s tijelima odgovorne države članice u roku od sedam dana. Odgovorna država članica provjerava točnost podataka i zakonitost njihove obrade u okviru VIS-a u roku od mjesec dana.”;
  [Am. 137]

| 31.a | članak 38. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 38.




  Pravo na pristup osobnim podacima, njihov ispravak, dopunu i brisanje te pravo na ograničavanje obrade osobnih podataka





  1.
     
  Ne dovodeći u pitanje pravo na informacije iz članaka 15. i 16. Uredbe (EU) 2018/1725, podnositelje zahtjeva ili nositelje viza za dugotrajni boravak čiji su podaci pohranjeni u središnjem sustavu VIS-a obavješćuje se, u trenutku prikupljanja njihovih podatka, o postupcima za ostvarivanje prava iz članaka od 17. do 20. Uredbe (EU) 2018/1725] i članaka od 15. do 18. Uredbe (EU) 2016/679. Pružaju im se kontaktni podaci Europskog nadzornika za zaštitu podataka.






  2.
     
  Kako bi ostvarile svoja prava iz članaka od 17. do 20. Uredbe (EU) 2018/1725 i članaka od 15. do 18. Uredbe (EU) 2016/679, osobe iz članka 1. imaju se pravo obratiti državi članici koja je unijela njihove podatke u VIS. Država članica koja primi podnesak ispituje ga i na njega odgovara što je prije moguće, a najkasnije u roku od 30 dana. Ako se kao odgovor na zahtjev utvrdi da su podaci pohranjeni u VIS-u činjenično netočni ili su nezakonito ubilježeni, odgovorna država članica bez odgode, a najkasnije u roku od 30 dana od primitka zahtjeva, ispravlja ili briše te podatke u VIS-u u skladu s člankom 12. stavcima 3. i 4. Uredbe (EU) 2016/679. Ako se zahtjev podnese nekoj drugoj državi članici, a ne odgovornoj državi članici, tijela države članice kojima je zahtjev podnesen stupaju u kontakt s tijelima odgovorne države članice u roku od sedam dana. Odgovorna država članica provjerava točnost podataka i zakonitost njihove obrade u okviru VIS-a u roku od mjesec dana. Država članica koja se obratila tijelu odgovorne države članice obavješćuje predmetne osobe da su njihovi zahtjevi proslijeđeni radi daljnje obrade.






  3.
     
  U slučajevima kada se odgovorna država članica
  ne
  slaže s tvrdnjom da su podaci uneseni u VIS netočni ili da su nezakonito uneseni, ona bez odgode donosi administrativnu odluku u pisanom obliku kojom objašnjava dotičnoj osobi zbog čega nije spremna ispraviti ili izbrisati podatke koji se odnose na tu osobu.





  4.
     
  Tom se odlukom dotičnoj osobi pružaju i informacije o mogućnosti osporavanja odluke donesene u pogledu podneska iz stavka 2. i, prema potrebi, o tome kako podnijeti tužbu ili pritužbu pred nadležnim tijelima ili sudovima te o bilo kakvoj pomoći koja je dostupna toj osobi, među ostalim, o pomoći nadležnih nacionalnih nadzornih tijela.






  5.
     
  Svaki upit podnesen na temelju stavka 2. mora sadržavati potrebne informacije za identificiranje dotične osobe. Te se informacije upotrebljavaju isključivo kako bi se omogućilo ostvarivanje prava iz stavka 2.






  6.
     
  Odgovorna država članica vodi evidenciju u obliku pisanog dokumenta o podnošenju zahtjeva iz stavka 2. i odgovoru na njega. Taj se dokument daje na raspolaganje nadležnim nacionalnim nadzornim tijelima za zaštitu podataka bez odgode, a najkasnije sedam dana nakon odluke o ispravku ili brisanju podataka
  iz stavka 
  2
  .
  drugog podstavka odnosno nakon odluke iz stavka 3
  .”; [Am. 138] |
| --- | --- |

31.a

31.a

članak 38. zamjenjuje se sljedećim:

članak 38. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 38.

Pravo na pristup osobnim podacima, njihov ispravak, dopunu i brisanje te pravo na ograničavanje obrade osobnih podataka

1.
     
  Ne dovodeći u pitanje pravo na informacije iz članaka 15. i 16. Uredbe (EU) 2018/1725, podnositelje zahtjeva ili nositelje viza za dugotrajni boravak čiji su podaci pohranjeni u središnjem sustavu VIS-a obavješćuje se, u trenutku prikupljanja njihovih podatka, o postupcima za ostvarivanje prava iz članaka od 17. do 20. Uredbe (EU) 2018/1725] i članaka od 15. do 18. Uredbe (EU) 2016/679. Pružaju im se kontaktni podaci Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

2.
     
  Kako bi ostvarile svoja prava iz članaka od 17. do 20. Uredbe (EU) 2018/1725 i članaka od 15. do 18. Uredbe (EU) 2016/679, osobe iz članka 1. imaju se pravo obratiti državi članici koja je unijela njihove podatke u VIS. Država članica koja primi podnesak ispituje ga i na njega odgovara što je prije moguće, a najkasnije u roku od 30 dana. Ako se kao odgovor na zahtjev utvrdi da su podaci pohranjeni u VIS-u činjenično netočni ili su nezakonito ubilježeni, odgovorna država članica bez odgode, a najkasnije u roku od 30 dana od primitka zahtjeva, ispravlja ili briše te podatke u VIS-u u skladu s člankom 12. stavcima 3. i 4. Uredbe (EU) 2016/679. Ako se zahtjev podnese nekoj drugoj državi članici, a ne odgovornoj državi članici, tijela države članice kojima je zahtjev podnesen stupaju u kontakt s tijelima odgovorne države članice u roku od sedam dana. Odgovorna država članica provjerava točnost podataka i zakonitost njihove obrade u okviru VIS-a u roku od mjesec dana. Država članica koja se obratila tijelu odgovorne države članice obavješćuje predmetne osobe da su njihovi zahtjevi proslijeđeni radi daljnje obrade.

3.
     
  U slučajevima kada se odgovorna država članica
  ne
  slaže s tvrdnjom da su podaci uneseni u VIS netočni ili da su nezakonito uneseni, ona bez odgode donosi administrativnu odluku u pisanom obliku kojom objašnjava dotičnoj osobi zbog čega nije spremna ispraviti ili izbrisati podatke koji se odnose na tu osobu.

4.
     
  Tom se odlukom dotičnoj osobi pružaju i informacije o mogućnosti osporavanja odluke donesene u pogledu podneska iz stavka 2. i, prema potrebi, o tome kako podnijeti tužbu ili pritužbu pred nadležnim tijelima ili sudovima te o bilo kakvoj pomoći koja je dostupna toj osobi, među ostalim, o pomoći nadležnih nacionalnih nadzornih tijela.

5.
     
  Svaki upit podnesen na temelju stavka 2. mora sadržavati potrebne informacije za identificiranje dotične osobe. Te se informacije upotrebljavaju isključivo kako bi se omogućilo ostvarivanje prava iz stavka 2.

6.
     
  Odgovorna država članica vodi evidenciju u obliku pisanog dokumenta o podnošenju zahtjeva iz stavka 2. i odgovoru na njega. Taj se dokument daje na raspolaganje nadležnim nacionalnim nadzornim tijelima za zaštitu podataka bez odgode, a najkasnije sedam dana nakon odluke o ispravku ili brisanju podataka
  iz stavka 
  2
  .
  drugog podstavka odnosno nakon odluke iz stavka 3
  .”; [Am. 138]

| 31.b | članak 39. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 39.




  Suradnja radi osiguranja prava na zaštitu podataka





  1.
     
  Nadležna tijela država članica aktivno surađuju u ostvarivanju prava utvrđenih člankom 38.






  2.
     
  Nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 u svakoj državi članici na zahtjev pruža pomoć i savjetuje osobu na koju se podaci odnose o ostvarivanju njegovih ili njezinih prava na ispravak, dopunu ili brisanje osobnih podataka koji se na tu osobu odnose ili na ograničavanje obrade takvih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679.




  U svrhu ostvarivanja ciljeva iz prvog podstavka nadzorno tijelo odgovorne države članice koje je proslijedilo podatke surađuje s nadzornim tijelom države članice kojoj je zahtjev podnesen.”; [Am. 139] |
| --- | --- |

31.b

31.b

članak 39. zamjenjuje se sljedećim:

članak 39. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 39.

Suradnja radi osiguranja prava na zaštitu podataka

1.
     
  Nadležna tijela država članica aktivno surađuju u ostvarivanju prava utvrđenih člankom 38.

2.
     
  Nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 u svakoj državi članici na zahtjev pruža pomoć i savjetuje osobu na koju se podaci odnose o ostvarivanju njegovih ili njezinih prava na ispravak, dopunu ili brisanje osobnih podataka koji se na tu osobu odnose ili na ograničavanje obrade takvih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679.

U svrhu ostvarivanja ciljeva iz prvog podstavka nadzorno tijelo odgovorne države članice koje je proslijedilo podatke surađuje s nadzornim tijelom države članice kojoj je zahtjev podnesen.”; [Am. 139]

| 31.c | članak 40. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 40.




  Pravna sredstva





  1.
     
  Ne dovodeći u pitanje članke 77. i 79. Uredbe (EU) 2016/679, u svakoj državi članici svaka osoba ima pravo pokrenuti postupak ili podnijeti žalbu nadležnim tijelima ili sudovima u toj državi članici koja je odbila pravo na pristup podacima ili pravo na ispravljanje, dopunu ili brisanje podataka predviđenih u članku 38. ove Uredbe. Pravo na takvo pokretanje postupka ili podnošenje pritužbe također se primjenjuje u slučajevima kada na zahtjeve za pristup, ispravak, dopunu ili brisanje nije odgovoreno u rokovima predviđenima člankom 38. ili ih voditelj obrade podataka nikad nije obradio.






  2.
     
  Pomoć nadzornog tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 ostaje dostupna tijekom postupka.”; [Am. 140] |
| --- | --- |

31.c

31.c

članak 40. zamjenjuje se sljedećim:

članak 40. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 40.

Pravna sredstva

1.
     
  Ne dovodeći u pitanje članke 77. i 79. Uredbe (EU) 2016/679, u svakoj državi članici svaka osoba ima pravo pokrenuti postupak ili podnijeti žalbu nadležnim tijelima ili sudovima u toj državi članici koja je odbila pravo na pristup podacima ili pravo na ispravljanje, dopunu ili brisanje podataka predviđenih u članku 38. ove Uredbe. Pravo na takvo pokretanje postupka ili podnošenje pritužbe također se primjenjuje u slučajevima kada na zahtjeve za pristup, ispravak, dopunu ili brisanje nije odgovoreno u rokovima predviđenima člankom 38. ili ih voditelj obrade podataka nikad nije obradio.

2.
     
  Pomoć nadzornog tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 ostaje dostupna tijekom postupka.”; [Am. 140]

| 31.d | članak 41. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 41.




  Nadzor koji provodi nacionalno nadzorno tijelo





  1.
     
  Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 neovisno nadzire zakonitost obrade osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom, a koju provodi dotična država članica.






  2.
     
  Nadzorno tijelo ili tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 osiguravaju da se revizija aktivnosti obrade podataka koje obavljaju za to odgovorna nacionalna tijela provodi u skladu s mjerodavnim međunarodnim revizorskim standardima i to najmanje svake tri godine. U evaluacijama provedenima u okviru mehanizma uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 moguće je uzeti u obzir rezultate revizije. Nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 svake godine objavljuje informacije o broju zahtjeva za ispravak, dopunu ili brisanje podataka ili za ograničavanje obrade podataka, o postupcima poduzetima nakon toga i broju ispravaka, dopuna, brisanja i ograničavanja obrade provedenih slijedom zahtjeva dotičnih osoba.






  3.
     
  Države članice osiguravaju da njihovo nadzorno tijelo ima dovoljno sredstava za provođenje zadataka koje im je povjereno prema ovoj Uredbi i da ima pristup savjetima osoba s dovoljnom razinom znanja o biometrijskim podacima.






  4.
     
  Države članice podnose sve podatke koje zatraži nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679, a naročito mu dostavlja podatke o aktivnostima koje su poduzete u skladu s njegovim odgovornostima utvrđenima ovom Uredbom. Države članice nadzornom tijelu uspostavljenom u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679odobravaju pristup svojoj evidenciji te mu omogućuju pristup svojim poslovnim prostorijama za interoperabilnost u svakom trenutku.”; [Am. 141] |
| --- | --- |

31.d

31.d

članak 41. zamjenjuje se sljedećim:

članak 41. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 41.

Nadzor koji provodi nacionalno nadzorno tijelo

1.
     
  Svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 neovisno nadzire zakonitost obrade osobnih podataka u skladu s ovom Uredbom, a koju provodi dotična država članica.

2.
     
  Nadzorno tijelo ili tijela iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 osiguravaju da se revizija aktivnosti obrade podataka koje obavljaju za to odgovorna nacionalna tijela provodi u skladu s mjerodavnim međunarodnim revizorskim standardima i to najmanje svake tri godine. U evaluacijama provedenima u okviru mehanizma uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 moguće je uzeti u obzir rezultate revizije. Nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 svake godine objavljuje informacije o broju zahtjeva za ispravak, dopunu ili brisanje podataka ili za ograničavanje obrade podataka, o postupcima poduzetima nakon toga i broju ispravaka, dopuna, brisanja i ograničavanja obrade provedenih slijedom zahtjeva dotičnih osoba.

3.
     
  Države članice osiguravaju da njihovo nadzorno tijelo ima dovoljno sredstava za provođenje zadataka koje im je povjereno prema ovoj Uredbi i da ima pristup savjetima osoba s dovoljnom razinom znanja o biometrijskim podacima.

4.
     
  Države članice podnose sve podatke koje zatraži nadzorno tijelo iz članka 51. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679, a naročito mu dostavlja podatke o aktivnostima koje su poduzete u skladu s njegovim odgovornostima utvrđenima ovom Uredbom. Države članice nadzornom tijelu uspostavljenom u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679odobravaju pristup svojoj evidenciji te mu omogućuju pristup svojim poslovnim prostorijama za interoperabilnost u svakom trenutku.”; [Am. 141]

| 31.e | članak 42. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 42.




  Nadzor koji provodi Europski nadzornik za zaštitu podataka





  1.
     
  Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za praćenje aktivnosti obrade osobnih podataka koju provode agencija eu-LISA, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u okviru ove Uredbe i za jamčenje toga da se takve aktivnosti provode u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 i ovom Uredbom
  .




  2.
     
  Europski nadzornik za zaštitu podataka osigurava da se revizija aktivnosti obrade osobnih podataka koje izvršava agencija eu-LISA provodi u skladu s odgovarajućim međunarodnim revizijskim standardima najmanje svake tri godine. Izvješće o toj reviziji šalje se Europskom parlamentu, Vijeću, agenciji eu-LISA, Komisiji i državama članicama. Agencija eu-LISA ima mogućnost davanja primjedbi prije donošenja izvješća.






  3.
     
  Agencija eu-LISA dostavlja Europskom nadzorniku za zaštitu podataka tražene podatke, dozvoljava Europskom nadzorniku za zaštitu podataka pristup svim dokumentima i evidencijama iz članaka 22.r, 34 i 45.b te dozvoljava Europskom nadzorniku za zaštitu podataka pristup svim svojim poslovnim prostorijama u svakom trenutku”. [Am. 142] |
| --- | --- |

31.e

31.e

članak 42. zamjenjuje se sljedećim:

članak 42. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 42.

Nadzor koji provodi Europski nadzornik za zaštitu podataka

1.
     
  Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za praćenje aktivnosti obrade osobnih podataka koju provode agencija eu-LISA, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u okviru ove Uredbe i za jamčenje toga da se takve aktivnosti provode u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 i ovom Uredbom
  .

2.
     
  Europski nadzornik za zaštitu podataka osigurava da se revizija aktivnosti obrade osobnih podataka koje izvršava agencija eu-LISA provodi u skladu s odgovarajućim međunarodnim revizijskim standardima najmanje svake tri godine. Izvješće o toj reviziji šalje se Europskom parlamentu, Vijeću, agenciji eu-LISA, Komisiji i državama članicama. Agencija eu-LISA ima mogućnost davanja primjedbi prije donošenja izvješća.

3.
     
  Agencija eu-LISA dostavlja Europskom nadzorniku za zaštitu podataka tražene podatke, dozvoljava Europskom nadzorniku za zaštitu podataka pristup svim dokumentima i evidencijama iz članaka 22.r, 34 i 45.b te dozvoljava Europskom nadzorniku za zaštitu podataka pristup svim svojim poslovnim prostorijama u svakom trenutku”. [Am. 142]

| 32. | u članku 43. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:



  „1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka djeluje u bliskoj suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima u pogledu posebnih pitanja koja zahtijevaju sudjelovanje nacionalnih tijela, posebice ako Europski nadzornik za zaštitu podataka ili nacionalno nadzorno tijelo utvrde velike razlike u praksama država članica ili utvrde moguće nezakonite prijenose komponenti interoperabilnosti uporabom komunikacijskih kanala, ili u kontekstu pitanja koja je postavilo jedno nacionalno nadzorno tijelo ili njih više o provedbi i tumačenju ove Uredbe.




  2.   U slučajevima iz stavka 1. mora se osigurati usklađeni nadzor u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) XXXX/2018 [izmijenjena Uredba (EZ) br. 45/2001].”;
  [Am. 143] |
| --- | --- |

32.

32.

u članku 43. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

u članku 43. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Europski nadzornik za zaštitu podataka djeluje u bliskoj suradnji s nacionalnim nadzornim tijelima u pogledu posebnih pitanja koja zahtijevaju sudjelovanje nacionalnih tijela, posebice ako Europski nadzornik za zaštitu podataka ili nacionalno nadzorno tijelo utvrde velike razlike u praksama država članica ili utvrde moguće nezakonite prijenose komponenti interoperabilnosti uporabom komunikacijskih kanala, ili u kontekstu pitanja koja je postavilo jedno nacionalno nadzorno tijelo ili njih više o provedbi i tumačenju ove Uredbe.

2.   U slučajevima iz stavka 1. mora se osigurati usklađeni nadzor u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) XXXX/2018 [izmijenjena Uredba (EZ) br. 45/2001].”;
  [Am. 143]

| 32.a | članak 43. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 43.




  Suradnja između nacionalnih nadzornih tijela i europskog nadzornika za zaštitu podataka





  1.
     
  Nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka, svatko u okviru svojih ovlasti, aktivno surađuju u okviru svojih odgovornosti kako bi osigurali usklađen nadzor nad komponentama interoperabilnosti i drugim odredbama iz ove Uredbe.






  2.
     
  Europski nadzornik za zaštitu podataka i nadzorna tijela razmjenjuju relevantne informacije, pomažu si međusobno u provođenju revizija i inspekcija, razmatraju sve poteškoće pri tumačenju ili primjeni ove Uredbe, procjenjuju probleme koji nastaju pri provođenju nezavisnog nadzora ili ostvarivanju prava ispitanika, sastavljaju usklađene prijedloge za zajednička rješenja svih problema te promiču osviještenost o pravima na zaštitu podataka, prema potrebi.






  3.
     
  Za potrebe stavka 2. nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka sastaju se najmanje dvaput godišnje u okviru Europskog odbora za zaštitu podataka. Troškove tih sastanaka snosi te je za njihovu organizaciju zadužen Europski odbor za zaštitu podataka. Poslovnik se donosi na prvom sastanku. Daljnje metode rada razvijaju se zajednički prema potrebi.






  4.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka svake dvije godine šalje zajedničko izvješće o aktivnostima Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Europolu, Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu te agenciji eu-LISA. To izvješće uključuje poglavlje o svakoj državi članici koje je pripremilo nadzorno tijelo te države članice.”; [Am. 144] |
| --- | --- |

32.a

32.a

članak 43. zamjenjuje se sljedećim:

članak 43. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 43.

Suradnja između nacionalnih nadzornih tijela i europskog nadzornika za zaštitu podataka

1.
     
  Nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka, svatko u okviru svojih ovlasti, aktivno surađuju u okviru svojih odgovornosti kako bi osigurali usklađen nadzor nad komponentama interoperabilnosti i drugim odredbama iz ove Uredbe.

2.
     
  Europski nadzornik za zaštitu podataka i nadzorna tijela razmjenjuju relevantne informacije, pomažu si međusobno u provođenju revizija i inspekcija, razmatraju sve poteškoće pri tumačenju ili primjeni ove Uredbe, procjenjuju probleme koji nastaju pri provođenju nezavisnog nadzora ili ostvarivanju prava ispitanika, sastavljaju usklađene prijedloge za zajednička rješenja svih problema te promiču osviještenost o pravima na zaštitu podataka, prema potrebi.

3.
     
  Za potrebe stavka 2. nadzorna tijela i Europski nadzornik za zaštitu podataka sastaju se najmanje dvaput godišnje u okviru Europskog odbora za zaštitu podataka. Troškove tih sastanaka snosi te je za njihovu organizaciju zadužen Europski odbor za zaštitu podataka. Poslovnik se donosi na prvom sastanku. Daljnje metode rada razvijaju se zajednički prema potrebi.

4.
     
  Europski odbor za zaštitu podataka svake dvije godine šalje zajedničko izvješće o aktivnostima Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Europolu, Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu te agenciji eu-LISA. To izvješće uključuje poglavlje o svakoj državi članici koje je pripremilo nadzorno tijelo te države članice.”; [Am. 144]

| 32.b | članak 44. se briše; [Am. 145] |
| --- | --- |

32.b

32.b

članak 44. se briše; [Am. 145]

članak 44. se briše;

| 33. | u članku 45. dodaje

  dodaju
  se sljedeći stavak 3.

  stavci
  :



  „2.a
     
  Mjere potrebne za razvoj središnjeg sustava VIS-a, nacionalnog sučelja u svakoj državi članici i komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i nacionalnih sučelja donose se u skladu s postupkom iz članka 49. stavka 2. kada se odnose na sljedeća pitanja










  (a) | osmišljavanje fizičkog ustrojstva sustava uključujući njegovu komunikacijsku mrežu; |
| --- | --- | --- |

33.

u članku 45. dodaje

  dodaju
  se sljedeći stavak 3.

  stavci
  :

dodaje

dodaju

stavak 3.

stavci

„2.a
     
  Mjere potrebne za razvoj središnjeg sustava VIS-a, nacionalnog sučelja u svakoj državi članici i komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i nacionalnih sučelja donose se u skladu s postupkom iz članka 49. stavka 2. kada se odnose na sljedeća pitanja

(a)

osmišljavanje fizičkog ustrojstva sustava uključujući njegovu komunikacijsku mrežu;

| (b) | tehnička obilježja koja utječu na zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

tehnička obilježja koja utječu na zaštitu osobnih podataka;

| (c) | tehnička obilježja koja imaju ozbiljne financijske posljedice na proračune država članica ili koja imaju ozbiljne tehničke posljedice na nacionalne sustave država članica; |
| --- | --- |

(c)

tehnička obilježja koja imaju ozbiljne financijske posljedice na proračune država članica ili koja imaju ozbiljne tehničke posljedice na nacionalne sustave država članica;

| (d) | razvoj sigurnosnih zahtjeva, uključujući biometrijske aspekte. [Am. 146] |
| --- | --- |

(d)

razvoj sigurnosnih zahtjeva, uključujući biometrijske aspekte. [Am. 146]

„3.   Tehničke specifikacije kvalitete, razlučivosti i upotrebe otisaka prstiju te prikaza lica za biometrijsku provjeru i identifikaciju u VIS-u utvrđuju se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2.””;

| 34. | umeće se sljedeći članak 45.a:


  „Članak 45.a


  Uporaba podataka za izvješćivanje i u statističke svrhe


  1.   Propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela država članica, Komisije, agencije eu-LISA i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu uspostavljene Uredbom (EU) 2016/1624, imaju pristup, isključivo za potrebe izvješćivanja i u statističke svrhe, a da se pritom ne omogućuje identifikacija pojedinaca
  uz pomoć potpune anonimnosti podataka
  , radi pregledavanja sljedećih podataka: [Am. 147]







  (a) | informacija o statusu; |
| --- | --- | --- |

34.

umeće se sljedeći članak 45.a:

„Članak 45.a

Uporaba podataka za izvješćivanje i u statističke svrhe

1.   Propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela država članica, Komisije, agencije eu-LISA i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu uspostavljene Uredbom (EU) 2016/1624, imaju pristup, isključivo za potrebe izvješćivanja i u statističke svrhe, a da se pritom ne omogućuje identifikacija pojedinaca
  uz pomoć potpune anonimnosti podataka
  , radi pregledavanja sljedećih podataka: [Am. 147]

(a)

informacija o statusu;

| (b) | nadležnog tijela za izdavanje vize, uključujući njegovu lokaciju; |
| --- | --- |

(b)

nadležnog tijela za izdavanje vize, uključujući njegovu lokaciju;

| (c) | spola, datuma

  godine
  rođenja i trenutačnog državljanstva podnositelja; [Am. 148] |
| --- | --- |

(c)

spola, datuma

  godine
  rođenja i trenutačnog državljanstva podnositelja; [Am. 148]

| (d) | države članice prvog ulaska, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak; |
| --- | --- |

(d)

države članice prvog ulaska, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak;

| (e) | datuma i mjesta podnošenja zahtjeva i odluke koja se odnosi na zahtjev (izdana ili odbijena); |
| --- | --- |

(e)

datuma i mjesta podnošenja zahtjeva i odluke koja se odnosi na zahtjev (izdana ili odbijena);

| (f) | vrste izdanog dokumenta (zrakoplovno-tranzitna viza, jedinstvena viza ili viza s ograničenom područnom valjanošću, viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola); |
| --- | --- |

(f)

vrste izdanog dokumenta (zrakoplovno-tranzitna viza, jedinstvena viza ili viza s ograničenom područnom valjanošću, viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola);

| (g) | vrste putne isprave i troslovne oznake zemlje koja je izdala putnu ispravu, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak; |
| --- | --- |

(g)

vrste putne isprave i troslovne oznake zemlje koja je izdala putnu ispravu, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak;

| (h) | razloga navedenih za svaku odluku o dokumentu ili zahtjevu, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak; u pogledu viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola, odluke o zahtjevu (izdati ili odbiti zahtjev i zbog kojih razloga)

  za odbijanje vize za kratkotrajni boravak, uključujući upućivanje na sve rezultate u pretraživanim informacijskim sustavima Unije, u podacima Europola ili Interpola, u popisu za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/1240 ili u posebnim pokazateljima rizika
  ; [Am. 149] |
| --- | --- |

(h)

razloga navedenih za svaku odluku o dokumentu ili zahtjevu, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak; u pogledu viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola, odluke o zahtjevu (izdati ili odbiti zahtjev i zbog kojih razloga)

  za odbijanje vize za kratkotrajni boravak, uključujući upućivanje na sve rezultate u pretraživanim informacijskim sustavima Unije, u podacima Europola ili Interpola, u popisu za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/1240 ili u posebnim pokazateljima rizika
  ; [Am. 149]

| (ha) | razloga navedenih za svaku odluku za odbijanje izdavanja dokumenta, uključujući upućivanje na sve rezultate u pretraživanim informacijskim sustavima Unije, u podacima Europola ili Interpola, u popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240 ili u posebnim pokazateljima rizika [Am. 150] |
| --- | --- |

(ha)

razloga navedenih za svaku odluku za odbijanje izdavanja dokumenta, uključujući upućivanje na sve rezultate u pretraživanim informacijskim sustavima Unije, u podacima Europola ili Interpola, u popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240 ili u posebnim pokazateljima rizika [Am. 150]

| (i) | nadležnog tijela, uključujući njegovu lokaciju, koje je odbilo zahtjev za izdavanje vize te datuma odbijanja, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak; |
| --- | --- |

(i)

nadležnog tijela, uključujući njegovu lokaciju, koje je odbilo zahtjev za izdavanje vize te datuma odbijanja, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak;

| (j) | slučajeva u kojima je isti podnositelj podnio zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak kod više od jednog nadležnog tijela, uz naznaku tih nadležnih tijela, njihove lokacije i datuma kada su te vize odbijene, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak; |
| --- | --- |

(j)

slučajeva u kojima je isti podnositelj podnio zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak kod više od jednog nadležnog tijela, uz naznaku tih nadležnih tijela, njihove lokacije i datuma kada su te vize odbijene, samo u pogledu viza za kratkotrajni boravak;

| (k) | kad je riječ o vizama za kratkotrajni boravak, glavne svrhe putovanja; kad je riječ o vizama za dugotrajni boravak i dozvolama boravka, svrhe zahtjeva;
  [Am. 151] |
| --- | --- |

(k)

kad je riječ o vizama za kratkotrajni boravak, glavne svrhe putovanja; kad je riječ o vizama za dugotrajni boravak i dozvolama boravka, svrhe zahtjeva;
  [Am. 151]

| (l) | unesenih podataka koji se odnose na bilo koji oduzeti, poništeni ili oduzeti dokument
  vize
  , odnosno dokument čiji je rok produljen, prema potrebi; [Am. 152] |
| --- | --- |

(l)

unesenih podataka koji se odnose na bilo koji oduzeti, poništeni ili oduzeti dokument
  vize
  , odnosno dokument čiji je rok produljen, prema potrebi; [Am. 152]

| (m) | datuma isteka vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

(m)

datuma isteka vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, ako je primjenjivo;

| (n) | podataka o broju osoba koje su izuzete od obveze davanja otisaka prstiju u skladu s člankom 13. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 810/2009.; |
| --- | --- |

(n)

podataka o broju osoba koje su izuzete od obveze davanja otisaka prstiju u skladu s člankom 13. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 810/2009.;

| (o) | slučajeva u kojima činjenično nije bilo moguće dostaviti podatke iz članka 9. točke 6., u skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 5.; |
| --- | --- |

(o)

slučajeva u kojima činjenično nije bilo moguće dostaviti podatke iz članka 9. točke 6., u skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 5.;

| (p) | slučajeva u kojima iz zakonskih razloga nije bilo potrebno dostaviti podatke iz članka 9. točke 6., u skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 5.; |
| --- | --- |

(p)

slučajeva u kojima iz zakonskih razloga nije bilo potrebno dostaviti podatke iz članka 9. točke 6., u skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 5.;

| (q) | slučajeva u kojima je osobi koja činjenično nije mogla dostaviti podatke iz članka 9. točke 6. odbijen zahtjev za izdavanje vize, u skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 5. |
| --- | --- |

(q)

slučajeva u kojima je osobi koja činjenično nije mogla dostaviti podatke iz članka 9. točke 6. odbijen zahtjev za izdavanje vize, u skladu s drugom rečenicom članka 8. stavka 5.

Propisno ovlašteno osoblje Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu ima pristup u svrhu ostvarivanja uvida u podatke iz prvog podstavka za potrebe provedbe analiza rizika i procjena osjetljivosti iz članaka 11. i 13. Uredbe (EU) 2016/1624.

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, agencija eu-LISA pohranjuje podatke iz tog stavka u središnji repozitorij radi izvješćivanja i u statističke svrhe iz [članka 39. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ]

3.   Postupcima koje je agencija eu-LISA uspostavila radi praćenja funkcioniranja VIS-a iz članka 50. stavka 1. obuhvaća se mogućnost izrade redovitih statističkih podataka kako bi se osiguralo to praćenje.

4.   Agencija eu-LISA u svakom tromjesečju prikuplja statističke podatke na temelju podataka iz VIS-a o vizama za kratkotrajni boravak koji za svaku lokaciju na kojoj je podnesen zahtjev za vizu pokazuju osobito:

| (a) | ukupan broj zatraženih zrakoplovn-tranzitnih viza, uključujući višekratne zrakoplovno-tranzitne vize; |
| --- | --- |

(a)

ukupan broj zatraženih zrakoplovn-tranzitnih viza, uključujući višekratne zrakoplovno-tranzitne vize;

| (b) | ukupan broj izdanih viza, uključujući višekratne vize A; |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj izdanih viza, uključujući višekratne vize A;

| (c) | ukupan broj izdanih višekratnih viza; |
| --- | --- |

(c)

ukupan broj izdanih višekratnih viza;

| (d) | ukupan broj viza koje nisu izdane, uključujući višekratne vize A; |
| --- | --- |

(d)

ukupan broj viza koje nisu izdane, uključujući višekratne vize A;

| (e) | ukupan broj zatraženih jedinstvenih viza, uključujući jedinstvene vize za višekratni ulazak; |
| --- | --- |

(e)

ukupan broj zatraženih jedinstvenih viza, uključujući jedinstvene vize za višekratni ulazak;

| (f) | ukupan broj izdanih viza, uključujući vize za višekratni ulazak; |
| --- | --- |

(f)

ukupan broj izdanih viza, uključujući vize za višekratni ulazak;

| (g) | ukupan broj izdanih viza za višekratni ulazak, podijeljen po rokovima valjanosti (kraće od 6 mjeseci, 1 godina, 2 godine, 3 godine, 4 godine, 5 godina); |
| --- | --- |

(g)

ukupan broj izdanih viza za višekratni ulazak, podijeljen po rokovima valjanosti (kraće od 6 mjeseci, 1 godina, 2 godine, 3 godine, 4 godine, 5 godina);

| (h) | ukupan broj jedinstvenih viza koje nisu izdane, uključujući vize za višekratni ulazak; |
| --- | --- |

(h)

ukupan broj jedinstvenih viza koje nisu izdane, uključujući vize za višekratni ulazak;

| (i) | ukupan broj izdanih viza s ograničenom područnom valjanošću. |
| --- | --- |

(i)

ukupan broj izdanih viza s ograničenom područnom valjanošću.

Dnevni statistički podaci pohranjuju se u središnji repozitorij radi izvješćivanja i u statističke svrhe.

5.   Agencija eu-LISA u svakom tromjesečju prikuplja statističke podatke na temelju podataka iz VIS-a o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama koji za svaku lokaciju pokazuju posebno:

| (a) | ukupan broj zatraženih, izdanih, odbijenih, produljenih i povučenih viza za dugotrajni boravak; |
| --- | --- |

(a)

ukupan broj zatraženih, izdanih, odbijenih, produljenih i povučenih viza za dugotrajni boravak;

| (b) | ukupan broj zatraženih, izdanih, odbijenih, produljenih i povučenih boravišnih dozvola. |
| --- | --- |

(b)

ukupan broj zatraženih, izdanih, odbijenih, produljenih i povučenih boravišnih dozvola.

6.   Na kraju svake godine sastavlja se statističko izvješće

  statistički podaci kompiliraju se
  u obliku zbirke tromjesečnih statističkih podataka

  okviru godišnjeg izvješća
  za tu godinu. Statistički podaci sadržavaju raščlambu podataka za svaku državu članicu.
  Izvješće se objavljuje i šalje Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji, Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu, Europskom nadzorniku za zaštitu podataka i nacionalnim nadzornim tijelima. [Am. 153]

7.   Na zahtjev Komisije eu-LISA dostavlja statističke podatke o posebnim aspektima povezanima s provedbom zajedničke vizne politike ili migracijske politike, uključujući aspekte u skladu s primjenom Uredbe (EU) br. 1053/2013.”;

| 35. | umeću se sljedeći članci 45.b, 45.c, 45.d i 45.e:

  „Članak 45.b

  Pristup podacima koji vrše prijevoznici radi provjere


  1.   Kako bi ispunili svoju obvezu iz članka 26. stavka 1. točke (b) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, zračni prijevoznici, pomorski prijevoznici i međunarodni prijevoznici koji prevoze skupine autobusom kopnenim putem šalju upit u VIS kako bi provjerili imaju li državljani trećih zemalja koji su nositelji vize za kratkotrajni boravak, vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole valjanu vizu za kratkotrajni boravak, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, prema potrebi. U tu svrhu, prijevoznici

  slučajevima kada putnicima nije dopušten ukrcaj zbog upita postavljenog
  u pogledu viza za kratkotrajni boravak dostavljaju

  okviru VIS-a, prijevoznici će pružiti te
  podatke navedene u članku 9. stavku 4. točkama (a), (b) i (c) ove Uredbe ili članku 22.c točkama (a), (b) i (c), prema potrebi

  putnicima kao i sredstvo s pomoću kojega mogu ostvariti svoje pravo na pristup osobnim podacima u VIS-u, njihov ispravak i brisanje
  . [Am. 154]



  2.   Za potrebe provedbe stavka 1. ili radi rješavanja mogućih sporova koji proizlaze iz njegove primjene, eu-LISA vodi evidenciju svih postupaka obrade podataka koje prijevoznici obavljaju u okviru pristupne točke za prijevoznike. U toj evidenciji navode se datum i vrijeme svakog postupka, podaci korišteni za ispitivanje, podaci preneseni putem pristupne točke za prijevoznike i ime predmetnog prijevoznika.
  Evidencija se čuva tijekom razdoblja od dvije godine. Evidencija mora biti zaštićena odgovarajućim mjerama protiv neovlaštenog pristupa.


  3.   Siguran pristup pristupnoj točki

  Sigurnim pristupom portalu
  za prijevoznike iz članka 1. stavka 2.
  a
  točke (h)
  , uključujući mogućnost uporabe mobilnih tehničkih rješenja, prijevoznicima se

  Odluke 2004/512/EZ kako je izmijenjena ovom Uredbom omogućuje prijevoznicima da izvrše pretraživanje iz stavka 1. prije ukrcaja putnika. U tu svrhu, prijevoznik može poslati upit za dopuštenje za pretraživanje VIS-a uporabom podataka sadržanih u strojno čitljivom dijelu putne isprave

  Prijevoznik unosi podatke koji se nalaze na strojno čitljivom području putne isprave i navodi državu članicu ulaska. Iznimno, u slučaju zrakoplovnog tranzita, prijevoznik nije dužan provjeriti posjeduje li državljanin treće zemlje važeću vizu za kratkotrajni boravak, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, kako je primjenjivo
  . [Am. 155]



  4.   VIS navodi ima li osoba važeću vizu
  za kratkotrajni boravak, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, kako je primjenjivo,
  i daje odgovor prijevoznicima OK/NOT OK.
  Ako je viza za kratkotrajni boravak izdana s ograničenom područnom valjanošću u skladu s člankom 25. Uredbe (EZ) br. 810/2009, odgovorom koji pruža VIS uzimaju se u obzir država članica ili države članice za koje je viza valjana kao i država članica ulaska koju je naveo prijevoznik. Prijevoznici mogu pohraniti poslane informacije i primljeni odgovor u skladu s primjenjivim pravom. Odgovor „OK/NOT OK” ne može se smatrati odlukom o odobravanju ili odbijanju ulaska u skladu s Uredbom (EU) 2016/399. Komisija provedbenim aktima donosi detaljna pravilima o uvjetima funkcioniranja portala za prijevoznike te primjenjivim pravilima o zaštiti podataka i sigurnosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. [Am. 156]



  5.   Uspostavlja se sustav za autentifikaciju, koji je namijenjen isključivo prijevoznicima, kojim se ovlaštenom osoblju prijevoznika omogućuje pristup pristupnoj točki prijevoznika za potrebe stavka 2.
  Pri uspostavi sustava za autentifikaciju u obzir se uzimaju upravljanje rizikom u području informacijske sigurnosti i načela tehničke i integrirane zaštite podataka.
  Sustav za autentifikaciju donosi Komisija s pomoću provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. [Am. 157]





  5.a
     
  Portal za prijevoznike upotrebljava zasebnu bazu podataka samo za čitanje koja se dnevno ažurira jednosmjernom ekstrakcijom najmanjeg potrebnog podskupa podataka pohranjenih u VIS-u. Agencija eu-LISA odgovorna je za sigurnost portala za prijevoznike, sigurnost osobnih podataka sadržanih u njemu i proces ekstrakcije osobnih podataka u zasebnu bazu podataka samo za čitanje. [Am. 158]





  5.b
     
  Prijevoznici iz stavka 1. ovog članka podliježu sankcijama predviđenima u skladu s člankom 26. stavkom 2. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama („Konvencija o provedbi Schengenskog sporazuma”) i člankom 4. Direktive Vijeća 2001/51/EZ kada prevoze državljane trećih zemalja koji nemaju valjanu vizu iako podliježu obvezi posjedovanja vize. [Am. 159]





  5.c
     
  Ako je državljanima trećih zemalja odbijen ulazak, svaki prijevoznik koji ih je doveo do vanjskih granica zračnim, morskim i kopnenim putem dužan je za njih odmah ponovno preuzeti odgovornost. Na zahtjev graničnih tijela prijevoznici su dužni vratiti državljane trećih zemalja u treću zemlju iz koje su prevezeni, u treću zemlju koja je izdala putnu ispravu s kojom su putovali ili u bilo koju treću zemlju za koju su sigurni da će ih prihvatiti. [Am. 160]





  5.d
     
  Odstupajući od stavka 1., za prijevoznike koji prevoze skupine putnika autobusima kopnenim putem tijekom prve tri godine nakon početka primjene ove Uredbe provjera iz stavka 1. nije obvezna, a odredbe iz stavka 5.b na njih se ne primjenjuju. [Am. 161]




  Članak 45.c

  Zamjenski postupci u slučaju kada prijevoznici iz tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima


  1.   Ako nije tehnički moguće izvršiti pretraživanje iz članka 45.b stavka 1. zbog kvara u bilo kojem dijelu VIS-a ili iz drugih razloga izvan kontrole prijevoznika, prijevoznici su izuzeti od obveze provjere posjedovanja valjane vize ili putne isprave upotrebom pristupne točke za prijevoznike. Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA
  obavješćuje prijevoznike kad otkrije takav kvar. Prijevoznike obavješćuje i nakon otklanjanja kvara. Ako takav kvar otkriju prijevoznici, oni mogu obavijestiti upravno tijelo

  agenciju eu-LISA
  . [Am. 162]





  1.a
     
  Sankcije iz članka 45.b stavka 5.b ne izriču se prijevoznicima u slučajevima iz stavka 1. ovog članka. [Am. 163]





  1.b
     
  Ako je iz drugih razloga osim kvara bilo kojeg dijela VIS-a tehnički nemoguće da prijevoznik izvrši pretraživanje iz članka 45.b stavka 1. tijekom duljeg razdoblja, taj prijevoznik o tome obavješćuje agenciju eu-LISA [Am. 164]



  2.   Pojedinosti o zamjenskim postupcima utvrđuju se u provedbenom aktu donesenom u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2.



  Članak 45.d

  Pristup timova europske granične i obalne straže podacima iz VIS-a


  1.   Članovi timova europske granične i obalne straže te timovi osoblja uključenog u postupke povezane s vraćanjem u okviru svojih ovlasti imaju pravo na pristup podacima iz VIS-a i njihovo pretraživanje radi izvršenja zadaća i ovlasti u skladu s člankom 40. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (*13)
  uz pristup predviđen člankom 40. stavkom 8. te Uredbe. [Am. 165]



  2.   Kako bi osigurala pristup iz stavka 1., Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu imenuje posebnu jedinicu s propisno ovlaštenim službenicima europske granične i obalne straže kao središnju pristupnu točku. Središnja pristupna točka provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za podnošenje zahtjeva za pristup VIS-u utvrđeni člankom 45.e.



  Članak 45.e

  Uvjeti i postupak za pristup timova europske granične i obalne straže podacima iz VIS-a


  1.   Kad je riječ o pristupu iz članka 45.d stavka 1., tim europske granične i obalne straže može podnijeti zahtjev za uvid u sve podatke ili određeni skup podataka pohranjenih u VIS-u središnjoj pristupnoj točki europske granične i obalne straže iz članka 45.d stavka 2. U zahtjevu se poziva na operativni plan za granične kontrole,
  i
  zaštitu državne granice i/ili vraćanje države članice na kojoj se temelji zahtjev. Nakon primitka zahtjeva za pristup, središnja pristupna točka europske granične i obalne straže provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za pristup iz stavka 2. Ako su ispunjeni svi uvjeti za pristup, propisno ovlašteno osoblje središnje pristupne točke obrađuje zahtjeve. Podaci VIS-a kojima je pristupljeno šalju se timu na takav način da se ne ugrozi sigurnost podataka. [Am. 166]



  2.   Da bi se pristup odobrio, primjenjuju se sljedeći uvjeti:






  (a) | država članica domaćin ovlašćuje članove tima za pretraživanje VIS-a kako bi se ispunili operativni ciljevi navedeni u operativnom planu za granične kontrole,
  i
  zaštitu državne granice i vraćanje i
  [Am. 167] |
| --- | --- | --- |

35.

umeću se sljedeći članci 45.b, 45.c, 45.d i 45.e:

„Članak 45.b

Pristup podacima koji vrše prijevoznici radi provjere

1.   Kako bi ispunili svoju obvezu iz članka 26. stavka 1. točke (b) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, zračni prijevoznici, pomorski prijevoznici i međunarodni prijevoznici koji prevoze skupine autobusom kopnenim putem šalju upit u VIS kako bi provjerili imaju li državljani trećih zemalja koji su nositelji vize za kratkotrajni boravak, vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole valjanu vizu za kratkotrajni boravak, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, prema potrebi. U tu svrhu, prijevoznici

  slučajevima kada putnicima nije dopušten ukrcaj zbog upita postavljenog
  u pogledu viza za kratkotrajni boravak dostavljaju

  okviru VIS-a, prijevoznici će pružiti te
  podatke navedene u članku 9. stavku 4. točkama (a), (b) i (c) ove Uredbe ili članku 22.c točkama (a), (b) i (c), prema potrebi

  putnicima kao i sredstvo s pomoću kojega mogu ostvariti svoje pravo na pristup osobnim podacima u VIS-u, njihov ispravak i brisanje
  . [Am. 154]

2.   Za potrebe provedbe stavka 1. ili radi rješavanja mogućih sporova koji proizlaze iz njegove primjene, eu-LISA vodi evidenciju svih postupaka obrade podataka koje prijevoznici obavljaju u okviru pristupne točke za prijevoznike. U toj evidenciji navode se datum i vrijeme svakog postupka, podaci korišteni za ispitivanje, podaci preneseni putem pristupne točke za prijevoznike i ime predmetnog prijevoznika.

Evidencija se čuva tijekom razdoblja od dvije godine. Evidencija mora biti zaštićena odgovarajućim mjerama protiv neovlaštenog pristupa.

3.   Siguran pristup pristupnoj točki

  Sigurnim pristupom portalu
  za prijevoznike iz članka 1. stavka 2.
  a
  točke (h)
  , uključujući mogućnost uporabe mobilnih tehničkih rješenja, prijevoznicima se

  Odluke 2004/512/EZ kako je izmijenjena ovom Uredbom omogućuje prijevoznicima da izvrše pretraživanje iz stavka 1. prije ukrcaja putnika. U tu svrhu, prijevoznik može poslati upit za dopuštenje za pretraživanje VIS-a uporabom podataka sadržanih u strojno čitljivom dijelu putne isprave

  Prijevoznik unosi podatke koji se nalaze na strojno čitljivom području putne isprave i navodi državu članicu ulaska. Iznimno, u slučaju zrakoplovnog tranzita, prijevoznik nije dužan provjeriti posjeduje li državljanin treće zemlje važeću vizu za kratkotrajni boravak, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, kako je primjenjivo
  . [Am. 155]

4.   VIS navodi ima li osoba važeću vizu
  za kratkotrajni boravak, vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, kako je primjenjivo,
  i daje odgovor prijevoznicima OK/NOT OK.
  Ako je viza za kratkotrajni boravak izdana s ograničenom područnom valjanošću u skladu s člankom 25. Uredbe (EZ) br. 810/2009, odgovorom koji pruža VIS uzimaju se u obzir država članica ili države članice za koje je viza valjana kao i država članica ulaska koju je naveo prijevoznik. Prijevoznici mogu pohraniti poslane informacije i primljeni odgovor u skladu s primjenjivim pravom. Odgovor „OK/NOT OK” ne može se smatrati odlukom o odobravanju ili odbijanju ulaska u skladu s Uredbom (EU) 2016/399. Komisija provedbenim aktima donosi detaljna pravilima o uvjetima funkcioniranja portala za prijevoznike te primjenjivim pravilima o zaštiti podataka i sigurnosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. [Am. 156]

5.   Uspostavlja se sustav za autentifikaciju, koji je namijenjen isključivo prijevoznicima, kojim se ovlaštenom osoblju prijevoznika omogućuje pristup pristupnoj točki prijevoznika za potrebe stavka 2.
  Pri uspostavi sustava za autentifikaciju u obzir se uzimaju upravljanje rizikom u području informacijske sigurnosti i načela tehničke i integrirane zaštite podataka.
  Sustav za autentifikaciju donosi Komisija s pomoću provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. [Am. 157]

5.a
     
  Portal za prijevoznike upotrebljava zasebnu bazu podataka samo za čitanje koja se dnevno ažurira jednosmjernom ekstrakcijom najmanjeg potrebnog podskupa podataka pohranjenih u VIS-u. Agencija eu-LISA odgovorna je za sigurnost portala za prijevoznike, sigurnost osobnih podataka sadržanih u njemu i proces ekstrakcije osobnih podataka u zasebnu bazu podataka samo za čitanje. [Am. 158]

5.b
     
  Prijevoznici iz stavka 1. ovog članka podliježu sankcijama predviđenima u skladu s člankom 26. stavkom 2. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama („Konvencija o provedbi Schengenskog sporazuma”) i člankom 4. Direktive Vijeća 2001/51/EZ kada prevoze državljane trećih zemalja koji nemaju valjanu vizu iako podliježu obvezi posjedovanja vize. [Am. 159]

5.c
     
  Ako je državljanima trećih zemalja odbijen ulazak, svaki prijevoznik koji ih je doveo do vanjskih granica zračnim, morskim i kopnenim putem dužan je za njih odmah ponovno preuzeti odgovornost. Na zahtjev graničnih tijela prijevoznici su dužni vratiti državljane trećih zemalja u treću zemlju iz koje su prevezeni, u treću zemlju koja je izdala putnu ispravu s kojom su putovali ili u bilo koju treću zemlju za koju su sigurni da će ih prihvatiti. [Am. 160]

5.d
     
  Odstupajući od stavka 1., za prijevoznike koji prevoze skupine putnika autobusima kopnenim putem tijekom prve tri godine nakon početka primjene ove Uredbe provjera iz stavka 1. nije obvezna, a odredbe iz stavka 5.b na njih se ne primjenjuju. [Am. 161]

Članak 45.c

Zamjenski postupci u slučaju kada prijevoznici iz tehničkih razloga ne mogu pristupiti podacima

1.   Ako nije tehnički moguće izvršiti pretraživanje iz članka 45.b stavka 1. zbog kvara u bilo kojem dijelu VIS-a ili iz drugih razloga izvan kontrole prijevoznika, prijevoznici su izuzeti od obveze provjere posjedovanja valjane vize ili putne isprave upotrebom pristupne točke za prijevoznike. Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA
  obavješćuje prijevoznike kad otkrije takav kvar. Prijevoznike obavješćuje i nakon otklanjanja kvara. Ako takav kvar otkriju prijevoznici, oni mogu obavijestiti upravno tijelo

  agenciju eu-LISA
  . [Am. 162]

1.a
     
  Sankcije iz članka 45.b stavka 5.b ne izriču se prijevoznicima u slučajevima iz stavka 1. ovog članka. [Am. 163]

1.b
     
  Ako je iz drugih razloga osim kvara bilo kojeg dijela VIS-a tehnički nemoguće da prijevoznik izvrši pretraživanje iz članka 45.b stavka 1. tijekom duljeg razdoblja, taj prijevoznik o tome obavješćuje agenciju eu-LISA [Am. 164]

2.   Pojedinosti o zamjenskim postupcima utvrđuju se u provedbenom aktu donesenom u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2.

Članak 45.d

Pristup timova europske granične i obalne straže podacima iz VIS-a

1.   Članovi timova europske granične i obalne straže te timovi osoblja uključenog u postupke povezane s vraćanjem u okviru svojih ovlasti imaju pravo na pristup podacima iz VIS-a i njihovo pretraživanje radi izvršenja zadaća i ovlasti u skladu s člankom 40. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (*13)
  uz pristup predviđen člankom 40. stavkom 8. te Uredbe. [Am. 165]

2.   Kako bi osigurala pristup iz stavka 1., Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu imenuje posebnu jedinicu s propisno ovlaštenim službenicima europske granične i obalne straže kao središnju pristupnu točku. Središnja pristupna točka provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za podnošenje zahtjeva za pristup VIS-u utvrđeni člankom 45.e.

Članak 45.e

Uvjeti i postupak za pristup timova europske granične i obalne straže podacima iz VIS-a

1.   Kad je riječ o pristupu iz članka 45.d stavka 1., tim europske granične i obalne straže može podnijeti zahtjev za uvid u sve podatke ili određeni skup podataka pohranjenih u VIS-u središnjoj pristupnoj točki europske granične i obalne straže iz članka 45.d stavka 2. U zahtjevu se poziva na operativni plan za granične kontrole,
  i
  zaštitu državne granice i/ili vraćanje države članice na kojoj se temelji zahtjev. Nakon primitka zahtjeva za pristup, središnja pristupna točka europske granične i obalne straže provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za pristup iz stavka 2. Ako su ispunjeni svi uvjeti za pristup, propisno ovlašteno osoblje središnje pristupne točke obrađuje zahtjeve. Podaci VIS-a kojima je pristupljeno šalju se timu na takav način da se ne ugrozi sigurnost podataka. [Am. 166]

2.   Da bi se pristup odobrio, primjenjuju se sljedeći uvjeti:

(a)

država članica domaćin ovlašćuje članove tima za pretraživanje VIS-a kako bi se ispunili operativni ciljevi navedeni u operativnom planu za granične kontrole,
  i
  zaštitu državne granice i vraćanje i
  [Am. 167]

| (b) | pretraživanje VIS-a potrebno je za izvršavanje određenih zadaća koje država članica domaćin povjerava timu. |
| --- | --- |

(b)

pretraživanje VIS-a potrebno je za izvršavanje određenih zadaća koje država članica domaćin povjerava timu.

3.   U skladu s člankom 40. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1624, članovi timova te timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem mogu reagirati na informacije dobivene iz VIS-a samo prema uputama i, kao opće pravilo, u prisutnosti granične straže ili osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem države članice domaćina u kojoj djeluju. Država članica domaćin može ovlastiti članove timova da djeluju u njezino ime. [Am. 168]

4.   U slučaju sumnje ili ako provjera identiteta nositelja vize, nositelja vize za dugotrajni boravak ili nositelja boravišne dozvole na uspije, član tima europske granične i obalne straže upućuje tu osobu graničnoj straži države članice domaćina.

5.   Pretraživanje podataka u VIS-u koje obavljaju članovi timova odvija se kako slijedi:

| (a) | pri izvršavanju zadaća povezanih s graničnim kontrolama u skladu s Uredbom (EU) 2016/399, članovi timova moraju imati pristup podacima iz VIS-a radi provjere na vanjskim graničnim prijelazima u skladu s člankom 18., odnosno člankom 22.g ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pri izvršavanju zadaća povezanih s graničnim kontrolama u skladu s Uredbom (EU) 2016/399, članovi timova moraju imati pristup podacima iz VIS-a radi provjere na vanjskim graničnim prijelazima u skladu s člankom 18., odnosno člankom 22.g ove Uredbe;

| (b) | pri provjeri ispunjenja uvjeta za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica, članovi timova moraju imati pristup podacima iz VIS-a radi provjere državljana trećih zemalja unutar državnog područja u skladu s člankom 19., odnosno člankom 22.h ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

pri provjeri ispunjenja uvjeta za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica, članovi timova moraju imati pristup podacima iz VIS-a radi provjere državljana trećih zemalja unutar državnog područja u skladu s člankom 19., odnosno člankom 22.h ove Uredbe;

| (c) | pri identifikaciji osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica, članovi timova moraju imati pristup podacima iz VIS-a radi identifikacije u skladu s člankom 20. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

pri identifikaciji osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica, članovi timova moraju imati pristup podacima iz VIS-a radi identifikacije u skladu s člankom 20. ove Uredbe.

6.   Kada se takvim pristupom i pretraživanjem otkrije rezultat u VIS-u, država članica domaćin dobiva obavijest o tome.

7.   U skladu s odredbama članka 34., upravno tijelo čuva svu evidenciju o postupcima obrade podataka u okviru VIS-a koje izvršava član timova europske granične i obalne straže ili timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem. [Am. 169]

8.   Svaki pristup i pretraživanje koje provede Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu evidentira se u skladu s odredbama članka 34., a evidentira se i svaka upotreba podataka kojima je pristupila

  su pristupili timovi Agencije
  . [Am. 170]

9.   Osim kad je to potrebno za izvršavanje zadaća u svrhe utvrđene Uredbom o uspostavi sustava EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), nijedan

  Ni jedan
  dio VIS-a ne povezuje se ni s jednim računalnim sustavom za prikupljanje i obradu podataka kojim upravlja Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu ili koji se u okviru nje upotrebljava niti se podaci iz VIS-a kojima ona ima pristup prenose u takav sustav. Nijedan se dio VIS-a ne preuzima. Evidentiranje pristupa i pretraživanja ne smatra se preuzimanjem ili umnožavanjem podataka iz VIS-a. [Am. 171]

10.   Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu donosi i primjenjuje mjere za osiguravanje sigurnosti podataka kako je predviđeno u članku 32.”

(*13)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.)."

*13

| 35.a | članci 46., 47. i 48. se brišu; [Am. 172, 173 i 174] |
| --- | --- |

35.a

35.a

članci 46., 47. i 48. se brišu; [Am. 172, 173 i 174]

članci 46., 47. i 48. se brišu;

| 35.b | umeće se sljedeći članak:





  „Članak 48.a




  Postupak delegiranja





  1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.






  2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9.cb i članka 23. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.






  3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9.cb i članka 23. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.






  4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.






  5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.






  6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 9.cb i članka 23. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; [Am. 175] |
| --- | --- |

35.b

35.b

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 48.a

Postupak delegiranja

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9.cb i članka 23. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9.cb i članka 23. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 9.cb i članka 23. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; [Am. 175]

| 36. | članak 49. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 49.


  Postupak odbora


  1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*14).


  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.



  (*14)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”;" |
| --- | --- |

36.

članak 49. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 49.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni je odbor odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*14).

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

(*14)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”;"

*14

| 37. | umeće se sljedeći članak 49.a:


  „Članak 49.a


  Savjetodavna skupina

  Agencija eu-LISA osniva savjetodavnu skupinu koja joj pomaže stručnim savjetima povezanim s VIS-om, a posebno u pripremanju njezina godišnjeg programa rada i godišnjeg izvješća o radu.”; |
| --- | --- |

37.

umeće se sljedeći članak 49.a:

„Članak 49.a

Savjetodavna skupina

Agencija eu-LISA osniva savjetodavnu skupinu koja joj pomaže stručnim savjetima povezanim s VIS-om, a posebno u pripremanju njezina godišnjeg programa rada i godišnjeg izvješća o radu.”;

| 38. | članak 50. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 50.

  Nadzor i ocjenjivanje
  učinka na temeljna prava [Am. 176]


  1.   Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA
  jamči uspostavu postupaka za nadzor rada VIS-a s obzirom na postizanje ciljeva koji se odnose na rezultate, isplativost, sigurnost i kakvoću usluga
  te za nadzor poštovanja temeljnih prava, uključujući pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek
  . [Am. 177]



  2.   Za namjene tehničkog održavanja upravno tijelo

  Agencija eu-LISA za potrebe tehničkog održavanja
  ima pristup potrebnim podacima koji se odnose na djelatnosti obrade koje se provode u VIS-u. [Am. 178]



  3.   Svake dvije godine eu-LISA podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji izvješće o tehničkom funkcioniranju VIS-a, uključujući
  njegovu sigurnost
  i njegovu sigurnost

  troškove. To izvješće sadrži pregled trenutačnog napretka razvoja projekta i povezanih troškova, financijsku procjenu učinka te informacije o svim tehničkim problemima i rizicima koji bi mogli utjecati na sveukupne troškove sustava
  . [Am. 179]





  3.a
     
  U slučaju kašnjenja u procesu razvoja, eu-LISA obavješćuje Europski parlament i Vijeće u najkraćem mogućem roku o razlozima kašnjenja i njihovom učinku na rokove i financiranje. [Am. 180]



  4.   Poštujući odredbe nacionalnog prava o objavi podataka osjetljive prirode, svaka država članica i Europol sastavljaju godišnja izvješća o učinkovitosti pristupa podacima iz VIS-a za potrebe izvršavanja zakonodavstva, a ta izvješća sadržavaju informacije i statističke podatke o:






  (a) | točnoj svrsi pretraživanja, među ostalim i o vrsti terorističkog kaznenog djela ili teškog kaznenog djela
  , te pristupima podacima o djeci u dobi ispod 12 godina
  ; [Am. 181] |
| --- | --- | --- |

38.

članak 50. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 50.

Nadzor i ocjenjivanje
  učinka na temeljna prava [Am. 176]

1.   Upravno tijelo

  Agencija eu-LISA
  jamči uspostavu postupaka za nadzor rada VIS-a s obzirom na postizanje ciljeva koji se odnose na rezultate, isplativost, sigurnost i kakvoću usluga
  te za nadzor poštovanja temeljnih prava, uključujući pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek
  . [Am. 177]

2.   Za namjene tehničkog održavanja upravno tijelo

  Agencija eu-LISA za potrebe tehničkog održavanja
  ima pristup potrebnim podacima koji se odnose na djelatnosti obrade koje se provode u VIS-u. [Am. 178]

3.   Svake dvije godine eu-LISA podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji izvješće o tehničkom funkcioniranju VIS-a, uključujući
  njegovu sigurnost
  i njegovu sigurnost

  troškove. To izvješće sadrži pregled trenutačnog napretka razvoja projekta i povezanih troškova, financijsku procjenu učinka te informacije o svim tehničkim problemima i rizicima koji bi mogli utjecati na sveukupne troškove sustava
  . [Am. 179]

3.a
     
  U slučaju kašnjenja u procesu razvoja, eu-LISA obavješćuje Europski parlament i Vijeće u najkraćem mogućem roku o razlozima kašnjenja i njihovom učinku na rokove i financiranje. [Am. 180]

4.   Poštujući odredbe nacionalnog prava o objavi podataka osjetljive prirode, svaka država članica i Europol sastavljaju godišnja izvješća o učinkovitosti pristupa podacima iz VIS-a za potrebe izvršavanja zakonodavstva, a ta izvješća sadržavaju informacije i statističke podatke o:

(a)

točnoj svrsi pretraživanja, među ostalim i o vrsti terorističkog kaznenog djela ili teškog kaznenog djela
  , te pristupima podacima o djeci u dobi ispod 12 godina
  ; [Am. 181]

| (b) | opravdanim razlozima za utemeljenu sumnju da je osumnjičenik, počinitelj ili žrtva obuhvaćen ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

opravdanim razlozima za utemeljenu sumnju da je osumnjičenik, počinitelj ili žrtva obuhvaćen ovom Uredbom;

| (c) | broju zahtjevâ za pristup VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

broju zahtjevâ za pristup VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva;

| (ca) | broju i vrsti slučajeva u kojima se primjenjivao hitni postupak iz članka 22.m stavka 2., uključujući one slučajeve u kojima naknadnom provjerom koju je provela središnja pristupna točka nije potvrđena navedena hitnost; [Am. 182] |
| --- | --- |

(ca)

broju i vrsti slučajeva u kojima se primjenjivao hitni postupak iz članka 22.m stavka 2., uključujući one slučajeve u kojima naknadnom provjerom koju je provela središnja pristupna točka nije potvrđena navedena hitnost; [Am. 182]

| (d) | broju i vrsti predmeta koji su okončani uspješnim identifikacijama; |
| --- | --- |

(d)

broju i vrsti predmeta koji su okončani uspješnim identifikacijama;

| (da) | statistikama o trgovanju djecom, uključujući primjere uspješne identifikacije. [Am. 183] |
| --- | --- |

(da)

statistikama o trgovanju djecom, uključujući primjere uspješne identifikacije. [Am. 183]

Godišnja izvješća država članica i Europola šalju se Komisiji do 30. lipnja sljedeće godine.
  Komisija sastavlja sveobuhvatno izvješće koje uključuje godišnja izvješća i objavljuje se 30. prosinca te godine. [Am. 184]

5.   Svake četiri

  dvije
  godine Komisija obavlja cjelovito ocjenjivanje VIS-a. To cjelovito ocjenjivanje uključuje pregled postignutih rezultata s obzirom na ciljeve
  i troškove
  te procjenu važenja temeljnih načela
  , učinka na temeljna prava
  , primjene ove Uredbe s obzirom na VIS, sigurnost VIS-a, primjene odredbi iz članka 31. i svih učinaka na budući rad. Komisija prosljeđuje ocjenu Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 185]

6.   Države članice dostavljaju upravnom tijelu i Komisiji potrebne podatke za sastavljanje izvješća iz stavaka 3., 4. i 5.

7.   Upravno tijelo Komisiji dostavlja podatke potrebne za provođenje cjelovitog ocjenjivanja iz stavka 5.”;

| 39. | naslov Priloga 1. zamjenjuje se sljedećim:


  „Popis međunarodnih organizacija iz članka 31. stavka 1.”; [Am. 186] |
| --- | --- |

39.

39.

naslov Priloga 1. zamjenjuje se sljedećim:

naslov Priloga 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Popis međunarodnih organizacija iz članka 31. stavka 1.”; [Am. 186]

„Popis međunarodnih organizacija iz članka 31. stavka 1.”

[Am. 186]

| 40. | nakon članka 22. umeću se sljedeća poglavlja III.a i III.b:
  „POGLAVLJE III.a
  UNOŠENJE I UPOTREBA PODATAKA O VIZAMA ZA DUGOTRAJNI BORAVAK I BORAVIŠNIM DOZVOLAMA


  Članak 22.a

  Postupci za unošenje podataka nakon odluke o zahtjevu za vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu

  1.   Nakon odluke o zahtjevu za vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, tijelo koje je izdalo odluku bez odgode otvara pojedinačni dosje unošenjem podataka iz članka 22.c ili članka 22.d u VIS.




  1.a
     
  Tijelo ovlašteno za izdavanje odluke otvara pojedinačni dosje prije njezina izdavanja. [Am. 187]



  2.   Nakon otvaranja pojedinačnog dosjea VIS automatski pokreće pretraživanje u skladu s člankom 22.b.


  3.   Ako je nositelj podnio zahtjev kao dio skupine ili s članom obitelji, nadležno tijelo otvara pojedinačni dosje za svaku osobu iz skupine i povezuje dosjee osoba koje su zajedno podnijele zahtjev i kojima je izdana viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola.
  Zahtjevi roditelja ili zakonskih skrbnika ne odvajaju se od zahtjeva njihove djece. [Am. 188]



  4.   U slučaju gdje u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom nije potrebno dostaviti određene podatke ili ih činjenično nije moguće dostaviti, u polja predviđena za posebne podatke unose se riječi ‚nije primjenjivo’. U slučaju otisaka prstiju, sustavom se dozvoljava razlikovanje između slučajeva gdje otisci prstiju nisu potrebni u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom i onih slučajeva gdje ih činjenično nije moguće uzeti.




  Članak 22.b

  Pretraživanje drugih sustava

  1.   VIS automatski obrađuje dosjee radi utvrđivanja rezultata isključivo u svrhu procjene predstavlja li osoba prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti ili javnom zdravlju država članica u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2016/399. VIS pojedinačno obrađuje svaki dosje. [Am. 189]



  2.   Svaki put kada se otvori pojedinačni dosje nakon izdavanja ili odbijanja vize

  u skladu s člankom 22.c koji je povezan s vizom
  za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole u skladu s člankom 22.d

  boravišnom dozvolom
  , VIS pokreće pretraživanje s pomoću Europskog portala za pretraživanje utvrđenog u članku 6. stavku 1. [Uredbe o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] radi usporedbe odgovarajućih podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a), (b), (c), (f) i (g) ove Uredbe s odgovarajućim podacima u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), sustavu ulaska/izlaska (EES), europskom sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), uključujući popis za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/XX za potrebe uspostave sustava EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju, [sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima i drugim oblicima teških kaznenih djela], Europolovim podacima, Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s upozorenjima (Interpol TDAWN).
  VIS provjerava:










  (a) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u SIS-u kao izgubljena, ukradena, nezakonito prisvojena ili poništena; |
| --- | --- | --- |

40.

nakon članka 22. umeću se sljedeća poglavlja III.a i III.b:

„POGLAVLJE III.a

UNOŠENJE I UPOTREBA PODATAKA O VIZAMA ZA DUGOTRAJNI BORAVAK I BORAVIŠNIM DOZVOLAMA

Članak 22.a

Postupci za unošenje podataka nakon odluke o zahtjevu za vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu

1.   Nakon odluke o zahtjevu za vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, tijelo koje je izdalo odluku bez odgode otvara pojedinačni dosje unošenjem podataka iz članka 22.c ili članka 22.d u VIS.

1.a
     
  Tijelo ovlašteno za izdavanje odluke otvara pojedinačni dosje prije njezina izdavanja. [Am. 187]

2.   Nakon otvaranja pojedinačnog dosjea VIS automatski pokreće pretraživanje u skladu s člankom 22.b.

3.   Ako je nositelj podnio zahtjev kao dio skupine ili s članom obitelji, nadležno tijelo otvara pojedinačni dosje za svaku osobu iz skupine i povezuje dosjee osoba koje su zajedno podnijele zahtjev i kojima je izdana viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola.
  Zahtjevi roditelja ili zakonskih skrbnika ne odvajaju se od zahtjeva njihove djece. [Am. 188]

4.   U slučaju gdje u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom nije potrebno dostaviti određene podatke ili ih činjenično nije moguće dostaviti, u polja predviđena za posebne podatke unose se riječi ‚nije primjenjivo’. U slučaju otisaka prstiju, sustavom se dozvoljava razlikovanje između slučajeva gdje otisci prstiju nisu potrebni u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom i onih slučajeva gdje ih činjenično nije moguće uzeti.

Članak 22.b

Pretraživanje drugih sustava

1.   VIS automatski obrađuje dosjee radi utvrđivanja rezultata isključivo u svrhu procjene predstavlja li osoba prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti ili javnom zdravlju država članica u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2016/399. VIS pojedinačno obrađuje svaki dosje. [Am. 189]

2.   Svaki put kada se otvori pojedinačni dosje nakon izdavanja ili odbijanja vize

  u skladu s člankom 22.c koji je povezan s vizom
  za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole u skladu s člankom 22.d

  boravišnom dozvolom
  , VIS pokreće pretraživanje s pomoću Europskog portala za pretraživanje utvrđenog u članku 6. stavku 1. [Uredbe o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] radi usporedbe odgovarajućih podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a), (b), (c), (f) i (g) ove Uredbe s odgovarajućim podacima u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), sustavu ulaska/izlaska (EES), europskom sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), uključujući popis za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/XX za potrebe uspostave sustava EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju, [sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima i drugim oblicima teških kaznenih djela], Europolovim podacima, Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s upozorenjima (Interpol TDAWN).
  VIS provjerava:

(a)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u SIS-u kao izgubljena, ukradena, nezakonito prisvojena ili poništena;

| (b) | podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u bazi podataka SLTD-a kao izgubljena, ukradena ili poništena; |
| --- | --- |

(b)

podudara li se putna isprava upotrijebljena za podnošenje zahtjeva s putnom ispravom koja je prijavljena u bazi podataka SLTD-a kao izgubljena, ukradena ili poništena;

| (c) | je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja o odbijanju ulaska i boravka koje je uneseno u SIS; |
| --- | --- |

(c)

je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja o odbijanju ulaska i boravka koje je uneseno u SIS;

| (d) | je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja; |
| --- | --- |

(d)

je li podnositelj zahtjeva predmetom upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja;

| (e) | podudaraju li se podnositelj zahtjeva i putna isprava s odbijenim, ukinutim ili poništenim odobrenjem putovanja u središnjem sustavu ETIAS-a; |
| --- | --- |

(e)

podudaraju li se podnositelj zahtjeva i putna isprava s odbijenim, ukinutim ili poništenim odobrenjem putovanja u središnjem sustavu ETIAS-a;

| (f) | nalaze li se podnositelj zahtjeva i putna isprava na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240; |
| --- | --- |

(f)

nalaze li se podnositelj zahtjeva i putna isprava na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240;

| (g) | jesu li podaci o podnositelju zahtjeva već uneseni u VIS; |
| --- | --- |

(g)

jesu li podaci o podnositelju zahtjeva već uneseni u VIS;

| (h) | odgovaraju li podaci navedeni u zahtjevu koji se odnose na putnu ispravu drugom zahtjevu za vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu povezane s drugim podacima o identitetu; |
| --- | --- |

(h)

odgovaraju li podaci navedeni u zahtjevu koji se odnose na putnu ispravu drugom zahtjevu za vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu povezane s drugim podacima o identitetu;

| (i) | je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran ili je u prošlosti bio evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka; |
| --- | --- |

(i)

je li podnositelj zahtjeva trenutačno evidentiran ili je u prošlosti bio evidentiran u EES-u kao osoba koja je prekoračila trajanje dopuštenog boravka;

| (j) | je li za podnositelja zahtjeva u EES-u zabilježeno da mu je odbijen ulazak; |
| --- | --- |

(j)

je li za podnositelja zahtjeva u EES-u zabilježeno da mu je odbijen ulazak;

| (k) | je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za kratkotrajni boravak zabilježena u VIS-u; |
| --- | --- |

(k)

je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za kratkotrajni boravak zabilježena u VIS-u;

| (l) | je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole zabilježena u VIS-u; |
| --- | --- |

(l)

je li protiv podnositelja zahtjeva donesena odluka o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole zabilježena u VIS-u;

| (m) | jesu li podaci povezani s identitetom podnositelja zahtjeva zabilježeni među podacima Europola; |
| --- | --- |

(m)

jesu li podaci povezani s identitetom podnositelja zahtjeva zabilježeni među podacima Europola;

| (n) | u slučajevima kada je podnositelj zahtjeva maloljetnik, je li njegov nositelj roditeljskog prava ili zakonski skrbnik:










  i. | predmet upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja; |
| --- | --- | --- |

(n)

u slučajevima kada je podnositelj zahtjeva maloljetnik, je li njegov nositelj roditeljskog prava ili zakonski skrbnik:

i.

predmet upozorenja u SIS-u koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja;

| ii. | predmet upozorenja o odbijanju ulaska i boravka unesenog u SIS; |
| --- | --- |

ii.

predmet upozorenja o odbijanju ulaska i boravka unesenog u SIS;

| iii. | nositelj putne isprave na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240. |
| --- | --- |

iii.

nositelj putne isprave na popisu za praćenje iz članka 34. Uredbe (EU) 2018/1240.

Ovaj stavak ne smije biti prepreka podnošenju zahtjeva za azil na bilo kojoj osnovi. U slučaju zahtjeva za vizu koji je podnijela žrtva nasilnog zločina, kao što je nasilje u obitelji ili trgovina ljudima, koji je počinio njezin pokrovitelj, dosje u VIS-u odvojen je od dosjea pokrovitelja kako bi se žrtva zaštitila od novih opasnosti

Kako bi se izbjegao rizik od lažnih rezultata, svako pretraživanje koje se odnosi na djecu mlađu od 14 godina ili osobe starije od 75 godina, a koje se provodi s pomoću biometrijskih identifikatora koji su zabilježeni više od pet godina prije rezultata u sustavu, a kojima se ne potvrđuje identitet državljanina treće zemlje, treba podvrgnuti obveznoj ručnoj provjeri koju provode stručnjaci za biometrijske podatke. [Am. 190]

3.   VIS u pojedinačni dosje dodaje upućivanje na svaki pozitivni rezultat u skladu sa stavcima 2. i 5. Nadalje, kada je to relevantno, VIS upućuje na države članice koje su unijele ili pribavile podatke na temelju kojih su dobiveni pozitivni rezultati ili Europol i evidentira to u pojedinačnom dosjeu.
  Ne navode se nikakve druge informacije osim upućivanja na pronađeni rezultat i izvor od kojeg podaci potječu. [Am. 191]

3.a
     
  Pri pretraživanju SLTD-a, podaci koje korisnik ESP-a upotrebljava za pokretanje pretraživanja ne dijele se s vlasnicima podataka Interpola. [Am. 192]

4.   Za potrebe članka 2. stavka 2. točke (f) u vezi s izdanom ili produljenom vizom za dugotrajni boravak, pretraživanjima izvršenima na temelju stavka 2. ovog članka uspoređuju se relevantni podaci iz članka 22.c stavka 2. s podacima u SIS-u kako bi se moglo utvrditi postoji li u pogledu podnositelja zahtjeva jedno od sljedećih upozorenja:

| (a) | upozorenje u pogledu osoba za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja; |
| --- | --- |

(a)

upozorenje u pogledu osoba za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja;

| (b) | upozorenje u pogledu nestalih osoba; |
| --- | --- |

(b)

upozorenje u pogledu nestalih osoba;

| (c) | upozorenje u pogledu osoba od kojih se traži pomoć u sudskom postupku; |
| --- | --- |

(c)

upozorenje u pogledu osoba od kojih se traži pomoć u sudskom postupku;

| (d) | upozorenje o osobama i predmetima za skrivene
  , posebne
  ili posebne

  istražne
  provjere. [Am. 194] |
| --- | --- |

(d)

upozorenje o osobama i predmetima za skrivene
  , posebne
  ili posebne

  istražne
  provjere. [Am. 194]

Ako se usporedbom iz ovog stavka dobije jedan pozitivan rezultat ili njih više, VIS šalje automatiziranu obavijest središnjem tijelu države članice koje je pokrenulo zahtjev i poduzima odgovarajuću daljnju radnju.

  Članak 9.a stavci 5.a, 5.b, 5.c i 5.d te članci 9.c, 9.ca i 9.cb primjenjuju se mutatis mutandis i podliježu sljedećim posebnim odredbama: [Am. 195]

5.   U pogledu pretraživanja podataka iz EES-a, ETIAS-a i VIS-a u skladu sa stavkom 2., pozitivni rezultati su ograničeni na navođenje odbijanja odobrenja putovanja, ulaska ili vize koji se temelje na sigurnosnim razlozima.

6.   Ako vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu izdaje ili produljuje konzularno tijelo države članice, primjenjuje se članak 9.a.
  [Am. 196]

7.   Ako je nadležno tijelo na državnom području države članice izdalo ili produljilo boravišnu dozvolu ili produljilo vizu za dugotrajni boravak, primjenjuje se sljedeće:

| (a) | nadležno tijelo provjera podudaraju li se podaci evidentirani u pojedinačnom dosjeu s podacima u VIS-u ili u jednom od pretraženih informacijskih sustava/baza podataka EU-a, Europolovim podacima ili Interpolovim bazama podataka u skladu sa stavkom 2.; |
| --- | --- |

(a)

nadležno tijelo provjera podudaraju li se podaci evidentirani u pojedinačnom dosjeu s podacima u VIS-u ili u jednom od pretraženih informacijskih sustava/baza podataka EU-a, Europolovim podacima ili Interpolovim bazama podataka u skladu sa stavkom 2.;

| (b) | kada je pozitivni rezultat povezan s Europolovim podacima u skladu sa stavkom 2., nacionalna jedinica Europola obavješćuje se radi daljnjih koraka; |
| --- | --- |

(b)

kada je pozitivni rezultat povezan s Europolovim podacima u skladu sa stavkom 2., nacionalna jedinica Europola obavješćuje se radi daljnjih koraka;

| (c) | ako se podaci ne podudaraju i nije prijavljen neki drugi pozitivni rezultat tijekom automatske obrade u skladu sa stavcima 2. i 3., nadležno tijelo briše lažni pozitivni rezultat iz dosjea zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

ako se podaci ne podudaraju i nije prijavljen neki drugi pozitivni rezultat tijekom automatske obrade u skladu sa stavcima 2. i 3., nadležno tijelo briše lažni pozitivni rezultat iz dosjea zahtjeva;

| (d) | ako se podaci podudaraju ili ako ostaje sumnja u identitet podnositelja, nadležno tijelo poduzima mjere u vezi s podacima na temelju kojih je dobiven pozitivni rezultat u skladu sa stavkom 4. prema postupcima, uvjetima i kriterijima utvrđenima zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom.
  [Am. 197] |
| --- | --- |

(d)

ako se podaci podudaraju ili ako ostaje sumnja u identitet podnositelja, nadležno tijelo poduzima mjere u vezi s podacima na temelju kojih je dobiven pozitivni rezultat u skladu sa stavkom 4. prema postupcima, uvjetima i kriterijima utvrđenima zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom.
  [Am. 197]

Članak 22.c

Pojedinačni dosje koji se otvara za izdanu vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu

Pojedinačni dosje otvoren u skladu s člankom 22.a stavkom 1. sadržava sljedeće podatke:

| 1. | nadležno tijelo koje je izdalo dokument, uključujući njegovu lokaciju; |
| --- | --- |

1.

nadležno tijelo koje je izdalo dokument, uključujući njegovu lokaciju;

| 2. | sljedeće podatke nositelja:






  (a) | prezime (obiteljsko ime); ime (imena); datum

  godina
  rođenja; trenutačno državljanstvo ili državljanstva; spol; datum, mjesto i zemlju

  zemlja
  rođenja; [Am. 198] |
| --- | --- | --- |

2.

sljedeće podatke nositelja:

(a)

prezime (obiteljsko ime); ime (imena); datum

  godina
  rođenja; trenutačno državljanstvo ili državljanstva; spol; datum, mjesto i zemlju

  zemlja
  rođenja; [Am. 198]

| (b) | vrstu i broj putne isprave te troslovnu oznaku zemlje koja je izdala putnu ispravu; |
| --- | --- |

(b)

vrstu i broj putne isprave te troslovnu oznaku zemlje koja je izdala putnu ispravu;

| (c) | datum isteka valjanosti putne isprave; |
| --- | --- |

(c)

datum isteka valjanosti putne isprave;

| (cc) | tijelo koje je izdalo putnu ispravu; |
| --- | --- |

(cc)

tijelo koje je izdalo putnu ispravu;

| (d) | u slučaju maloljetnika, prezime i ime (imena) nositelja roditeljskog prava ili zakonskog skrbnika nositelja; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju maloljetnika, prezime i ime (imena) nositelja roditeljskog prava ili zakonskog skrbnika nositelja;

| (e) | prezime, ime i adresu fizičke osobe ili ime i adresu poslodavca ili druge organizacije na kojoj se temelji zahtjev; |
| --- | --- |

(e)

prezime, ime i adresu fizičke osobe ili ime i adresu poslodavca ili druge organizacije na kojoj se temelji zahtjev;

| (f) | prikaz lica nositelja koji je snimljen uživo, ako je moguće; [Am. 199] |
| --- | --- |

(f)

prikaz lica nositelja koji je snimljen uživo, ako je moguće; [Am. 199]

| (g) | dva otiska prsta nositelja, u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(g)

dva otiska prsta nositelja, u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom;

| 3. | sljedeće podatke o izdanoj vizi za dugotrajni boravak ili boravišnoj dozvoli:






  (a) | informacije o statusu, uz naznaku da je izdana viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola; |
| --- | --- | --- |

3.

sljedeće podatke o izdanoj vizi za dugotrajni boravak ili boravišnoj dozvoli:

(a)

informacije o statusu, uz naznaku da je izdana viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola;

| (b) | mjesto i datum odluke o izdavanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole; |
| --- | --- |

(b)

mjesto i datum odluke o izdavanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole;

| (c) | vrstu izdanog dokumenta (viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola); |
| --- | --- |

(c)

vrstu izdanog dokumenta (viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola);

| (d) | broj izdane vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole; |
| --- | --- |

(d)

broj izdane vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole;

| (e) | datum isteka vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole. |
| --- | --- |

(e)

datum isteka vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole.

Članak 22.d

Pojedinačni dosje koji se otvara u određenim slučajevima odbijanja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole

Ako je donesena odluka o odbijanju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole jer se smatra da podnositelj zahtjeva predstavlja prijetnju javnom poretku,
  ili
  unutarnjoj sigurnosti ili javnom zdravlju ili je podnositelj predočio dokumente koji su pribavljeni prijevarom ili su krivotvoreni ili protuzakonito izmijenjeni, tijelo koje je odbilo zahtjev bez odgode otvara pojedinačni dosje koji sadržava sljedeće podatke: [Am. 200]

| (a) | prezime, prezime pri rođenju (bivše(-a) prezime(-na)); ime (imena); spol; datum, mjesto i zemlju rođenja; |
| --- | --- |

(a)

prezime, prezime pri rođenju (bivše(-a) prezime(-na)); ime (imena); spol; datum, mjesto i zemlju rođenja;

| (b) | sadašnje državljanstvo i državljanstvo pri rođenju; |
| --- | --- |

(b)

sadašnje državljanstvo i državljanstvo pri rođenju;

| (c) | vrstu i broj putne isprave, nadležno tijelo koje ju je izdalo i datum izdavanja i isteka važenja; |
| --- | --- |

(c)

vrstu i broj putne isprave, nadležno tijelo koje ju je izdalo i datum izdavanja i isteka važenja;

| (d) | u slučaju maloljetnika, prezime i ime (imena) nositelja roditeljskog prava ili zakonskog skrbnika podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju maloljetnika, prezime i ime (imena) nositelja roditeljskog prava ili zakonskog skrbnika podnositelja zahtjeva;

| (e) | prezime, ime i adresu fizičke osobe na kojoj se temelji zahtjev; |
| --- | --- |

(e)

prezime, ime i adresu fizičke osobe na kojoj se temelji zahtjev;

| (f) | prikaz lica podnositelja koji se snima uživo, ako je moguće; [Am. 202] |
| --- | --- |

(f)

prikaz lica podnositelja koji se snima uživo, ako je moguće; [Am. 202]

| (g) | dva otiska prsta podnositelja, u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(g)

dva otiska prsta podnositelja, u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom;

| (h) | informacije koje upućuju na to da je viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola odbijena jer se smatra da podnositelj predstavlja prijetnju javnom poretku,
  ili
  javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju ili je podnositelj predočio dokumente koji su pribavljeni prijevarom ili su krivotvoreni ili protuzakonito izmijenjeni; [Am. 203] |
| --- | --- |

(h)

informacije koje upućuju na to da je viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola odbijena jer se smatra da podnositelj predstavlja prijetnju javnom poretku,
  ili
  javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju ili je podnositelj predočio dokumente koji su pribavljeni prijevarom ili su krivotvoreni ili protuzakonito izmijenjeni; [Am. 203]

| (i) | nadležno tijelo koje je odbilo vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, uključujući njegovu lokaciju; |
| --- | --- |

(i)

nadležno tijelo koje je odbilo vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, uključujući njegovu lokaciju;

| (j) | mjesto i datum odluke o odbijanju izdavanja vize za dugotrajni boravak ili boravišne boravka. |
| --- | --- |

(j)

mjesto i datum odluke o odbijanju izdavanja vize za dugotrajni boravak ili boravišne boravka.

Članak 22.e

Podaci koji se dodaju za povučenu vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu

1.   U slučaju odluke o povlačenju boravišne dozvole ili vize za dugotrajni boravak, odnosno skraćivanju roka važenja vize za dugotrajni boravak, nadležno tijelo koje je donijelo odluku u pojedinačni dosje dodaje sljedeće podatke:

| (a) | informacije o statusu koje upućuju na povlačenje vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole ili, u slučaju vize za dugotrajni boravak, na skraćenje roka važenja; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu koje upućuju na povlačenje vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole ili, u slučaju vize za dugotrajni boravak, na skraćenje roka važenja;

| (b) | tijelo koje je povuklo vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu ili je skratilo razdoblje važenja vize za dugotrajni boravak, uključujući njegovu lokaciju; |
| --- | --- |

(b)

tijelo koje je povuklo vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu ili je skratilo razdoblje važenja vize za dugotrajni boravak, uključujući njegovu lokaciju;

| (c) | mjesto i datum odluke; |
| --- | --- |

(c)

mjesto i datum odluke;

| (d) | novi datum isteka važenja vize za dugotrajni boravak, prema potrebi; |
| --- | --- |

(d)

novi datum isteka važenja vize za dugotrajni boravak, prema potrebi;

| (e) | broj naljepnice vize, ako skraćeni rok važenja vize zahtijeva novu naljepnicu vize. |
| --- | --- |

(e)

broj naljepnice vize, ako skraćeni rok važenja vize zahtijeva novu naljepnicu vize.

2.   U pojedinačnom dosjeu navode se i razlozi za povlačenje vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole ili skraćenje roka važenja vize za dugotrajni boravak, u skladu s člankom 22.d točkom (h).

Članak 22.f

Podaci koji se dodaju za produljenu vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu

U slučaju odluke o produljenju važenja boravišne dozvole ili vize za dugotrajni boravak, nadležno tijelo koje je produljilo valjanost u pojedinačni dosje dodaje sljedeće podatke:

| (a) | informacije o statusu, uz naznaku da je razdoblje važenja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole produljeno; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu, uz naznaku da je razdoblje važenja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole produljeno;

| (b) | nadležno tijelo koje je produljilo razdoblje važenja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, uključujući njegovu lokaciju; |
| --- | --- |

(b)

nadležno tijelo koje je produljilo razdoblje važenja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole, uključujući njegovu lokaciju;

| (c) | mjesto i datum odluke; |
| --- | --- |

(c)

mjesto i datum odluke;

| (d) | u slučaju vize za dugotrajni boravak, broj naljepnice vize, ako produljenje važenja vize za dugotrajni boravak zahtijeva novu naljepnicu vize; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju vize za dugotrajni boravak, broj naljepnice vize, ako produljenje važenja vize za dugotrajni boravak zahtijeva novu naljepnicu vize;

| (e) | datum isteka produljenog roka. |
| --- | --- |

(e)

datum isteka produljenog roka.

Članak 22.g

Pristup podacima radi provjere viza za dugotrajni boravak i boravišnihdozvola na vanjskim graničnim prijelazima

1.   Isključivo u svrhu provjere identiteta nositelja dokumenta i/ili vjerodostojnosti i valjanosti vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole te procjene predstavlja li osoba prijetnju javnom poretku,
  ili
  unutarnjoj sigurnosti ili javnom zdravlju bilo koje države članice u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2016/399, tijela nadležna za izvršavanje provjera na vanjskim graničnim prijelazima u skladu s tom Uredbom imaju pristup pretraživanju s pomoću broja dokumenta u kombinaciji s jednim ili više podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a), (b) i (c) ove Uredbe. [Am. 204]

2.   Ako pretraživanje s podacima navedenim u stavku 1. pokaže da su podaci o nositelju dokumenta uneseni u VIS, tijelu nadležnom za graničnu kontrolu daje se pristup korištenju sljedećih podataka iz pojedinačnog dosjea, isključivo u svrhu navedenu u stavku 1.:

| (a) | informacija o statusu vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole uz naznaku je li izdana, povučena ili produljena; |
| --- | --- |

(a)

informacija o statusu vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole uz naznaku je li izdana, povučena ili produljena;

| (b) | podataka iz članka 22.c stavka 3. točaka (c), (d) i (e); |
| --- | --- |

(b)

podataka iz članka 22.c stavka 3. točaka (c), (d) i (e);

| (c) | ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.e stavka 1. točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.e stavka 1. točaka (d) i (e);

| (d) | ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.f točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(d)

ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.f točaka (d) i (e);

| (e) | fotografija

  prikaz lica
  , kako je navedeno u članku 22.c stavku 2. točki (f). [Am. 205] |
| --- | --- |

(e)

fotografija

  prikaz lica
  , kako je navedeno u članku 22.c stavku 2. točki (f). [Am. 205]

Članak 22.h

Pristup podacima radi provjere unutar državnog područja država članica

1.   Isključivo u svrhu provjere identiteta nositelja te vjerodostojnosti i valjanosti vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole te procjene predstavlja li osoba prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti ili javnom zdravlju bilo koje države članice, tijela nadležna za provjeravanje na državnim područjima država članica jesu li ispunjeni uvjeti za ulazak, boravak ili boravište na državnom području države članice i, ako je primjenjivo, policija, imaju pristup pretraživanju s pomoću broja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole u kombinaciji s jednim ili više podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a), (b) i (c). [Am. 206]

2.   Ako se pretraživanjem podataka navedenih u stavku 1. pokaže da su podaci o nositelju uneseni u VIS, nadležnom tijelu daje se pristup korištenju sljedećih podataka iz pojedinačnog dosjea i, ako je primjenjivo, povezanog/povezanih dosjea u skladu s člankom 22.a stavkom 4. isključivo u svrhu navedenu u stavku 1.:

| (a) | informacija o statusu vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole uz naznaku je li izdana, povučena ili produljena; |
| --- | --- |

(a)

informacija o statusu vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole uz naznaku je li izdana, povučena ili produljena;

| (b) | podataka iz članka 22.c stavka 3. točaka (c), (d) i (e); |
| --- | --- |

(b)

podataka iz članka 22.c stavka 3. točaka (c), (d) i (e);

| (c) | ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.e stavka 1. točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.e stavka 1. točaka (d) i (e);

| (d) | ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.f točaka (d) i (e); |
| --- | --- |

(d)

ako je primjenjivo, podataka iz članka 22.f točaka (d) i (e);

| (e) | fotografija

  prikaz lica
  , kako je navedeno u članku 22.c stavku 2. točki (f). [Am. 207] |
| --- | --- |

(e)

fotografija

  prikaz lica
  , kako je navedeno u članku 22.c stavku 2. točki (f). [Am. 207]

Članak 22.i

Pristup podacima za utvrđivanje odgovornosti za zahtjeve za međunarodnu zaštitu

1.   Isključivo za svrhu utvrđivanja države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 604/2013, tijela nadležna za odlučivanje o azilu imaju pristup pretraživanju na temelju otisaka prstiju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu.

Ako nije moguće upotrijebiti otiske prstiju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili pretraživanje na temelju otisaka prstiju nije uspjelo, pretraživanje se obavlja na temelju broja vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole u kombinaciji s podacima iz članka 22.c stavka 2. točaka (a), (b) i (c).

2.   Ako pretraživanje s podacima navedenim u stavku 1. pokaže da je viza za dugotrajni boravak ili boravišna dozvola unesena u VIS, tijela za odlučivanje o pružanju azila imaju pristup za pregledavanje sljedećih podataka iz dosjea zahtjeva i u pogledu podataka navedenih u točki (g) povezanih dosjea zahtjeva supružnika i djece u skladu s člankom 22.a stavkom 4., isključivo u svrhu navedenu u stavku 1.:

| (a) | nadležnog tijela koje je izdalo vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu ili produljilo njihovo razdoblje važenja; |
| --- | --- |

(a)

nadležnog tijela koje je izdalo vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu ili produljilo njihovo razdoblje važenja;

| (b) | podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a) i (b); |
| --- | --- |

(b)

podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a) i (b);

| (c) | vrste dokumenta; |
| --- | --- |

(c)

vrste dokumenta;

| (d) | razdoblja valjanosti vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole; |
| --- | --- |

(d)

razdoblja valjanosti vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole;

| (f) | fotografija, kako je navedeno u članku 22.c stavku 2. točki (f); |
| --- | --- |

(f)

fotografija, kako je navedeno u članku 22.c stavku 2. točki (f);

| (g) | podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a) i (b) povezanih dosjea zahtjeva o supružniku i djeci. |
| --- | --- |

(g)

podataka iz članka 22.c stavka 2. točaka (a) i (b) povezanih dosjea zahtjeva o supružniku i djeci.

3.   U skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka, VIS smiju koristiti samo imenovana nacionalna tijela iz članka 27. Uredbe (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*15).

Članak 22.j

Pristup podacima radi razmatranja zahtjeva za međunarodnu zaštitu

1.   Isključivo u svrhu razmatranja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, tijela nadležna za odlučivanje o azilu imaju pristup pretraživanju na temelju otisaka prstiju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) br. 603/2013.

Ako nije moguće upotrijebiti otiske prstiju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili pretraživanje na temelju otisaka prstiju nije uspjelo, pretraživanje se obavlja s pomoću broja vize za dugotrajni boravak ili dokumenta o boravku u kombinaciji s podacima iz članka 22.c stavka 2. točaka (a), (b) i (c) ili kombinacije podataka iz članka 22.d točaka (a), (b), (c) i (f).

2.   Isključivo u svrhu iz stavka 1., tijela za odlučivanje o pružanju azila imaju pristup radi pregledavanja podataka podnositelja koji se odnose na izdanu, odbijenu, povučenu ili produljenu vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu iz članaka 22.c, 22.d, 22.e i 22.f i povezanih dosjea zahtjeva podnositelja u skladu s člankom 22.a stavkom 3., ako pretraživanje na temelju podataka iz stavka 1. upućuje na to da su podaci o podnositelju zahtjeva za međunarodnu zaštitu evidentirani u VIS-u.

3.   U skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka, VIS smiju koristiti samo imenovana nacionalna tijela iz članka 27. Uredbe (EU) br. 603/2013.

POGLAVLJE III.b

Postupak i uvjeti za pristup VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva

Članak 22.k

Imenovana tijela država članica

1.   Države članice imenuju tijela koja imaju pravo pregledavanja podataka pohranjenih u VIS-u radi sprečavanja, otkrivanja i istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela
  u prikladnim i strogo određenim okolnostima o kojima je riječ u članku 22.n. Tim nadležnim tijelima dozvoljeno je pregledavati podatke djece mlađe od 12 godina isključivo radi zaštite nestale djece i djece koja su žrtve teških zločina
  . [Am. 208]

2.   Svaka država članica vodi
  strogo ograničen
  popis imenovanih tijela. Svaka država članica agenciju eu-LISA i Komisiju obavješćuje o svojim imenovanim tijelima i može u svakom trenutku izmijeniti tu obavijest ili je zamijeniti drugom obaviješću. [Am. 209]

3.   Svaka država članica određuje središnju pristupnu točku koja ima pristup VIS-u. Središnja pristupna točka provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za podnošenje zahtjeva za pristup VIS-u iz članka 22.n.

Imenovano tijelo i središnja pristupna točka mogu biti dio iste organizacije ako je to dopušteno u skladu s nacionalnim pravom, ali središnja pristupna točka pri izvršavanju zadaća na temelju ove Uredbe djeluje u potpunosti neovisno od imenovanih tijela. Središnja pristupna točka odvojena je od imenovanih tijela i ne prima od njih upute u pogledu rezultata provjere koju obavlja neovisno.

U okviru ispunjavanja svojih ustavnih ili zakonskih zahtjeva države članice mogu odrediti i više od jedne središnje pristupne točke ako to odgovara njihovoj organizacijskoj i upravnoj strukturi.

4.   Svaka država članica agenciju eu-LISA i Komisiju obavješćuje o svojoj središnjoj pristupnoj točki i može u svakom trenutku izmijeniti tu obavijest ili je zamijeniti drugom obaviješću.

5.   Na nacionalnoj razini svaka država članica vodi popis operativnih jedinica u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti pristup podacima pohranjenim u VIS-u preko središnje pristupne točke.

6.   Samo propisno ovlašteno osoblje središnjih pristupnih točaka ima ovlaštenje za pristup VIS-u u skladu s člancima 22.m i 22.n.

Članak 22.l

Europol

1.   Europol imenuje jednu od svojih operativnih jedinica ‚imenovanim tijelom Europola’ i ovlašćuje je za traženje pristupa VIS-u putem imenovane središnje pristupne točke VIS-a iz stavka 2. radi potpore i jačanja djelovanja država članica u vezi sa sprečavanjem, otkrivanjem i istragom kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela.

2.   Europol kao središnju pristupnu točku imenuje specijaliziranu jedinicu s propisno ovlaštenim službenicima Europola. Središnja pristupna točka provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za podnošenje zahtjeva za pristup VIS-u utvrđeni člankom 22.p.

Središnja pristupna točka pri izvršenju svojih zadaća na temelju ove Uredbe djeluje
  u potpunosti
  neovisno i ne prima upute od imenovanog tijela Europola iz stavka 1. u pogledu rezultata provjere. [Am. 210]

Članak 22.m

Postupak za pristup VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva

1.   Operativne jedinice iz članka 22.k stavka 5. podnose obrazloženi elektronički ili pisani zahtjev središnjoj pristupnoj točki iz članka 22.k stavka 3. za pristup podacima pohranjenim u VIS-u. Nakon primitka zahtjeva za pristup središnja pristupna točka provjerava jesu li ispunjeni uvjeti za pristup iz članka 22.n. Ako su uvjeti za pristup ispunjeni, središnje pristupne točke obrađuju zahtjeve. Podaci iz VIS-a kojima je pristupljeno prosljeđuju se operativnim jedinicama iz članka 22.k stavka 5. na način kojim se ne ugrožava sigurnost podataka.

2.   U iznimno hitnom slučaju kada treba spriječiti neposrednu opasnost po život osobe povezanu s kaznenim djelom terorizma ili drugim teškim kaznenim djelom, središnje pristupne točke odmah obrađuju zahtjev i tek naknadno provjeravaju jesu li ispunjeni svi uvjeti iz članka 22.n, uključujući i to je li hitan slučaj stvarno postojao. Naknadna provjera odvija se bez nepotrebne odgode, a u svakom slučaju najkasnije 7 radnih dana nakon obrade zahtjeva.

3.   Ako se na temelju naknadne provjere utvrdi da pristup podacima iz VIS-a nije bio opravdan, sva tijela koja su imala pristup tim podacima
  odmah
  brišu podatke kojima je pristupljeno iz VIS-a i obavješćuju središnje pristupne točke o tom brisanju. [Am. 211]

Članak 22.n

Uvjeti za pristupanje imenovanih tijela država članica podacima VIS-a

1.   Imenovana

  Ne dovodeći u pitanje članak 22. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti (granice i vize)], imenovana
  tijela mogu pristupiti VIS-u radi pregledavanja podataka ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: [Am. 212]

| (a) | pristup radi ostvarivanja uvida potreban je i proporcionalan za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela; |
| --- | --- |

(a)

pristup radi ostvarivanja uvida potreban je i proporcionalan za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;

| (b) | pristup radi ostvarivanja uvida potreban je i proporcionalan u određenom slučaju; |
| --- | --- |

(b)

pristup radi ostvarivanja uvida potreban je i proporcionalan u određenom slučaju;

| (c) | postoje opravdani razlozi na temelju kojih se smatra da će se pregledavanjem podataka iz VIS-a moći znatno pridonijeti sprečavanju, otkrivanju ili istrazi bilo kojih predmetnih kaznenih djela, a posebno ako postoji utemeljena sumnja da osumnjičenik, počinitelj ili žrtva terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela spada u jednu od kategorija obuhvaćenih ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(c)

postoje opravdani razlozi na temelju kojih se smatra da će se pregledavanjem podataka iz VIS-a moći znatno pridonijeti sprečavanju, otkrivanju ili istrazi bilo kojih predmetnih kaznenih djela, a posebno ako postoji utemeljena sumnja da osumnjičenik, počinitelj ili žrtva terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela spada u jednu od kategorija obuhvaćenih ovom Uredbom;

| (ca) | u slučaju pretraživanja na temelju otisaka prstiju, pokrenuto je prethodno pretraživanje u sustavima za automatizirano prepoznavanje otisaka prstiju drugih država članica u skladu s Odlukom 2008/615/PUP ako su usporedbe otisaka prstiju tehnički dostupne i ako je to pretraživanje u potpunosti provedeno ili to pretraživanje nije u potpunosti provedeno u roku od 24 sata od njegova pokretanja. [Am. 213] |
| --- | --- |

(ca)

u slučaju pretraživanja na temelju otisaka prstiju, pokrenuto je prethodno pretraživanje u sustavima za automatizirano prepoznavanje otisaka prstiju drugih država članica u skladu s Odlukom 2008/615/PUP ako su usporedbe otisaka prstiju tehnički dostupne i ako je to pretraživanje u potpunosti provedeno ili to pretraživanje nije u potpunosti provedeno u roku od 24 sata od njegova pokretanja. [Am. 213]

| (d) | ako je pokrenuto pretraživanje CIR-a u skladu s člankom 22. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], a primljeni odgovor, kako je navedeno u članku 22. stavku 5. Uredbe
  2018/XX [o interoperabilnosti (granice i vize)]
  , pokazuje da su podaci pohranjeni u VIS-u. [Am. 214] |
| --- | --- |

(d)

ako je pokrenuto pretraživanje CIR-a u skladu s člankom 22. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], a primljeni odgovor, kako je navedeno u članku 22. stavku 5. Uredbe
  2018/XX [o interoperabilnosti (granice i vize)]
  , pokazuje da su podaci pohranjeni u VIS-u. [Am. 214]

2.   Ispunjenje uvjeta iz stavka 1. točke (d) nije potrebno u situacijama kada je pristup VIS-u potreban kao alat za pretraživanje povijesti vize ili razdoblja dopuštenog boravka na državnom području država članica poznatog osumnjičenika, poznatog počinitelja ili poznate pretpostavljene žrtve kaznenog djela terorizma ili drugog teškog kaznenog djela.

3.   Pregledavanje VIS-a ograničeno je na pretraživanje s pomoću bilo kojeg od sljedećih podataka u 
  dosjeu zahtjeva ili
  pojedinačnom dosjeu: [Am. 215]

| (a) | prezimena (obiteljsko ime), imena (osobna imena), datuma

  godine
  rođenja, državljanstva ili državljanstava i/ili spola; [Am. 216] |
| --- | --- |

(a)

prezimena (obiteljsko ime), imena (osobna imena), datuma

  godine
  rođenja, državljanstva ili državljanstava i/ili spola; [Am. 216]

| (b) | vrste i broja putne isprave ili isprava, troslovne oznake zemlje koja je izdala putnu ispravu i datuma isteka valjanosti putne isprave; |
| --- | --- |

(b)

vrste i broja putne isprave ili isprava, troslovne oznake zemlje koja je izdala putnu ispravu i datuma isteka valjanosti putne isprave;

| (c) | broja naljepnice vize ili broja vize za dugotrajni boravak ili dokumenta o boravku i datuma isteka valjanosti vize, vize za dugotrajni boravak ili dokumenta o boravku, prema potrebi; |
| --- | --- |

(c)

broja naljepnice vize ili broja vize za dugotrajni boravak ili dokumenta o boravku i datuma isteka valjanosti vize, vize za dugotrajni boravak ili dokumenta o boravku, prema potrebi;

| (d) | otisaka prstiju, uključujući latentne otiske prstiju; |
| --- | --- |

(d)

otisaka prstiju, uključujući latentne otiske prstiju;

| (e) | prikaza lica. |
| --- | --- |

(e)

prikaza lica.

3.a
     
  Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o izvedivosti, dostupnosti, spremnosti i pouzdanosti potrebne tehnologije za upotrebu prikaza lica za identifikaciju osobe. [Am. 217]

3.b
     
  Prikaz lica iz stavka 3. točke (e) ne smije biti jedini kriterij pretraživanja. [Am. 218]

4.   U slučaju dobivanja pozitivnih rezultata na temelju pregledavanja podataka iz VIS-a, omogućuje se pristup podacima navedenima u ovom stavku

  stavku 3. ovog članka
  te bilo kojim drugim podacima iz
  dosjea zahtjeva ili
  pojedinačnog dosjea, uključujući unesene podatke koji se odnose na izdani, odbijeni, poništeni, ukinuti ili produljeni dokument. Pristup podacima iz članka 9. stavka 4. točke (l) kako su evidentirani u dosjeu zahtjeva daje se samo ako je podnesen izričiti obrazloženi zahtjev za pretraživanje tih podataka koji je odobren neovisnom provjerom. [Am. 219]

Članak 22.o

Pristup VIS-u radi identifikacije osoba u posebnim okolnostima

Odstupajući od članka 22.n stavka 1., imenovana tijela nemaju obvezu ispuniti uvjete utvrđene tim stavkom za pristup VIS-u u svrhu identifikacije osoba
  , posebno djece,
  koje su nestale, otete ili su identificirane kao žrtve trgovine ljudima te u pogledu kojih postoje opravdani

  ozbiljni
  razlozi za vjerovanje da će pretraživanje podataka iz VIS-a pomoći njihovoj identifikaciji i/ili pridonijeti istrazi određenih slučajeva trgovine ljudima. U takvim okolnostima imenovana tijela mogu pretraživati VIS na temelju otisaka prstiju tih osoba. [Am. 220]

Tamo gdje

  U slučaju kada
  nije moguće koristiti otiske prstiju tih osoba ili ako pretraživanje na temelju otisaka prstiju ne bude uspješno, pretraživanje se obavlja na temelju podataka iz članka 9
  . stavka 4. ili članka 22.c stavka 2
  . točaka (a) i (b). [Am. 221]

U slučaju pozitivnih rezultata na temelju pregledavanja podataka iz VIS-a, pristupa se bilo kojim podacima iz članka 9.
  , članka 22.c ili članka 22.d
  te podacima iz članka 8. stavaka 3. i 4.
  ili članka 22.a stavka 3. [Am. 222]

Članak 22.p

Postupak i uvjeti za pristup Europola podacima iz VIS-a

1.   Europol ima pristup radi ostvarivanja uvida u podatke iz VIS-a ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | ostvarivanje uvida potrebno je i proporcionalno radi potpore i jačanja djelovanja država članica u vezi sa sprečavanjem, otkrivanjem ili istragom kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela u okviru mandata Europola; |
| --- | --- |

(a)

ostvarivanje uvida potrebno je i proporcionalno radi potpore i jačanja djelovanja država članica u vezi sa sprečavanjem, otkrivanjem ili istragom kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela u okviru mandata Europola;

| (b) | ostvarivanje uvida potrebno je i proporcionalno u određenom slučaju; |
| --- | --- |

(b)

ostvarivanje uvida potrebno je i proporcionalno u određenom slučaju;

| (c) | postoje opravdani razlozi na temelju kojih se smatra da će se pregledavanjem podataka iz VIS-a moći znatno pridonijeti sprečavanju, otkrivanju ili istrazi bilo kojih predmetnih kaznenih djela, a posebno ako postoji utemeljena sumnja da osumnjičenik, počinitelj ili žrtva terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela spada u jednu od kategorija obuhvaćenih ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(c)

postoje opravdani razlozi na temelju kojih se smatra da će se pregledavanjem podataka iz VIS-a moći znatno pridonijeti sprečavanju, otkrivanju ili istrazi bilo kojih predmetnih kaznenih djela, a posebno ako postoji utemeljena sumnja da osumnjičenik, počinitelj ili žrtva terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela spada u jednu od kategorija obuhvaćenih ovom Uredbom;

| (d) | ako je pokrenuto pretraživanje CIR-a u skladu s člankom 22. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], primljeni odgovor, kako je navedeno u članku 22. stavku 3. te Uredbe, pokazuje da su podaci pohranjeni u VIS-u. |
| --- | --- |

(d)

ako je pokrenuto pretraživanje CIR-a u skladu s člankom 22. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], primljeni odgovor, kako je navedeno u članku 22. stavku 3. te Uredbe, pokazuje da su podaci pohranjeni u VIS-u.

2.   Na odgovarajući se način primjenjuju uvjeti utvrđeni u članku 22.n stavcima 2., 3. i 4.

3.   Imenovano tijelo Europola može središnjoj pristupnoj točki Europola iz članka 22.k

  l
  stavka 3

  2
  . podnijeti obrazloženi elektronički zahtjev za pregled svih podataka ili određenog skupa podataka pohranjenih u VIS-u. Nakon primitka zahtjeva za pristup, središnja pristupna točka Europola provjerava jesu li ispunjeni svi uvjeti za pristup iz stavaka 1. i 2. Ako su ispunjeni svi uvjeti za pristup, propisno ovlašteno osoblje središnjih pristupnih točaka obrađuje zahtjeve. Podaci iz VIS-a kojima je pristupljeno šalju se operativnim jedinicama iz članka 22.l stavka 1. na takav način da se ne ugrozi sigurnost podataka. [Am. 223]

4.   Obradu informacija koje Europol dobije na temelju pregleda podataka iz VIS-a mora odobriti država članica iz koje podaci potječu. Takvo se odobrenje dobiva putem nacionalne jedinice Europola te države članice.

Članak 22.q

Evidentiranje i dokumentacija

1.   Svaka država članica i Europol osiguravaju da se svi postupci obrade podataka koji proizlaze iz zahtjevâ za pristup podacima iz VIS-a u skladu s poglavljem III.c

  b
  evidentiraju ili dokumentiraju za potrebe provjere dopuštenosti zahtjeva, praćenja zakonitosti obrade podataka i cjelovitosti i sigurnosti podataka
  i mogućih utjecaja na temeljna prava
  te unutarnjeg praćenja.

Takve evidencije ili dokumenti zaštićeni su odgovarajućim mjerama protiv neovlaštenog pristupa te se brišu dvije godine nakon njihova stvaranja, osim ako su potrebni za postupke praćenja koji su već pokrenuti. [Am. 224]

2.   Evidencija ili dokumentacija u svim slučajevima sadržavaju:

| (a) | točnu svrhu zahtjeva za pristup podacima iz VIS-a, uključujući predmetno kazneno djelo terorizma ili drugo teško kazneno djelo i, u slučaju Europola, točnu svrhu zahtjeva za pristup; |
| --- | --- |

(a)

točnu svrhu zahtjeva za pristup podacima iz VIS-a, uključujući predmetno kazneno djelo terorizma ili drugo teško kazneno djelo i, u slučaju Europola, točnu svrhu zahtjeva za pristup;

| (b) | upućivanje na nacionalni dosje; |
| --- | --- |

(b)

upućivanje na nacionalni dosje;

| (c) | datum i točno vrijeme zahtjeva za pristup koji je središnja pristupna točka podnijela središnjem sustavu VIS-a; |
| --- | --- |

(c)

datum i točno vrijeme zahtjeva za pristup koji je središnja pristupna točka podnijela središnjem sustavu VIS-a;

| (d) | naziv tijela koje je zatražilo pristup radi ostvarivanja uvida; |
| --- | --- |

(d)

naziv tijela koje je zatražilo pristup radi ostvarivanja uvida;

| (e) | ako je primjenjivo, odluku donesenu u vezi s naknadnom provjerom; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenjivo, odluku donesenu u vezi s naknadnom provjerom;

| (f) | podatke upotrijebljene za ostvarivanje uvida; |
| --- | --- |

(f)

podatke upotrijebljene za ostvarivanje uvida;

| (g) | u skladu s nacionalnim pravilima ili s Uredbom (EU) 2016/794
  te, po potrebi, Uredbom (EU) 2018/1725
  , jedinstveni korisnički identitet službenika koji je obavio pretraživanje i službenika koji je naložio pretraživanje. [Am. 225] |
| --- | --- |

(g)

u skladu s nacionalnim pravilima ili s Uredbom (EU) 2016/794
  te, po potrebi, Uredbom (EU) 2018/1725
  , jedinstveni korisnički identitet službenika koji je obavio pretraživanje i službenika koji je naložio pretraživanje. [Am. 225]

3.   Evidencija i dokumentacija upotrebljavaju se samo za praćenje zakonitosti obrade podataka
  , praćenje učinka na temeljna prava
  i osiguravanje cjelovitosti i sigurnosti podataka. Samo evidencija koja ne sadržava osobne podatke može se upotrebljavati za praćenje i evaluaciju iz članka 50. ove Uredbe. Nadzorno tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 41. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/680, odgovorno za provjeru dopuštenosti zahtjeva i praćenje zakonitosti obrade podataka te cjelovitosti i sigurnosti podataka, ima pristup tim evidencijama na vlastiti zahtjev za potrebe ispunjavanja svojih dužnosti. [Am. 226]

Članak 22.r

Uvjeti za pristupanje imenovanih tijela države članice podacima iz VIS-a za koje se ova Uredba još ne primjenjuje

1.   Imenovana tijela države članice za koju se ova Uredba još ne primjenjuje imaju pristup podacima iz VIS-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | pristup je u okviru njihovih ovlasti; |
| --- | --- |

(a)

pristup je u okviru njihovih ovlasti;

| (b) | pristup je u skladu s uvjetima koji su isti onima iz članka 22.n stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

pristup je u skladu s uvjetima koji su isti onima iz članka 22.n stavka 1.;

| (c) | pristupu prethodi odgovarajuće obrazloženi pisani ili elektronički zahtjev određenom tijelu države članice na koju se primjenjuje ova Uredba; to tijelo zatim od nacionalne središnje pristupne točke ili točaka traži pristup podacima VIS-a. |
| --- | --- |

(c)

pristupu prethodi odgovarajuće obrazloženi pisani ili elektronički zahtjev određenom tijelu države članice na koju se primjenjuje ova Uredba; to tijelo zatim od nacionalne središnje pristupne točke ili točaka traži pristup podacima VIS-a.

2.   Država članica na koju se ova Uredba još ne primjenjuje stavlja svoje informacije o vizama na raspolaganje državama članicama na koje se ova Uredba primjenjuje na temelju odgovarajuće obrazloženog pisanog ili elektroničkog zahtjeva u skladu s uvjetima utvrđenima člankom 22.n stavkom 1.

Članak 22.ra

Zaštita osobnih podataka kojima se pristupa u skladu s poglavljem III.b

1.
     
  Svaka država članica osigurava da se nacionalni zakoni i drugi propisi doneseni na temelju Direktive (EU) 2016/680 također primjenjuju na pristup njezinih nacionalnih tijela VIS-u u skladu s ovim poglavljem, među ostalim, u pogledu prava osoba čijim se podacima na taj način pristupa.

2.
     
  Nadzorno tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 41. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/680 prati zakonitost pristupa država članica osobnim podacima u skladu s ovim poglavljem, uključujući njihov prijenos u VIS i iz VIS-a. Članak 41. stavci 3. i 4. ove Uredbe primjenjuju se na odgovarajući način.

3.
     
  Obrada osobnih podataka koju obavlja Europol na temelju ove Uredbe provodi se u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 i nadzire je Europski nadzornik za zaštitu podataka.

4.
     
  Osobni podaci kojima se pristupa u VIS-u u skladu s ovim poglavljem obrađuju se samo za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage konkretnog slučaja za koji su država članica ili Europol zatražili podatke.

5.
     
  Agencija eu-LISA, imenovana tijela, središnje pristupne točke i Europol vode evidenciju kako je navedeno u članku 22.q o pretraživanjima kako bi nadzorno tijelo iz članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/680 i Europski nadzornik za zaštitu podataka imali mogućnost pratiti usklađenost obrade podataka s pravilima Unije i nacionalnim pravilima o zaštiti podataka. Uz iznimku podataka prikupljenih za te svrhe, osobni podaci i evidencija o pretraživanjima brišu se iz svih nacionalnih i Europolovih datoteka nakon 30 dana, osim ako su ti podaci i evidencija potrebni za konkretnu kaznenu istragu koja je u tijeku i u vezi s kojom su ih država članica ili Europol zatražili. [Am. 227]

(*15)  Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).”."

*15

Članak 2.

Izmjene

  Stavljanje izvan snage
  Odluke 2004/512/EZ [Am. 228]

Članak 1. stavak 2. Odluke

  Odluka
  2004/512/EZ zamjenjuje

  stavlja
  se sljedećim:

  izvan snage. Upućivanja na tu Odluku smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 767/2008 i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga 2.

„2.   Vizni informacijski sustav temelji se na centraliziranom ustroju i sastoji se od:

| (a) | zajedničkog repozitorija podataka o identitetu, kako je navedeno u [članku 17. stavku 2. točki (a) Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti]; |
| --- | --- |

(a)

zajedničkog repozitorija podataka o identitetu, kako je navedeno u [članku 17. stavku 2. točki (a) Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti];

| (b) | središnjeg informacijskog sustava, dalje u tekstu ‚središnji vizni informacijski sustav’ (VIS); |
| --- | --- |

(b)

središnjeg informacijskog sustava, dalje u tekstu ‚središnji vizni informacijski sustav’ (VIS);

| (c) | sučelja u svakoj državi članici, dalje u tekstu ‚nacionalno sučelje’ (NI-VIS), koje osigurava vezu s mjerodavnim središnjim nacionalnim tijelom određene države članice, ili nacionalnog jedinstvenog sučelja (NUI) u svakoj državi članici koje se temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama jednakim za sve države članice, koje omogućuju povezivanje središnjeg sustava s nacionalnim infrastrukturama u državama članicama; |
| --- | --- |

(c)

sučelja u svakoj državi članici, dalje u tekstu ‚nacionalno sučelje’ (NI-VIS), koje osigurava vezu s mjerodavnim središnjim nacionalnim tijelom određene države članice, ili nacionalnog jedinstvenog sučelja (NUI) u svakoj državi članici koje se temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama jednakim za sve države članice, koje omogućuju povezivanje središnjeg sustava s nacionalnim infrastrukturama u državama članicama;

| (d) | komunikacijske infrastrukture između VIS-a i nacionalnih sučelja; |
| --- | --- |

(d)

komunikacijske infrastrukture između VIS-a i nacionalnih sučelja;

| (e) | sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava VIS-a i središnjeg sustava EES-a; |
| --- | --- |

(e)

sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava VIS-a i središnjeg sustava EES-a;

| (f) | sigurne komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i središnjih infrastruktura Europskog portala za pretraživanje uspostavljenog [člankom 6. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti], zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih podataka uspostavljene [člankom 12. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti], zajedničkog repozitorija podataka o identitetu uspostavljenog [člankom 17. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti] i sustava otkrivanja višestrukog identiteta (MID) uspostavljenog [člankom 25. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti]; |
| --- | --- |

(f)

sigurne komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava VIS-a i središnjih infrastruktura Europskog portala za pretraživanje uspostavljenog [člankom 6. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti], zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih podataka uspostavljene [člankom 12. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti], zajedničkog repozitorija podataka o identitetu uspostavljenog [člankom 17. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti] i sustava otkrivanja višestrukog identiteta (MID) uspostavljenog [člankom 25. Uredbe 2017/XX o interoperabilnosti];

| (g) | mehanizma savjetovanja o zahtjevima i razmjene informacija između središnjih tijela nadležnih za vize (‚VISMail’); |
| --- | --- |

(g)

mehanizma savjetovanja o zahtjevima i razmjene informacija između središnjih tijela nadležnih za vize (‚VISMail’);

| (h) | pristupne točke za prijevoznike; |
| --- | --- |

(h)

pristupne točke za prijevoznike;

| (i) | sigurne mrežne usluge koja omogućuje komunikaciju između VIS-a, s jedne strane, te pristupne točke za prijevoznike i međunarodnih sustava (Interpolovi sustavi/baze podataka), s druge strane; |
| --- | --- |

(i)

sigurne mrežne usluge koja omogućuje komunikaciju između VIS-a, s jedne strane, te pristupne točke za prijevoznike i međunarodnih sustava (Interpolovi sustavi/baze podataka), s druge strane;

| (j) | repozitorija podataka za potrebe izvješćivanja i u statističke svrhe. |
| --- | --- |

(j)

repozitorija podataka za potrebe izvješćivanja i u statističke svrhe.

Središnji sustav, nacionalna jedinstvena sučelja, mrežna usluga, pristupna točka za prijevoznike i komunikacijska struktura VIS-a dijele i u mjeri u kojoj je to tehnički moguće ponovno upotrebljavaju komponente računalne opreme i softvera središnjeg sustava EES-a, nacionalnih jedinstvenih sučelja EES-a, ETIAS-ove pristupne točke za prijevoznike, mrežne usluge EES-a i komunikacijske infrastrukture EES-a).”.
  [Am. 229]

Članak 3.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 810/2009

Uredba (EZ) br. 810/2009 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 10. stavku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | predočiti fotografiju u skladu sa standardima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1683/95

  dozvoliti snimanje prikaza lica uživo
  ili nakon prvog zahtjeva i zatim najmanje svakih 59 mjeseci nakon toga, u skladu sa standardima utvrđenima u članku 13. ove Uredbe.”; [Am. 230] |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 10. stavku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

predočiti fotografiju u skladu sa standardima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1683/95

  dozvoliti snimanje prikaza lica uživo
  ili nakon prvog zahtjeva i zatim najmanje svakih 59 mjeseci nakon toga, u skladu sa standardima utvrđenima u članku 13. ove Uredbe.”; [Am. 230]

| 2. | članak 13. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | fotografija snimljena uživo i digitalno pohranjena

  prikaz lica snimljen uživo
  u vrijeme podnošenja zahtjeva;”; [Am. 231] |
| --- | --- | --- | --- |

2.

članak 13. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

fotografija snimljena uživo i digitalno pohranjena

  prikaz lica snimljen uživo
  u vrijeme podnošenja zahtjeva;”; [Am. 231]

| (b) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Kada su podnositeljevi otisci prstiju i fotografija snimljena uživo dostatne kvalitete uneseni u VIS kao dio zahtjeva podnesenog prije manje od 59 mjeseci prije datuma novog zahtjeva, oni se mogu kopirati

  kopiraju
  u sljedeći zahtjev.”; [Am. 232] |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Kada su podnositeljevi otisci prstiju i fotografija snimljena uživo dostatne kvalitete uneseni u VIS kao dio zahtjeva podnesenog prije manje od 59 mjeseci prije datuma novog zahtjeva, oni se mogu kopirati

  kopiraju
  u sljedeći zahtjev.”; [Am. 232]

| (c) | u stavku 7. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | djeca mlađa od 6 godina
  i osobe starije od 70 godina
  ;”; [Am. 253] |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 7. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

djeca mlađa od 6 godina
  i osobe starije od 70 godina
  ;”; [Am. 253]

| (d) | briše se stavak 8.; |
| --- | --- |

(d)

briše se stavak 8.;

| 3. | članak 21. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Za svaki će se zahtjev konzultirati VIS u skladu s člankom 8. stavkom 2., člankom 15. i člankom 9.a Uredbe (EZ) br. 767/2008. Države članice osiguravaju da se u cijelosti koriste sva mjerila za pretraživanje u skladu s tim člancima, kako bi se izbjegla pogrešna odbijanja i identifikacije.”; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 21. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Za svaki će se zahtjev konzultirati VIS u skladu s člankom 8. stavkom 2., člankom 15. i člankom 9.a Uredbe (EZ) br. 767/2008. Države članice osiguravaju da se u cijelosti koriste sva mjerila za pretraživanje u skladu s tim člancima, kako bi se izbjegla pogrešna odbijanja i identifikacije.”;

| (b) | umeću se sljedeći stavci 3.a i 3.b:

  „3.a   U skladu s člankom 9.c Uredbe (EZ) br. 767/2008, za potrebe procjene uvjeta ulaska predviđenih stavkom 3. konzulat uzima u obzir rezultat provjera sljedećih baza podataka:






  (a) | SIS-a i SLTD-a kako bi provjerio podudara li se putna isprava upotrijebljena za zahtjev s putnom ispravom koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena ili poništena te podudara li se putna isprava upotrijebljena za zahtjev s putnom ispravom evidentiranom u dosjeu u Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN); [Am. 233] |
| --- | --- | --- |

(b)

umeću se sljedeći stavci 3.a i 3.b:

„3.a   U skladu s člankom 9.c Uredbe (EZ) br. 767/2008, za potrebe procjene uvjeta ulaska predviđenih stavkom 3. konzulat uzima u obzir rezultat provjera sljedećih baza podataka:

(a)

SIS-a i SLTD-a kako bi provjerio podudara li se putna isprava upotrijebljena za zahtjev s putnom ispravom koja je prijavljena kao izgubljena, ukradena ili poništena te podudara li se putna isprava upotrijebljena za zahtjev s putnom ispravom evidentiranom u dosjeu u Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN); [Am. 233]

| (b) | središnjeg sustava ETIAS-a kako bi provjerio podudara li se podnositelj s odbijenim, ukinutim ili poništenim zahtjevom za odobrenje putovanja; |
| --- | --- |

(b)

središnjeg sustava ETIAS-a kako bi provjerio podudara li se podnositelj s odbijenim, ukinutim ili poništenim zahtjevom za odobrenje putovanja;

| (c) | VIS-a kako bi provjerio podudaraju li se podaci iz zahtjeva o putnoj ispravi s drugim zahtjevom za vizu povezanim s različitim podacima o identitetu te je li podnositelju odbijena, ukinuta ili poništena viza za kratkotrajni boravak; |
| --- | --- |

(c)

VIS-a kako bi provjerio podudaraju li se podaci iz zahtjeva o putnoj ispravi s drugim zahtjevom za vizu povezanim s različitim podacima o identitetu te je li podnositelju odbijena, ukinuta ili poništena viza za kratkotrajni boravak;

| (d) | EES-a kako bi provjerio je li podnositelj trenutačno evidentiran kao osoba koja je prekoračila dopušteni boravak ili je u prošlosti bio tako evidentiran te je li podnositelju u prošlosti odbijen ulazak; |
| --- | --- |

(d)

EES-a kako bi provjerio je li podnositelj trenutačno evidentiran kao osoba koja je prekoračila dopušteni boravak ili je u prošlosti bio tako evidentiran te je li podnositelju u prošlosti odbijen ulazak;

| (e) | Eurodaca kako bi provjerio je li podnositelju povučen ili odbijen zahtjev za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

(e)

Eurodaca kako bi provjerio je li podnositelju povučen ili odbijen zahtjev za međunarodnu zaštitu;

| (f) | Europolovih podataka kako bi provjerio podudaraju li se podaci iz zahtjeva s podacima evidentiranim u bazi podataka; |
| --- | --- |

(f)

Europolovih podataka kako bi provjerio podudaraju li se podaci iz zahtjeva s podacima evidentiranim u bazi podataka;

| (g) | sustava ECRIS-TCN kako bi provjerio podudara li se podnositelj s osobom čiji su podaci evidentirani u ovoj bazi podataka zbog kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;
  [Am. 234] |
| --- | --- |

(g)

sustava ECRIS-TCN kako bi provjerio podudara li se podnositelj s osobom čiji su podaci evidentirani u ovoj bazi podataka zbog kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;
  [Am. 234]

| (h) | SIS-a kako bi provjerio je li podnositelj predmet upozorenja koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja. |
| --- | --- |

(h)

SIS-a kako bi provjerio je li podnositelj predmet upozorenja koje se odnosi na osobe za koje se traži uhićenje radi predaje na temelju europskog uhidbenog naloga ili za koje se traži uhićenje radi izručenja.

Konzulat ima pristup dosjeu zahtjeva i povezanim dosjeima zahtjeva, ako postoje, te rezultatima provjera u skladu s člankom 9.c Uredbe (EZ) br. 767/2008.

3.b   Tijelo nadležno za vize upotrebljava sustav za otkrivanje višestrukog identiteta i zajednički repozitorij podataka o identitetu iz članka 4. stavka 37. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ] ili SIS ili oboje radi procjene razlika u povezanim identitetima i obavlja dodatne provjere koje su potrebne za donošenje odluke o statusu i boji veze te za donošenje odluke o izdavanju ili odbijanju vize predmetne osobe.

U skladu s člankom 59. stavkom 1. Uredbe 2018/XX [o interoperabilnosti
  (granice i vize)
  ], ovaj se stavak primjenjuje samo od početka rada sustava za otkrivanje višestrukog identiteta.”;

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   S pomoću informacija dobivenih iz EES-a, konzulat provjerava hoće li podnositelj zahtjeva namjeravanim boravkom prijeći najdulje trajanje odobrenog boravka na području država članica, neovisno o mogućim boravcima odobrenima nacionalnom vizom za dugotrajni boravak ili dozvolom boravka koju je izdala druga država članica.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   S pomoću informacija dobivenih iz EES-a, konzulat provjerava hoće li podnositelj zahtjeva namjeravanim boravkom prijeći najdulje trajanje odobrenog boravka na području država članica, neovisno o mogućim boravcima odobrenima nacionalnom vizom za dugotrajni boravak ili dozvolom boravka koju je izdala druga država članica.”;

| 4. | umeće se sljedeći članak 21.a:

  „Članak 21.a
  Posebni pokazatelji rizika



  -1.
     
  Posebni pokazatelji rizika algoritam su kojim se omogućuje profiliranje kako je definirano u članku 4. točki 4. Uredbe (EU) 2016/679 usporedbom podataka unesenih u dosje zahtjeva s posebnim pokazateljima rizika koji upućuju na rizik u pogledu sigurnosti, rizik od nezakonitih imigracija ili visoki rizik od pojave epidemije. Posebni pokazatelji rizika registrirani su u VIS-u. [Am. 235]



  1.   Procjena rizika

  Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 51.a kako bi dodatno definirala rizike
  u pogledu sigurnosti ili nezakonitih imigracija ili visokog rizika od pojave epidemije temelji se na

  na temelju
  : [Am. 236]







  (a) | statističkim podacima proizvedenim u EES-u koji upućuju na neuobičajene stope prekoračenja dopuštenog boravka i zabrana ulaska određenoj skupini putnika nositelja vize; |
| --- | --- | --- |

4.

umeće se sljedeći članak 21.a:

„Članak 21.a

Posebni pokazatelji rizika

-1.
     
  Posebni pokazatelji rizika algoritam su kojim se omogućuje profiliranje kako je definirano u članku 4. točki 4. Uredbe (EU) 2016/679 usporedbom podataka unesenih u dosje zahtjeva s posebnim pokazateljima rizika koji upućuju na rizik u pogledu sigurnosti, rizik od nezakonitih imigracija ili visoki rizik od pojave epidemije. Posebni pokazatelji rizika registrirani su u VIS-u. [Am. 235]

1.   Procjena rizika

  Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 51.a kako bi dodatno definirala rizike
  u pogledu sigurnosti ili nezakonitih imigracija ili visokog rizika od pojave epidemije temelji se na

  na temelju
  : [Am. 236]

(a)

statističkim podacima proizvedenim u EES-u koji upućuju na neuobičajene stope prekoračenja dopuštenog boravka i zabrana ulaska određenoj skupini putnika nositelja vize;

| (b) | statističkim podacima proizvedenim u VIS-u u skladu s člankom 45.a koji upućuju na neuobičajene stope odbijenih zahtjeva za vizu zbog rizika od nezakonitih migracija, prijetnji sigurnosti ili prijetnji javnom zdravlju

  sigurnosti
  povezanih s određenom skupinom putnika

  podnositeljem zahtjeva
  ; [Am. 237] |
| --- | --- |

(b)

statističkim podacima proizvedenim u VIS-u u skladu s člankom 45.a koji upućuju na neuobičajene stope odbijenih zahtjeva za vizu zbog rizika od nezakonitih migracija, prijetnji sigurnosti ili prijetnji javnom zdravlju

  sigurnosti
  povezanih s određenom skupinom putnika

  podnositeljem zahtjeva
  ; [Am. 237]

| (c) | statističkim podacima proizvedenim u VIS-u u skladu s člankom 45.a i u EES-u koji upućuju na povezanosti između informacija prikupljenih s pomoću obrasca zahtjeva i prekoračenog dopuštenog boravka ili zabrana ulaska; |
| --- | --- |

(c)

statističkim podacima proizvedenim u VIS-u u skladu s člankom 45.a i u EES-u koji upućuju na povezanosti između informacija prikupljenih s pomoću obrasca zahtjeva i prekoračenog dopuštenog boravka ili zabrana ulaska;

| (d) | informacijama utemeljenim na činjenicama i dokazima koje pružaju države članice u pogledu posebnih pokazatelja sigurnosnih rizika ili prijetnji koje utvrdi ta država članica; |
| --- | --- |

(d)

informacijama utemeljenim na činjenicama i dokazima koje pružaju države članice u pogledu posebnih pokazatelja sigurnosnih rizika ili prijetnji koje utvrdi ta država članica;

| (e) | informacijama utemeljenim na činjenicama i dokazima koje pružaju države članice u pogledu neuobičajenih stopa prekoračenja dopuštenog boravka i zabrana ulazaka određenoj skupini putnika za tu državu članicu; |
| --- | --- |

(e)

informacijama utemeljenim na činjenicama i dokazima koje pružaju države članice u pogledu neuobičajenih stopa prekoračenja dopuštenog boravka i zabrana ulazaka određenoj skupini putnika za tu državu članicu;

| (f) | informacijama o posebnim visokim rizicima od pojave epidemije koje pružaju države članice te informacijama epidemiološkog nadzora i procjena rizika koje pruža Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) te o izbijanjima bolesti o kojima izvješćuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO). |
| --- | --- |

(f)

informacijama o posebnim visokim rizicima od pojave epidemije koje pružaju države članice te informacijama epidemiološkog nadzora i procjena rizika koje pruža Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) te o izbijanjima bolesti o kojima izvješćuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO).

2.   Komisija donosi provedbeni akt kojim određuje rizike navedene u stavku 1. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2.
  [Am. 238]

3.   Na temelju posebnih rizika utvrđenih u skladu sa stavkom 2.

  s ovom Uredbom i delegiranim aktom iz stavka 1.
  uspostavljaju se posebni pokazatelji rizika koji se sastoje od kombinacije podataka, uključujući jedan od sljedećih podataka ili njih više: [Am. 239]

| (a) | raspon dobi, spol, državljanstvo; |
| --- | --- |

(a)

raspon dobi, spol, državljanstvo;

| (b) | zemlju i grad boravišta; |
| --- | --- |

(b)

zemlju i grad boravišta;

| (c) | državu članicu/države članice odredišta; |
| --- | --- |

(c)

državu članicu/države članice odredišta;

| (d) | državu članicu prvog ulaska; |
| --- | --- |

(d)

državu članicu prvog ulaska;

| (e) | svrhu putovanja; |
| --- | --- |

(e)

svrhu putovanja;

| (f) | trenutačno zanimanje. |
| --- | --- |

(f)

trenutačno zanimanje.

4.   Posebni pokazatelji rizika ciljani su i razmjerni. Ni u kojim se okolnostima ne smiju temeljiti isključivo na spolu ili dobi osobe. Ni u kojim se okolnostima ne smiju temeljiti na informacijama koje otkrivaju rasu, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, politička ili druga mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatima, pripadnost nacionalnoj manjini, imovinu, rođenje, invaliditet ili spolno opredjeljenje osobe.

5.   Posebni pokazatelji rizika donose se provedbenim aktom Komisije. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2.

6.   U skladu s člankom 21. stavkom 1., tijela nadležna za vize upotrebljavaju posebne pokazatelje rizika kada procjenjuju predstavlja li podnositelj zahtjeva rizik od nezakonite imigracije,
  ili
  rizik za sigurnost država članica ili visoki rizik od pojave epidemije. [Am. 240]

7.   Komisija
  i Agencija Europske unije za temeljna prava
  redovito preispituje

  preispituju
  posebne rizike i posebne pokazatelje rizika.”; [Am. 241]

| 4.a | članak 39. zamjenjuje se sljedećim:





  „Članak 39.




  Ponašanje osoblja i poštovanje temeljnih prava





  1.
     
  Konzulati država članica osiguravaju da podnositelji zahtjeva budu ljubazno primljeni. Osoblje konzulata u potpunosti poštuje ljudsko dostojanstvo dok obavlja svoje dužnosti.






  2.
     
  Konzularno je osoblje obvezno u potpunosti poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima dok obavlja svoje dužnosti. Svaka poduzeta mjera mora biti razmjerna ciljevima koji se njome žele postići.






  3.
     
  U obavljanju svojih poslova konzularno osoblje ne smije diskriminirati osobe na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, boje kože, socijalnog podrijetla, genetičkih osobina, jezika, političkih ili bilo kojih drugih mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili seksualne orijentacije. Najbolji interesi djeteta moraju biti na prvom mjestu.”; [Am. 242] |
| --- | --- |

4.a

4.a

članak 39. zamjenjuje se sljedećim:

članak 39. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 39.

Ponašanje osoblja i poštovanje temeljnih prava

1.
     
  Konzulati država članica osiguravaju da podnositelji zahtjeva budu ljubazno primljeni. Osoblje konzulata u potpunosti poštuje ljudsko dostojanstvo dok obavlja svoje dužnosti.

2.
     
  Konzularno je osoblje obvezno u potpunosti poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima dok obavlja svoje dužnosti. Svaka poduzeta mjera mora biti razmjerna ciljevima koji se njome žele postići.

3.
     
  U obavljanju svojih poslova konzularno osoblje ne smije diskriminirati osobe na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, boje kože, socijalnog podrijetla, genetičkih osobina, jezika, političkih ili bilo kojih drugih mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili seksualne orijentacije. Najbolji interesi djeteta moraju biti na prvom mjestu.”; [Am. 242]

| 4.b | umeće se sljedeći članak:





  „Članak 39.a




  Temeljna prava




  Pri provedbi ove Uredbe, države članice djeluju u potpunoj sukladnosti s odgovarajućim pravom Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima, odgovarajućim međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju o statusu izbjeglica iz Ženeve od 28. srpnja 1951., obvezama vezanima uz međunarodnu zaštitu, posebno načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i temeljnim pravima. U skladu s općim načelima prava Unije, odluke prema ovoj Uredbi donose se na pojedinačnoj osnovi. Najbolji interesi djeteta moraju biti na prvom mjestu.”; [Am. 243] |
| --- | --- |

4.b

4.b

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 39.a

Temeljna prava

Pri provedbi ove Uredbe, države članice djeluju u potpunoj sukladnosti s odgovarajućim pravom Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima, odgovarajućim međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju o statusu izbjeglica iz Ženeve od 28. srpnja 1951., obvezama vezanima uz međunarodnu zaštitu, posebno načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i temeljnim pravima. U skladu s općim načelima prava Unije, odluke prema ovoj Uredbi donose se na pojedinačnoj osnovi. Najbolji interesi djeteta moraju biti na prvom mjestu.”; [Am. 243]

| 5. | članak 46. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 46.


  Prikupljanje statističkih podataka

  Komisija do 1. ožujka svake godine objavljuje zbirku sljedećih godišnjih statističkih podataka o vizama po konzulatu i graničnom prijelazu gdje pojedina država članica obrađuje zahtjeve za vize:






  (a) | broj zatraženih, izdanih i odbijenih zrakoplovno-tranzitnih viza; |
| --- | --- | --- |

5.

članak 46. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 46.

Prikupljanje statističkih podataka

Komisija do 1. ožujka svake godine objavljuje zbirku sljedećih godišnjih statističkih podataka o vizama po konzulatu i graničnom prijelazu gdje pojedina država članica obrađuje zahtjeve za vize:

(a)

broj zatraženih, izdanih i odbijenih zrakoplovno-tranzitnih viza;

| (b) | broj zatraženih, izdanih (razdvojene po rokovima valjanosti: 1, 2, 3, 4 i 5 godina) i odbijenih jedinstvenih viza za jednokratni ulazak i viza za višekratni ulazak; |
| --- | --- |

(b)

broj zatraženih, izdanih (razdvojene po rokovima valjanosti: 1, 2, 3, 4 i 5 godina) i odbijenih jedinstvenih viza za jednokratni ulazak i viza za višekratni ulazak;

| (c) | broj izdanih viza s ograničenom prostornom valjanošću. |
| --- | --- |

(c)

broj izdanih viza s ograničenom prostornom valjanošću.

Ta se statistika prikuplja na temelju izvješća sastavljenih u središnjem repozitoriju podataka VIS-a u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 767/2008.”;

| 5.a | umeće se sljedeći članak:





  „Članak 51.a




  Izvršavanje delegiranja ovlasti





  1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.






  2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 21.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.






  3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 21.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.






  4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.






  5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.






  6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 21.a stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. 2. Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz dijela B Priloga ovoj Uredbi. Članak 7. 1. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; [Am. 244] |
| --- | --- |

5.a

5.a

umeće se sljedeći članak:

umeće se sljedeći članak:

„Članak 51.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 21.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 21.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 21.a stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. 2. Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz dijela B Priloga ovoj Uredbi. Članak 7. 1. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; [Am. 244]

| 6. | u članku 57. brišu se stavci 3. i 4. |
| --- | --- |

6.

u članku 57. brišu se stavci 3. i 4.

Članak 4.

Izmjene Uredbe (EU) br. 2017/2226

Uredba (EU) br. 2017/2226 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 9. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
  „EES pruža funkciju za centralizirano upravljanje tim popisom. Podrobna pravila o upravljanju funkcijom utvrđuju se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2. ove Uredbe.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 9. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„EES pruža funkciju za centralizirano upravljanje tim popisom. Podrobna pravila o upravljanju funkcijom utvrđuju se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 68. stavka 2. ove Uredbe.”;

| 2. | u članku 13. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Kako bi ispunili svoju obvezu iz članka 26. stavka 1. točke (b) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, prijevoznici upotrebljavaju mrežnu uslugu kako bi provjerili valjanost vize za kratkotrajni boravak i je li već iskorišten broj dopuštenih ulazaka ili je nositelj dosegnuo najdulje trajanje odobrenog boravka te, ovisno o slučaju, je li viza valjana za područje odredišne luke tog putovanja. Prijevoznici pružaju podatke navedene u članku 16. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) ove Uredbe. Na temelju toga prijevoznici putem mrežne usluge dobivaju odgovor OK/NOT OK. Prijevoznici mogu pohraniti poslane informacije i primljeni odgovor u skladu s primjenjivim pravom. Prijevoznici uspostavljaju program autentifikacije kako bi osigurali da samo ovlašteno osoblje može pristupiti mrežnoj usluzi. Odgovor OK/NOT OK ne može se smatrati odlukom o odobravanju ili odbijanju ulaska u skladu s Uredbom (EU) 2016/399.
  U slučajevima kada putnicima nije dopušten ukrcaj zbog upita postavljenog u okviru VIS-a, prijevoznici će pružiti te podatke putnicima kao i sredstvo s pomoću kojega mogu ostvariti svoje pravo na pristup osobnim podacima u VIS-u, njihov ispravak i brisanje.
  ”; [Am. 245] |
| --- | --- |

2.

u članku 13. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Kako bi ispunili svoju obvezu iz članka 26. stavka 1. točke (b) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, prijevoznici upotrebljavaju mrežnu uslugu kako bi provjerili valjanost vize za kratkotrajni boravak i je li već iskorišten broj dopuštenih ulazaka ili je nositelj dosegnuo najdulje trajanje odobrenog boravka te, ovisno o slučaju, je li viza valjana za područje odredišne luke tog putovanja. Prijevoznici pružaju podatke navedene u članku 16. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) ove Uredbe. Na temelju toga prijevoznici putem mrežne usluge dobivaju odgovor OK/NOT OK. Prijevoznici mogu pohraniti poslane informacije i primljeni odgovor u skladu s primjenjivim pravom. Prijevoznici uspostavljaju program autentifikacije kako bi osigurali da samo ovlašteno osoblje može pristupiti mrežnoj usluzi. Odgovor OK/NOT OK ne može se smatrati odlukom o odobravanju ili odbijanju ulaska u skladu s Uredbom (EU) 2016/399.
  U slučajevima kada putnicima nije dopušten ukrcaj zbog upita postavljenog u okviru VIS-a, prijevoznici će pružiti te podatke putnicima kao i sredstvo s pomoću kojega mogu ostvariti svoje pravo na pristup osobnim podacima u VIS-u, njihov ispravak i brisanje.
  ”; [Am. 245]

| 2.a | u članku 14. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Ako je potrebno unijeti ili ažurirati podatke u bilješci o ulasku/izlasku nositelja vize, granična tijela mogu, u skladu s člankom 8. ove Uredbe i člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008, iz VIS-a preuzeti i u EES uvesti podatke predviđene člankom 16. stavkom 1. točkom (d) i člankom 16. stavkom 2. točkama od (c) do (f) ove Uredbe”. [Am. 246] |
| --- | --- |

2.a

2.a

u članku 14. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 14. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Ako je potrebno unijeti ili ažurirati podatke u bilješci o ulasku/izlasku nositelja vize, granična tijela mogu, u skladu s člankom 8. ove Uredbe i člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008, iz VIS-a preuzeti i u EES uvesti podatke predviđene člankom 16. stavkom 1. točkom (d) i člankom 16. stavkom 2. točkama od (c) do (f) ove Uredbe”. [Am. 246]

| 2.b | članak 15. mijenja se kako slijedi:










  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:





  „1.
     
  Ako je potrebno otvoriti osobni dosje ili ažurirati prikaz lica iz članka 17. stavka 1. točke (b), prikaz lica uzima se uživo.”; [Am. 247] |
| --- | --- | --- |

2.b

2.b

članak 15. mijenja se kako slijedi:

članak 15. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.
     
  Ako je potrebno otvoriti osobni dosje ili ažurirati prikaz lica iz članka 17. stavka 1. točke (b), prikaz lica uzima se uživo.”; [Am. 247]

| (b) | umeće se sljedeći stavak:





  „1.a
     
  Prikaz lica iz članka 16. stavka 1. točke (d) preuzima se iz VIS-a i uvozi u EES.”; [Am. 248] |
| --- | --- |

(b)

(b)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„1.a
     
  Prikaz lica iz članka 16. stavka 1. točke (d) preuzima se iz VIS-a i uvozi u EES.”; [Am. 248]

| (c) | stavak 5. briše se; [Am. 249] |
| --- | --- |

(c)

(c)

stavak 5. briše se; [Am. 249]

stavak 5. briše se;

| 3. | u članku 35. stavku 4. briše se izraz „kroz infrastrukturu VIS-a”. |
| --- | --- |

3.

u članku 35. stavku 4. briše se izraz „kroz infrastrukturu VIS-a”.

Članak 5.

Izmjene Uredbe (EU) 2016/399

Uredba (EU) 2016/399 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 8. stavku 3. dodaje se sljedeća točka (ba):






  „(ba) | ako je državljanin treće zemlje nositelj vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka, temeljite provjere pri ulasku uključuju i provjeru identiteta nositelja vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka te vjerodostojnosti vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka pretraživanjem viznog informacijskog sustava (VIS) u skladu s člankom 22.g Uredbe (EZ) br. 767/2008;
  u okolnostima u kojima provjera nositelja dokumenta ili samog dokumenta u skladu s člankom 22.g te uredbe, prema potrebi, nije uspješna, odnosno ako postoji sumnja u identitet nositelja, vjerodostojnost dokumenta i/ili putne isprave, propisno ovlašteno osoblje tih nadležnih tijela pristupa provjeri čipa dokumenta.”; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 8. stavku 3. dodaje se sljedeća točka (ba):

„(ba)

ako je državljanin treće zemlje nositelj vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka, temeljite provjere pri ulasku uključuju i provjeru identiteta nositelja vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka te vjerodostojnosti vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka pretraživanjem viznog informacijskog sustava (VIS) u skladu s člankom 22.g Uredbe (EZ) br. 767/2008;

u okolnostima u kojima provjera nositelja dokumenta ili samog dokumenta u skladu s člankom 22.g te uredbe, prema potrebi, nije uspješna, odnosno ako postoji sumnja u identitet nositelja, vjerodostojnost dokumenta i/ili putne isprave, propisno ovlašteno osoblje tih nadležnih tijela pristupa provjeri čipa dokumenta.”;

| 2. | u članku 8. stavku 3. brišu se točke od (c) do (f). |
| --- | --- |

2.

u članku 8. stavku 3. brišu se točke od (c) do (f).

Članak 7.

Izmjene Uredbe (EU) XXX o uspostavi okvira za interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a (granice i viza) [Uredba o interoperabilnosti]

Uredba (EU) XXX o uspostavi okvira za interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a (granice i viza) [Uredba o interoperabilnosti] mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 13. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | podaci iz članka 9. stavka 6., članka 22.c stavka 2. točaka (f) i (g) te članka 22.d točaka (f) i (g) Uredbe (EZ) br. 767/2008;”; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 13. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

podaci iz članka 9. stavka 6., članka 22.c stavka 2. točaka (f) i (g) te članka 22.d točaka (f) i (g) Uredbe (EZ) br. 767/2008;”;

| 2. | u članku 18. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (b) i

  do
  (c

  cc
  ), članka 9. stavaka 5. i 6., članka 22.c stavka 2. točaka od (a) do (cc), (f) i (g) i članka 22.d točaka (a), (b), (c), (f), i (g) Uredbe (EZ) br. 767/2008;”; [Am. 250] |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 18. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a), (b) i

  do
  (c

  cc
  ), članka 9. stavaka 5. i 6., članka 22.c stavka 2. točaka od (a) do (cc), (f) i (g) i članka 22.d točaka (a), (b), (c), (f), i (g) Uredbe (EZ) br. 767/2008;”; [Am. 250]

| 3. | u članku 26. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | nadležna tijela iz članka 6. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 pri otvaranju ili ažuriranju dosjea zahtjeva ili pojedinačnog dosjea u VIS-u u skladu s člankom 8. ili člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;”; |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 26. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

nadležna tijela iz članka 6. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 pri otvaranju ili ažuriranju dosjea zahtjeva ili pojedinačnog dosjea u VIS-u u skladu s člankom 8. ili člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;”;

| 4. | članak 27. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | dosje zahtjeva ili pojedinačni dosje otvara se ili ažurira u VIS-u u skladu s člankom 8. ili člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

članak 27. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

dosje zahtjeva ili pojedinačni dosje otvara se ili ažurira u VIS-u u skladu s člankom 8. ili člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;”;

| (b) | u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | prezime; ime (imena); datum rođenja, spol i državljanstvo/državljanstva kako je navedeno u članku 9. stavku 4. točki (a), u članku 22.c stavku 2. točki (a) i u članku 22.d točki (a) Uredbe (EZ) br. 767/2008;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

prezime; ime (imena); datum rođenja, spol i državljanstvo/državljanstva kako je navedeno u članku 9. stavku 4. točki (a), u članku 22.c stavku 2. točki (a) i u članku 22.d točki (a) Uredbe (EZ) br. 767/2008;”;

| 5. | u članku 29. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | nadležna tijela iz članka 6. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 za rezultate dobivene pri otvaranju ili ažuriranju dosjea zahtjeva ili pojedinačnog dosjea u VIS-u u skladu s člankom 8. ili člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;”. |
| --- | --- | --- |

5.

u članku 29. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

nadležna tijela iz članka 6. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008 za rezultate dobivene pri otvaranju ili ažuriranju dosjea zahtjeva ili pojedinačnog dosjea u VIS-u u skladu s člankom 8. ili člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 767/2008;”.

Članak 8.

Stavljanje izvan snage Odluke 2008/633/PUP

Odluka 2008/633/PUP stavlja se izvan snage. Upućivanja na Odluku 2008/633/PUP smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 767/2008 i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga 2.”.

Članak 9.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu] uz iznimku odredbi o provedbenim i delegiranim aktima iz članka 1. točaka 6., 7., 26., 27., 33. i 35., članka 3. točke 4. i članka 4. točke 1. koji se primjenjuju od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Do ... [godinu dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o trenutačnom stanju pripreme za potpunu provedbu ove Uredbe. To izvješće sadrži i detaljne informacije o nastalim troškovima i informacije o svim rizicima koji mogu utjecati na sveukupne troškove. [Am. 251]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C , , str. .

1

(2)  SL C , , str. .

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019.

3

(4)  Odluka Vijeća 2004/512/EZ od 8. lipnja 2004. o uspostavi viznog informacijskog sustava (VIS) (SL L 213, 15.6.2004., str. 5.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

6

(7)  Odluka Vijeća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. o pristupu određenih tijela država članica i Europola viznom informacijskom sustavu (VIS) za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela (SL L 218, 13.8.2008., str. 129.).

7

(8)  
  Provedbena odluka Komisije 2011/636/EU оd 21. rujna 2011. o određivanju datuma za početak djelovanja viznog informacijskog sustava (VIS) u prvoj regiji (SL L 249, 27.9.2011., str. 18.).

8

Provedbena odluka Komisije 2011/636/EU оd 21. rujna 2011. o određivanju datuma za početak djelovanja viznog informacijskog sustava (VIS) u prvoj regiji (SL L 249, 27.9.2011., str. 18.).

(9)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

9

(10)  COM(2016)0205.

10

(11)  
  „Integrirano upravljanje granicama (IBM) – studija izvedivosti o uključivanju u repozitorij dokumenata za vize za dugotrajni boravak te dozvola boravka i pograničnog prometa” (2017.).

11

„Integrirano upravljanje granicama (IBM) – studija izvedivosti o uključivanju u repozitorij dokumenata za vize za dugotrajni boravak te dozvola boravka i pograničnog prometa” (2017.).

(12)  
  „Pravna analiza potrebe i proporcionalnosti proširenja opsega viznog informacijskog sustava (VIS) radi uključivanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku” (2018.).

12

„Pravna analiza potrebe i proporcionalnosti proširenja opsega viznog informacijskog sustava (VIS) radi uključivanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku” (2018.).

(13)  Plan za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama, uključujući interoperabilna rješenja, u području pravosuđa i unutarnjih poslova (9368/1/16 REV 1).

13

Plan za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama, uključujući interoperabilna rješenja, u području pravosuđa i unutarnjih poslova (9368/1/16 REV 1).

(14)  Zaključci Vijeća o daljnjim koracima za poboljšanje razmjene informacija i osiguravanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a (10151/17).

14

Zaključci Vijeća o daljnjim koracima za poboljšanje razmjene informacija i osiguravanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a (10151/17).

(15)  „Integrirano upravljanje granicama (IBM) – studija izvedivosti o uključivanju u repozitorij dokumenata za vize za dugotrajni boravak te dozvola boravka i pograničnog prometa” (2017.).

15

„Integrirano upravljanje granicama (IBM) – studija izvedivosti o uključivanju u repozitorij dokumenata za vize za dugotrajni boravak te dozvola boravka i pograničnog prometa” (2017.).

(16)  „Pravna analiza potrebe i proporcionalnosti proširenja opsega viznog informacijskog sustava (VIS) radi uključivanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku” (2018.).

16

„Pravna analiza potrebe i proporcionalnosti proširenja opsega viznog informacijskog sustava (VIS) radi uključivanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku” (2018.).

(17)  COM(2017)0558, str. 15.

17

(18)  COM(2018)0251.

18

(19)  Prepoznavanje otisaka prstiju djece (2013. – EUR 26193).

19

(20)  „Automatsko prepoznavanje otisaka prstiju: od djece do starijih osoba” (2018. – ZIC).

20

(21)  „Izvedivost i posljedice snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece i pohranjivanje skeniranog primjerka putne isprave podnositelja zahtjeva za vizu u viznom informacijskom sustavu (VIS)” (2018.).

21

(22)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

22

(23)  
  Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.).

23

Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.).

(24)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

24

(25)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

25

(26)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

26

(27)  Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća [puni naslov] (SL L ..., ..., str. ...).

27

Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća [puni naslov] (SL L ..., ..., str. ...).

(28)  Uredba (EZ) br. 45/2001

  (EU) 2018/1725
  Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000.

  23. listopada 2018.
  o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama
  , tijelima, uredima
  i tijelima Zajednice

  agencijama Unije
  i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

  te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

28

(EZ) br. 45/2001

(EU) 2018/1725

18. prosinca 2000.

23. listopada 2018.

, tijelima, uredima

tijelima Zajednice

agencijama Unije

(SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

(29)  Odluka br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o popisu putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza, te o uspostavi mehanizma za uspostavu tog popisa (SL L 287, 4.11.2011., str. 9.).

29

(30)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

30

(31)  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

31

(32)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

32

(33)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

33

(34)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

34

(35)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

35

(36)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

36

(37)  Odluka Vijeća 2008/149/PUP od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 50.).

37

(38)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

38

(39)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

39

(40)  Odluka Vijeća 2011/349/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju u ime Europske unije Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, posebno u odnosu na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju (SL L 160, 18.6.2011., str. 1.).

40

(41)  Odluka Vijeća (EU) 2017/1908 od 12. listopada 2017. o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (SL L 269, 19.10.2017., str. 39.).

41

PRILOG 2.

KORELACIJSKA TABLICA

| Odluka Vijeća 2008/633/PUP | Uredba (EZ) br. 767/2008 |
| --- | --- |
| Članak 1.
  Predmet i područje primjene | Članak 1.
  Sadržaj i područje primjene |
| Članak 2.
  Definicije | Članak 4.
  Definicije |
| Članak 3.
  Određena tijela i središnje pristupne točke | Članak 22.k
  Imenovana tijela država članica
  Članak 22.l
  Europol |
| Članak 4.
  Postupak za pristupanje VIS-u | Članak 22.m
  Postupak za pristup VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva |
| Članak 5.
  Uvjeti za pristupanje određenih tijela država članica podacima VIS-a | Članak 22.n
  Uvjeti za pristupanje imenovanih tijela država članica podacima VIS-a |
| Članak 6.
  Uvjeti za pristupanje podacima VIS-a od strane određenih tijela države članice, za koje se Uredba (EZ) br. 767/2008 još ne primjenjuje | Članak 22.r
  Uvjeti za pristupanje imenovanih tijela države članice podacima iz VIS-a za koje se ova Uredba još ne primjenjuje |
| Članak 7.
  Uvjeti za pristup Europola podacima VIS-a | Članak 22.p
  Postupak i uvjeti za pristup Europola podacima iz VIS-a |
| Članak 8.
  Zaštita osobnih podataka | Poglavlje VI.
  Prava i nadzor nad zaštitom podataka |
| Članak 9.
  Sigurnost podataka | Članak 32.
  Sigurnost podataka |
| Članak 10.
  Odgovornost | Članak 33.
  Odgovornost |
| Članak 11.
  Unutarnji nadzor | Članak 35.
  Unutarnja kontrola |
| Članak 12.
  Kazne | Članak 36.
  Sankcije |
| Članak 13.
  Držanje podataka u nacionalnim datotekama | Članak 30.
  Čuvanje podataka iz VIS-a u nacionalnim datotekama |
| Članak 14.
  Pravo pristupa, ispravljanja i brisanja | Članak 38.
  Pravo na pristup, ispravljanje i brisanje |
| Članak 15.
  Troškovi | Nije primjenjivo |
| Članak 16.
  Vođenje evidencije | Članak 22.q
  Evidentiranje i dokumentacija |
| Članak 17.
  Nadzor i ocjenjivanje | Članak 50.
  Nadzor i ocjenjivanje |

Odluka Vijeća 2008/633/PUP

Uredba (EZ) br. 767/2008

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Članak 1.

Sadržaj i područje primjene

Članak 2.

Definicije

Članak 4.

Definicije

Članak 3.

Određena tijela i središnje pristupne točke

Članak 22.k

Imenovana tijela država članica

Članak 22.l

Europol

Članak 4.

Postupak za pristupanje VIS-u

Članak 22.m

Postupak za pristup VIS-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva

Članak 5.

Uvjeti za pristupanje određenih tijela država članica podacima VIS-a

Članak 22.n

Uvjeti za pristupanje imenovanih tijela država članica podacima VIS-a

Članak 6.

Uvjeti za pristupanje podacima VIS-a od strane određenih tijela države članice, za koje se Uredba (EZ) br. 767/2008 još ne primjenjuje

Članak 22.r

Uvjeti za pristupanje imenovanih tijela države članice podacima iz VIS-a za koje se ova Uredba još ne primjenjuje

Članak 7.

Uvjeti za pristup Europola podacima VIS-a

Članak 22.p

Postupak i uvjeti za pristup Europola podacima iz VIS-a

Članak 8.

Zaštita osobnih podataka

Poglavlje VI.

Prava i nadzor nad zaštitom podataka

Članak 9.

Sigurnost podataka

Članak 32.

Sigurnost podataka

Članak 10.

Odgovornost

Članak 33.

Odgovornost

Članak 11.

Unutarnji nadzor

Članak 35.

Unutarnja kontrola

Članak 12.

Kazne

Članak 36.

Sankcije

Članak 13.

Držanje podataka u nacionalnim datotekama

Članak 30.

Čuvanje podataka iz VIS-a u nacionalnim datotekama

Članak 14.

Pravo pristupa, ispravljanja i brisanja

Članak 38.

Pravo na pristup, ispravljanje i brisanje

Članak 15.

Troškovi

Nije primjenjivo

Članak 16.

Vođenje evidencije

Članak 22.q

Evidentiranje i dokumentacija

Članak 17.

Nadzor i ocjenjivanje

Članak 50.

Nadzor i ocjenjivanje

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/356 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/356

---

P8_TA(2019)0175

Uspostava Fonda za azil i migracije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil i migracije (COM(2018)0471 – C8-0271/2018 – 2018/0248(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/62)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0471),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0271/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0106/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A8-0106/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0248

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil i , migracije i integraciju [Am. 1]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 78. stavak 2. i , članak 79. stavke 2. i 4
  . te članak 80
  ., [Am. 2]

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (*1),

budući da:

| (1) | U kontekstu sve većih migracijskih izazova koje obilježava potreba za podupiranjem snažnih sustava prihvata, azila, integracije i migracija u državama članicama, za sprječavanjem i

  te
  prikladnim
  i solidarnim
  rješavanjem situacija pritiska te za zamjenom nezakonitih i nesigurnih dolazaka zakonitim i sigurnim načinima dolaska, ulaganje u učinkovito i koordinirano upravljanje migracijama u Uniji od ključne je važnosti za ostvarenje cilja Unije koji se odnosi na uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. [Am. 3] |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu sve većih migracijskih izazova koje obilježava potreba za podupiranjem snažnih sustava prihvata, azila, integracije i migracija u državama članicama, za sprječavanjem i

  te
  prikladnim
  i solidarnim
  rješavanjem situacija pritiska te za zamjenom nezakonitih i nesigurnih dolazaka zakonitim i sigurnim načinima dolaska, ulaganje u učinkovito i koordinirano upravljanje migracijama u Uniji od ključne je važnosti za ostvarenje cilja Unije koji se odnosi na uspostavu područja slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. [Am. 3]

| (2) | Važnost koordiniranog pristupa Unije i država članica odražava se u Europskom migracijskom programu iz svibnja 2015. u kojem se ističe potreba za dosljednom i jasnom zajedničkom politikom za obnovu povjerenja u sposobnost Unije da objedini europske i nacionalne napore u području migracija i omogući učinkovitu suradnju, u skladu s načelom solidarnosti i poštenom podjelom odgovornosti
  između država članica navedenih u članku 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  te je potvrđena u preispitivanju tog programa na sredini provedbenog razdoblja iz rujna 2017. i u izvješću o napretku iz ožujka i svibnja 2018. [Am. 4] |
| --- | --- |

(2)

Važnost koordiniranog pristupa Unije i država članica odražava se u Europskom migracijskom programu iz svibnja 2015. u kojem se ističe potreba za dosljednom i jasnom zajedničkom politikom za obnovu povjerenja u sposobnost Unije da objedini europske i nacionalne napore u području migracija i omogući učinkovitu suradnju, u skladu s načelom solidarnosti i poštenom podjelom odgovornosti
  između država članica navedenih u članku 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
  te je potvrđena u preispitivanju tog programa na sredini provedbenog razdoblja iz rujna 2017. i u izvješću o napretku iz ožujka i svibnja 2018. [Am. 4]

| (3) | U svojim Zaključcima od 19. listopada 2017. Europsko vijeće potvrdilo je da treba tražiti sveobuhvatni, pragmatičan i odlučan pristup upravljanju migracijama kojim će se obnoviti kontrola na vanjskim granicama, smanjiti broj nezakonitih dolazaka i smrtnih slučajeva na moru i koji bi trebalo temeljiti na fleksibilnoj i koordiniranoj uporabi svih dostupnih instrumenata Unije i država članica. Europsko vijeće dalje je pozvalo na osiguranje znatno pojačanih vraćanja mjerama na razini EU-a i država članica, kao što su djelotvorni sporazumi i mehanizmi o ponovnom prihvatu.
  Europsko vijeće pozvalo je, među ostalim, na provedbu i razvoj dobrovoljnih programa preseljenja. [Am. 5] |
| --- | --- |

(3)

U svojim Zaključcima od 19. listopada 2017. Europsko vijeće potvrdilo je da treba tražiti sveobuhvatni, pragmatičan i odlučan pristup upravljanju migracijama kojim će se obnoviti kontrola na vanjskim granicama, smanjiti broj nezakonitih dolazaka i smrtnih slučajeva na moru i koji bi trebalo temeljiti na fleksibilnoj i koordiniranoj uporabi svih dostupnih instrumenata Unije i država članica. Europsko vijeće dalje je pozvalo na osiguranje znatno pojačanih vraćanja mjerama na razini EU-a i država članica, kao što su djelotvorni sporazumi i mehanizmi o ponovnom prihvatu.
  Europsko vijeće pozvalo je, među ostalim, na provedbu i razvoj dobrovoljnih programa preseljenja. [Am. 5]

| (4) | Kako bi se podržali napori usmjereni na osiguranje sveobuhvatnog pristupa upravljanju migracijama utemeljenog na uzajamnom povjerenju, solidarnosti i podjeli odgovornosti među državama članicama i institucijama Unije i ispunio cilj osiguravanja zajedničke održive politike Unije o azilu i imigraciji, državama članicama trebalo bi pružiti potporu prikladnim financijskim sredstvima u obliku Fonda za azil i , migracije
  i integraciju
  (dalje u tekstu „Fond”). [Am. 6] |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se podržali napori usmjereni na osiguranje sveobuhvatnog pristupa upravljanju migracijama utemeljenog na uzajamnom povjerenju, solidarnosti i podjeli odgovornosti među državama članicama i institucijama Unije i ispunio cilj osiguravanja zajedničke održive politike Unije o azilu i imigraciji, državama članicama trebalo bi pružiti potporu prikladnim financijskim sredstvima u obliku Fonda za azil i , migracije
  i integraciju
  (dalje u tekstu „Fond”). [Am. 6]

| (4a) | Fond bi trebao u potpunosti poštovati ljudska prava, biti u skladu s Programom do 2030., načelom usklađenosti politika radi razvoja, kako je utvrđeno u članku 208. UFEU-a, te obvezama na međunarodnoj razini u pogledu migracija i azila, i to u globalnom paktu o izbjeglicama i globalnom paktu za sigurne, uredne i zakonite migracije. [Am. 7] |
| --- | --- |

(4a)

Fond bi trebao u potpunosti poštovati ljudska prava, biti u skladu s Programom do 2030., načelom usklađenosti politika radi razvoja, kako je utvrđeno u članku 208. UFEU-a, te obvezama na međunarodnoj razini u pogledu migracija i azila, i to u globalnom paktu o izbjeglicama i globalnom paktu za sigurne, uredne i zakonite migracije. [Am. 7]

| (4b) | U upravljanju Fondom iz perspektive razvoja trebalo bi u obzir uzeti razne glavne uzroke migracija kao što su sukobi, siromaštvo, manjak obradive zemlje, obrazovanje i nejednakost. [Am. 8] |
| --- | --- |

(4b)

U upravljanju Fondom iz perspektive razvoja trebalo bi u obzir uzeti razne glavne uzroke migracija kao što su sukobi, siromaštvo, manjak obradive zemlje, obrazovanje i nejednakost. [Am. 8]

| (5) | Fond bi

  Mjere koje se financiraju iz Fonda
  trebalo
  bi
  provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima
  , uključujući pravo na zaštitu osobnih podataka, kao
  i 
  s
  međunarodnim obvezama Unije
  i država članica
  u pogledu temeljnih prava
  , uključujući Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Ženevsku konvenciju o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Protokolom od 31. siječnja 1967
  . [Am. 9] |
| --- | --- |

(5)

Fond bi

  Mjere koje se financiraju iz Fonda
  trebalo
  bi
  provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima
  , uključujući pravo na zaštitu osobnih podataka, kao
  i 
  s
  međunarodnim obvezama Unije
  i država članica
  u pogledu temeljnih prava
  , uključujući Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Ženevsku konvenciju o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Protokolom od 31. siječnja 1967
  . [Am. 9]

| (5a) | Pri provedbi Fonda trebala bi se promicati načela rodne ravnopravnosti i nediskriminacije, koja su među temeljnim vrijednostima Unije. Sredstvima Fonda ne bi se trebale podupirati mjere kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije ili socijalne isključenosti. [Am. 10] |
| --- | --- |

(5a)

Pri provedbi Fonda trebala bi se promicati načela rodne ravnopravnosti i nediskriminacije, koja su među temeljnim vrijednostima Unije. Sredstvima Fonda ne bi se trebale podupirati mjere kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije ili socijalne isključenosti. [Am. 10]

| (5b) | Pri provedbi Fonda trebalo bi dati prednost mjerama kojima se rješava pitanje maloljetnika bez pratnje i razdvojenih maloljetnika putem rane identifikacije i registracije te mjerama koje se provode u najboljem interesu djeteta. [Am. 11] |
| --- | --- |

(5b)

Pri provedbi Fonda trebalo bi dati prednost mjerama kojima se rješava pitanje maloljetnika bez pratnje i razdvojenih maloljetnika putem rane identifikacije i registracije te mjerama koje se provode u najboljem interesu djeteta. [Am. 11]

| (6) | Fond bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima izvršenima uz potporu njegovih prethodnika: Europskog fonda za izbjeglice uspostavljenog Odlukom 573/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Europskog fonda za integraciju državljana trećih zemalja uspostavljenog Odlukom Vijeća 2007/435/EZ, Europskog fonda za povratak uspostavljenog Odlukom 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za razdoblje 2007. – 2013. i Fonda za azil, migracije i integraciju za razdoblje 2014. – 2020., kako je uspostavljen Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća. Istodobno bi se trebale uzeti u obzir sve relevantne novosti. |
| --- | --- |

(6)

Fond bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima izvršenima uz potporu njegovih prethodnika: Europskog fonda za izbjeglice uspostavljenog Odlukom 573/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Europskog fonda za integraciju državljana trećih zemalja uspostavljenog Odlukom Vijeća 2007/435/EZ, Europskog fonda za povratak uspostavljenog Odlukom 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za razdoblje 2007. – 2013. i Fonda za azil, migracije i integraciju za razdoblje 2014. – 2020., kako je uspostavljen Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća. Istodobno bi se trebale uzeti u obzir sve relevantne novosti.

| (7) | Fondom bi se trebalo podupirati
  solidarnost među državama članicama i
  učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, među ostalim, promicanjem zajedničkih mjera u području azila, uključujući napore država članica u pogledu prihvata osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, preseljenjem i 
  humanitarnim prihvatom te
  transferom podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite između država članica,
  povećanjem zaštite ranjivih tražitelja azila kao što su djeca,
  podupiranjem strategija integracije i djelotvornijom politikom zakonitih migracija kako

  , stvaranjem sigurnih i zakonitih putova za ulazak u Uniju, čime
  bi se osigurala dugoročna konkurentnost

  ujedno trebalo doprinijeti osiguravanju dugoročne konkurentnosti
  Unije i budućnost

  budućnosti
  njezina socijalnog modela te smanjio poticaj za nezakonite migracije provedbom održive politike vraćanja i ponovnog prihvata.
  S obzirom na to da je Fond instrument unutarnje politike Unije i jedini instrument za financiranje azila i migracija na razini Unije, njegovim sredstvima prvenstveno bi trebalo podupirati mjere u području azila i migracija unutar Unije. Međutim, unutar utvrđenih granica i podložno zaštitnim mjerama,
  Fondom bi se trebalo podupirati jačanje suradnje s trećim zemljama u cilju boljeg upravljanja priljevom osoba koje podnose zahtjev za azil ili druge vrste međunarodne zaštite, stvaranja mogućnosti za zakonite migracije i suzbijanja nezakonitih migracija
  i mreža krijumčara i trgovaca ljudima
  te kako bi se osigurala održivost vraćanja

  sigurnog
  i učinkovit ponovni prihvat

  dostojanstvenog vraćanja te reintegracija
  u trećim zemljama. [Am. 12] |
| --- | --- |

(7)

Fondom bi se trebalo podupirati
  solidarnost među državama članicama i
  učinkovito upravljanje migracijskim tokovima, među ostalim, promicanjem zajedničkih mjera u području azila, uključujući napore država članica u pogledu prihvata osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, preseljenjem i 
  humanitarnim prihvatom te
  transferom podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite između država članica,
  povećanjem zaštite ranjivih tražitelja azila kao što su djeca,
  podupiranjem strategija integracije i djelotvornijom politikom zakonitih migracija kako

  , stvaranjem sigurnih i zakonitih putova za ulazak u Uniju, čime
  bi se osigurala dugoročna konkurentnost

  ujedno trebalo doprinijeti osiguravanju dugoročne konkurentnosti
  Unije i budućnost

  budućnosti
  njezina socijalnog modela te smanjio poticaj za nezakonite migracije provedbom održive politike vraćanja i ponovnog prihvata.
  S obzirom na to da je Fond instrument unutarnje politike Unije i jedini instrument za financiranje azila i migracija na razini Unije, njegovim sredstvima prvenstveno bi trebalo podupirati mjere u području azila i migracija unutar Unije. Međutim, unutar utvrđenih granica i podložno zaštitnim mjerama,
  Fondom bi se trebalo podupirati jačanje suradnje s trećim zemljama u cilju boljeg upravljanja priljevom osoba koje podnose zahtjev za azil ili druge vrste međunarodne zaštite, stvaranja mogućnosti za zakonite migracije i suzbijanja nezakonitih migracija
  i mreža krijumčara i trgovaca ljudima
  te kako bi se osigurala održivost vraćanja

  sigurnog
  i učinkovit ponovni prihvat

  dostojanstvenog vraćanja te reintegracija
  u trećim zemljama. [Am. 12]

| (8) | Migracijska kriza ukazala

  i porast broja smrtno stradalih na Sredozemlju tijekom proteklih godina ukazali su
  je na potrebu za reformom zajedničkog europskog sustava azila kako bi se

  i uspostavom poštenijeg i djelotvornijeg sustava utvrđivanja odgovornosti država članica za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao i okvira za napore država članica u pogledu preseljenja i humanitarnog prihvata kako bi se povećao ukupni broj dostupnih mjesta za preseljenje u svijetu. Istodobno, reforma je potrebna kako bi se zajamčila uspostava i dostupnost djelotvornog sustava azila temeljenog na pravima i
  osigurali učinkoviti postupci azila kojima će se spriječiti sekundarna kretanja, ujednačeni i prikladni uvjeti prihvata podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, ujednačeni standardi za odobravanje međunarodne zaštite i odgovarajuća prava i pogodnosti za korisnike međunarodne zaštite. Istodobno je reformom trebalo uspostaviti pošteniji i djelotvorniji sustav za utvrđivanje odgovornosti država članica za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu

  kao
  i okvir Unije

  učinkoviti i djelotvorni postupci vraćanja
  za napore država članica u pogledu preseljenja

  nezakonite migrante
  . Stoga je prikladno da se iz Fonda pruža veća potpora naporima država članica da u potpunosti i pravilno provode obnovljeni zajednički europski sustav azila. [Am. 13] |
| --- | --- |

(8)

Migracijska kriza ukazala

  i porast broja smrtno stradalih na Sredozemlju tijekom proteklih godina ukazali su
  je na potrebu za reformom zajedničkog europskog sustava azila kako bi se

  i uspostavom poštenijeg i djelotvornijeg sustava utvrđivanja odgovornosti država članica za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao i okvira za napore država članica u pogledu preseljenja i humanitarnog prihvata kako bi se povećao ukupni broj dostupnih mjesta za preseljenje u svijetu. Istodobno, reforma je potrebna kako bi se zajamčila uspostava i dostupnost djelotvornog sustava azila temeljenog na pravima i
  osigurali učinkoviti postupci azila kojima će se spriječiti sekundarna kretanja, ujednačeni i prikladni uvjeti prihvata podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, ujednačeni standardi za odobravanje međunarodne zaštite i odgovarajuća prava i pogodnosti za korisnike međunarodne zaštite. Istodobno je reformom trebalo uspostaviti pošteniji i djelotvorniji sustav za utvrđivanje odgovornosti država članica za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu

  kao
  i okvir Unije

  učinkoviti i djelotvorni postupci vraćanja
  za napore država članica u pogledu preseljenja

  nezakonite migrante
  . Stoga je prikladno da se iz Fonda pruža veća potpora naporima država članica da u potpunosti i pravilno provode obnovljeni zajednički europski sustav azila. [Am. 13]

| (9) | Fondom bi se također trebale dopunjavati i jačati aktivnosti koje provodi Agencija Europske unije

  Europski potporni ured
  za azil (EUAA) osnovana Uredbom (EU) ../.. [Uredba o EUAA-u] (3) u cilju olakšavanja i poboljšanja funkcioniranja zajedničkog europskog sustava azila koordiniranjem i jačanjem praktične suradnje i 
  koordiniranjem
  razmjene informacija
  o azilu, a posebno o dobrim praksama,
  među državama članicama, promicanjem prava Unije i operativnih standarda

  međunarodnog prava te doprinošenjem jedinstvenoj primjeni prava Unije
  o azilu u cilju osiguravanja visokog stupnja ujednačenosti utemeljenog

  putem relevantnih smjernica, uključujući operativne standarde, i to
  na visokim standardima

  temelju visokih standarda
  zaštite u pogledu postupaka međunarodne zaštite, uvjeta prihvata i procjene potreba za potporom diljem Unije, omogućivanjem održive i poštene raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu, olakšavanjem konvergencije u procjeni zahtjeva za međunarodnu zaštitu diljem Unije, podupiranjem napora država članica u području preseljenja i pružanjem operativne i tehničke pomoći državama članicama za upravljanje njihovim sustavima azila i prihvata, posebice onima čiji su sustavi izloženi nerazmjernom pritisku. [Am. 14] |
| --- | --- |

(9)

Fondom bi se također trebale dopunjavati i jačati aktivnosti koje provodi Agencija Europske unije

  Europski potporni ured
  za azil (EUAA) osnovana Uredbom (EU) ../.. [Uredba o EUAA-u] (3) u cilju olakšavanja i poboljšanja funkcioniranja zajedničkog europskog sustava azila koordiniranjem i jačanjem praktične suradnje i 
  koordiniranjem
  razmjene informacija
  o azilu, a posebno o dobrim praksama,
  među državama članicama, promicanjem prava Unije i operativnih standarda

  međunarodnog prava te doprinošenjem jedinstvenoj primjeni prava Unije
  o azilu u cilju osiguravanja visokog stupnja ujednačenosti utemeljenog

  putem relevantnih smjernica, uključujući operativne standarde, i to
  na visokim standardima

  temelju visokih standarda
  zaštite u pogledu postupaka međunarodne zaštite, uvjeta prihvata i procjene potreba za potporom diljem Unije, omogućivanjem održive i poštene raspodjele zahtjeva za međunarodnu zaštitu, olakšavanjem konvergencije u procjeni zahtjeva za međunarodnu zaštitu diljem Unije, podupiranjem napora država članica u području preseljenja i pružanjem operativne i tehničke pomoći državama članicama za upravljanje njihovim sustavima azila i prihvata, posebice onima čiji su sustavi izloženi nerazmjernom pritisku. [Am. 14]

| (9a) | Fond bi trebao podupirati napore Unije i država članica koji se odnose na jačanje kapaciteta država članica za razvoj, praćenje i evaluaciju politika o azilu s obzirom na njihove obveze prema postojećem pravu Unije. [Am. 15] |
| --- | --- |

(9a)

Fond bi trebao podupirati napore Unije i država članica koji se odnose na jačanje kapaciteta država članica za razvoj, praćenje i evaluaciju politika o azilu s obzirom na njihove obveze prema postojećem pravu Unije. [Am. 15]

| (10) | Fond bi trebao podupirati napore

  Uniju i države članice u provedbi postojećeg prava
  Unije i država članica koji se odnose na jačanje kapaciteta država članica za razvoj praćenje i provedbu evaluacije politika

  , pri čemu bi se trebalo zajamčiti potpuno poštovanje temeljnih prava, a osobito direktiva 2013/33/EU
   (4)

  (Direktiva o uvjetima prihvata)
  ,
  2013/32/EU
   (5)

  (Direktiva o postupcima azila), 2011/95/EU
   (6)

  (Direktiva
  o azilu s obzirom na njihove obveze prema postojećem pravu Unije

  kvalifikacijama) i 2008/115/EZ
   (7)

  (Direktiva o vraćanju) Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe (EU) br. 604/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (8)

  (Dublinska uredba)
  . [Am. 16] |
| --- | --- |

(10)

Fond bi trebao podupirati napore

  Uniju i države članice u provedbi postojećeg prava
  Unije i država članica koji se odnose na jačanje kapaciteta država članica za razvoj praćenje i provedbu evaluacije politika

  , pri čemu bi se trebalo zajamčiti potpuno poštovanje temeljnih prava, a osobito direktiva 2013/33/EU
   (4)

  (Direktiva o uvjetima prihvata)
  ,
  2013/32/EU
   (5)

  (Direktiva o postupcima azila), 2011/95/EU
   (6)

  (Direktiva
  o azilu s obzirom na njihove obveze prema postojećem pravu Unije

  kvalifikacijama) i 2008/115/EZ
   (7)

  (Direktiva o vraćanju) Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe (EU) br. 604/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (8)

  (Dublinska uredba)
  . [Am. 16]

| (11) | Partnerstva i suradnja s trećim zemljama bitna su komponenta politike azila Unije kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje tokovima osoba koje podnose zahtjev za azil ili druge oblike međunarodne zaštite. Kako bi se nesiguran i nezakoniti dolazak državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva na državno područje država članica zamijenio zakonitim i sigurnim dolaskom, kako bi se izrazila solidarnost s državama i regijama u koje ili unutar kojih je raseljen velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita pomaganjem da se ublaži pritisak na te zemlje, kako bi se pridonijelo ostvarenju ciljeva migracijske politike Unije povećanjem utjecaja Unije na treće zemlje i kako bi se učinkovito pridonijelo globalnim inicijativama za preseljenje usklađenim nastupanjem na međunarodnim forumima i prema trećim zemljama, Fondom bi se trebali osigurati financijski poticaji za provedbu Okvira Unije za preseljenje [i okvira za humanitarni prihvat.].
  [Am. 17] |
| --- | --- |

(11)

Partnerstva i suradnja s trećim zemljama bitna su komponenta politike azila Unije kako bi se osiguralo odgovarajuće upravljanje tokovima osoba koje podnose zahtjev za azil ili druge oblike međunarodne zaštite. Kako bi se nesiguran i nezakoniti dolazak državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva na državno područje država članica zamijenio zakonitim i sigurnim dolaskom, kako bi se izrazila solidarnost s državama i regijama u koje ili unutar kojih je raseljen velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita pomaganjem da se ublaži pritisak na te zemlje, kako bi se pridonijelo ostvarenju ciljeva migracijske politike Unije povećanjem utjecaja Unije na treće zemlje i kako bi se učinkovito pridonijelo globalnim inicijativama za preseljenje usklađenim nastupanjem na međunarodnim forumima i prema trećim zemljama, Fondom bi se trebali osigurati financijski poticaji za provedbu Okvira Unije za preseljenje [i okvira za humanitarni prihvat.].
  [Am. 17]

| (11.a) | Fond bi trebao podupirati napore koje su države članice uložile u pružanje međunarodne zaštite i trajnog rješenja na svojim državnim područjima za izbjeglice i raseljene osobe koje su identificirane kao prihvatljive za preseljenje ili u okviru nacionalnih programa humanitarnog prihvata, u kojima bi se trebalo voditi računa o predviđanjima UNHCR-a o globalnim potrebama za preseljenjem. Kako bi na ambiciozan i učinkovit način dao svoj doprinos, Fond bi trebao pružati ciljanu pomoć u obliku financijskih poticaja za svaku osobu koja je primljena ili preseljena. [Am. 18] |
| --- | --- |

(11.a)

Fond bi trebao podupirati napore koje su države članice uložile u pružanje međunarodne zaštite i trajnog rješenja na svojim državnim područjima za izbjeglice i raseljene osobe koje su identificirane kao prihvatljive za preseljenje ili u okviru nacionalnih programa humanitarnog prihvata, u kojima bi se trebalo voditi računa o predviđanjima UNHCR-a o globalnim potrebama za preseljenjem. Kako bi na ambiciozan i učinkovit način dao svoj doprinos, Fond bi trebao pružati ciljanu pomoć u obliku financijskih poticaja za svaku osobu koja je primljena ili preseljena. [Am. 18]

| (12) | Uzimajući u obzir visoke razine migracijskih tokova u Uniji posljednjih godina i važnost osiguravanja kohezije naših društava, od ključne je važnosti podržati politike država članica za ranu integraciju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, uključujući u prioritetnim područjima utvrđenima u Akcijskom planu za integraciju državljana trećih zemalja koji je Komisija donijela 2016. [Am. 19] |
| --- | --- |

(12)

Uzimajući u obzir visoke razine migracijskih tokova u Uniji posljednjih godina i važnost osiguravanja kohezije naših društava, od ključne je važnosti podržati politike država članica za ranu integraciju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom, uključujući u prioritetnim područjima utvrđenima u Akcijskom planu za integraciju državljana trećih zemalja koji je Komisija donijela 2016. [Am. 19]

| (13) | U cilju povećanja učinkovitosti, postizanja najveće dodane vrijednosti Unije i osiguravanja dosljednosti odgovora Unije u poticanju integracije državljana trećih zemalja, mjere koje se financiraju iz Fonda trebale bi biti specifične i komplementarne mjerama koje se financiraju iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR)

  strukturnih fondova Unije
  . Mjerama koje se financiraju iz ovog Fonda trebale bi se podupirati mjere prilagođene potrebama državljana trećih zemalja koje se u načelu provode u ranoj fazi

  ranim fazama
  integracije i horizontalne mjere kojima se podupiru kapaciteti država članica u području integracije, a dugoročne

  koje nadopunjavaju
  intervencije za državljane

  promicanje socijalne i ekonomske uključenosti državljana
  trećih zemalja trebale bi

  koje
  se financirati

  financiraju
  u okviru EFRR-a i ESF-a+

  strukturnih fondova
  . [Am. 20] |
| --- | --- |

(13)

U cilju povećanja učinkovitosti, postizanja najveće dodane vrijednosti Unije i osiguravanja dosljednosti odgovora Unije u poticanju integracije državljana trećih zemalja, mjere koje se financiraju iz Fonda trebale bi biti specifične i komplementarne mjerama koje se financiraju iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR)

  strukturnih fondova Unije
  . Mjerama koje se financiraju iz ovog Fonda trebale bi se podupirati mjere prilagođene potrebama državljana trećih zemalja koje se u načelu provode u ranoj fazi

  ranim fazama
  integracije i horizontalne mjere kojima se podupiru kapaciteti država članica u području integracije, a dugoročne

  koje nadopunjavaju
  intervencije za državljane

  promicanje socijalne i ekonomske uključenosti državljana
  trećih zemalja trebale bi

  koje
  se financirati

  financiraju
  u okviru EFRR-a i ESF-a+

  strukturnih fondova
  . [Am. 20]

| (13a) | Mjere integracije trebale bi također uključivati korisnike međunarodne zaštite kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup integraciji, pri čemu bi se u obzir trebale uzeti posebnosti te ciljne skupine. Ako se mjere integracije kombiniraju s prihvatom, djelovanja bi, prema potrebi, trebala obuhvatiti i tražitelje azila. [Am. 21] |
| --- | --- |

(13a)

Mjere integracije trebale bi također uključivati korisnike međunarodne zaštite kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup integraciji, pri čemu bi se u obzir trebale uzeti posebnosti te ciljne skupine. Ako se mjere integracije kombiniraju s prihvatom, djelovanja bi, prema potrebi, trebala obuhvatiti i tražitelje azila. [Am. 21]

| (14) | U tom kontekstu nadležna tijela država članica odgovorna za provedbu Fonda trebala bi imati obvezu surađivati i uspostaviti mehanizme koordinacije s nadležnim tijelima koje su države članice odredile za upravljanje intervencijama iz ESF-a+ i EFRR-a

  strukturnih fondova
  i, prema potrebi, s njihovim upravljačkim tijelima i upravljačkim tijelima ostalih fondova Unije kojima se pridonosi integraciji državljana trećih zemalja.
  U okviru tih koordinacijskih mehanizama Komisija bi trebala ocijeniti usklađenost i komplementarnost fondova te mjeru u kojoj mjere provedene u okviru svakog fonda doprinose integraciji državljana trećih zemalja. [Am. 22] |
| --- | --- |

(14)

U tom kontekstu nadležna tijela država članica odgovorna za provedbu Fonda trebala bi imati obvezu surađivati i uspostaviti mehanizme koordinacije s nadležnim tijelima koje su države članice odredile za upravljanje intervencijama iz ESF-a+ i EFRR-a

  strukturnih fondova
  i, prema potrebi, s njihovim upravljačkim tijelima i upravljačkim tijelima ostalih fondova Unije kojima se pridonosi integraciji državljana trećih zemalja.
  U okviru tih koordinacijskih mehanizama Komisija bi trebala ocijeniti usklađenost i komplementarnost fondova te mjeru u kojoj mjere provedene u okviru svakog fonda doprinose integraciji državljana trećih zemalja. [Am. 22]

| (15) | Provedba Fonda u tom području trebala bi biti u skladu sa zajedničkim osnovnim načelima Unije u području integracije, kako je navedeno u zajedničkom programu za integraciju. |
| --- | --- |

(15)

Provedba Fonda u tom području trebala bi biti u skladu sa zajedničkim osnovnim načelima Unije u području integracije, kako je navedeno u zajedničkom programu za integraciju.

| (16) | Državama članicama koje to žele trebalo bi dopustiti da u svojim programima predvide da se u mjere integracije mogu uključiti najbliži srodnici državljana trećih zemalja
  , čime se podupire spajanje obitelji u najboljem interesu djeteta,
  u mjeri u kojoj je to nužno za djelotvornu provedbu takvih mjera. Izraz „najbliži srodnik” trebalo bi shvaćati kao da označava supružnike, partnere i bilo koju osobu koja ima izravne obiteljske veze, bez obzira radi li se o potomcima ili precima, s državljaninom treće zemlje na kojeg su usmjerena djelovanja u vezi s integracijom, a koje u protivnom ne bi bile obuhvaćene Fondom. [Am. 23] |
| --- | --- |

(16)

Državama članicama koje to žele trebalo bi dopustiti da u svojim programima predvide da se u mjere integracije mogu uključiti najbliži srodnici državljana trećih zemalja
  , čime se podupire spajanje obitelji u najboljem interesu djeteta,
  u mjeri u kojoj je to nužno za djelotvornu provedbu takvih mjera. Izraz „najbliži srodnik” trebalo bi shvaćati kao da označava supružnike, partnere i bilo koju osobu koja ima izravne obiteljske veze, bez obzira radi li se o potomcima ili precima, s državljaninom treće zemlje na kojeg su usmjerena djelovanja u vezi s integracijom, a koje u protivnom ne bi bile obuhvaćene Fondom. [Am. 23]

| (17) | S obzirom na ključnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela i 
  njihovih predstavničkih udruženja

  organizacija civilnog društva u području integracije te kako bi se olakšao
  izravan
  pristup tih subjekata financiranju na razini Unije, Fondom bi se trebala olakšati provedba mjera u području integracije lokalnih i regionalnih tijela ili organizacija civilnog društva
  u području integracije
  , uključujući

  među ostalim

  uporabom tematskog instrumenta i višom stopom sufinanciranja za te mjere
  te uporabom namjenske sastavnice tematskog instrumenta u slučajevima u kojima ta lokalna i regionalna tijela imaju nadležnost za provedbu mjera integracije
  . [Am. 24] |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na ključnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela i 
  njihovih predstavničkih udruženja

  organizacija civilnog društva u području integracije te kako bi se olakšao
  izravan
  pristup tih subjekata financiranju na razini Unije, Fondom bi se trebala olakšati provedba mjera u području integracije lokalnih i regionalnih tijela ili organizacija civilnog društva
  u području integracije
  , uključujući

  među ostalim

  uporabom tematskog instrumenta i višom stopom sufinanciranja za te mjere
  te uporabom namjenske sastavnice tematskog instrumenta u slučajevima u kojima ta lokalna i regionalna tijela imaju nadležnost za provedbu mjera integracije
  . [Am. 24]

| (18) | Uzimajući u obzir dugoročne gospodarske i demografske izazove s kojima se suočava Unija
  te sve globaliziraniju prirodu migracija
  , od ključne je važnosti uspostaviti kanale za zakonite migracije koji dobro funkcioniraju kako bi Unija i dalje bila privlačno odredište za migrante

  regularnu migraciju, u skladu s gospodarskim i socijalnim potrebama država članica,
  i kako bi se osigurala održivost sustava socijalne pomoći i rast gospodarstva Unije
  te istovremeno radnici migranti zaštitili od iskorištavanja na radnome mjestu
  . [Am. 25] |
| --- | --- |

(18)

Uzimajući u obzir dugoročne gospodarske i demografske izazove s kojima se suočava Unija
  te sve globaliziraniju prirodu migracija
  , od ključne je važnosti uspostaviti kanale za zakonite migracije koji dobro funkcioniraju kako bi Unija i dalje bila privlačno odredište za migrante

  regularnu migraciju, u skladu s gospodarskim i socijalnim potrebama država članica,
  i kako bi se osigurala održivost sustava socijalne pomoći i rast gospodarstva Unije
  te istovremeno radnici migranti zaštitili od iskorištavanja na radnome mjestu
  . [Am. 25]

| (19) | Fondom bi se trebale podupirati države članice u uspostavi strategija kojima se organiziraju
  i šire putovi
  zakonite migracije i trebale

  te
  bi se
  trebale
  pojačati njihove sposobnosti za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju svih strategija, politika i mjera za državljane trećih zemalja sa zakonitim boravkom, među ostalim i pravni

  a osobito
  instrumenti Unije
  za zakonite migracije
  . Fondom bi se trebala podupirati i razmjena informacija, najbolje prakse i suradnja između različitih odjela uprave i različitih razina upravljanja i među državama članicama. [Am. 26] |
| --- | --- |

(19)

Fondom bi se trebale podupirati države članice u uspostavi strategija kojima se organiziraju
  i šire putovi
  zakonite migracije i trebale

  te
  bi se
  trebale
  pojačati njihove sposobnosti za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju svih strategija, politika i mjera za državljane trećih zemalja sa zakonitim boravkom, među ostalim i pravni

  a osobito
  instrumenti Unije
  za zakonite migracije
  . Fondom bi se trebala podupirati i razmjena informacija, najbolje prakse i suradnja između različitih odjela uprave i različitih razina upravljanja i među državama članicama. [Am. 26]

| (20) | Učinkovita
  i dostojanstvena
  politika vraćanja sastavni je dio sveobuhvatnog pristupa migracijama koji provode Unija i njezine države članice. Fondom bi se trebali podupirati i poticati napori država članica usmjereni na djelotvornu provedbu i daljnji razvoj zajedničkih standarda o vraćanju,
  s naglaskom na dobrovoljnom vraćanju,
  posebice kako je utvrđeno u Direktivi 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) te integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem. U pogledu održivih politika vraćanja, Fondom bi se trebale podupirati i povezane mjere u trećim zemljama, kao što je reintegracija povratnika

  kako bi se olakšalo i zajamčilo sigurno i dostojanstveno vraćanje te ponovni prihvat i održiva reintegracija, kako je utvrđeno u globalnom paktu za sigurne, uredne i zakonite migracije
  . [Am. 27] |
| --- | --- |

(20)

Učinkovita
  i dostojanstvena
  politika vraćanja sastavni je dio sveobuhvatnog pristupa migracijama koji provode Unija i njezine države članice. Fondom bi se trebali podupirati i poticati napori država članica usmjereni na djelotvornu provedbu i daljnji razvoj zajedničkih standarda o vraćanju,
  s naglaskom na dobrovoljnom vraćanju,
  posebice kako je utvrđeno u Direktivi 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) te integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem. U pogledu održivih politika vraćanja, Fondom bi se trebale podupirati i povezane mjere u trećim zemljama, kao što je reintegracija povratnika

  kako bi se olakšalo i zajamčilo sigurno i dostojanstveno vraćanje te ponovni prihvat i održiva reintegracija, kako je utvrđeno u globalnom paktu za sigurne, uredne i zakonite migracije
  . [Am. 27]

| (21) | Države članice trebale bi dati prednost dobrovoljnom vraćanju
  i zajamčiti učinkovit, siguran i dostojanstven povratak nezakonitih migranata. Stoga bi Fond trebao davati povlaštenu potporu djelovanjima koja se odnose na dobrovoljno vraćanje
  . Kako bi se promicao dobrovoljni povratak

  ono promicalo
  , države članice trebale bi predvidjeti poticaje za dobrovoljno vraćanje osoba, na primjer povlašteni tretman u obliku veće pomoći za vraćanje
  i dugoročne potpore za reintegraciju
  . Ta je vrsta dobrovoljnog vraćanja u interesu kako povratnika tako i nadležnih tijela zbog njezine ekonomičnosti.
  U svim aktivnostima ili odlukama koje se odnose na djecu migrante, uključujući vraćanje, prvenstveno bi se trebali uzeti u obzir najbolji interesi djeteta, kao i njegovo pravo da izrazi svoje mišljenje. [Am. 28] |
| --- | --- |

(21)

Države članice trebale bi dati prednost dobrovoljnom vraćanju
  i zajamčiti učinkovit, siguran i dostojanstven povratak nezakonitih migranata. Stoga bi Fond trebao davati povlaštenu potporu djelovanjima koja se odnose na dobrovoljno vraćanje
  . Kako bi se promicao dobrovoljni povratak

  ono promicalo
  , države članice trebale bi predvidjeti poticaje za dobrovoljno vraćanje osoba, na primjer povlašteni tretman u obliku veće pomoći za vraćanje
  i dugoročne potpore za reintegraciju
  . Ta je vrsta dobrovoljnog vraćanja u interesu kako povratnika tako i nadležnih tijela zbog njezine ekonomičnosti.
  U svim aktivnostima ili odlukama koje se odnose na djecu migrante, uključujući vraćanje, prvenstveno bi se trebali uzeti u obzir najbolji interesi djeteta, kao i njegovo pravo da izrazi svoje mišljenje. [Am. 28]

| (22) | Ipak,

  Iako
  dobrovoljno i

  vraćanje ima prednost u odnosu na
  prisilno vraćanje povezani

  , te
  su
  vrste vraćanja povezane
  i uzajamno se potiču te bi države članice stoga trebalo poticati da pojačaju komplementarnosti između te dvije vrste vraćanja

  njih
  . Mogućnost udaljavanja važan je element koji pridonosi cjelovitosti sustava azila i zakonitih migracija. Fondom bi se stoga trebale podupirati mjere država članica za olakšavanje i provođenje udaljavanja u skladu s normama utvrđenima u pravu Unije, kada je to primjenjivo, i uz puno poštovanje temeljnih prava i dostojanstva povratnika.
  Iz Fonda bi trebalo podupirati mjere za vraćanje djece samo ako je procijenjeno da je takvo vraćanje u najboljem interesu djeteta. [Am. 29] |
| --- | --- |

(22)

Ipak,

  Iako
  dobrovoljno i

  vraćanje ima prednost u odnosu na
  prisilno vraćanje povezani

  , te
  su
  vrste vraćanja povezane
  i uzajamno se potiču te bi države članice stoga trebalo poticati da pojačaju komplementarnosti između te dvije vrste vraćanja

  njih
  . Mogućnost udaljavanja važan je element koji pridonosi cjelovitosti sustava azila i zakonitih migracija. Fondom bi se stoga trebale podupirati mjere država članica za olakšavanje i provođenje udaljavanja u skladu s normama utvrđenima u pravu Unije, kada je to primjenjivo, i uz puno poštovanje temeljnih prava i dostojanstva povratnika.
  Iz Fonda bi trebalo podupirati mjere za vraćanje djece samo ako je procijenjeno da je takvo vraćanje u najboljem interesu djeteta. [Am. 29]

| (23) | Posebnim mjerama potpore za povratnike
  , s posebnim naglaskom na njihovim humanitarnim potrebama i potrebama u pogledu zaštite,
  u državama članicama i u zemljama vraćanja mogu se poboljšati uvjeti za vraćanje i pojačati njihova integracija.
  Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ugroženim skupinama. Odluke o vraćanju trebale bi se temeljiti na sveobuhvatnoj i pažljivoj procjeni stanja u zemlji porijekla, što uključuje i evaluaciju apsorpcijskog kapaciteta na lokalnoj razini. Održivosti, sigurnosti i djelotvornosti vraćanja doprinosi se konkretnim mjerama i aktivnostima kojima se pruža potpora zemljama porijekla, a posebno ranjivim osobama. Lokalna tijela, civilno društvo i dijaspore trebali bi aktivno sudjelovati u provedbi tih mjera. [Am. 30] |
| --- | --- |

(23)

Posebnim mjerama potpore za povratnike
  , s posebnim naglaskom na njihovim humanitarnim potrebama i potrebama u pogledu zaštite,
  u državama članicama i u zemljama vraćanja mogu se poboljšati uvjeti za vraćanje i pojačati njihova integracija.
  Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ugroženim skupinama. Odluke o vraćanju trebale bi se temeljiti na sveobuhvatnoj i pažljivoj procjeni stanja u zemlji porijekla, što uključuje i evaluaciju apsorpcijskog kapaciteta na lokalnoj razini. Održivosti, sigurnosti i djelotvornosti vraćanja doprinosi se konkretnim mjerama i aktivnostima kojima se pruža potpora zemljama porijekla, a posebno ranjivim osobama. Lokalna tijela, civilno društvo i dijaspore trebali bi aktivno sudjelovati u provedbi tih mjera. [Am. 30]

| (24) | Sporazumi

  Službeni sporazumi
  o ponovnom prihvatu i ostali dogovori sastavni su

  sastavni su i ključan
  element Unijine politike vraćanja i glavno sredstvo za učinkovito upravljanje migracijskim tokovima jer olakšavaju brzo vraćanje nezakonitih migranata. Ti
  su
  sporazumi i mehanizmi važan su element u okviru dijaloga i suradnje s trećim zemljama porijekla i tranzita nezakonitih migranata te je
  sredstvima Fonda
  potrebno poduprijeti njihovu provedbu u trećim zemljama u interesu učinkovitih
  , sigurnih i dostojanstvenih
  politika vraćanja na nacionalnoj razini

  unutar utvrđenih ograničenja
  i na razini Unije

  podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama
  . [Am. 31] |
| --- | --- |

(24)

Sporazumi

  Službeni sporazumi
  o ponovnom prihvatu i ostali dogovori sastavni su

  sastavni su i ključan
  element Unijine politike vraćanja i glavno sredstvo za učinkovito upravljanje migracijskim tokovima jer olakšavaju brzo vraćanje nezakonitih migranata. Ti
  su
  sporazumi i mehanizmi važan su element u okviru dijaloga i suradnje s trećim zemljama porijekla i tranzita nezakonitih migranata te je
  sredstvima Fonda
  potrebno poduprijeti njihovu provedbu u trećim zemljama u interesu učinkovitih
  , sigurnih i dostojanstvenih
  politika vraćanja na nacionalnoj razini

  unutar utvrđenih ograničenja
  i na razini Unije

  podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama
  . [Am. 31]

| (25) | Uz pružanje potpore vraćanju

  integraciji državljana trećih zemalja ili
  osoba kako je predviđeno

  bez državljanstva
  u ovoj Uredbi

  državama članicama
  , Fondom bi se trebale podržati i druge mjere za suzbijanje nezakonitih migracija

  krijumčarenja migranata
  , ukloniti poticaji za nezakonite migracije ili zaobilaženje postojećih

  poticanje i omogućivanje
  pravila o zakonitoj migraciji, čime se štiti cjelovitost imigracijskih sustava država članica

  u zemljama porijekla, uz puno poštovanje načela usklađenosti politika u interesu održivog razvoja
  . [Am. 32] |
| --- | --- |

(25)

Uz pružanje potpore vraćanju

  integraciji državljana trećih zemalja ili
  osoba kako je predviđeno

  bez državljanstva
  u ovoj Uredbi

  državama članicama
  , Fondom bi se trebale podržati i druge mjere za suzbijanje nezakonitih migracija

  krijumčarenja migranata
  , ukloniti poticaji za nezakonite migracije ili zaobilaženje postojećih

  poticanje i omogućivanje
  pravila o zakonitoj migraciji, čime se štiti cjelovitost imigracijskih sustava država članica

  u zemljama porijekla, uz puno poštovanje načela usklađenosti politika u interesu održivog razvoja
  . [Am. 32]

| (26) | Zapošljavanje nezakonitih migranata poticajni je čimbenik za nezakonite migracije i otežava razvoj politike radne mobilnosti utemeljene na sustavima zakonite migracije
  te ugrožava prava radnika migranata čineći ih ranjivima u pogledu kršenja prava i iskorištavanja
  . Fondom bi se stoga trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u provedbi Direktive 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) kojom se zabranjuje zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom
  , predviđa mehanizam podnošenja žalbi i naplate plaća za iskorištene radnike
  i predviđaju sankcije za poslodavce koji krše tu zabranu. [Am. 33] |
| --- | --- |

(26)

Zapošljavanje nezakonitih migranata poticajni je čimbenik za nezakonite migracije i otežava razvoj politike radne mobilnosti utemeljene na sustavima zakonite migracije
  te ugrožava prava radnika migranata čineći ih ranjivima u pogledu kršenja prava i iskorištavanja
  . Fondom bi se stoga trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u provedbi Direktive 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) kojom se zabranjuje zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom
  , predviđa mehanizam podnošenja žalbi i naplate plaća za iskorištene radnike
  i predviđaju sankcije za poslodavce koji krše tu zabranu. [Am. 33]

| (26a) | Države članice trebale bi podržati zahtjeve civilnog društva i organizacija radnika, primjerice u pogledu stvaranja europske mreže radnika i radnica za prihvat, kako bi se povezali svi radnici i radnice u Europi koji rade na migracijskim postupcima u cilju promicanja dostojanstvenog prihvata i pristupa migracijama utemeljenima na ljudskim pravima i razmjeni dobrih praksi u području prihvata i mogućnosti zapošljavanja migranata. [Am. 34] |
| --- | --- |

(26a)

Države članice trebale bi podržati zahtjeve civilnog društva i organizacija radnika, primjerice u pogledu stvaranja europske mreže radnika i radnica za prihvat, kako bi se povezali svi radnici i radnice u Europi koji rade na migracijskim postupcima u cilju promicanja dostojanstvenog prihvata i pristupa migracijama utemeljenima na ljudskim pravima i razmjeni dobrih praksi u području prihvata i mogućnosti zapošljavanja migranata. [Am. 34]

| (27) | Fondom bi se trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u njihovoj provedbi Direktive 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) u kojoj se utvrđuju odredbe o pomoći i potpori žrtvama trgovanja ljudima te o njihovoj zaštiti.
  Tim bi se mjerama trebala uzeti u obzir rodno specifična priroda trgovine ljudima. Prilikom provedbe Fonda države članice trebale bi uzeti u obzir da su osobe koje moraju napustiti svoje domove zbog iznenadnih ili postupnih klimatskih promjena koje negativno utječu na njihove živote ili životne uvjete izložene velikoj opasnosti da postanu žrtve trgovine ljudima. [Am. 35] |
| --- | --- |

(27)

Fondom bi se trebale izravno ili neizravno podupirati države članice u njihovoj provedbi Direktive 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) u kojoj se utvrđuju odredbe o pomoći i potpori žrtvama trgovanja ljudima te o njihovoj zaštiti.
  Tim bi se mjerama trebala uzeti u obzir rodno specifična priroda trgovine ljudima. Prilikom provedbe Fonda države članice trebale bi uzeti u obzir da su osobe koje moraju napustiti svoje domove zbog iznenadnih ili postupnih klimatskih promjena koje negativno utječu na njihove živote ili životne uvjete izložene velikoj opasnosti da postanu žrtve trgovine ljudima. [Am. 35]

| (27a) | Fond bi, kako je utvrđeno u pravnoj stečevini Unije o azilu, posebno trebao podupirati identifikaciju i mjere koje se odnose na potrebe ranjivih tražitelja azila, kao što su maloljetnici bez pratnje, ili žrtve mučenja ili drugih teških oblika nasilja. [Am. 36] |
| --- | --- |

(27a)

Fond bi, kako je utvrđeno u pravnoj stečevini Unije o azilu, posebno trebao podupirati identifikaciju i mjere koje se odnose na potrebe ranjivih tražitelja azila, kao što su maloljetnici bez pratnje, ili žrtve mučenja ili drugih teških oblika nasilja. [Am. 36]

| (27b) | Kako bi se postigla pravedna i transparentna raspodjela sredstava među ciljevima Fonda, trebalo bi osigurati minimalnu razinu izdataka za određene ciljeve pod izravnim, neizravnim ili podijeljenim upravljanjem. [Am. 37] |
| --- | --- |

(27b)

Kako bi se postigla pravedna i transparentna raspodjela sredstava među ciljevima Fonda, trebalo bi osigurati minimalnu razinu izdataka za određene ciljeve pod izravnim, neizravnim ili podijeljenim upravljanjem. [Am. 37]

| (28) | Fondom bi se trebale dopuniti i pojačati aktivnosti koje u području vraćanja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu uspostavljena Uredbom (EU) br. 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (12), čime se pridonosi učinkovitom europskom integriranom upravljanju granicama, kako je definirano u članku 4. te Uredbe

  bez uspostave dodatnog toka financiranja za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu, za koju proračunsko tijelo utvrđuje godišnji proračun kojim bi joj trebalo biti omogućeno obavljanje svih njezinih zadaća
  . [Am. 38] |
| --- | --- |

(28)

Fondom bi se trebale dopuniti i pojačati aktivnosti koje u području vraćanja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu uspostavljena Uredbom (EU) br. 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (12), čime se pridonosi učinkovitom europskom integriranom upravljanju granicama, kako je definirano u članku 4. te Uredbe

  bez uspostave dodatnog toka financiranja za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu, za koju proračunsko tijelo utvrđuje godišnji proračun kojim bi joj trebalo biti omogućeno obavljanje svih njezinih zadaća
  . [Am. 38]

| (29) | Trebalo bi nastojati uspostaviti sinergije, dosljednosti

  dosljednost, komplementarnost
  i učinkovitosti

  učinkovitost
  s drugim fondovima Unije i izbjegavati preklapanja mjera
  ili proturječje između njih
  . [Am. 39] |
| --- | --- |

(29)

Trebalo bi nastojati uspostaviti sinergije, dosljednosti

  dosljednost, komplementarnost
  i učinkovitosti

  učinkovitost
  s drugim fondovima Unije i izbjegavati preklapanja mjera
  ili proturječje između njih
  . [Am. 39]

| (30) | Mjere

  Prioritet ovog Fonda trebalo bi biti financiranje mjera na području same Unije. Sredstvima Fonda mogu se financirati mjere
  u trećim zemljama
  koje Fond podupire
  i mjere povezane s 
  tim
  trećim zemljama koje se podupiru sredstvima iz

  , no te bi mjere trebale biti financijski ograničene, no i dalje primjerene za ostvarenje ciljeva
  Fonda
  kako su utvrđeni u članku 3. ove Uredbe te bi trebale podlijegati odgovarajućim zaštitnim mehanizmima. Takve mjere
  trebale bi dopunjavati druge mjere izvan Unije koje se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje. Pri provedbi takvih mjera posebice bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti
  i komplementarnosti
  s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja i vanjske politike Unije koji su povezani s dotičnom zemljom ili regijom te s međunarodnim obvezama Unije. Kad je riječ o vanjskoj dimenziji, Fond bi trebao biti usmjeren na potporu za jačanje suradnje s trećim zemljama i jačanje ključnih aspekata upravljanja migracijama u područjima od interesa za migracijsku politiku Unije

  Trebalo bi poštovati načelo usklađenosti politika radi razvoja kako je određeno u stavku 35. Europskog konsenzusa o razvoju. Tijekom provedbe hitne pomoći potrebno je osigurati usklađenost s humanitarnim načelima utvrđenim u Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći
  . [Am. 40] |
| --- | --- |

(30)

Mjere

  Prioritet ovog Fonda trebalo bi biti financiranje mjera na području same Unije. Sredstvima Fonda mogu se financirati mjere
  u trećim zemljama
  koje Fond podupire
  i mjere povezane s 
  tim
  trećim zemljama koje se podupiru sredstvima iz

  , no te bi mjere trebale biti financijski ograničene, no i dalje primjerene za ostvarenje ciljeva
  Fonda
  kako su utvrđeni u članku 3. ove Uredbe te bi trebale podlijegati odgovarajućim zaštitnim mehanizmima. Takve mjere
  trebale bi dopunjavati druge mjere izvan Unije koje se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje. Pri provedbi takvih mjera posebice bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti
  i komplementarnosti
  s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja i vanjske politike Unije koji su povezani s dotičnom zemljom ili regijom te s međunarodnim obvezama Unije. Kad je riječ o vanjskoj dimenziji, Fond bi trebao biti usmjeren na potporu za jačanje suradnje s trećim zemljama i jačanje ključnih aspekata upravljanja migracijama u područjima od interesa za migracijsku politiku Unije

  Trebalo bi poštovati načelo usklađenosti politika radi razvoja kako je određeno u stavku 35. Europskog konsenzusa o razvoju. Tijekom provedbe hitne pomoći potrebno je osigurati usklađenost s humanitarnim načelima utvrđenim u Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći
  . [Am. 40]

| (31) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi biti usmjereno na aktivnosti u kojima intervencija Unije, u usporedbi s djelovanjem samih država članica, može donijeti dodanu vrijednost. Financijskom potporom koja je predviđena u ovoj Uredbi trebalo bi se posebno pridonijeti
  solidarnosti među državama članicama u pogledu azila i migracije u skladu s člankom 80. UFEU-a te
  jačanju nacionalnih kapaciteta i kapaciteta Unije u području azila i migracija. [Am. 41] |
| --- | --- |

(31)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi biti usmjereno na aktivnosti u kojima intervencija Unije, u usporedbi s djelovanjem samih država članica, može donijeti dodanu vrijednost. Financijskom potporom koja je predviđena u ovoj Uredbi trebalo bi se posebno pridonijeti
  solidarnosti među državama članicama u pogledu azila i migracije u skladu s člankom 80. UFEU-a te
  jačanju nacionalnih kapaciteta i kapaciteta Unije u području azila i migracija. [Am. 41]

| (32) | Može se smatrati da se država članica ne pridržava mjerodavne pravne stečevine Unije u pogledu uporabe operativne potpore u skladu s ovim Fondom ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovora u području azila i vraćanja, ako postoji očigledan rizik da će država članica pri provedbi pravne stečevine o azilu i vraćanju izvršiti tešku povredu vrijednosti Unije ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma za evaluaciju i praćenje provedbe schengenske pravne stečevine ili Agencije Europske unije za azil utvrđeni nedostaci u predmetnom području. |
| --- | --- |

(32)

Može se smatrati da se država članica ne pridržava mjerodavne pravne stečevine Unije u pogledu uporabe operativne potpore u skladu s ovim Fondom ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovora u području azila i vraćanja, ako postoji očigledan rizik da će država članica pri provedbi pravne stečevine o azilu i vraćanju izvršiti tešku povredu vrijednosti Unije ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma za evaluaciju i praćenje provedbe schengenske pravne stečevine ili Agencije Europske unije za azil utvrđeni nedostaci u predmetnom području.

| (33) | Fond bi se trebao temeljiti na potrebi za većom
  transparentnošću,
  fleksibilnošću i pojednostavnjenjem te bi se istodobno trebali poštovati zahtjevi u pogledu predvidljivosti i osigurati pravedna i transparentna raspodjela sredstava u cilju ostvarenja ciljeva politike i posebnih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi.
  Provedba Fonda treba se temeljiti na načelima učinkovitosti, djelotvornosti i kvalitete potrošnje. Osim toga, provedba Fonda treba biti što je moguće više prilagođena korisniku. [Am. 43] |
| --- | --- |

(33)

Fond bi se trebao temeljiti na potrebi za većom
  transparentnošću,
  fleksibilnošću i pojednostavnjenjem te bi se istodobno trebali poštovati zahtjevi u pogledu predvidljivosti i osigurati pravedna i transparentna raspodjela sredstava u cilju ostvarenja ciljeva politike i posebnih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi.
  Provedba Fonda treba se temeljiti na načelima učinkovitosti, djelotvornosti i kvalitete potrošnje. Osim toga, provedba Fonda treba biti što je moguće više prilagođena korisniku. [Am. 43]

| (34) | Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za države članice koji se sastoje od fiksnog iznosa i iznosa izračunanog na temelju kriterija propisanih u Prilogu I., koji odražavaju potrebe država članica i pritisak koji različite države članice doživljavaju u području azila,
  migracija,
  integracija i vraćanja.
  Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti otočnim društvima koja se suočavaju s nerazmjernim migracijskim izazovima. [Am. 44] |
| --- | --- |

(34)

Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za države članice koji se sastoje od fiksnog iznosa i iznosa izračunanog na temelju kriterija propisanih u Prilogu I., koji odražavaju potrebe država članica i pritisak koji različite države članice doživljavaju u području azila,
  migracija,
  integracija i vraćanja.
  Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti otočnim društvima koja se suočavaju s nerazmjernim migracijskim izazovima. [Am. 44]

| (35) | Ti početni iznosi trebali bi biti osnova za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u migracijskim tokovima i zadovoljile potrebe u pogledu upravljanja sustavima azila i prihvata i integracije državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom te u cilju
  razvoja zakonitih migracija i
  borbe protiv nezakonitih migracija učinkovitom i održivom politikom vraćanja
  usklađenom s pravima
  , državama članicama trebalo bi dodijeliti dodatni iznos na sredini provedbenog razdoblja uzimajući u obzir stope apsorpcije. Taj iznos trebao bi se temeljiti na najnovijim dostupnim statističkim podacima kako je utvrđeno u Prilogu I. kako bi se uzele u obzir promjene u početnom stanju u državama članicama. [Am. 45] |
| --- | --- |

(35)

Ti početni iznosi trebali bi biti osnova za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u migracijskim tokovima i zadovoljile potrebe u pogledu upravljanja sustavima azila i prihvata i integracije državljana trećih zemalja sa zakonitim boravkom te u cilju
  razvoja zakonitih migracija i
  borbe protiv nezakonitih migracija učinkovitom i održivom politikom vraćanja
  usklađenom s pravima
  , državama članicama trebalo bi dodijeliti dodatni iznos na sredini provedbenog razdoblja uzimajući u obzir stope apsorpcije. Taj iznos trebao bi se temeljiti na najnovijim dostupnim statističkim podacima kako je utvrđeno u Prilogu I. kako bi se uzele u obzir promjene u početnom stanju u državama članicama. [Am. 45]

| (36) | Kako bi pridonijele ostvarenju cilja politike ovog Fonda, države članice
  i Komisija
  trebale bi osigurati da njihovi programi
  država članica
  obuhvaćaju mjere koje su usmjerene na ostvarivanje

  doprinose ostvarivanju svakog od
  posebnih ciljeva ove Uredbe
  . Nadalje bi trebale osigurati da dodjela sredstava posebnim ciljevima služi tim ciljevima na najbolji mogući način i da se temelji na najnovijim potrebama, da programi uključuju minimalnu razinu rashoda s obzirom na te ciljeve, da je raspodjela sredstava među ciljevima razmjerna postojećim izazovima
  , da se prioriteti biraju u skladu s provedbenim mjerama kako su utvrđene u Prilogu II. te da se raspodjelom sredstava među ciljevima osigurava ispunjenje općih ciljeva politike. [Am. 46] |
| --- | --- |

(36)

Kako bi pridonijele ostvarenju cilja politike ovog Fonda, države članice
  i Komisija
  trebale bi osigurati da njihovi programi
  država članica
  obuhvaćaju mjere koje su usmjerene na ostvarivanje

  doprinose ostvarivanju svakog od
  posebnih ciljeva ove Uredbe
  . Nadalje bi trebale osigurati da dodjela sredstava posebnim ciljevima služi tim ciljevima na najbolji mogući način i da se temelji na najnovijim potrebama, da programi uključuju minimalnu razinu rashoda s obzirom na te ciljeve, da je raspodjela sredstava među ciljevima razmjerna postojećim izazovima
  , da se prioriteti biraju u skladu s provedbenim mjerama kako su utvrđene u Prilogu II. te da se raspodjelom sredstava među ciljevima osigurava ispunjenje općih ciljeva politike. [Am. 46]

| (37) | Budući da izazovi u području migracija stalno rastu, dodijeljena sredstva treba prilagoditi promjenama u migracijskim tokovima. Kako bi se moglo odgovoriti na hitne potrebe, promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se sredstva usmjerila na mjere Unije s visokom razinom dodane vrijednosti Unije, dio sredstava povremeno će se dodjeljivati posebnim mjerama, mjerama Unije,
  mjerama lokalnih i regionalnih tijela,
  hitnoj pomoći, preseljenju i pružanju dodatne potpore državama članicama koja tematskim instrumentom pridonosi naporima solidarnosti i odgovornosti. [Am. 47] |
| --- | --- |

(37)

Budući da izazovi u području migracija stalno rastu, dodijeljena sredstva treba prilagoditi promjenama u migracijskim tokovima. Kako bi se moglo odgovoriti na hitne potrebe, promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se sredstva usmjerila na mjere Unije s visokom razinom dodane vrijednosti Unije, dio sredstava povremeno će se dodjeljivati posebnim mjerama, mjerama Unije,
  mjerama lokalnih i regionalnih tijela,
  hitnoj pomoći, preseljenju i pružanju dodatne potpore državama članicama koja tematskim instrumentom pridonosi naporima solidarnosti i odgovornosti. [Am. 47]

| (38) | Trebalo bi poticati države članice da dio dodijeljenih sredstava za program upotrijebe za financiranje mjera navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije. |
| --- | --- |

(38)

Trebalo bi poticati države članice da dio dodijeljenih sredstava za program upotrijebe za financiranje mjera navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije.

| (38a) | Sredstvima Fonda trebalo bi poduprijeti napore država članica da u cijelosti i pravilno provedu pravnu stečevinu Unije u području azila, uključujući odobravanje odgovarajućih uvjeta za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika te međunarodne zaštite kako bi se osiguralo ispravno utvrđivanje statusa, u skladu s Direktivom 2011/95/EU radi primjene poštenih i učinkovitih postupaka azila, posebno kada su ti napori usmjereni na maloljetnike bez pratnje čiji su troškovi viši. Države članice stoga bi trebale primiti paušalni iznos za svakog maloljetnika bez pratnje kojem je odobrena međunarodna zaštita, međutim, taj paušalni iznos ne bi trebao biti kumulativan u odnosu na dodatna financijska sredstva predviđena ovom Uredbom za preseljenje. [Am. 48] |
| --- | --- |

(38a)

Sredstvima Fonda trebalo bi poduprijeti napore država članica da u cijelosti i pravilno provedu pravnu stečevinu Unije u području azila, uključujući odobravanje odgovarajućih uvjeta za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika te međunarodne zaštite kako bi se osiguralo ispravno utvrđivanje statusa, u skladu s Direktivom 2011/95/EU radi primjene poštenih i učinkovitih postupaka azila, posebno kada su ti napori usmjereni na maloljetnike bez pratnje čiji su troškovi viši. Države članice stoga bi trebale primiti paušalni iznos za svakog maloljetnika bez pratnje kojem je odobrena međunarodna zaštita, međutim, taj paušalni iznos ne bi trebao biti kumulativan u odnosu na dodatna financijska sredstva predviđena ovom Uredbom za preseljenje. [Am. 48]

| (39) | Dio dostupnih sredstava u okviru Fonda može se, uz izvorno dodijeljena sredstva, dodijeliti i programima država članica za provedbu posebnih mjera. Te posebne mjere trebale bi se odrediti na razini Unije i trebale bi se odnositi na mjere za koje je potreban zajednički napor ili mjere koje su nužne za rješavanje situacija u Uniji za koje je jednoj ili više država članica potrebno osigurati dodatna sredstva. |
| --- | --- |

(39)

Dio dostupnih sredstava u okviru Fonda može se, uz izvorno dodijeljena sredstva, dodijeliti i programima država članica za provedbu posebnih mjera. Te posebne mjere trebale bi se odrediti na razini Unije i trebale bi se odnositi na mjere za koje je potreban zajednički napor ili mjere koje su nužne za rješavanje situacija u Uniji za koje je jednoj ili više država članica potrebno osigurati dodatna sredstva.

| (40) | Fond bi trebao pridonijeti pokrivanju operativnih troškova povezanih s azilom i vraćanjem

  imigracijama
  te omogućiti državama članicama očuvanje sposobnosti koje su ključne za tu uslugu u Uniji u cjelini. Takva potpora sastoji se od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima u okviru Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programa država članica. [Am. 49] |
| --- | --- |

(40)

Fond bi trebao pridonijeti pokrivanju operativnih troškova povezanih s azilom i vraćanjem

  imigracijama
  te omogućiti državama članicama očuvanje sposobnosti koje su ključne za tu uslugu u Uniji u cjelini. Takva potpora sastoji se od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima u okviru Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programa država članica. [Am. 49]

| (41) | Kako bi se provedba cilja politike ovog Fonda mogla na nacionalnoj razini dopuniti programima država članica, njime bi se trebala pružati potpora i za mjere na razini Unije. Takvim mjerama trebale bi se ostvarivati opće strateške svrhe unutar područja primjene intervencije Fonda povezane s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i mjera diljem Unije
  , uz poštovanje potrebe za pravednim i transparentnim pružanjem odgovarajućih sredstava radi postizanja ciljeva Fonda. Tim bi se mjerama trebala osigurati zaštita temeljnih prava u korištenju sredstava Fonda
  . [Am. 50] |
| --- | --- |

(41)

Kako bi se provedba cilja politike ovog Fonda mogla na nacionalnoj razini dopuniti programima država članica, njime bi se trebala pružati potpora i za mjere na razini Unije. Takvim mjerama trebale bi se ostvarivati opće strateške svrhe unutar područja primjene intervencije Fonda povezane s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i mjera diljem Unije
  , uz poštovanje potrebe za pravednim i transparentnim pružanjem odgovarajućih sredstava radi postizanja ciljeva Fonda. Tim bi se mjerama trebala osigurati zaštita temeljnih prava u korištenju sredstava Fonda
  . [Am. 50]

| (42) | U cilju jačanja kapaciteta Unije za neposredno uklanjanje nepredviđenog
  velikog
  ili nerazmjernog velikog migracijskog pritiska

  priljeva državljana trećih zemalja
  u jednoj

  jednu
  ili više država članica koji obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, koji uzrokuje znatnu i hitnu potražnju u njihovim objektima za prihvat i zadržavanje, sustavima i postupcima za upravljanje azilom i migracijama, te zbog

  za rješavanje migracijskih izazova ili
  velikih migracijskih pritisaka

  potreba za preseljenjem u trećim zemljama
  koji nastaju uslijed političkih promjena, ili sukoba u trećim zemljama

  ili prirodnih katastrofa
  , trebalo bi predvidjeti mogućnost pružanja hitne pomoći u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. [Am. 51] |
| --- | --- |

(42)

U cilju jačanja kapaciteta Unije za neposredno uklanjanje nepredviđenog
  velikog
  ili nerazmjernog velikog migracijskog pritiska

  priljeva državljana trećih zemalja
  u jednoj

  jednu
  ili više država članica koji obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, koji uzrokuje znatnu i hitnu potražnju u njihovim objektima za prihvat i zadržavanje, sustavima i postupcima za upravljanje azilom i migracijama, te zbog

  za rješavanje migracijskih izazova ili
  velikih migracijskih pritisaka

  potreba za preseljenjem u trećim zemljama
  koji nastaju uslijed političkih promjena, ili sukoba u trećim zemljama

  ili prirodnih katastrofa
  , trebalo bi predvidjeti mogućnost pružanja hitne pomoći u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. [Am. 51]

| (43) | Ovom Uredbom trebao bi se osigurati nastavak rada Europske migracijske mreže uspostavljene Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (13) i osigurati financijska pomoć u skladu s njezinim ciljevima i zadaćama. |
| --- | --- |

(43)

Ovom Uredbom trebao bi se osigurati nastavak rada Europske migracijske mreže uspostavljene Odlukom Vijeća 2008/381/EZ (13) i osigurati financijska pomoć u skladu s njezinim ciljevima i zadaćama.

| (44) | Cilj politike ovog Fonda ostvarivat će se i financijskim instrumentima i proračunskim jamstvom u okviru područja politike programa InvestEU. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a mjerama se ne bi smjelo udvostručiti niti istisnuti sredstva iz privatnog sektora niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Mjerama bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost.
  [Am. 52] |
| --- | --- |

(44)

Cilj politike ovog Fonda ostvarivat će se i financijskim instrumentima i proračunskim jamstvom u okviru područja politike programa InvestEU. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a mjerama se ne bi smjelo udvostručiti niti istisnuti sredstva iz privatnog sektora niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Mjerama bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost.
  [Am. 52]

| (45) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cijeli Fond za azil i migracije koja čini primarni referentni iznos u smislu [upućivanje treba prilagoditi u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (14)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(45)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cijeli Fond za azil i migracije koja čini primarni referentni iznos u smislu [upućivanje treba prilagoditi u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (14)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (46) | Na ovaj Fond primjenjuje se Uredba (EU) br. .../... [Financijska uredba]. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnoj provedbi, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. |
| --- | --- |

(46)

Na ovaj Fond primjenjuje se Uredba (EU) br. .../... [Financijska uredba]. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnoj provedbi, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima.

| (47) | Za potrebe provedbe mjera u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio usklađenog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama].
  U slučaju proturječnih odredbi ova Uredba ima prednost pred Uredbom (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama]. [Am. 53] |
| --- | --- |

(47)

Za potrebe provedbe mjera u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio usklađenog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama].
  U slučaju proturječnih odredbi ova Uredba ima prednost pred Uredbom (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama]. [Am. 53]

| (48) | Uredbom (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama] uspostavlja

  Uz okvir kojim
  se okvir za djelovanje

  utvrđuju zajednička financijska pravila
  za EFRR, ESF+, Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR)

  više fondova Unije
  ,
  uključujući
  Fond za azil i migracije (FAM),
  migracije

  Fond za unutarnju sigurnost (ISF) i instrument za upravljanje granicama i 
  integraciju

  vize (BMVI) u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (IBMF

  AMIF
  ) i utvrđuju se, posebice, pravila o izradi programa, praćenju i evaluaciji te upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Stoga

  nužno
  je nužno navesti ciljeve FAM-a

  AMIF-a
  i utvrditi posebne odredbe o vrsti aktivnosti koje se mogu njime financirati. [Am. 54] |
| --- | --- |

(48)

Uredbom (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama] uspostavlja

  Uz okvir kojim
  se okvir za djelovanje

  utvrđuju zajednička financijska pravila
  za EFRR, ESF+, Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR)

  više fondova Unije
  ,
  uključujući
  Fond za azil i migracije (FAM),
  migracije

  Fond za unutarnju sigurnost (ISF) i instrument za upravljanje granicama i 
  integraciju

  vize (BMVI) u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama (IBMF

  AMIF
  ) i utvrđuju se, posebice, pravila o izradi programa, praćenju i evaluaciji te upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Stoga

  nužno
  je nužno navesti ciljeve FAM-a

  AMIF-a
  i utvrditi posebne odredbe o vrsti aktivnosti koje se mogu njime financirati. [Am. 54]

| (49) | Vrste financiranja i načini provedbe u skladu s ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neizvršenja obveza. Trebali bi se uzeti u obzir jednokratni iznosi, paušalne stope i jedinični troškovi i financiranje koje nije povezano s troškovima iz članka 125. stavka 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Vrste financiranja i načini provedbe u skladu s ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neizvršenja obveza. Trebali bi se uzeti u obzir jednokratni iznosi, paušalne stope i jedinični troškovi i financiranje koje nije povezano s troškovima iz članka 125. stavka 1. Financijske uredbe.

| (50) | U skladu s Financijskom uredbom (15), Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (17), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (18) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (19), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih
  i/ili kaznenih
  sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi upravne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo kojeg drugog kaznenog djela kojim se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (20). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju potpuno surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije i dodijeliti Komisiji, OLAF-u i Europskom revizorskom sudu (ECA) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.
  Države članice trebale bi u cijelosti surađivati i pružati svu potrebnu podršku institucijama, agencijama i tijelima Unije u zaštiti njezinih financijskih interesa. Rezultati istraga u pogledu nepravilnosti ili prijevare u vezi s Fondom trebaju se dostaviti Europskom parlamentu. [Am. 55] |
| --- | --- |

(50)

U skladu s Financijskom uredbom (15), Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (17), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (18) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (19), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih
  i/ili kaznenih
  sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi upravne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo kojeg drugog kaznenog djela kojim se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (20). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju potpuno surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije i dodijeliti Komisiji, OLAF-u i Europskom revizorskom sudu (ECA) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.
  Države članice trebale bi u cijelosti surađivati i pružati svu potrebnu podršku institucijama, agencijama i tijelima Unije u zaštiti njezinih financijskih interesa. Rezultati istraga u pogledu nepravilnosti ili prijevare u vezi s Fondom trebaju se dostaviti Europskom parlamentu. [Am. 55]

| (51) | Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta pravila propisana su u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za uspostavu i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama, neizravnom provedbom i predviđaju se provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(51)

Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta pravila propisana su u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za uspostavu i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama, neizravnom provedbom i predviđaju se provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a.

| (51a) | Ako je jasno da bi zakonitost projekata ili zakonitost i propisnost financiranja, ili izvršenje projekata bili dovedeni u pitanje kao rezultat obrazloženog mišljenja Komisije u vezi s postupkom povrede na temelju članka 258. UFEU-a, Komisija bi trebala osigurati da ti projekti ne dobiju financijska sredstva. [Am. 56] |
| --- | --- |

(51a)

Ako je jasno da bi zakonitost projekata ili zakonitost i propisnost financiranja, ili izvršenje projekata bili dovedeni u pitanje kao rezultat obrazloženog mišljenja Komisije u vezi s postupkom povrede na temelju članka 258. UFEU-a, Komisija bi trebala osigurati da ti projekti ne dobiju financijska sredstva. [Am. 56]

| (52) | U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (21) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(52)

U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (21) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (53) | U skladu s člankom 349. UFEU-a i s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (22), koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., mjerodavne države članice trebale bi osigurati da se njihovim strategijama i programima rješavaju posebni problemi u upravljanju migracijama s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Fond podupire te države članice s dostatnim sredstvima za održivo upravljanje migracijama i rješavanje mogućeg pritiska. |
| --- | --- |

(53)

U skladu s člankom 349. UFEU-a i s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (22), koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., mjerodavne države članice trebale bi osigurati da se njihovim strategijama i programima rješavaju posebni problemi u upravljanju migracijama s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Fond podupire te države članice s dostatnim sredstvima za održivo upravljanje migracijama i rješavanje mogućeg pritiska.

| (53a) | Tijekom postupka planiranja, provedbe i evaluacije programa financiranih iz Fonda trebalo bi se savjetovati s organizacijama civilnog društva, lokalnim i regionalnim tijelima te nacionalnim parlamentima država članica i trećih zemalja. [Am. 57] |
| --- | --- |

(53a)

Tijekom postupka planiranja, provedbe i evaluacije programa financiranih iz Fonda trebalo bi se savjetovati s organizacijama civilnog društva, lokalnim i regionalnim tijelima te nacionalnim parlamentima država članica i trećih zemalja. [Am. 57]

| (54) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. trebalo bi provesti evaluaciju ovog Fonda na temelju informacija prikupljenih s pomoću posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, osobito za države članice. Ti zahtjevi mogu, prema potrebi, uključivati mjerljive pokazatelje
  , uključujući kvalitativne i kvantitativne pokazatelje,
  kao osnovu za evaluaciju učinaka Fonda na terenu. Radi mjerenja postignuća Fonda trebalo bi uspostaviti zajedničke pokazatelje i povezane ciljeve u pogledu svakog posebnog cilja Fonda. S pomoću tih zajedničkih pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda
  . Kako bi na odgovarajući način mogla ispuniti svoju nadzornu ulogu, Komisija bi trebala moći utvrditi iznose koji su u danoj godini zaista potrošeni iz Fonda. Stoga bi države članice, kada Komisiji podnose godišnje financijske izvještaje svojih nacionalnih programa, trebale razlikovati povrat sredstava, pretfinanciranje krajnjih korisnika te nadoknade stvarno nastalih troškova. Kako bi se olakšala revizija i praćenje provedbe Fonda, Komisija bi te iznose trebala uvrstiti u svoje godišnje izvješće o provedbi Fonda, kao i rezultate praćenja i provedbu mjera Fonda na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, uključujući konkretne projekte i partnere. Komisija bi svake godine Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti sažetak prihvaćenih godišnjih izvješća o uspješnosti. Izvješća u kojima se navode rezultati praćenja i provedba mjera u okviru Fonda i na razini država članica i na razini Unije trebalo bi staviti na raspolaganje javnosti i podnijeti Europskom parlamentu

  u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU) .../2021 Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o zajedničkim odredbama] i ove Uredbe. [Am. 58] |
| --- | --- |

(54)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. trebalo bi provesti evaluaciju ovog Fonda na temelju informacija prikupljenih s pomoću posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, osobito za države članice. Ti zahtjevi mogu, prema potrebi, uključivati mjerljive pokazatelje
  , uključujući kvalitativne i kvantitativne pokazatelje,
  kao osnovu za evaluaciju učinaka Fonda na terenu. Radi mjerenja postignuća Fonda trebalo bi uspostaviti zajedničke pokazatelje i povezane ciljeve u pogledu svakog posebnog cilja Fonda. S pomoću tih zajedničkih pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda
  . Kako bi na odgovarajući način mogla ispuniti svoju nadzornu ulogu, Komisija bi trebala moći utvrditi iznose koji su u danoj godini zaista potrošeni iz Fonda. Stoga bi države članice, kada Komisiji podnose godišnje financijske izvještaje svojih nacionalnih programa, trebale razlikovati povrat sredstava, pretfinanciranje krajnjih korisnika te nadoknade stvarno nastalih troškova. Kako bi se olakšala revizija i praćenje provedbe Fonda, Komisija bi te iznose trebala uvrstiti u svoje godišnje izvješće o provedbi Fonda, kao i rezultate praćenja i provedbu mjera Fonda na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, uključujući konkretne projekte i partnere. Komisija bi svake godine Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti sažetak prihvaćenih godišnjih izvješća o uspješnosti. Izvješća u kojima se navode rezultati praćenja i provedba mjera u okviru Fonda i na razini država članica i na razini Unije trebalo bi staviti na raspolaganje javnosti i podnijeti Europskom parlamentu

  u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU) .../2021 Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o zajedničkim odredbama] i ove Uredbe. [Am. 58]

| (55) | Vodeći računa o važnosti rješavanja problema klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Fondom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike

  uključivanju klimatskih mjera
  i postizanju općeg cilja od 25 %
  proračunskih
  rashoda iz proračuna EU-a kojima se podupiru klimatski ciljevi

  EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027., te godišnjeg cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Mjerodavne mjere utvrdit će se tijekom izrade i provedbe Fonda i ponovno ocijeniti u kontekstu povezanih evaluacija i preispitivanja. [Am. 59] |
| --- | --- |

(55)

Vodeći računa o važnosti rješavanja problema klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Fondom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike

  uključivanju klimatskih mjera
  i postizanju općeg cilja od 25 %
  proračunskih
  rashoda iz proračuna EU-a kojima se podupiru klimatski ciljevi

  EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027., te godišnjeg cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Mjerodavne mjere utvrdit će se tijekom izrade i provedbe Fonda i ponovno ocijeniti u kontekstu povezanih evaluacija i preispitivanja. [Am. 59]

| (56) | Kako bi se mogli dopuniti ili izmijeniti određeni sporedni elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu
  radnih programa za tematski instrument, popisa mjera prihvatljivih za potporu iz instrumenta u Prilogu III.,
  popisa mjera prihvatljivih za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno
  u
  Prilogu IV., operativne potpore
  utvrđene u Prilogu VII.
  i u cilju daljnjeg razvoja zajedničkog okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini
  i s organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije migranata i izbjeglica
  , te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.[Am. 60] |
| --- | --- |

(56)

Kako bi se mogli dopuniti ili izmijeniti određeni sporedni elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu
  radnih programa za tematski instrument, popisa mjera prihvatljivih za potporu iz instrumenta u Prilogu III.,
  popisa mjera prihvatljivih za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno
  u
  Prilogu IV., operativne potpore
  utvrđene u Prilogu VII.
  i u cilju daljnjeg razvoja zajedničkog okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini
  i s organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije migranata i izbjeglica
  , te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.[Am. 60]

| (57) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23). Za provedbene akte kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice o pružanju informacija Komisiji, trebalo bi upotrebljavati postupak ispitivanja, a za donošenje provedbenih akata koji se odnose na mehanizme za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, trebalo bi, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu, upotrebljavati savjetodavni postupak. |
| --- | --- |

(57)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23). Za provedbene akte kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice o pružanju informacija Komisiji, trebalo bi upotrebljavati postupak ispitivanja, a za donošenje provedbenih akata koji se odnose na mehanizme za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, trebalo bi, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu, upotrebljavati savjetodavni postupak.

| (58) | Budući da cilj

  ciljeve
  ove Uredbe, odnosno pridonošenje

  povećanje solidarnosti između država članica, doprinošenje
  učinkovitom upravljanju migracijskim tokovima u Uniji

  te provedbi
  , u skladu sa zajedničkom politikom

  jačanju i razvoju zajedničke politike
  azila
  , supsidijarne zaštite
  i međunarodne

  privremene
  zaštite i sa zajedničkom politikom

  zajedničke politike
  useljavanja, države članice ne mogu dostatno ostvariti samostalnim djelovanjem i on

  oni
  se može

  mogu
  bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u navedenom članku, ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. [Am. 61] |
| --- | --- |

(58)

Budući da cilj

  ciljeve
  ove Uredbe, odnosno pridonošenje

  povećanje solidarnosti između država članica, doprinošenje
  učinkovitom upravljanju migracijskim tokovima u Uniji

  te provedbi
  , u skladu sa zajedničkom politikom

  jačanju i razvoju zajedničke politike
  azila
  , supsidijarne zaštite
  i međunarodne

  privremene
  zaštite i sa zajedničkom politikom

  zajedničke politike
  useljavanja, države članice ne mogu dostatno ostvariti samostalnim djelovanjem i on

  oni
  se može

  mogu
  bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u navedenom članku, ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. [Am. 61]

| (59) | U skladu s člankom 3. Protokola o stajalištu [Ujedinjene Kraljevine] i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, Irska [ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe koja za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje/ priopćila je svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Uredbe]. |
| --- | --- |

(59)

U skladu s člankom 3. Protokola o stajalištu [Ujedinjene Kraljevine] i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, Irska [ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe koja za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje/ priopćila je svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Uredbe].

| (60) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(60)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (61) | Razdoblje primjene ove Uredbe potrebno je uskladiti s onim Uredbe Vijeća (EU, Euratom) .../2021 [Uredba o višegodišnjem financijskom okviru], |
| --- | --- |

(61)

Razdoblje primjene ove Uredbe potrebno je uskladiti s onim Uredbe Vijeća (EU, Euratom) .../2021 [Uredba o višegodišnjem financijskom okviru],

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom Uredbom uspostavlja se Fond za azil
  , migracije
  i migracije

  integraciju
  (dalje u tekstu „Fond”). [Am. 62]

2.   Njome se određuju ciljevi Fonda, proračun za razdoblje 2021. – 2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „podnositelj zahtjeva za međunarodnu zaštitu” znači podnositelj zahtjeva kako je definiran u članku 2. točki [x] Uredbe (EU) ..

  [c] Direktive 2013
  /
  32/EU

  .. [Uredba o postupku azila] (24); [Am. 63] |
| --- | --- |

(a)

„podnositelj zahtjeva za međunarodnu zaštitu” znači podnositelj zahtjeva kako je definiran u članku 2. točki [x] Uredbe (EU) ..

  [c] Direktive 2013
  /
  32/EU

  .. [Uredba o postupku azila] (24); [Am. 63]

| (b) | „korisnik međunarodne zaštite” u smislu članka [2.] točke 2. Uredbe (EU) ../.. [Uredba o kvalifikaciji] (25)

  (b) Direktive 2011/95/EU
  ; [Am. 64] |
| --- | --- |

(b)

„korisnik međunarodne zaštite” u smislu članka [2.] točke 2. Uredbe (EU) ../.. [Uredba o kvalifikaciji] (25)

  (b) Direktive 2011/95/EU
  ; [Am. 64]

| (c) | „operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje kako su definirani u članku 2. točki 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(c)

„operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje kako su definirani u članku 2. točki 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (d) | „član obitelji” znači državljanin treće zemlje kako je definiran u pravu Unije koje je mjerodavno za područje politike mjere koja se podupire sredstvima iz Fonda; |
| --- | --- |

(d)

„član obitelji” znači državljanin treće zemlje kako je definiran u pravu Unije koje je mjerodavno za područje politike mjere koja se podupire sredstvima iz Fonda;

| (e) | „humanitarni prihvat

  program
  ”u smislu članka [2.] Uredbe (EU) ../.. [Okvir Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat]] (26)

  znači prihvat na teritorij država članica, po preporuci UNHCR-a ili nekog drugog relevantnog međunarodnog tijela ako to zatraži država članica, državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva kojima je odobrena međunarodna zaštita ili humanitarni status u okviru nacionalnog zakona kojim se utvrđuju prava i obveze ekvivalentne onima iz članaka 20. do 32. i članka 34. Direktive 2011/95/EU za korisnike supsidijarne zaštite, iz treće zemlje u koju su raseljeni
  ; [Am. 65] |
| --- | --- |

(e)

„humanitarni prihvat

  program
  ”u smislu članka [2.] Uredbe (EU) ../.. [Okvir Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat]] (26)

  znači prihvat na teritorij država članica, po preporuci UNHCR-a ili nekog drugog relevantnog međunarodnog tijela ako to zatraži država članica, državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva kojima je odobrena međunarodna zaštita ili humanitarni status u okviru nacionalnog zakona kojim se utvrđuju prava i obveze ekvivalentne onima iz članaka 20. do 32. i članka 34. Direktive 2011/95/EU za korisnike supsidijarne zaštite, iz treće zemlje u koju su raseljeni
  ; [Am. 65]

| (f) | „udaljavanje” znači „udaljavanje” kako je definirano u članku 3. točki 5. Direktive 2008/115/EZ; |
| --- | --- |

(f)

„udaljavanje” znači „udaljavanje” kako je definirano u članku 3. točki 5. Direktive 2008/115/EZ;

| (g) | „preseljenje” znači „preseljenje” kako je definirano u članku [2.] Uredbe (EU) ../.. [Okvir

  prihvat, po preporuci Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva, kojima je odobrena međunarodna zaštita i koji imaju pristup trajnom rješenju u skladu sa zakonodavstvom
  Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat]]

  i nacionalnim zakonodavstvom, iz treće zemlje u koju su raseljeni na teritorij država članica
  ; [Am. 66] |
| --- | --- |

(g)

„preseljenje” znači „preseljenje” kako je definirano u članku [2.] Uredbe (EU) ../.. [Okvir

  prihvat, po preporuci Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva, kojima je odobrena međunarodna zaštita i koji imaju pristup trajnom rješenju u skladu sa zakonodavstvom
  Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat]]

  i nacionalnim zakonodavstvom, iz treće zemlje u koju su raseljeni na teritorij država članica
  ; [Am. 66]

| (h) | „vraćanje” znači „vraćanje” kako je definirano u članku 3. točki 3. Direktive 2008/115/EZ; |
| --- | --- |

(h)

„vraćanje” znači „vraćanje” kako je definirano u članku 3. točki 3. Direktive 2008/115/EZ;

| (i) | „državljanin treće zemlje” znači svaka osoba koja nije građanin Unije kako je definiran u članku 20. stavku 1. UFEU-a. Upućivanje na državljane trećih zemalja uključuje osobe bez državljanstva i osobe neutvrđene nacionalnosti; |
| --- | --- |

(i)

„državljanin treće zemlje” znači svaka osoba koja nije građanin Unije kako je definiran u članku 20. stavku 1. UFEU-a. Upućivanje na državljane trećih zemalja uključuje osobe bez državljanstva i osobe neutvrđene nacionalnosti;

| (j) | „ranjiva osoba” znači bilo koja osoba kako je definirana u pravu Unije koje je mjerodavno za područje politike mjere koja se podupire sredstvima iz Fonda. |
| --- | --- |

(j)

„ranjiva osoba” znači bilo koja osoba kako je definirana u pravu Unije koje je mjerodavno za područje politike mjere koja se podupire sredstvima iz Fonda.

| (ja) | „maloljetnik bez pratnje” znači maloljetna osoba koja pristigne na teritorij države članice bez pratnje odrasle osobe koja je za nju odgovorna u skladu sa zakonom ili praksom predmetne države članice te nije pod stvarnom skrbi te osobe, uključujući maloljetnika koji ostane bez pratnje nakon dolaska na teritorij države članice. [Am. 67] |
| --- | --- |

(ja)

„maloljetnik bez pratnje” znači maloljetna osoba koja pristigne na teritorij države članice bez pratnje odrasle osobe koja je za nju odgovorna u skladu sa zakonom ili praksom predmetne države članice te nije pod stvarnom skrbi te osobe, uključujući maloljetnika koji ostane bez pratnje nakon dolaska na teritorij države članice. [Am. 67]

Članak 3.

Ciljevi Fonda

1.   Cilj politike Fonda jest pridonijeti učinkovitom upravljanju migracijskim tokovima

  provedbi, jačanju i razvoju svih aspekata zajedničke europske politike azila sukladno članku 78. UFEU-a i zajedničke europske imigracijske politike sukladno članku 79. UFEU-a,
  u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i obvezama Unije u pogledu temeljnih

  načelom solidarnosti i pravedne raspodjele odgovornosti i uz puno poštovanje obveza koje Unija i države članice imaju na temelju međunarodnog
  prava
  te puno poštovanje prava i načela sadržanih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima
  . [Am. 68]

2.   U okviru cilja politike iz stavka 1. Fond pridonosi sljedećim posebnim ciljevima:

| (a) | jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije; |
| --- | --- |

(a)

jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije;

| (b) | podupiranju

  jačanju i razvoju politika
  zakonitih migracija
  na europskoj i nacionalnoj razini
  u države članice, uključujući integraciji državljana trećih zemalja

  skladu s gospodarskim i socijalnim potrebama država članica
  ; [Am. 69] |
| --- | --- |

(b)

podupiranju

  jačanju i razvoju politika
  zakonitih migracija
  na europskoj i nacionalnoj razini
  u države članice, uključujući integraciji državljana trećih zemalja

  skladu s gospodarskim i socijalnim potrebama država članica
  ; [Am. 69]

| (c) | suzbijanju nezakonitih migracija

  doprinošenju i promicanju učinkovite integracije
  i osiguravanju učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama.

  socijalne uključenosti državljana trećih zemalja, komplementarno drugim fondovima Unije; [Am. 70] |
| --- | --- |

(c)

suzbijanju nezakonitih migracija

  doprinošenju i promicanju učinkovite integracije
  i osiguravanju učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama.

  socijalne uključenosti državljana trećih zemalja, komplementarno drugim fondovima Unije; [Am. 70]

| (ca) | suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja, ponovnog prihvata i reintegracije u trećim zemljama [Am. 71] |
| --- | --- |

(ca)

suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitog, sigurnog i dostojanstvenog vraćanja, ponovnog prihvata i reintegracije u trećim zemljama [Am. 71]

| (cb) | osiguravanju solidarnosti i pravedne raspodjele odgovornosti među državama članicama, posebno u odnosu na države članice na koje najviše utječu migracijski izazovi, uključujući putem praktične suradnje; [Am. 72] |
| --- | --- |

(cb)

osiguravanju solidarnosti i pravedne raspodjele odgovornosti među državama članicama, posebno u odnosu na države članice na koje najviše utječu migracijski izazovi, uključujući putem praktične suradnje; [Am. 72]

3.   U okviru posebnih ciljeva iz stavka 2. Fond se provodi s pomoću provedbenih mjera iz Priloga II.

Članak 3.a

Partnerstvo

Partnerstva za ovaj Fond obuhvaćaju barem lokalne i regionalne vlasti ili njihove predstavničke udruge, relevantne međunarodne organizacije, nevladine organizacije, posebno organizacije za izbjeglice i migrante, nacionalne institucije za ljudska prava i tijela za jednakost te gospodarske i socijalne partnere.

Ti su partneri na konkretan način uključeni u pripremu, provedbu, praćenje i ocjenjivanje programa. [Am. 73]

Članak 4.

Područje primjene potpore

1.   U okviru

  skladu s provedbenim mjerama iz Priloga II. Fondom se podupiru mjere kojima se doprinosi postizanju
  ciljeva iz članka 3. i u skladu s provedbenim mjerama iz Priloga II. Fondom se posebice podupiru mjere

  koje su navedene u

  iz Priloga

  Prilogu III. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi izmjene popisa mjera prihvatljivih za potporu iz Fonda navedenih u Prilogu
  III. [Am. 74]

2.   Radi postizanja ciljeva
  iz članka 3.
  ove Uredbe, Fondom se, prema potrebi, mogu podupirati mjere u skladu s prioritetima Unije

  u iznimnim slučajevima te unutar utvrđenih granica i podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama, mogu podupirati mjere
  iz Priloga III. u pogledu trećih zemalja i u tim zemljama, u skladu s člancima 5. i 6. [Am. 75]

2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje odredbe iz članka 16., ukupni iznos sredstava za podupiranje mjera u trećim zemljama ili povezana s njima u okviru tematskog instrumenta u skladu s člankom 9. ne smije biti veći od 5 % ukupnog iznosa dodijeljenog tematskom instrumentu na temelju članka 8. stavka 2. točke (b). [Am. 76]

2.b
     
  Ne dovodeći u pitanje odredbe iz članka 16., ukupni iznos sredstava za podupiranje mjera u trećim zemljama ili u vezi s njima u okviru programa država članica te u skladu s člankom 13. ne smije biti veći od 5 % ukupnog iznosa dodijeljenog toj državi članici na temelju članka 8. stavka 2. točke (a), članka 11. stavka 1. i Priloga I. [Am. 77]

2.c
     
  Mjere koje se podupiru u skladu s ovim stavkom u potpunosti su usklađene s mjerama koje se podupiru putem instrumenata vanjskog financiranja Unije te s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja Unije. [Am. 78]

3.   Ciljevima ove Uredbe podupiru se mjere usmjerene na jednu ili više ciljnih skupina unutar područja primjene članaka 78. i 79. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 4.a

Promicanje rodne ravnopravnosti i nediskriminacije

Komisija i države članice osiguravaju da se rodna ravnopravnost i integracija rodne perspektive promiču tijekom različitih faza provedbe Fonda te da su njihov sastavni dio. U vezi s pristupom Fondu te u raznim fazama njegove provedbe, Komisija i države članice poduzimaju sve odgovarajuće korake kako bi spriječile bilo kakav oblik diskriminacije na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkoga ili bilo kakvoga drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije. [Am. 79]

Članak 5.

Treće zemlje pridružene Fondu

Fondu se mogu pridružiti treće zemlje
  pridružene schengenskom području
  u skladu s uvjetima iz posebnih

  posebnog
  sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u Fondu za azil i migracije

  koji se usvajaju u skladu s člankom 218. UFEU-a
  , pod uvjetom da se tim sporazumom: [Am. 80]

| — | osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi koje ostvaruje treća zemlja koja sudjeluje u Fondu; |
| --- | --- |

—

osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi koje ostvaruje treća zemlja koja sudjeluje u Fondu;

| — | utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u Fondu, uključujući izračun financijskih doprinosa za Fond i njihovih administrativnih troškova. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe; |
| --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u Fondu, uključujući izračun financijskih doprinosa za Fond i njihovih administrativnih troškova. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe;

| — | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o Fondu; |
| --- | --- |

—

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o Fondu;

| — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Pri sastavljanju posebnog sporazuma iz ovoga članka Komisija se savjetuje s Agencijom Europske unije za temeljna prava, osobito u pogledu aspekata sporazuma koji se odnose na temeljna prava. [Am. 81]

Članak 6.

Prihvatljivi subjekti

1.   Sljedeći subjekt mogu biti prihvatljivi:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od sljedećih zemalja:






  1. | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od sljedećih zemalja:

1.

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano;

| 2. | trećoj zemlji pridruženoj Fondu; |
| --- | --- |

2.

trećoj zemlji pridruženoj Fondu;

| 3. | trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima koji su u njemu navedeni
  , uz uvjet da se svim mjerama trećih zemalja, mjerama u trećim zemljama ili mjerama koja su povezana s trećim zemljama u potpunosti poštuju prava i načela sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i međunarodne obveze Unije i država članica
  ; [Am. 82] |
| --- | --- |

3.

trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima koji su u njemu navedeni
  , uz uvjet da se svim mjerama trećih zemalja, mjerama u trećim zemljama ili mjerama koja su povezana s trećim zemljama u potpunosti poštuju prava i načela sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i međunarodne obveze Unije i država članica
  ; [Am. 82]

| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka
  relevantna
  međunarodna organizacija. [Am. 83] |
| --- | --- |

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka
  relevantna
  međunarodna organizacija. [Am. 83]

2.   Fizičke osobe nisu prihvatljive.

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva određene mjere.
  [Am. 84]

4.   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje dva neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama prihvatljivi su

  prihvatljivi su kada se time doprinosi ostvarivanju ciljeva Fonda kako je to utvrđeno člankom 3. ove Uredbe
  . [Am. 85]

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

ODJELJAK 1.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 7.

Opća načela

1.   Potporom koja se pruža na temelju ove Uredbe dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na dodavanje

  osiguravanje dodane
  vrijednosti
  Unije
  ciljevima ove Uredbe. [Am. 86]

2.   Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža na temelju ove Uredbe i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim aktivnostima, politikama i prioritetima Unije i da je komplementarna
  i usklađena s nacionalnim instrumentima i
  drugim instrumentima Unije
  i mjerama koje se financiraju iz drugih fondova Unije, posebno strukturnih fondova i instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja
  . [Am. 87]

3.   Fond se provodi na temelju podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom [62. stavkom 1. točkama (a), (b) i (c)] Financijske uredbe.

Članak 8.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  9 204 957 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  10 415 000 000 EUR u tekućim cijenama). [Am. 88]

2.   Financijska sredstva upotrebljavaju se kako slijedi:

| (a) | 5 522 974 200 EUR u cijenama iz 2018. (
  6 249 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja; [Am. 89] |
| --- | --- |

(a)

5 522 974 200 EUR u cijenama iz 2018. (
  6 249 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja; [Am. 89]

| (b) | 3 681 982 800 EUR u cijenama iz 2018. (
  4 166 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. [Am. 90] |
| --- | --- |

(b)

3 681 982 800 EUR u cijenama iz 2018. (
  4 166 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. [Am. 90]

3.   Najviše 0,42 % financijske omotnice dodjeljuje se za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako je navedeno u članku 29. Uredbe (EU) ../.. [Uredba o zajedničkim odredbama]. [Am. 91]

Članak 9.

Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta

1.   Financijska omotnica iz članka 8. stavka 2. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno preko financijskog instrumenta uporabom podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja kako je utvrđeno u programima rada. Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove komponente:

| (a) | posebne mjere; |
| --- | --- |

(a)

posebne mjere;

| (b) | mjere Unije; |
| --- | --- |

(b)

mjere Unije;

| (c) | hitnu pomoć |
| --- | --- |

(c)

hitnu pomoć

| (d) | preseljenje; |
| --- | --- |

(d)

preseljenje;

| (e) | potporu državama članicama koja pridonosi

  , među ostalim i lokalnim i regionalnim vlastima, te međunarodnim i nevladinim organizacijama, koje pridonose
  naporima solidarnosti; i odgovornosti i
  [Am. 92] |
| --- | --- |

(e)

potporu državama članicama koja pridonosi

  , među ostalim i lokalnim i regionalnim vlastima, te međunarodnim i nevladinim organizacijama, koje pridonose
  naporima solidarnosti; i odgovornosti i
  [Am. 92]

| (f) | Europsku migracijsku mrežu. |
| --- | --- |

(f)

Europsku migracijsku mrežu.

Iz financijske omotnice za tematski instrument podupire se i tehnička pomoć na inicijativu Komisije.

2.   Sredstvima iz tematskog instrumenta pokrivaju se prioriteti s velikom dodanom vrijednošću za Uniju ili se upotrebljavaju za odgovor na hitne potrebe u skladu s dogovorenim prioritetima Unije kako je opisano u Prilogu II.
  i kroz prihvatljive mjere iz Priloga III.

Komisija osigurava redovitu suradnju s organizacijama civilnog društva u pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji programâ rada.

Najmanje 20 % financijskih sredstava iz tematskog instrumenta dodjeljuje se za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a).

Najmanje 10 % financijskih sredstava iz tematskog instrumenta dodjeljuje se za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (b).

Najmanje 10 % financijskih sredstava iz tematskog instrumenta dodjeljuje se za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (c).

Najmanje 10 % financijskih sredstava iz tematskog instrumenta dodjeljuje se za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (cb). [Am. 93]

3.   Kada se sredstva iz tematskog instrumenta dodijele državama članicama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, osigurava se

  financiranje nije dostupno za projekte u slučaju kada postoji jasan dokaz
  da na odabrane projekte ne utječe obrazloženo mišljenje

  bi zakonitost tih projekata ili zakonitost i pravilnost tog financiranja, ili uspješnost tih projekata bili dovedeni u pitanje kao rezultat obrazloženog mišljenja
  Komisije u pogledu povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a koja ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata. [Am. 94]

4.   Kad

  Kada
  se sredstva iz tematskog instrumenta provode u okviru podijeljenog upravljanja, Komisija procjenjuje,

  osigurava da financiranje nije dostupno
  za potrebe članka 18. i članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) ../.. [Uredba o zajedničkim odredbama], utječe li na predviđene mjere obrazloženo mišljenje Komisije o povredi u skladu s člankom 258. UFEU-a koja ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata

  projekte u slučaju kada postoji jasan dokaz da bi zakonitost tih projekata ili zakonitost i pravilnost tog financiranja, ili uspješnost tih projekata bili dovedeni u pitanje kao rezultat obrazloženog mišljenja Komisije u pogledu povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a
  . [Am. 95]

5.   Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije. Komisija donosi odluke o financiranju za tematski instrument kako je navedeno u članku [110.] Financijske uredbe

  delegirane akte u skladu s člankom 32. radi utvrđivanja programa rada za tematski instrument
  u kojima utvrđuje ciljeve i mjere koji će se podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. U odlukama o financiranju navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja

  Programi rada moraju biti javno dostupni
  . [Am. 96]

6.   Tematskim instrumentom posebice se podupiru mjere obuhvaćene provedbenom mjerom 2. (b)

  a
  iz Priloga II. koje provode lokalna i regionalna tijela ili organizacije civilnog društva.
  S obzirom na to, najmanje 5 % financijske omotnice tematskog instrumenta dodjeljuje se u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja lokalnim i regionalnim tijelima koja provode mjere integracije. [Am. 97]

7.   Nakon donošenja odluke o financiranju

  programa rada
  kako je navedeno u stavku 5. Komisija može u skladu s time izmijeniti programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja na odgovarajući način. [Am. 98]

8.   Te odluke o financiranju

  Ti programi rada
  mogu biti godišnje

  godišnji
  ili višegodišnje

  višegodišnji
  i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata tematskog instrumenta. [Am. 99]

ODJELJAK 2.

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU PODIJELJENOG UPRAVLJANJA

Članak 10.

Područje primjene

1.   Ovaj odjeljak primjenjuje se na dio financijske omotnice iz članka 8. stavka 2. točke (a) i dodatna sredstva koja će se provoditi u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom Komisije za tematski instrument iz članka 9.

2.   Potpora iz ovog odjeljka provodi se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom [63.] Financijske uredbe i Uredbe (EU) ../.. [Uredba o zajedničkim odredbama]

  okvirom kojim se utvrđuju zajednička financijska pravila za više fondova Unije, uključujući AMIF
  . [Am. 100]

Članak 11.

Proračunska sredstva

1.   Sredstva iz članka 8. stavka 2. točke (a) dodjeljuju se nacionalnim programima (dalje u tekstu „programi”) koje države članice provode u okviru podijeljenog upravljanja okvirno kako slijedi:

| (a) | 5 207 500 000 EUR državama članicama u skladu s Prilogom I.; |
| --- | --- |

(a)

5 207 500 000 EUR državama članicama u skladu s Prilogom I.;

| (b) | 1 041 500 000 EUR državama članicama za prilagodbu dodijeljenih sredstava za programe kako je navedeno u članku 14. stavku 1. |
| --- | --- |

(b)

1 041 500 000 EUR državama članicama za prilagodbu dodijeljenih sredstava za programe kako je navedeno u članku 14. stavku 1.

2.   Ako iznos iz stavka 1. točke (b) nije dodijeljen, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 8. stavka 2. točke (b).

Članak 12.

Stope sufinanciranja

1.   Doprinos iz proračuna Unije ne prekoračuje 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda projekta.
  Države članice potiču se da u istom iznosu pruže sredstva za aktivnosti kojima se u okviru ovog Fonda pruža potpora. [Am. 101]

2.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih mjera.

3.   Doprinos iz proračuna Unije
  povećava se na najmanje 80 % i
  može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za mjere iz Priloga IV. [Am. 102]

4.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu.

5.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć.

6.   U odluci Komisije o odobrenju programa utvrđuje se stopa sufinanciranja i najveći iznos potpore iz ovog Fonda za vrste mjera navedene u stavcima od 1. do 5.

7.   U odluci Komisije utvrđuje se za svaki posebni cilj primjenjuje li se stopa sufinanciranja za posebni cilj na:

| (a) | ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos ili |
| --- | --- |

(a)

ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos ili

| (b) | samo javni doprinos. |
| --- | --- |

(b)

samo javni doprinos.

Članak 13.

Programi

1.   Svaka država članica osigurava

  i Komisija osiguravaju
  da su prioriteti obuhvaćeni njezinim

  nacionalnim
  programom u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području
  azila i
  upravljanja migracijama i da na njih odgovaraju te da su potpuno u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i njezinim dogovorenim prioritetima

  međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze uz međunarodnih instrumenata čije su potpisnice, posebno s Konvencijom UN-a o pravima djeteta
  . Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere iz Priloga II. prikladno obuhvaćene.
  U tom smislu, države članice izdvajaju najmanje 20 % svojih dodijeljenih sredstava za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (a).

Države članice izdvajaju najmanje 10 % svojih dodijeljenih sredstava za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (b).

Države članice izdvajaju najmanje 10 % svojih dodijeljenih sredstava za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (c).

Države članice izdvajaju najmanje 10 % svojih dodijeljenih sredstava za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka, točke (cb). [Am. 103]

1.a
     
  Države članice, povrh toga, brinu se o tome da su njihovim programima obuhvaćene mjere povezane sa svim posebnim ciljevima Fonda navedenim u članku 3. stavku 2. i da raspodjela sredstava na te ciljeve bude takva da se oni mogu postići. Pri evaluaciji programa država članica Komisija osigurava da financiranje nije dostupno za projekte u slučaju kada postoji jasan dokaz da bi zakonitost tih projekata ili zakonitost i pravilnost tog financiranja, ili uspješnost tih projekata bili dovedeni u pitanje kao rezultat obrazloženog mišljenja Komisije u pogledu povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a. [Am. 104]

2.   Komisija osigurava da su
  Europski potporni ured za azil,
  Agencija Europske unije za azil

  temeljna prava
  i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu od početka uključene

  uključeni
  u postupak razvoja programa u svojim područjima nadležnosti. Komisija se o nacrtu programa savjetuje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu
  , Agencijom Europske unije za temeljna prava
  i s Agencijom Europske unije

  Europskim potpornim uredom
  za azil kako bi osigurala dosljednost i komplementarnost mjera agencija i država članica. [Am. 105]

3.   Komisija može, prema potrebi, uključiti
  Europski potporni ured za azil,
  Agenciju Europske unije za azil i

  temeljna prava,
  Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu
  i UNHCR
  u zadaće praćenja i evaluacije navedene u odjeljku 5., posebice kako bi osigurala da su mjere koje se provode uz potporu Fonda u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i s njezinim dogovorenim prioritetima. [Am. 106]

4.   Nakon postupka praćenja

  svakog
  provedenog u skladu s Uredbom (EU) [../..] [Uredba o EUAA-u]

  postupka praćenja
  ili donošenja preporuka u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013 koje su unutar područja primjene ove Uredbe, predmetna država članica ispituje, zajedno s Komisijom i, prema potrebi,
  Europskim potpornim uredom za azil,
  Agencijom Europske unije za azil i Agencijom

  temeljna prava i Agencijom
  za europsku graničnu i obalnu stražu, kako postupati s nalazima, uključujući s nedostacima ili pitanjima kapaciteta i pripravnosti, i provodi preporuke u okviru svojeg programa. [Am. 107]

5.   Predmetna država članica

  Predmetni se program,
  prema potrebi izmjenjuje predmetni program

  , mijenja
  kako bi uzela

  se
  u obzir
  uzele
  preporuke iz stavka 4
  . i napredak u postizanju ključnih etapa i ciljeva kako je navedeno u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 30. stavka 2. točke (a)
  . Ovisno o utjecaju prilagodbe, Komisija može odobriti revidirani program. [Am. 108]

6.   U suradnji i dogovoru s Komisijom i mjerodavnim agencijama u skladu s njihovom nadležnošću, sredstva u okviru programa mogu se, prema potrebi, preraspodijeliti u cilju provedbe preporuka, kako je navedeno u stavku 4., koje imaju financijske posljedice.

7.   Države članice posebice provode mjere prihvatljive za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno Prilogu IV. U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. za izmjenu popisa mjera prihvatljivih za višu stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV.

7.a
     
  U nacionalnim programima može biti predviđeno da se u mjere iz točke 3.a Priloga III. uključe najbliži srodnici osoba koje spadaju u ciljnu skupinu iz te točke u mjeri u kojoj je to potrebno za djelotvornu provedbu tih mjera. [Am. 109]

8.   Kad

  Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 2. drugi podstavak, kad
  država članica odluči uz potporu Fonda provoditi projekte s trećom zemljom ili u njoj, predmetna država članica savjetuje se s Komisijom prije početka provedbe projekta

  prije početka provedbe projekta traži odobrenje od Komisije. Komisija se mora uvjeriti da su predviđeni projekti komplementarni i usklađeni s drugim mjerama Unije i država članica koje se provode u vezi s dotičnom trećom zemljom ili u njoj te provjerava jesu li zadovoljeni uvjeti iz članka 6. stavka 1. točke (a) podtočke (3)
  . [Am. 110]

9.   Programiranje kako je navedeno u članku 17. stavku 5. Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama] temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablici 1. Priloga VI

  U svakom nacionalnom programu se za svaki poseban cilj navode vrste intervencija prema tablici 1. Priloga VI. te se utvrđuje okvirna raspodjela programiranih sredstava po vrsti intervencije ili području potpore
  . [Am. 111]

9.a
     
  Svaka država članica svoj program objavljuje na posebnim internetskim stranicama i dostavlja ga Europskom parlamentu i Vijeću. Na tim internetskim stranicama navode se mjere koje se podupiru u provedbi programa i popis korisnika. One se redovito ažuriraju, barem prilikom objave Godišnjeg izvješća o uspješnosti u skladu s člankom 30. [Am. 112]

Članak 14.

Preispitivanje na sredini provedbenog razdoblja

-1.
     
  Programi podliježu preispitivanju i evaluaciji u sredini programskog razdoblja u skladu s člankom 29. ove Uredbe. [Am. 113]

1.   Komisija

  Do kraja
  2024.
  te nakon obavješćivanja Europskog parlamenta Komisija
  dodjeljuje programima predmetnih država članica dodatni iznos iz članka 11. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz stavka 1. točke (b) do stavka 5. Priloga I. Sredstva se primjenjuju na razdoblje od kalendarske godine 2025. [Am. 114]

2.   Ako najmanje 10 % početnih

  30 % početno
  dodijeljenih sredstava programa
  za program
  iz članka 11. stavka 1. točke (a) nije obuhvaćeno zahtjevima za plaćanje podnesenima u skladu s člankom [85.] Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama], predmetna država članica ne može za svoj program primiti dodatna dodijeljena sredstva iz stavka 1. [Am. 115]

3.   Dodijeljenim sredstvima iz tematskog instrumenta od 2025. uzima se u obzir, prema potrebi, napredak ostvaren u pogledu ostvarenja ključnih etapa okvira uspješnosti kako je navedeno u članku [12.] Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama] i utvrđenih nedostataka u provedbi. [Am. 116]

Članak 15.

Posebne mjere

1.   Posebne mjere su transnacionalni ili nacionalni projekti
  koji donose dodanu vrijednost Unije
  u skladu s ciljevima ove Uredbe za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe. [Am. 117]

2.   Države članice mogu, uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 11. stavkom 1., primiti dodatni iznos, pod uvjetom da se izdvoji kao takav u programu i da se upotrebljava kao doprinos provedbi ciljeva ove Uredbe.

3.   To se financiranje ne upotrebljava za druge mjere u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ga Komisija odobri izmjenom programa.

Članak 16.

Sredstva za Okvir Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat]

1.   Države članice primaju, uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a), doprinos od 10 000 EUR za svaku preseljenu osobu u skladu s ciljanim programom Unije za preseljenje. Taj je doprinos u obliku financiranja koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom [125.] Financijske uredbe.

2.   Iznos iz stavka 1. dodjeljuje se državama članicama izmjenom njihovih programa pod uvjetom da je osoba za koju je doprinos dodiljen stvarno preseljena u skladu s Okvirom Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat].

3.   To se financiranje ne upotrebljava za druge mjere u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ga Komisija odobri izmjenom programa.

4.   Države članice čuvaju informacije potrebne za pravilnu identifikaciju preseljenih osoba i datum njihova preseljenja. [Am. 118]

Članak 16.a

Sredstva za preseljenje i humanitarni prihvat

1.
     
  Države članice uz njima dodijeljeni iznos izračunat skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) svake dvije godine primaju dodatni iznos koji se temelji na paušalnom iznosu od 10 000 EUR za svaku osobu koja je prihvaćena u okviru preseljenja.

2.
     
  Države članice uz njima dodijeljeni iznos izračunat u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) svake dvije godine primaju dodatni iznos koji se temelji na paušalnom iznosu od 6 000 EUR za svaku osobu koja je prihvaćena u okviru humanitarnih programa.

3.
     
  Ovisno o slučaju, države članice također mogu ispunjavati uvjete za paušalni iznos za članove obitelji osoba iz stavka 1. kako bi se osiguralo jedinstvo obitelji.

4.
     
  Dodatni iznos iz stavaka 1. i 2. dodjeljuje se državama članicama svake dvije godine, prvi put u individualnim odlukama o financiranju kojima se odobravaju nacionalni programi, a potom u odlukama o financiranju koje se prilažu odlukama o odobravanju nacionalnih programa.

5.
     
  Uzimajući u obzir trenutne stope inflacije, relevantne razvoje u području preseljenja i faktore koji mogu optimizirati upotrebu financijskih poticaja koji su rezultat paušalnog iznosa, te u okviru dostupnih resursa, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi, po potrebi, prilagodila paušalni iznos iz stavaka 1. i 2. ovog članka. [Am. 119]

Članak 17.

Sredstva za potporu provedbi Uredbe ../.. [Dublinska uredba]

1.   Država članica prima, uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a), doprinos od [10 000] EUR za svakog podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu za kojeg je ta država članica postala odgovorna od trenutka kada se ta država članica nalazi u teškim okolnostima kako je definirano u Uredbi (EU) ../.. [Dublinska uredba].

2.   Država članica prima, uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a), doprinos od [10 000] EUR za svakog podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je dodijeljen toj državi članici iznad pravičnog udjela države članice korisnice.

3.   Država članica iz stavaka 1. i 2. prima za provedbu mjera integracije dodatni doprinos od [10 000] EUR po podnositelju zahtjeva kojem je odobrena međunarodna zaštita.

4.   Država članica iz stavaka 1. i 2. prima dodatni doprinos od [10 000] EUR po osobi za koju može utvrditi na temelju ažuriranih podataka iz članka 11. točke (d) Uredbe (EU) ../.. [Uredba o Eurodacu] da je napustila državno područje države članice, pod prisilom ili dobrovoljno, u skladu s odlukom o vraćanju ili nalogom za udaljavanje.

5.   Država članica može, uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a), dobiti doprinos od [500] EUR za svakog podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu premještenog iz jedne države članice u drugu, za svakog podnositelja zahtjeva premještenog u skladu s člankom 34.(i) prvim podstavkom točkom (c) Uredbe (EU) ../.. [Dublinska uredba] i, ako je primjenjivo, za svakog podnositelja zahtjeva premještenog u skladu s člankom 34.(j) točkom (g) Uredbe (EU) ../.. [Dublinska uredba].

6.   Iznosi iz ovog članka u obliku su financiranja koje nije povezano s troškovima u skladu s člankom [125.] Financijske uredbe.

7.   Dodatni iznosi iz stavaka od 1. do 5. dodjeljuju se državama članicama u njihovim programima pod uvjetom da je osoba za koju je doprinos dodijeljen stvarno premještena u tu državu članicu, stvarno vraćena ili registrirana kao podnositelj zahtjeva u nadležnoj državi članici u skladu s Uredbom (EU) ../.. [Dublinska uredba].

8.   Ta se sredstva ne upotrebljavaju za druge mjere u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ih odobri Komisija izmjenom programa.
  [Am. 120]

Članak 17.a

Sredstva za potporu provedbi Uredbe (EU) br. 604/2013

1.
     
  Država članica koja donosi odluku prima, uz dodijeljena sredstva izračunata u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe, povrat troškova prihvata podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu od trenutka podnošenja zahtjeva do transfera podnositelja zahtjeva u nadležnu državu članicu ili do trenutka kada država članica koja donosi odluku preuzme odgovornost za podnositelja zahtjeva u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013.

2.
     
  Država članica koja transferira osobu prima, uz dodijeljena sredstva izračunata u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe, povrat troškova potrebnih za transfer podnositelja zahtjeva ili drugih osoba iz članka 18. stavka 1. točaka (c) i (d) Uredbe (EU) br. 604/2013.

3.
     
  Svaka država članica uz dodijeljena sredstva izračunata u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) ove Uredbe dobiva paušalni iznos od 10 000 EUR za svakog maloljetnika bez pratnje kojem je u toj državi članici odobrena međunarodna zaštita, pod uvjetom da ta država članica ne ispunjava uvjete za isplatu paušalnog iznosa za tog maloljetnika bez pratnje u okviru članka 16. stavka 1.

4.
     
  Povrat troškova iz ovog članka vrši se u obliku financiranja u skladu s člankom 125. Financijske uredbe.

5.
     
  Povrat troškova iz stavka 2. dodjeljuje se državama članicama u njihovim programima pod uvjetom da je osoba za koju je povrat dodijeljen stvarno transferirana u državu članicu u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013. [Am. 121]

Članak 17.b

Sredstva za transfer podnositeljâ zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnikâ međunarodne zaštite

1.
     
  U cilju provedbe načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti države članice uz dodijeljeni iznos izračunan u skladu s člankom 11. stavkom 1. točkom (a) primaju dodatni iznos koji se temelji na paušalnom iznosu od 10 000 EUR za svakog podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite transferiranog iz druge države članice.

2.
     
  Države članice mogu ispunjavati i uvjete za paušalni iznos za članove obitelji osoba iz stavka 1., prema potrebi, pod uvjetom da su ti članovi obitelji transferirani u skladu s ovom Uredbom.

3.
     
  Dodatni iznosi iz stavka 1. dodjeljuju se državama članicama prvi put u individualnim odlukama o financiranju kojima se odobravaju nacionalni programi, a potom u odlukama o financiranju koje se prilažu odlukama o odobravanju nacionalnih programa. Ta se sredstva ne upotrebljavaju za druge mjere u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ih odobri Komisija izmjenom programa.

4.
     
  Kako bi se na učinkovit način nastojalo postići ciljeve solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama navedene u članku 80. UFEU-a te uzimajući u obzir trenutne stope inflacije, relevantne razvoje događaja u području transfera podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika međunarodne zaštite iz jedne države članice u drugu te u području preseljenja i drugih ad-hoc humanitarnih prihvata, kao i faktore koji mogu optimizirati upotrebu financijskih poticaja koji su rezultat paušalnog iznosa, te u okviru dostupnih resursa, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi, po potrebi, prilagodila paušalni iznos iz stavka 1. ovog članka. [Am. 122]

Članak 18.

Operativna potpora

1.   Operativna potpora dio je dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati za pružanje potpore javnim tijelima koja su odgovorna za obavljanje zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge Unije.

2.   Država članica može upotrijebiti do 10 % iznosa dodijeljenog u okviru Fonda svojem programu za financiranje operativne potpore u skladu s ciljevima iz članka 3. stavka 2. točaka (a) i (c).
  [Am. 123]

3.   Države članice koje upotrebljavaju operativnu potporu pridržavaju se pravne stečevine Unije o azilu i vraćanju

  imigraciji i u cijelosti poštuju prava i načela sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima
  . [Am. 124]

4.   Države članice moraju u programu i godišnjem izvješću o uspješnosti, kako je navedeno u članku 30., obrazložiti uporabu operativne potpore za ostvarivanje ciljeva ove Uredbe. Prije odobrenja programa Komisija zajedno s 
  Europskim potpornim uredom za azil,
  Agencijom Europske unije za azil

  temeljna prava
  i Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 13. procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su navele da planiraju upotrebljavati operativnu potporu. Komisija uzima u obzir informacije koje su dostavile te države članice i, prema potrebi, dostupne informacije u kontekstu postupaka praćenja,
  koje provodi Europski potporni ured za azil i
  koji su provedeni u skladu s Uredbom (EU) ../.. [Uredba o EUAA-u] i Uredbom (EU) br. 1053/2013, koje su unutar područja primjene ove Uredbe. [Am. 125]

5.   Operativna potpora usmjerena je na posebne zadaće i usluge

  prihvatljiva djelovanja
  kako je propisano u Prilogu VII. [Am. 126]

6.   Kako bi se mogla suočiti s nepredviđenim ili novim okolnostima, ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. za izmjenu popisa posebnih zadaća i usluga

  prihvatljivih djelovanja
  iz Priloga VII. [Am. 127]

ODJELJAK 3.

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU IZRAVNOG I NEIZRAVNOG UPRAVLJANJA

Članak 19.

Područje primjene

Potporu iz ovog odjeljka provodi izravno Komisija u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili se ona provodi neizravno u skladu s točkom (c) tog članka.

Članak 20.

Mjere Unije

1.   Mjere Unije su transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju provedeni u skladu s ciljevima ove Uredbe.

2.   Na inicijativu Komisije Fond se može upotrebljavati za financiranje mjera Unije koje se odnose na ciljeve ove Uredbe kako su navedeni u članku 3. i u skladu s Prilogom III.

3.   Mjerama Unije može se omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. Njima se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

4.   Bespovratna sredstva koja se provode u okviru izravnog
  i neizravnog
  upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s [glavom VIII.] Financijske uredbe. [Am. 128]

4.a
     
  Komisija osigurava fleksibilnost, pravednost i transparentnost u raspodjeli sredstava među posebnim ciljevima iz članka 3. stavka 2. [Am. 129]

5.   Odbor za evaluaciju koji ocjenjuje prijedloge može biti sastavljen od vanjskih stručnjaka.

6.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja može biti obuhvaćen rizik povezan s povratom sredstava koja korisnici duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom u skladu s Financijskom uredbom. Primjenjuju se odredbe utvrđene u [članku X.] Uredbe (EU) ../.. [sljednik Uredbe o Jamstvenom fondu].
  [Am. 130]

Članak 21.

Europska migracijska mreža

1.   Fondom se podupire Europska migracijska mreža i osigurava financijska pomoć potrebna za njezine aktivnosti i budući razvoj.

2.   Iznos koji se stavlja na raspolaganje Europskoj migracijskoj mreži u okviru godišnjih odobrenih sredstava Fonda i program rada kojim se utvrđuju prioriteti njezinih aktivnosti donosi Komisija nakon odobrenja Odbora za usmjeravanje u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (a) Odluke 2008/381/EZ (kako je izmijenjena). Odluka Komisije čini odluku o financiranju u skladu s člankom [110.] Financijske uredbe

  Financijskom uredbom
  . Kako bi se osigurala pravodobna dostupnost sredstava, Komisija može donijeti program rada za Europsku migracijsku mrežu u zasebnoj odluci o financiranju. [Am. 131]

3.   Financijska pomoć koja se pruža za aktivnosti Europske migracijske mreže u obliku je bespovratnih sredstava za nacionalne kontaktne točke iz članka 3. Odluke 2008/381/EZ i javne nabave, prema potrebi, u skladu s Financijskom uredbom.

Članak 21.a

Izmjena Odluke 2008/381/EZ

U članku 5. stavku 5. Odluke 2008/381/EZ dodaje se sljedeća točka:

| „(da) | djeluju kao kontaktna točka za potencijalne korisnike financiranja u okviru Uredbe o Fondu za azil, migracije i integraciju te pružaju nepristrane smjernice, praktične informacije i pomoć u pogledu svih aspekata Fonda, uključujući u vezi sa zahtjevima za financiranje u okviru relevantnog nacionalnog programa ili tematskog instrumenta.”. [Am. 132] |
| --- | --- |

„(da)

djeluju kao kontaktna točka za potencijalne korisnike financiranja u okviru Uredbe o Fondu za azil, migracije i integraciju te pružaju nepristrane smjernice, praktične informacije i pomoć u pogledu svih aspekata Fonda, uključujući u vezi sa zahtjevima za financiranje u okviru relevantnog nacionalnog programa ili tematskog instrumenta.”. [Am. 132]

Članak 22.

Operacije mješovitog financiranja

Operacije mješovitog financiranja o kojima se odlučuje u okviru ovog Fonda
  , kako je navedeno u članku 2. stavku 1. točki (c),
  provode se u skladu s [Uredbom o programu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe. [Am. 133]

Članak 23.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Fondom se mogu podupirati mjere tehničke pomoći koje se provode na inicijativu Komisije ili u njezino ime. Te se mjere mogu financirati po stopi od 100 %.

Članak 24.

Revizije

Revizije uporabe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje institucije ili tijela Unije nisu ovlastili, osnova su za opće jamstvo u skladu s člankom 127. Uredbe (EU) [Uredba o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije].

Članak 25.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije, posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata,

  promiču mjere i njihove rezultate
  pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane

  značajne
  informacije različitoj
  relevantnoj
  publici, uključujući medije i javnost
  , na relevantnim jezicima
  .
  Kako bi se zajamčila vidljivost sredstava Unije, korisnici sredstava Unije prilikom priopćavanja o djelovanju upućuju na njihovo podrijetlo. U tu svrhu primatelji brinu o tome da su u komunikacijskom materijalu usmjerenom na medije i javnost prisutni amblem Unije i da se izričito navodi financijska potpora Unije. [Am. 134]

2.   
  Kako bi dostigla najširu moguću publiku
  Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja o Fondu i njegovim mjerama i rezultatima.
  Konkretno, Komisija objavljuje informacije o izradi godišnjih i višegodišnjih programa tematskog instrumenta. Komisija ujedno objavljuje popis operacija odabranih za financiranje u okviru tematskog instrumenta na javno dostupnim internetskim stranicama te ga ažurira najmanje svaka tri mjeseca.
  Financijskim sredstvima dodijeljenima Fondu pridonosi se i institucijskom priopćavanju
  o provedbi
  političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve ove Uredbe.
  Konkretno, Komisija može promicati najbolje prakse i razmjenjivati informacije o provedbi instrumenta. [Am. 135]

2.a
     
  Komisija objavljuje informacije iz stavka 2. u otvorenim, strojno čitljivim formatima, kako je navedeno u članku 5. stavku 1. Direktive br. 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (27)

  , kojima se omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje, uspoređivanje i ponovna uporaba podataka. Mora biti moguće razvrstati podatke prema prioritetima, posebnom cilju, ukupnim prihvatljivim troškovima operacija, ukupnim troškovima projekata, ukupnim troškovima postupaka nabave, imenu korisnika i imenu ugovaratelja. [Am. 136]

ODJELJAK 4.

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU PODIJELJENOG, IZRAVNOG I NEIZRAVNOG UPRAVLJANJA

Članak 26.

Hitna pomoć

1.   Fondom se pruža financijska

  Komisija može odlučiti pružati financijsku
  pomoć za zadovoljavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju krizne situacije koja je posljedica jednog ili više sljedećih čimbenika: [Am. 137]

| (a) | snažnog migracijskog pritiska u jednoj

  nepredvidljivo velikog i nerazmjernog priljeva državljana trećih zemalja u jednu
  ili više država članica, koji odlikuje velik i nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje
  , sustave za zaštitu djece
  te na sustave i postupke azila i upravljanja migracijama; [Am. 138] |
| --- | --- |

(a)

snažnog migracijskog pritiska u jednoj

  nepredvidljivo velikog i nerazmjernog priljeva državljana trećih zemalja u jednu
  ili više država članica, koji odlikuje velik i nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje
  , sustave za zaštitu djece
  te na sustave i postupke azila i upravljanja migracijama; [Am. 138]

| (aa) | dobrovoljnog premještanja; [Am. 139] |
| --- | --- |

(aa)

dobrovoljnog premještanja; [Am. 139]

| (b) | provedbe mehanizama privremene zaštite u smislu Direktive 2001/55/EZ (28); |
| --- | --- |

(b)

provedbe mehanizama privremene zaštite u smislu Direktive 2001/55/EZ (28);

| (c) | snažnog migracijskog pritiska

  nepredvidljivo velikog ili neproporcionalnog priljeva ljudi
  u trećim zemljama, uključujući kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja
  , sukoba
  ili sukoba

  prirodnih katastrofa
  , posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove prema EU-u. [Am. 140] |
| --- | --- |

(c)

snažnog migracijskog pritiska

  nepredvidljivo velikog ili neproporcionalnog priljeva ljudi
  u trećim zemljama, uključujući kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja
  , sukoba
  ili sukoba

  prirodnih katastrofa
  , posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove prema EU-u. [Am. 140]

1.a
     
  Mjere koje se provode u trećim zemljama u skladu s ovim člankom dosljedne su i, ako je to relevantno, komplementarne humanitarnoj politici Unije te poštuju humanitarna načela kako su određena Konsenzusom o humanitarnoj pomoći. [Am. 141]

1.b
     
  U slučajevima opisanima u stavku 1. točkama (a), (aa), (b) i (c) ovog članka, Komisija bez odgode obavješćuje Europski parlament i Vijeće. [Am. 142]

2.   Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama

  Europskom potpornom uredu za azil, UNHCR-u te lokalnim i regionalnim tijelima suočenima s nepredvidljivo velikim ili neproporcionalnim priljevima državljana trećih zemalja, a osobito nadležnima za prihvat i integraciju djece migranata bez pratnje
  . [Am. 143]

3.   Hitna pomoć može se dodijeliti programima država članica uz dodijeljena sredstva izračunana u skladu s člankom 11. stavkom 1. i Prilogom I., pod uvjetom da je izdvojena kao takva u programu. Ta se sredstva ne upotrebljavaju za druge mjere u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ih odobri Komisija izmjenom programa.

4.   Bespovratna sredstva koja se provode u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s [glavom VIII.] Financijske uredbe

  Financijskom uredbom
  . [Am. 144]

4.a
     
  Kad je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može obuhvaćati rashode koji su nastali prije dana podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć, ali ne prije 1. siječnja 2021. [Am. 145]

Članak 27.

Kumulativno, komplementarno i kombinirano financiranje

1.   Za mjeru

  operaciju
  za koju je zaprimljen doprinos u okviru Fonda može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi.
  Programi koje Komisija predlaže u međusobnoj su interakciji, međusobno se nadopunjuju te su oblikovani s potrebnim stupnjem transparentnosti, čime se izbjegava udvajanje napora.
  Pravila svakog programa Unije iz kojeg se isplaćuju doprinosi primjenjuju se na njegov doprinos mjeri

  operaciji
  . Kumulativno financiranje ne smije prekoračiti ukupne prihvatljive troškove mjere

  operacije
  , a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati proporcionalno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu. [Am. 146]

2.   Mjere

  Operacije
  kojima je dodijeljena oznaka kvalitete Pečat izvrsnosti ili koje ispunjavaju sljedeće kumulativne,
  i
  usporedive uvjete: [Am. 147]

| (a) | ocijenjene su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjene su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru instrumenta;

| (b) | ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja; |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja;

mogu primiti potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda+ ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) ../.. [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] Uredbe (EU) ../.. [Financiranje i praćenje zajedničke poljoprivredne politike i upravljanje njome], pod uvjetom da su te mjere u skladu s ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila Fonda iz kojeg se isplaćuje potpora.

ODJELJAK 5.

PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I EVALUACIJA

PODODJELJAK 1.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 28.

Praćenje i izvješćivanje

1.   U skladu sa svojim zahtjevima za izvješćivanje iz članka [43. stavka 3. točke (h) podtočaka i. i iii.] Financijske uredbe, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću
  , najmanje jedanput godišnje,
  dostavlja informacije o uspješnosti u skladu s Prilogom V

  Prilogom V
  . [Am. 148]

2.   Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. radi izmjene Priloga V. kako bi izvršila nužne prilagodbe informacija o uspješnosti koje se dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

3.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Fonda prema ostvarenju ciljeva ove Uredbe utvrđeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja početne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljevi utvrđeni za 2029. kumulativni su.
  Podaci koje Komisija dobije o ostvarenju i rezultatima na zahtjev se stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 149]

4.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i prema potrebi za države članice.

5.   Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka Fonda prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. radi izmjene Priloga VIII., pregleda i dopune pokazatelja, prema potrebi, te radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju, uključujući za informacije o projektima koje dostavljaju države članice.

Članak 29.

Evaluacija

1.   Komisija obavlja evaluaciju ove Uredbe na sredini provedbenog razdoblja i njezinu retrospektivnu evaluaciju, uključujući mjera provedenih u okviru Fonda.

2.   Evaluacija na sredini provedbenog razdoblja i retrospektivna evaluacija provode se pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.
  [Am. 150]

Članak 29.a

Evaluacija

1.
     
  Komisija do 31. prosinca 2024. predstavlja evaluaciju provedbe ove Uredbe u sredini provedbenog razdoblja. Evaluacijom u sredini provedbenog razdoblja analiziraju se djelotvornost, učinkovitost, pojednostavljivanje i fleksibilnost Fonda. Konkretnije, evaluacija uključuje ocjenu sljedećeg:

| (a) | napretka u postizanju ciljeva ove Uredbe, uzimajući u obzir sve dostupne relevantne informacije, posebno godišnja izvješća o uspješnosti koja podnose države članice u okviru članka 30. te pokazatelje učinka i rezultata iz Priloga VIII.; |
| --- | --- |

(a)

napretka u postizanju ciljeva ove Uredbe, uzimajući u obzir sve dostupne relevantne informacije, posebno godišnja izvješća o uspješnosti koja podnose države članice u okviru članka 30. te pokazatelje učinka i rezultata iz Priloga VIII.;

| (b) | dodane vrijednosti djelovanja i operacija Unije koje se provode u okviru ovog Fonda; |
| --- | --- |

(b)

dodane vrijednosti djelovanja i operacija Unije koje se provode u okviru ovog Fonda;

| (c) | doprinosa solidarnosti Unije u području azila i migracija; |
| --- | --- |

(c)

doprinosa solidarnosti Unije u području azila i migracija;

| (d) | kontinuirane važnosti provedbenih mjera utvrđenih u Prilogu II. i djelovanja utvrđenih u Prilogu III.; |
| --- | --- |

(d)

kontinuirane važnosti provedbenih mjera utvrđenih u Prilogu II. i djelovanja utvrđenih u Prilogu III.;

| (e) | komplementarnosti, koordinacije i koherentnosti mjera koje se podupiru u okviru Fonda i potpore iz drugih fondova Unije, poput strukturnih fondova i instrumenata Unije za vanjsko financiranje; |
| --- | --- |

(e)

komplementarnosti, koordinacije i koherentnosti mjera koje se podupiru u okviru Fonda i potpore iz drugih fondova Unije, poput strukturnih fondova i instrumenata Unije za vanjsko financiranje;

| (f) | dugoročnijih učinaka Fonda i njegovih učinaka na održivost. |
| --- | --- |

(f)

dugoročnijih učinaka Fonda i njegovih učinaka na održivost.

Evaluacijom sredinom razdoblja uzima se u obzir retrospektivna evaluacija rezultata na dugoročni učinak prethodnog fonda, Fonda za azil, migracije i integraciju 2014. – 2020., te je ona, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom za reviziju ove Uredbe.

2.
     
  Komisija do 31. siječnja 2030. provodi retrospektivnu evaluaciju. Do istog datuma Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o evaluaciji. Retrospektivna evaluacija sadrži procjenu svih elemenata utvrđenih u stavku 1. U tom pogledu dugoročniji učinci i održivost utjecaja Fonda ocjenjuju se kako bi se uvrstili u odluku o mogućem produljenju ili izmjeni naknadnog fonda.

Izvješća o evaluaciji u sredini razdoblja i retrospektivnoj evaluaciji iz prvog stavka i prvog podstavka ovog stavka provode se uz znatno sudjelovanje socijalnih partnera, organizacija civilnog društva, uključujući organizacije za migrante i izbjeglice, tijela za ravnopravnost, nacionalnih institucija za ljudska prava i drugih relevantnih organizacija u skladu s načelom partnerstva iz članka 3.a.

3.
     
  U svojoj evaluaciji u sredini razdoblja i retrospektivnoj evaluaciji Komisija posvećuje posebnu pozornost evaluaciji djelovanja trećih zemalja, djelovanja u trećim zemljama ili djelovanja povezanih s njima, u skladu s člancima 5. i 6. te člankom 13. stavkom 8. [Am. 151]

PODODJELJAK 2.

PRAVILA ZA PODIJELJENO UPRAVLJANJE

Članak 30.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1.   Do 15. veljače 2023. i do istog datuma svake sljedeće godine do 2031., i uključujući tu godinu, države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 36. stavka 6. Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama]. Izvješće podneseno 2023. obuhvaća provedbu programa u razdoblju do 30. lipnja 2022

  30. lipnja 2022. Države članice objavljuju ta izvješća na posvećenoj internetskoj stranici i prosljeđuju ih Europskom parlamentu i Vijeću
  . [Am. 152]

2.   U godišnjem izvješću o uspješnosti posebice se navode informacije o sljedećem:

| (a) | napretku u provedbi programa i ostvarenju ključnih etapa i ciljeva, uzimajući u obzir najnovije
  kumulativne
  podatke kako je propisano u članku [37.] Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama]

  poslane Komisiji
  ; [Am. 153] |
| --- | --- |

(a)

napretku u provedbi programa i ostvarenju ključnih etapa i ciljeva, uzimajući u obzir najnovije
  kumulativne
  podatke kako je propisano u članku [37.] Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama]

  poslane Komisiji
  ; [Am. 153]

| (aa) | raščlanjivanju godišnje računovodstvene dokumentacije nacionalnog programa na povrat, pretfinanciranje krajnjih korisnika i stvarne troškove; [Am. 154] |
| --- | --- |

(aa)

raščlanjivanju godišnje računovodstvene dokumentacije nacionalnog programa na povrat, pretfinanciranje krajnjih korisnika i stvarne troškove; [Am. 154]

| (b) | svim problemima koji utječu na uspješnost programa i mjerama poduzetima za njihovo rješavanje
  , uključujući obrazložena mišljenja Komisije u pogledu postupka zbog povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a
  ; [Am. 155] |
| --- | --- |

(b)

svim problemima koji utječu na uspješnost programa i mjerama poduzetima za njihovo rješavanje
  , uključujući obrazložena mišljenja Komisije u pogledu postupka zbog povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a
  ; [Am. 155]

| (c) | komplementarnosti između

  , koordinacije i koherentnosti
  mjera koje se podupiru iz

  u okviru
  Fonda i potpore iz drugih fondova Unije, posebice onih u trećim zemljama ili povezanih s trećim zemljama

  poput strukturnih fondova i instrumenata Unije za vanjsko financiranje
  ; [Am. 156] |
| --- | --- |

(c)

komplementarnosti između

  , koordinacije i koherentnosti
  mjera koje se podupiru iz

  u okviru
  Fonda i potpore iz drugih fondova Unije, posebice onih u trećim zemljama ili povezanih s trećim zemljama

  poput strukturnih fondova i instrumenata Unije za vanjsko financiranje
  ; [Am. 156]

| (d) | doprinosu programa provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova
  te suradnji i solidarnosti među državama članicama u području azila
  ; [Am. 157] |
| --- | --- |

(d)

doprinosu programa provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova
  te suradnji i solidarnosti među državama članicama u području azila
  ; [Am. 157]

| (da) | usklađenosti sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava; [Am. 158] |
| --- | --- |

(da)

usklađenosti sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava; [Am. 158]

| (e) | provedbi komunikacijskih mjera i mjera vidljivosti; |
| --- | --- |

(e)

provedbi komunikacijskih mjera i mjera vidljivosti;

| (f) | ispunjenju primjenjivih povoljnih uvjeta i njihovoj primjeni tijekom programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(f)

ispunjenju primjenjivih povoljnih uvjeta i njihovoj primjeni tijekom programskog razdoblja.

| (g) | broju preseljenih osoba
  ili osoba kojima je odobren prihvat
  s pomoću Fonda u skladu s iznosima iz članka 16. stavka 1

  stavaka 1
  .
  i 2
  .; [Am. 159] |
| --- | --- |

(g)

broju preseljenih osoba
  ili osoba kojima je odobren prihvat
  s pomoću Fonda u skladu s iznosima iz članka 16. stavka 1

  stavaka 1
  .
  i 2
  .; [Am. 159]

| (h) | broju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite koji su premješteni iz jedne države članice u drugu u skladu s člankom 17.
  b. [Am. 160] |
| --- | --- |

(h)

broju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite koji su premješteni iz jedne države članice u drugu u skladu s člankom 17.
  b. [Am. 160]

| (ha) | broju ranjivih osoba kojima se pomaže uz pomoć programa, uključujući djecu i one kojima je odobrena međunarodna zaštita; [Am. 161] |
| --- | --- |

(ha)

broju ranjivih osoba kojima se pomaže uz pomoć programa, uključujući djecu i one kojima je odobrena međunarodna zaštita; [Am. 161]

3.   Komisija može dati primjedbe na godišnje izvješće o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma primitka. Ako Komisija ne dostavi svoje primjedbe u navedenom roku, izvješće se smatra prihvaćenim.
  Nakon prihvaćanja, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću daje na raspolaganje sažetke godišnjih izvješća o uspješnosti i objavljuje ih na posebnim internetskim stranicama. Ako ga države članice ne proslijede u skladu sa stavkom 1., cijeli tekst godišnjih izvješća o uspješnosti na zahtjev se dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 162]

4.   Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt u kojem utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 33. stavka 2.

Članak 31.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Praćenje i izvješćivanje u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablicama 1., 2. i 3. Priloga VI. Kako bi se mogla suočiti s nepredviđenim ili novim okolnostima, ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte za izmjenu vrsta intervencija u skladu s člankom 32.

2.   Ti pokazatelji upotrebljavaju se u skladu s člankom 12. stavkom 1., člankom 17. i člankom 37. Uredbe (EU) .../2021 [Uredba o zajedničkim odredbama].

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka
  4., 9.,
  13.,
  16., 17.b,
  18., 28. i 31. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.[Am. 163]

3.   Delegiranje ovlasti iz članaka
  4., 9.,
  13., 18.

  16
  .,
  17.b,
  28. i 31. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 164]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člancima
  4., 9.,
  13.,
  16., 17.b,
  18., 28. i 31. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti ili ako prije isteka tog roka ne

  obje institucije
  obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 165]

Članak 33.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Koordinacijski odbor za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize. Navedeni odbor je Odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Ako Odbor ne donese mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta. To se ne primjenjuje na provedbeni akt iz članka 30. stavka 4.

Članak 34.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih mjera u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju za razdoblje 2014. – 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 516/2014 koja se nastavlja primjenjivati na predmetne mjere do njihova zaključenja.

2.   Financijskom omotnicom za Fond mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Fonda i mjera donesenih u skladu s njegovim prethodnikom, Fondom za azil, migracije i integraciju uspostavljenim Uredbom (EU) br. 516/2014.

Članak 35.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Strasbourgu

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C , , str. .

1

(2)  SL C , , str. .

2

(*1)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019.

*1

(3)  Uredba (EU) br. ../.. Europskog parlamenta i Vijeća od [Uredba o EUAA-u]... (SL L..., [datum],str. ..).

3

Uredba (EU) br. ../.. Europskog parlamenta i Vijeća od [Uredba o EUAA-u]... (SL L..., [datum],str. ..).

(4)  
  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju normi za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

4

Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju normi za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

(5)  
  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

5

Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

(6)  
  Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

6

Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

(7)  
  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

7

Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

(8)  
  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

8

Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

(9)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

9

(10)  Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.).

10

(11)  Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (SL L 101, 15.4.2011., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

12

(13)  2008/381/EZ: Odluka Vijeća od 14. svibnja 2008. o uspostavi Europske migracijske mreže (SL L 131, 21.5.2008., str. 7.).

13

(14)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.;

14

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(15)  SL C , , str. .

15

(16)  SL C , , str. .

16

(17)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

17

(18)  SL C , , str. .

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1371

  1939
  od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

19

1371

1939

(20)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

20

(21)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

21

(22)  COM(2017)0623.

22

(23)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

23

(24)  SL C , , str. .

24

SL C , , str. .

(25)  SL C , , str. .

25

SL C , , str. .

(26)  SL C , , str. .

26

SL C , , str. .

(27)  
  Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

27

Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

(28)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

28

PRILOG I.

Kriteriji za dodjelu sredstava programima u okviru podijeljenog upravljanja

| 1. | Dostupna sredstva iz članka 11. dijele se među državama članicama kako slijedi:






  (a) | Svaka država članica dobiva iz fonda fiksni iznos od 5 000 000 EUR

  10 000 000 EUR
  isključivo na početku programskog razdoblja. [Am. 166] |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Svaka država članica dobiva iz fonda fiksni iznos od 5 000 000 EUR

  10 000 000 EUR
  isključivo na početku programskog razdoblja. [Am. 166]

| (b) | Preostala sredstva iz članka 11. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:






  — | 30 % za azil, |
| --- | --- | --- |

(b)

Preostala sredstva iz članka 11. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:

—

30 % za azil,

| — | 30 % za zakonite migracije i integraciju; |
| --- | --- |

—

30 % za zakonite migracije i integraciju;

| — | 40 % za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanje. |
| --- | --- |

—

40 % za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanje.

| 2. | Sljedeći kriteriji u području azila uzimaju se u obzir i ponderiraju kako slijedi:






  (a) | 30 % razmjerno broju osoba koje pripadaju jednoj od sljedećih kategorija:






  — | svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je dodijeljen status utvrđen Ženevskom konvencijom; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

30 % razmjerno broju osoba koje pripadaju jednoj od sljedećih kategorija:

—

svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je dodijeljen status utvrđen Ženevskom konvencijom;

| — | svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je odobrena vrsta supsidijarne zaštite u smislu preinake Direktive 2011/95/EU (1); |
| --- | --- |

—

svaki državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva kojima je odobrena vrsta supsidijarne zaštite u smislu preinake Direktive 2011/95/EU (1);

| — | sve državljane treće zemlje ili osobe bez državljanstva koje uživaju privremenu zaštitu u smislu Direktive 2001/55/EZ (2); |
| --- | --- |

—

sve državljane treće zemlje ili osobe bez državljanstva koje uživaju privremenu zaštitu u smislu Direktive 2001/55/EZ (2);

| (b) | 60 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su podnijeli zahtjev za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

(b)

60 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su podnijeli zahtjev za međunarodnu zaštitu;

| (c) | 10 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su preseljeni u državu članicu ili je u tijeku njihovo preseljenje. |
| --- | --- |

(c)

10 % razmjerno broju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koji su preseljeni u državu članicu ili je u tijeku njihovo preseljenje.

| 3. | Sljedeći kriteriji u području zakonitih migracija i integracije uzimaju se u obzir i ponderiraju kako slijedi:






  (a) | 40 % razmjerno ukupnom broju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravištem u državi članici; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

40 % razmjerno ukupnom broju državljana trećih zemalja sa zakonitim boravištem u državi članici;

| (b) | 60 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su ishodili prvu dozvolu boravka; |
| --- | --- |

(b)

60 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su ishodili prvu dozvolu boravka;

| (c) | međutim, za potrebe izračuna iz stavka 3. točke (b), sljedeće kategorije osoba nisu uključene:






  — | državljani trećih zemalja kojima se izdaju prve boravišne dozvole na temelju zaposlenja na manje od 12 mjeseci, |
| --- | --- | --- |

(c)

međutim, za potrebe izračuna iz stavka 3. točke (b), sljedeće kategorije osoba nisu uključene:

—

državljani trećih zemalja kojima se izdaju prve boravišne dozvole na temelju zaposlenja na manje od 12 mjeseci,

| — | državljani trećih zemalja koji borave u svrhu studija, razmjene učenika, neplaćenog osposobljavanja ili dobrovoljnog rada u skladu s Direktivom Vijeća 2004/114/EZ (3) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801 (4); |
| --- | --- |

—

državljani trećih zemalja koji borave u svrhu studija, razmjene učenika, neplaćenog osposobljavanja ili dobrovoljnog rada u skladu s Direktivom Vijeća 2004/114/EZ (3) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801 (4);

| — | državljani trećih zemalja prihvaćeni radi znanstvenog istraživanja u skladu s Direktivom Vijeća 2005/71/EZ (5) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801. |
| --- | --- |

—

državljani trećih zemalja prihvaćeni radi znanstvenog istraživanja u skladu s Direktivom Vijeća 2005/71/EZ (5) ili, ako je primjenjivo, Direktivom (EU) 2016/801.

| 4. | Sljedeći kriteriji U području suzbijanja nezakonitih migracija, uključujući vraćanje, uzimaju se u obzir i ponderiraju kako slijedi

  sljedeći kriteriji
  : [Am. 167]







  (a) | 50 % razmjerno broju

  broj
  državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak i boravak na državnom području države članice ili u pogledu kojih je donesena odluka o 
  konačnom
  vraćanju u skladu s nacionalnim pravom
  i
  /
  ili
  pravom Zajednice

  Unije
  , odnosno upravnom ili sudskom odlukom ili aktom, kojima je utvrđen nezakoniti status i određena obveza vraćanja; [Am. 168] |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

50 % razmjerno broju

  broj
  državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak i boravak na državnom području države članice ili u pogledu kojih je donesena odluka o 
  konačnom
  vraćanju u skladu s nacionalnim pravom
  i
  /
  ili
  pravom Zajednice

  Unije
  , odnosno upravnom ili sudskom odlukom ili aktom, kojima je utvrđen nezakoniti status i određena obveza vraćanja; [Am. 168]

| (b) | 50 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su stvarno napustili državno područje države članice nakon donošenja upravne ili sudske odluke kojom se nalaže odlazak, neovisno o tome jesu li to učinili dobrovoljno ili pod prisilom.
  [Am. 169] |
| --- | --- |

(b)

50 % razmjerno broju državljana trećih zemalja koji su stvarno napustili državno područje države članice nakon donošenja upravne ili sudske odluke kojom se nalaže odlazak, neovisno o tome jesu li to učinili dobrovoljno ili pod prisilom.
  [Am. 169]

| 5. | Za početnu dodjelu referentni iznosi najnoviji su statistički podaci koje je prikupila Komisija (Eurostat) za prethodne tri kalendarske godine na temelju podataka koje su dostavile države članice na datum početka primjene te Uredbe u skladu s pravom Unije.
  Podaci trebaju biti razvrstani po dobi i spolu, specifičnoj vrsti ranjivosti i po statusu za azil, uključujući podatke o djeci.
  Za preispitivanje na sredini provedbenog razdoblja referentni iznosi najnoviji su statistički podaci koje je prikupila Komisija (Eurostat) za prethodne tri kalendarske godine koji su dostupni u vrijeme preispitivanja na sredini provedbenog razdoblja 2024. na temelju podataka koje su dostavile države članice u skladu s pravom Unije. Ako države članice nisu Komisiji (Eurostatu) dostavile predmetne statističke podatke, one čim prije dostavljaju privremene podatke. [Am. 170] |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prije nego što Komisija (Eurostat) prihvati te podatke kao referentne podatke, ona ocjenjuje kvalitetu, usporedivost i potpunost statističkih podataka u skladu s uobičajenim operativnim postupcima. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) na zahtjev sve za to potrebne podatke. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

(2)  Podaci se trebaju uzeti u obzir isključivo u slučaju aktivacije Direktive Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

(3)  Direktiva Vijeća 2004/114/EZ od 13. prosinca 2004. o uvjetima prihvata državljana trećih zemalja u svrhu studija, razmjene učenika, osposobljavanja bez naknade ili volonterstva (SL L 375, 23.12.2004., str. 12.).

(4)  Direktiva (EU) 2016/801 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja, studija, osposobljavanja, volonterstva, razmjena učenika ili obrazovnih projekata, i obavljanja poslova au pair (SL L 132, 21.5.2016., str. 21.).

(5)  Direktiva Vijeća 2005/71/EZ od 12. listopada 2005. o posebnom postupku za ulazak državljana trećih zemalja u svrhu znanstvenog istraživanja (SL L 289, 3.11.2005., str. 15.).

PRILOG II.

Provedbene mjere

| 1. | Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (a) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:






  (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta povezanih sa zajedničkim europskim sustavom azila; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta povezanih sa zajedničkim europskim sustavom azila;

| (b) | podupiranje kapaciteta sustava azila država članica
  , uključujući na lokalnoj i regionalnoj razini,
  u pogledu infrastruktura

  infrastrukture, kao što su odgovarajući uvjeti prihvata, posebno za maloljetnike,
  i usluga
  kao što su pravna pomoć te zastupanje i usmeno prevođenje
  , prema potrebi; [Am. 171] |
| --- | --- |

(b)

podupiranje kapaciteta sustava azila država članica
  , uključujući na lokalnoj i regionalnoj razini,
  u pogledu infrastruktura

  infrastrukture, kao što su odgovarajući uvjeti prihvata, posebno za maloljetnike,
  i usluga
  kao što su pravna pomoć te zastupanje i usmeno prevođenje
  , prema potrebi; [Am. 171]

| (c) | jačanje solidarnosti i podjele odgovornosti između država članica, posebice u pogledu onih koje su najviše izložene migracijskim tokovima i pružanje potpore državama članicama koje pridonose naporima solidarnosti;
  [Am. 172] |
| --- | --- |

(c)

jačanje solidarnosti i podjele odgovornosti između država članica, posebice u pogledu onih koje su najviše izložene migracijskim tokovima i pružanje potpore državama članicama koje pridonose naporima solidarnosti;
  [Am. 172]

| (d) | jačanje solidarnosti i suradnje s trećim zemljama pogođenima migracijskim tokovima

  u koje je raseljen velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita
  , uključujući
  poticanjem kapaciteta tih zemalja da poboljšaju uvjete prihvata i međunarodne zaštite te
  preseljenjem i drugim zakonitim načinima dobivanja zaštite u Uniji
  , posebice za ranjive skupine poput djece i adolescenata čija je zaštita ugrožena
  te partnerstvom i suradnjom s trećim zemljama za potrebe upravljanja migracijama

  u kontekstu globalnih napora suradnje u području međunarodne zaštite
  . [Am. 173] |
| --- | --- |

(d)

jačanje solidarnosti i suradnje s trećim zemljama pogođenima migracijskim tokovima

  u koje je raseljen velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita
  , uključujući
  poticanjem kapaciteta tih zemalja da poboljšaju uvjete prihvata i međunarodne zaštite te
  preseljenjem i drugim zakonitim načinima dobivanja zaštite u Uniji
  , posebice za ranjive skupine poput djece i adolescenata čija je zaštita ugrožena
  te partnerstvom i suradnjom s trećim zemljama za potrebe upravljanja migracijama

  u kontekstu globalnih napora suradnje u području međunarodne zaštite
  . [Am. 173]

| (da) | provedba tehničke i operativne pomoći jednoj ili nekoliko drugih država članica u suradnji s Europskim potpornim uredom za azil; [Am. 174] |
| --- | --- |

(da)

provedba tehničke i operativne pomoći jednoj ili nekoliko drugih država članica u suradnji s Europskim potpornim uredom za azil; [Am. 174]

| 2. | Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (b) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:






  (a) | podupiranje razvoja i provedbe politika kojima se promiču zakonite migracije
  , uključujući spajanje obitelji,
  i provedba pravne stečevine Unije o zakonitim migracijama
  , osobito instrumenata za zakonitu migraciju radnika u skladu s primjenjivim međunarodnim standardima o migracijama i zaštiti radnika migranata
  ; [Am. 175] |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

podupiranje razvoja i provedbe politika kojima se promiču zakonite migracije
  , uključujući spajanje obitelji,
  i provedba pravne stečevine Unije o zakonitim migracijama
  , osobito instrumenata za zakonitu migraciju radnika u skladu s primjenjivim međunarodnim standardima o migracijama i zaštiti radnika migranata
  ; [Am. 175]

| (aa) | promicanje i razvoj strukturnih mjera i mjera potpore kojima se olakšava zakoniti ulazak i boravak u Uniji; [Am. 176] |
| --- | --- |

(aa)

promicanje i razvoj strukturnih mjera i mjera potpore kojima se olakšava zakoniti ulazak i boravak u Uniji; [Am. 176]

| (ab) | jačanje partnerstva i suradnje s trećim zemljama pogođenima migracijskim tokovima, uključujući zakonitim načinima ulaska u Uniju radi globalnih napora za suradnju u području migracija; [Am. 177] |
| --- | --- |

(ab)

jačanje partnerstva i suradnje s trećim zemljama pogođenima migracijskim tokovima, uključujući zakonitim načinima ulaska u Uniju radi globalnih napora za suradnju u području migracija; [Am. 177]

| (b) | promicanje mjera rane integracije u cilju društvenog i gospodarskog uključivanja državljana trećih zemalja, pripremanja za njihovo aktivno sudjelovanje u društvu primatelju i njihovo prihvaćanje u tom društvu, posebice uz sudjelovanje lokalnih ili regionalnih tijela i organizacija civilnog društva.
  [Am. 178] |
| --- | --- |

(b)

promicanje mjera rane integracije u cilju društvenog i gospodarskog uključivanja državljana trećih zemalja, pripremanja za njihovo aktivno sudjelovanje u društvu primatelju i njihovo prihvaćanje u tom društvu, posebice uz sudjelovanje lokalnih ili regionalnih tijela i organizacija civilnog društva.
  [Am. 178]

| 2.a | Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (c) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:










  (a) | promicanje mjera integracije u cilju društvenog i gospodarskog uključivanja državljana trećih zemalja, olakšavanja spajanja obitelji, pripremanja za njihovo aktivno sudjelovanje i prihvaćanje u društvu primatelju, posebice uz sudjelovanje lokalnih ili regionalnih tijela, nevladinih organizacija, uključujući organizacije koje se bave izbjeglicama i migrantima, i socijalnih partnera; i |
| --- | --- | --- |

2.a

(a)

promicanje mjera integracije u cilju društvenog i gospodarskog uključivanja državljana trećih zemalja, olakšavanja spajanja obitelji, pripremanja za njihovo aktivno sudjelovanje i prihvaćanje u društvu primatelju, posebice uz sudjelovanje lokalnih ili regionalnih tijela, nevladinih organizacija, uključujući organizacije koje se bave izbjeglicama i migrantima, i socijalnih partnera; i

| (b) | promicanje i provedba mjera zaštite za ranjive osobe u kontekstu mjera integracije. [Am. 179] |
| --- | --- |

(b)

promicanje i provedba mjera zaštite za ranjive osobe u kontekstu mjera integracije. [Am. 179]

| 3. | Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (c
  a
  ) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere: [Am. 180]







  (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta politike u pogledu infrastrukture, postupaka i usluga; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije i prioriteta politike u pogledu infrastrukture, postupaka i usluga;

| (b) | podupiranje integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem na razini Unije i država članica, razvoj kapaciteta za učinkovito
  , dostojanstveno
  i održivo vraćanje i smanjenje poticaja za nezakonite migracije; [Am. 181] |
| --- | --- |

(b)

podupiranje integriranog i koordiniranog pristupa upravljanju vraćanjem na razini Unije i država članica, razvoj kapaciteta za učinkovito
  , dostojanstveno
  i održivo vraćanje i smanjenje poticaja za nezakonite migracije; [Am. 181]

| (c) | podupiranje potpomognutog dobrovoljnog vraćanja
  , traženja obitelji
  i reintegracije
  , poštujući pritom najbolje interese maloljetnika
  ; [Am. 182] |
| --- | --- |

(c)

podupiranje potpomognutog dobrovoljnog vraćanja
  , traženja obitelji
  i reintegracije
  , poštujući pritom najbolje interese maloljetnika
  ; [Am. 182]

| (d) | jačanje suradnje s trećim zemljama i njihovih sposobnosti za provedbu sporazuma o ponovnom prihvatu i ostalih sporazuma i omogućivanje održivog vraćanja

  , uključujući reintegraciju kako bi se omogućilo održivo vraćanje
  . [Am. 183] |
| --- | --- |

(d)

jačanje suradnje s trećim zemljama i njihovih sposobnosti za provedbu sporazuma o ponovnom prihvatu i ostalih sporazuma i omogućivanje održivog vraćanja

  , uključujući reintegraciju kako bi se omogućilo održivo vraćanje
  . [Am. 183]

| 3.a | Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (cb) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:










  (a) | promicanje i provedba poštovanja međunarodnog prava i Povelje Europske unije o temeljnim pravima u području mjera i politika o azilu i migracijama; |
| --- | --- | --- |

3.a

(a)

promicanje i provedba poštovanja međunarodnog prava i Povelje Europske unije o temeljnim pravima u području mjera i politika o azilu i migracijama;

| (b) | jačanje solidarnosti i podjele odgovornosti među državama članicama, posebice solidarnosti u pogledu onih koje su najviše izložene migracijskim tokovima, i pružanje potpore državama članicama na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, međunarodnim organizacijama, nevladinim organizacijama i socijalnim partnerima u njihovim solidarnim naporima; |
| --- | --- |

(b)

jačanje solidarnosti i podjele odgovornosti među državama članicama, posebice solidarnosti u pogledu onih koje su najviše izložene migracijskim tokovima, i pružanje potpore državama članicama na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, međunarodnim organizacijama, nevladinim organizacijama i socijalnim partnerima u njihovim solidarnim naporima;

| (c) | pružanje potpore transferu podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite iz jedne države članice u drugu. [Am. 184] |
| --- | --- |

(c)

pružanje potpore transferu podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite iz jedne države članice u drugu. [Am. 184]

PRILOG III.

Područje primjene potpore

  Prihvatljiva djelovanja koja će se podupirati iz instrumenta u skladu s člankom 3. [Am. 185]

| 1. | U okviru cilja politike iz članka 3. stavka 1. fondom se posebice podupire sljedeće: [Am. 186]







  (a) | uspostava i razvoj nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  strategija
  za provedbu pravne stečevine Unije
  u području azila, zakonitih migracija,
  integracije, posebice lokalnih strategija
  integracije, vraćanja i nezakonitih migracija; [Am. 187] |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

uspostava i razvoj nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  strategija
  za provedbu pravne stečevine Unije
  u području azila, zakonitih migracija,
  integracije, posebice lokalnih strategija
  integracije, vraćanja i nezakonitih migracija; [Am. 187]

| (b) | uspostava administrativnih struktura, sustava i alata te osposobljavanje osoblja, uključujući lokalnih tijela i ostalih relevantnih dionika
  u suradnji s relevantnim agencijama Unije, prema potrebi
  ; [Am. 188] |
| --- | --- |

(b)

uspostava administrativnih struktura, sustava i alata te osposobljavanje osoblja, uključujući lokalnih tijela i ostalih relevantnih dionika
  u suradnji s relevantnim agencijama Unije, prema potrebi
  ; [Am. 188]

| (c) | razvoj, praćenje i evaluacija politika i postupaka, uključujući o prikupljanju

  razvoj, prikupljanje, analiza, širenje kvalitativnih i kvantitativnih podataka
  i razmjeni informacija

  statistika o migracijama
  i 
  međunarodnoj zaštiti

  podataka,
  te
  razvoj i primjena zajedničkih statističkih alata, metoda i pokazatelja za mjerenje napretka i procjenjivanje promjena u politici; [Am. 189] |
| --- | --- |

(c)

razvoj, praćenje i evaluacija politika i postupaka, uključujući o prikupljanju

  razvoj, prikupljanje, analiza, širenje kvalitativnih i kvantitativnih podataka
  i razmjeni informacija

  statistika o migracijama
  i 
  međunarodnoj zaštiti

  podataka,
  te
  razvoj i primjena zajedničkih statističkih alata, metoda i pokazatelja za mjerenje napretka i procjenjivanje promjena u politici; [Am. 189]

| (d) | razmjena informacija, najbolje prakse i strategija, uzajamno učenje, studije i istraživanje, razvoj i provedba zajedničkih mjera i operacija i uspostava transnacionalnih mreža za suradnju; |
| --- | --- |

(d)

razmjena informacija, najbolje prakse i strategija, uzajamno učenje, studije i istraživanje, razvoj i provedba zajedničkih mjera i operacija i uspostava transnacionalnih mreža za suradnju;

| (e) | rodno osjetljive
  usluge pomoći i potpore u skladu sa statusom i potrebama predmetne osobe, posebice ranjivih skupina

  ugroženih osoba
  ; [Am. 190] |
| --- | --- |

(e)

rodno osjetljive
  usluge pomoći i potpore u skladu sa statusom i potrebama predmetne osobe, posebice ranjivih skupina

  ugroženih osoba
  ; [Am. 190]

| (ea) | učinkovita zaštita djece migranata, uključujući provedbu procjena najboljih interesa djece prije donošenja odluka, sve mjere navedene u Komunikaciji Komisije od 12. travnja 2017. o zaštiti djece migranata, kao što su osiguravanje odgovarajućeg smještaja za sve maloljetnike bez pratnje i pravovremeno imenovanje skrbnika za sve maloljetnike bez pratnje, doprinosi Europskoj mreži ustanova za skrbništvo te razvoj, praćenje i evaluacija politika i postupaka za zaštitu djece, uključujući mehanizam sukladan s pravima djece; [Am. 191] |
| --- | --- |

(ea)

učinkovita zaštita djece migranata, uključujući provedbu procjena najboljih interesa djece prije donošenja odluka, sve mjere navedene u Komunikaciji Komisije od 12. travnja 2017. o zaštiti djece migranata, kao što su osiguravanje odgovarajućeg smještaja za sve maloljetnike bez pratnje i pravovremeno imenovanje skrbnika za sve maloljetnike bez pratnje, doprinosi Europskoj mreži ustanova za skrbništvo te razvoj, praćenje i evaluacija politika i postupaka za zaštitu djece, uključujući mehanizam sukladan s pravima djece; [Am. 191]

| (f) | mjere usmjerene na podizanje razine svijesti o politikama azila, integracije, zakonitih migracija i vraćanja među dionicima i općom javnošću.
  , uz usmjeravanje posebne pozornosti na ranjive skupine, uključujući maloljetnike; [Am. 192] |
| --- | --- |

(f)

mjere usmjerene na podizanje razine svijesti o politikama azila, integracije, zakonitih migracija i vraćanja među dionicima i općom javnošću.
  , uz usmjeravanje posebne pozornosti na ranjive skupine, uključujući maloljetnike; [Am. 192]

| 2. | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) fondom se posebice podupiru sljedeće mjere: [Am. 193]







  (a) | pružanje materijalne pomoći, uključujući pomoći na granici
  , struktura koje su pogodne za djecu i rodno osjetljive, usluge hitne pomoći koju pružaju lokalna tijela, obrazovanja, osposobljavanja, usluga potpore, pravne pomoći i zastupanja te zdravstvene i psihološke skrbi
  ; [Am. 194] |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pružanje materijalne pomoći, uključujući pomoći na granici
  , struktura koje su pogodne za djecu i rodno osjetljive, usluge hitne pomoći koju pružaju lokalna tijela, obrazovanja, osposobljavanja, usluga potpore, pravne pomoći i zastupanja te zdravstvene i psihološke skrbi
  ; [Am. 194]

| (b) | provođenje postupaka azila
  , uključujući traženje obitelji i jamčenje pristupa pravnoj pomoći i zastupanju te usmenom prevođenju za podnositelje zahtjeva za azil u svim fazama postupka
  ; [Am. 195] |
| --- | --- |

(b)

provođenje postupaka azila
  , uključujući traženje obitelji i jamčenje pristupa pravnoj pomoći i zastupanju te usmenom prevođenju za podnositelje zahtjeva za azil u svim fazama postupka
  ; [Am. 195]

| (c) | utvrđivanje podnositelja s posebnim postupovnim potrebama ili potrebama u vezi s prihvatom
  , uključujući ranu identifikaciju žrtava trgovanja ljudima, maloljetnika i ostalih ranjivih osoba poput žrtava mučenja i rodno uvjetovanog nasilja i upućivanje specijaliziranim uslugama
  ; [Am. 196] |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje podnositelja s posebnim postupovnim potrebama ili potrebama u vezi s prihvatom
  , uključujući ranu identifikaciju žrtava trgovanja ljudima, maloljetnika i ostalih ranjivih osoba poput žrtava mučenja i rodno uvjetovanog nasilja i upućivanje specijaliziranim uslugama
  ; [Am. 196]

| (ca) | pružanje kvalificiranih psihosocijalnih i rehabilitacijskih usluga žrtvama nasilja i mučenja, uključujući rodno uvjetovano nasilje; [Am. 197] |
| --- | --- |

(ca)

pružanje kvalificiranih psihosocijalnih i rehabilitacijskih usluga žrtvama nasilja i mučenja, uključujući rodno uvjetovano nasilje; [Am. 197]

| (d) | uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za smještaj nakon prihvata,
  posebice smještaja u malim jedinicama i malim infrastrukturama kojima se ispunjavaju potrebe obitelji s maloljetnicima, uključujući smještaj koji osiguravaju lokalne i regionalne vlasti i
  uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; [Am. 198] |
| --- | --- |

(d)

uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za smještaj nakon prihvata,
  posebice smještaja u malim jedinicama i malim infrastrukturama kojima se ispunjavaju potrebe obitelji s maloljetnicima, uključujući smještaj koji osiguravaju lokalne i regionalne vlasti i
  uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; [Am. 198]

| (da) | pružanje alternativnih oblika skrbi koji su integrirani u postojeće nacionalne sustave za zaštitu djece i zadovoljavaju potrebe sve djece u skladu s međunarodnim standardima; [Am. 199] |
| --- | --- |

(da)

pružanje alternativnih oblika skrbi koji su integrirani u postojeće nacionalne sustave za zaštitu djece i zadovoljavaju potrebe sve djece u skladu s međunarodnim standardima; [Am. 199]

| (e) | jačanje kapaciteta

  mogućnosti
  država članica za prikupljanje

  da prikupe
  , analiziranje

  analiziraju
  i širenje podataka

  međusobno razmijene podatke
  o zemlji porijekla; [Am. 200] |
| --- | --- |

(e)

jačanje kapaciteta

  mogućnosti
  država članica za prikupljanje

  da prikupe
  , analiziranje

  analiziraju
  i širenje podataka

  međusobno razmijene podatke
  o zemlji porijekla; [Am. 200]

| (f) | mjere povezane s postupcima za provedbu Okvira Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat] ili nacionalnih programa preseljenja koji su u skladu s okvirom Unije za preseljenje

  i humanitarnog prihvata kako je utvrđeno u ovoj Uredbi
  ; [Am. 201] |
| --- | --- |

(f)

mjere povezane s postupcima za provedbu Okvira Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat] ili nacionalnih programa preseljenja koji su u skladu s okvirom Unije za preseljenje

  i humanitarnog prihvata kako je utvrđeno u ovoj Uredbi
  ; [Am. 201]

| (g) | transfer
  podnositelja zahtjeva i
  korisnika međunarodne zaštite; [Am. 202] |
| --- | --- |

(g)

transfer
  podnositelja zahtjeva i
  korisnika međunarodne zaštite; [Am. 202]

| (h) | jačanje kapaciteta trećih zemalja za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna zaštita
  , uključujući podupiranjem razvoja snažnih mehanizama za zaštitu djece u trećim zemljama kojima se osigurava da su djeca u svim područjima zaštićena od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja i da imaju pristup obrazovanju i zdravstvenoj skrbi
  ; [Am. 203] |
| --- | --- |

(h)

jačanje kapaciteta trećih zemalja za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna zaštita
  , uključujući podupiranjem razvoja snažnih mehanizama za zaštitu djece u trećim zemljama kojima se osigurava da su djeca u svim područjima zaštićena od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja i da imaju pristup obrazovanju i zdravstvenoj skrbi
  ; [Am. 203]

| (i) | uspostavljanje, razvoj i poboljšanje učinkovitih alternativa zadržavanju
  i institucionalnoj skrbi
  , posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i 
  djece s
  obitelji
  , u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta
  . [Am. 204] |
| --- | --- |

(i)

uspostavljanje, razvoj i poboljšanje učinkovitih alternativa zadržavanju
  i institucionalnoj skrbi
  , posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i 
  djece s
  obitelji
  , u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta
  . [Am. 204]

| 3. | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (b) fondom se posebice podupire sljedeće: [Am. 205]







  (a) | informativni paketi i kampanje za podizanje razine svijesti o zakonitim migracijskim putovima u Uniju, uključujući o pravnoj stečevini Unije o zakonitim migracijama; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

informativni paketi i kampanje za podizanje razine svijesti o zakonitim migracijskim putovima u Uniju, uključujući o pravnoj stečevini Unije o zakonitim migracijama;

| (b) | razvoj programa mobilnosti u Uniji, kao što su programi

  uključujući ali ne ograničavajući se na programe
  kružne ili privremene migracije, uključujući
  strukovno i drugo
  osposobljavanje za povećanje zapošljivosti; [Am. 206] |
| --- | --- |

(b)

razvoj programa mobilnosti u Uniji, kao što su programi

  uključujući ali ne ograničavajući se na programe
  kružne ili privremene migracije, uključujući
  strukovno i drugo
  osposobljavanje za povećanje zapošljivosti; [Am. 206]

| (c) | suradnja između trećih zemalja i agencija za zapošljavanje, službi za zapošljavanje i imigracijskih službi država članica; |
| --- | --- |

(c)

suradnja između trećih zemalja i agencija za zapošljavanje, službi za zapošljavanje i imigracijskih službi država članica;

| (d) | procjena
  i priznavanje
  vještina i kvalifikacija
  , uključujući profesionalno iskustvo,
  stečenih u trećoj zemlji i njihova transparentnost i kompatibilnost s vještinama i kvalifikacijama u državi članici
  i razvoj zajedničkih standarda evaluacije
  ; [Am. 207] |
| --- | --- |

(d)

procjena
  i priznavanje
  vještina i kvalifikacija
  , uključujući profesionalno iskustvo,
  stečenih u trećoj zemlji i njihova transparentnost i kompatibilnost s vještinama i kvalifikacijama u državi članici
  i razvoj zajedničkih standarda evaluacije
  ; [Am. 207]

| (e) | pomoć u kontekstu zahtjeva za spajanje obitelji u smislu

  kako bi se zajamčila usklađena provedba
  Direktive Vijeća 2003/86/EZ (1); [Am. 208] |
| --- | --- |

(e)

pomoć u kontekstu zahtjeva za spajanje obitelji u smislu

  kako bi se zajamčila usklađena provedba
  Direktive Vijeća 2003/86/EZ (1); [Am. 208]

| (f) | pomoć
  , uključujući pravnu pomoć i zastupanje,
  u pogledu promjene statusa državljana trećih zemalja koji već zakonito borave u državi članici, posebice u pogledu stjecanja statusa osobe sa zakonitim boravkom definiranog na razini Unije; [Am. 209] |
| --- | --- |

(f)

pomoć
  , uključujući pravnu pomoć i zastupanje,
  u pogledu promjene statusa državljana trećih zemalja koji već zakonito borave u državi članici, posebice u pogledu stjecanja statusa osobe sa zakonitim boravkom definiranog na razini Unije; [Am. 209]

| (fa) | pomoć u pogledu ostvarivanja prava državljana trećih zemalja sa zakonitim boravištem u Uniji, osobito u pogledu mobilnosti u Uniji i pristupa zapošljavanju; [Am. 210] |
| --- | --- |

(fa)

pomoć u pogledu ostvarivanja prava državljana trećih zemalja sa zakonitim boravištem u Uniji, osobito u pogledu mobilnosti u Uniji i pristupa zapošljavanju; [Am. 210]

| (g) | mjere rane integracije kao što je prilagođena potpora u skladu s potrebama državljana trećih zemalja i programi integracije usmjereni na obrazovanje, učenje jezika i druge vrste osposobljavanja kao što su seminari građanske integracije i profesionalna orijentacija;
  [Am. 211] |
| --- | --- |

(g)

mjere rane integracije kao što je prilagođena potpora u skladu s potrebama državljana trećih zemalja i programi integracije usmjereni na obrazovanje, učenje jezika i druge vrste osposobljavanja kao što su seminari građanske integracije i profesionalna orijentacija;
  [Am. 211]

| (h) | mjere za promicanje ravnopravnosti u pristupu i pružanju javnih i privatnih usluga državljanima trećih zemalja, uključujući njihovu prilagodbu potrebama ciljne skupine;
  [Am. 212] |
| --- | --- |

(h)

mjere za promicanje ravnopravnosti u pristupu i pružanju javnih i privatnih usluga državljanima trećih zemalja, uključujući njihovu prilagodbu potrebama ciljne skupine;
  [Am. 212]

| (i) | suradnja između državnih tijela i nevladinih organizacija, uključujući posredstvom koordiniranih centara za potporu integraciji, kao što su jedinstvene točke;
  [Am. 213] |
| --- | --- |

(i)

suradnja između državnih tijela i nevladinih organizacija, uključujući posredstvom koordiniranih centara za potporu integraciji, kao što su jedinstvene točke;
  [Am. 213]

| (j) | mjere kojima se omogućuje i podupire uključivanje državljana trećih zemalja u društvo primatelja i aktivno sudjelovanje u tom društvu te mjere za promicanje prihvaćanja u društvu primatelju;
  [Am. 214] |
| --- | --- |

(j)

mjere kojima se omogućuje i podupire uključivanje državljana trećih zemalja u društvo primatelja i aktivno sudjelovanje u tom društvu te mjere za promicanje prihvaćanja u društvu primatelju;
  [Am. 214]

| (k) | promicanje razmjena i dijaloga među državljanima trećih zemalja, društvom primateljem i javnim tijelima, uključujući savjetovanjem državljana trećih zemalja te međukulturnim i međuvjerskim dijalogom.
  [Am. 215] |
| --- | --- |

(k)

promicanje razmjena i dijaloga među državljanima trećih zemalja, društvom primateljem i javnim tijelima, uključujući savjetovanjem državljana trećih zemalja te međukulturnim i međuvjerskim dijalogom.
  [Am. 215]

| 3.a | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (c) fondom se posebice podupire sljedeće:










  (a) | mjere integracije kao što je prilagođena potpora u skladu s potrebama državljana trećih zemalja i programi integracije usmjereni na uključivo obrazovanje i skrb, učenje jezika, savjetovanje, strukovno osposobljavanje i druge vrste osposobljavanja kao što su seminari građanske integracije i profesionalna orijentacija; |
| --- | --- | --- |

3.a

(a)

mjere integracije kao što je prilagođena potpora u skladu s potrebama državljana trećih zemalja i programi integracije usmjereni na uključivo obrazovanje i skrb, učenje jezika, savjetovanje, strukovno osposobljavanje i druge vrste osposobljavanja kao što su seminari građanske integracije i profesionalna orijentacija;

| (b) | izgradnja kapaciteta za integracijske usluge koje pružaju lokalne vlasti; |
| --- | --- |

(b)

izgradnja kapaciteta za integracijske usluge koje pružaju lokalne vlasti;

| (c) | mjere za promicanje ravnopravnosti u pristupu i pružanju javnih i privatnih usluga državljanima trećih zemalja, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i psihosocijalnu podršku i njihovu prilagodbu potrebama ciljne skupine; |
| --- | --- |

(c)

mjere za promicanje ravnopravnosti u pristupu i pružanju javnih i privatnih usluga državljanima trećih zemalja, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i psihosocijalnu podršku i njihovu prilagodbu potrebama ciljne skupine;

| (d) | suradnja između državnih tijela i nevladinih organizacija, uključujući posredstvom koordiniranih centara za potporu integraciji, kao što su jedinstvene točke; |
| --- | --- |

(d)

suradnja između državnih tijela i nevladinih organizacija, uključujući posredstvom koordiniranih centara za potporu integraciji, kao što su jedinstvene točke;

| (e) | mjere kojima se omogućuje i podupire uključivanje državljana trećih zemalja u društvo primatelja i aktivno sudjelovanje u tom društvu te mjere za promicanje prihvaćanja u društvu primatelju; |
| --- | --- |

(e)

mjere kojima se omogućuje i podupire uključivanje državljana trećih zemalja u društvo primatelja i aktivno sudjelovanje u tom društvu te mjere za promicanje prihvaćanja u društvu primatelju;

| (f) | promicanje razmjena i dijaloga među državljanima trećih zemalja, društvom primateljem i javnim tijelima, uključujući savjetovanjem državljana trećih zemalja te međukulturnim i međuvjerskim dijalogom. [Am. 216] |
| --- | --- |

(f)

promicanje razmjena i dijaloga među državljanima trećih zemalja, društvom primateljem i javnim tijelima, uključujući savjetovanjem državljana trećih zemalja te međukulturnim i međuvjerskim dijalogom. [Am. 216]

| 4. | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (c
  a
  ) fondom se posebice podupire sljedeće: [Am. 217]







  (a) | infrastruktura

  poboljšanje infrastrukture
  za
  otvoreni
  prihvat ili

  i poboljšanje postojeće infrastrukture za
  zadržavanje, uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; [Am. 218] |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

infrastruktura

  poboljšanje infrastrukture
  za
  otvoreni
  prihvat ili

  i poboljšanje postojeće infrastrukture za
  zadržavanje, uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; [Am. 218]

| (b) | uvođenje, razvoj
  , provedba
  i poboljšanje učinkovitih alternativnih mjera zadržavanju
  na temelju vođenja slučaja u zajednici
  , posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i obitelji; [Am. 219] |
| --- | --- |

(b)

uvođenje, razvoj
  , provedba
  i poboljšanje učinkovitih alternativnih mjera zadržavanju
  na temelju vođenja slučaja u zajednici
  , posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i obitelji; [Am. 219]

| (ba) | identifikacija i prihvat žrtava trgovanja ljudima u skladu s Direktivom 2011/36/EU i Direktivom Vijeća 2004/81/EZ
   (2)
  ; [Am. 220] |
| --- | --- |

(ba)

identifikacija i prihvat žrtava trgovanja ljudima u skladu s Direktivom 2011/36/EU i Direktivom Vijeća 2004/81/EZ
   (2)
  ; [Am. 220]

| (c) | uvođenje i jačanje neovisnih i učinkovitih sustava za praćenje prisilnog vraćanja, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 6. Direktive 2008/115/EZ (3); |
| --- | --- |

(c)

uvođenje i jačanje neovisnih i učinkovitih sustava za praćenje prisilnog vraćanja, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 6. Direktive 2008/115/EZ (3);

| (d) | suzbijanje

  smanjenje
  poticanja nezakonitih migracija, uključujući zapošljavanje nezakonitih migranata, djelotvornim i primjerenim inspekcijama na temelju procjene rizika, osposobljavanjem osoblja, uspostavom i provedbom mehanizama s pomoću kojih nezakoniti migranti mogu tražiti povrat uplaćenih iznosa i podnositi pritužbe protiv poslodavaca ili informativnim kampanjama i kampanjama podizanja razine svijesti radi informiranja poslodavaca i nezakonitih migranata o njihovim pravima i obvezama u skladu s Direktivom 2009/52/EZ (4); [Am. 221] |
| --- | --- |

(d)

suzbijanje

  smanjenje
  poticanja nezakonitih migracija, uključujući zapošljavanje nezakonitih migranata, djelotvornim i primjerenim inspekcijama na temelju procjene rizika, osposobljavanjem osoblja, uspostavom i provedbom mehanizama s pomoću kojih nezakoniti migranti mogu tražiti povrat uplaćenih iznosa i podnositi pritužbe protiv poslodavaca ili informativnim kampanjama i kampanjama podizanja razine svijesti radi informiranja poslodavaca i nezakonitih migranata o njihovim pravima i obvezama u skladu s Direktivom 2009/52/EZ (4); [Am. 221]

| (e) | priprema vraćanja, uključujući mjere koje dovode do izdavanja odluka o vraćanju, identifikacija državljana trećih zemalja, izdavanje putnih isprava i traženje obitelji; |
| --- | --- |

(e)

priprema vraćanja, uključujući mjere koje dovode do izdavanja odluka o vraćanju, identifikacija državljana trećih zemalja, izdavanje putnih isprava i traženje obitelji;

| (f) | suradnja s konzularnim tijelima i imigracijskim službama ili s drugim mjerodavnim tijelima i službama trećih zemalja u cilju pribavljanja putnih isprava, olakšavanja vraćanja i osiguravanja ponovnog prihvata, među ostalim raspoređivanjem časnika za vezu u treće zemlje; |
| --- | --- |

(f)

suradnja s konzularnim tijelima i imigracijskim službama ili s drugim mjerodavnim tijelima i službama trećih zemalja u cilju pribavljanja putnih isprava, olakšavanja vraćanja i osiguravanja ponovnog prihvata, među ostalim raspoređivanjem časnika za vezu u treće zemlje;

| (g) | pomoć pri vraćanju, posebice potpomognutom dobrovoljnom povratku i informacije o programima potpomognutog dobrovoljnog povratka
  , uključujući pružanjem posebnog usmjerenja za djecu u postupcima vraćanja i osiguravanja postupaka vraćanja utemeljenih na pravima djece
  ; [Am. 222] |
| --- | --- |

(g)

pomoć pri vraćanju, posebice potpomognutom dobrovoljnom povratku i informacije o programima potpomognutog dobrovoljnog povratka
  , uključujući pružanjem posebnog usmjerenja za djecu u postupcima vraćanja i osiguravanja postupaka vraćanja utemeljenih na pravima djece
  ; [Am. 222]

| (h) | operacije udaljavanja, uključujući povezane mjere, u skladu sa standardima utvrđenima u pravu Unije, osim sredstava za prisilu; |
| --- | --- |

(h)

operacije udaljavanja, uključujući povezane mjere, u skladu sa standardima utvrđenima u pravu Unije, osim sredstava za prisilu;

| (i) | mjere za podupiranje trajnog vraćanja povratnika i njihove reintegracije; |
| --- | --- |

(i)

mjere za podupiranje trajnog vraćanja povratnika i njihove reintegracije;

| (j) | objekti i usluge
  potpore
  u trećim zemljama za osiguravanje primjerenog privremenog smještaja i prihvata nakon dolaska, uključujući za maloljetnike bez pratnje i ostale ranjive skupine u skladu s međunarodnim standardima

  te brzi prijelaz na smještaj u zajednici
  ; [Am. 223] |
| --- | --- |

(j)

objekti i usluge
  potpore
  u trećim zemljama za osiguravanje primjerenog privremenog smještaja i prihvata nakon dolaska, uključujući za maloljetnike bez pratnje i ostale ranjive skupine u skladu s međunarodnim standardima

  te brzi prijelaz na smještaj u zajednici
  ; [Am. 223]

| (k) | suradnja s trećim zemljama u području suzbijanja nezakonitih migracija i u području učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata, uključujući u okviru provedbe sporazuma o ponovnom prihvatu i drugih mehanizama; [Am. 224] |
| --- | --- |

(k)

suradnja s trećim zemljama u području suzbijanja nezakonitih migracija i u području učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata, uključujući u okviru provedbe sporazuma o ponovnom prihvatu i drugih mehanizama; [Am. 224]

| (l) | mjere za povećanje osviještenosti o prikladnim zakonitim kanalima za imigraciju

  migraciju
  i rizicima nezakonite

  neregularne
  imigracije; [Am. 225] |
| --- | --- |

(l)

mjere za povećanje osviještenosti o prikladnim zakonitim kanalima za imigraciju

  migraciju
  i rizicima nezakonite

  neregularne
  imigracije; [Am. 225]

| (m) | potpora trećim zemljama i mjere u trećim zemljama, uključujući infrastrukturu, opremu i druge mjere ako se njima pridonosi jačanju učinkovite suradnje između trećih zemalja i Unije i njezinih država članica u pogledu vraćanja i ponovnog prihvata.
  [Am. 226] |
| --- | --- |

(m)

potpora trećim zemljama i mjere u trećim zemljama, uključujući infrastrukturu, opremu i druge mjere ako se njima pridonosi jačanju učinkovite suradnje između trećih zemalja i Unije i njezinih država članica u pogledu vraćanja i ponovnog prihvata.
  [Am. 226]

| 4.a | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (cb) fondom se podupire sljedeće:










  (a) | provedba transfera ili podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite iz jedne države članice u drugu, uključujući mjere iz članka 17.b ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

4.a

(a)

provedba transfera ili podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite iz jedne države članice u drugu, uključujući mjere iz članka 17.b ove Uredbe;

| (b) | operativna potpora u pogledu upućenog osoblja ili financijska pomoć koju jedna država članica pruža državi članici pogođenoj migracijskim izazovima; |
| --- | --- |

(b)

operativna potpora u pogledu upućenog osoblja ili financijska pomoć koju jedna država članica pruža državi članici pogođenoj migracijskim izazovima;

| (c) | mjere povezane s postupcima za provedbu nacionalnih programa preseljenja i humanitarnog prihvata. [Am. 227] |
| --- | --- |

(c)

mjere povezane s postupcima za provedbu nacionalnih programa preseljenja i humanitarnog prihvata. [Am. 227]

---

(1)  Direktiva Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji (SL L 251, 3.10.2003., str. 12.).

(2)  
  Direktiva Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, koji surađuju s nadležnim tijelima (SL L 261, 6.8.2004., str. 19.).

(3)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

(4)  Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.).

PRILOG IV.

Mjere prihvatljive za višu stopu sufinanciranja u skladu s člankom 12. stavkom 2. i člankom 13. stavkom 7.

| — | integracijske mjere koje provode lokalna i regionalna tijela i organizacije civilnog društva,
  uključujući organizacije za izbjeglice i migrante; [Am. 228] |
| --- | --- |

—

integracijske mjere koje provode lokalna i regionalna tijela i organizacije civilnog društva,
  uključujući organizacije za izbjeglice i migrante; [Am. 228]

| — | mjere za razvoj i provedbu učinkovitih alternativa zadržavanju
  i institucionalnoj skrbi
  , [Am. 229] |
| --- | --- |

—

mjere za razvoj i provedbu učinkovitih alternativa zadržavanju
  i institucionalnoj skrbi
  , [Am. 229]

| — | programi potpomognutog dobrovoljnog povratka i reintegracije i povezane aktivnosti, |
| --- | --- |

—

programi potpomognutog dobrovoljnog povratka i reintegracije i povezane aktivnosti,

| — | mjere usmjerene na ranjive osobe i podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu s posebnim potrebama povezanima s prihvatom i/ili posebnim postupovnim potrebama, uključujući mjere za osiguranje djelotvorne zaštite djece migranata, posebice maloljetnika bez pratnje. |
| --- | --- |

—

mjere usmjerene na ranjive osobe i podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu s posebnim potrebama povezanima s prihvatom i/ili posebnim postupovnim potrebama, uključujući mjere za osiguranje djelotvorne zaštite djece migranata, posebice maloljetnika bez pratnje.

PRILOG V.

Ključni pokazatelji uspješnosti navedeni u članku 28. stavku 1.

Posebni cilj 1: Jačanje i razvoj svih aspekata Zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije:

| -1. | Svi ključni pokazatelji uspješnosti navedeni u nastavku razvrstavaju se po spolu i dobi [Am. 231] |
| --- | --- |

-1.

Svi ključni pokazatelji uspješnosti navedeni u nastavku razvrstavaju se po spolu i dobi [Am. 231]

| 1. | broj osoba preseljenih uz potporu fonda; |
| --- | --- |

1.

broj osoba preseljenih uz potporu fonda;

| 1.a | Broj osoba prihvaćenih u okviru programa humanitarnog prihvata; [Am. 232] |
| --- | --- |

1.a

Broj osoba prihvaćenih u okviru programa humanitarnog prihvata; [Am. 232]

| 2. | broj osoba u sustavu prihvata u odnosu na broj podnositelja zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

2.

broj osoba u sustavu prihvata u odnosu na broj podnositelja zahtjeva za azil;

| 3. | konvergencija stopa odobravanja zaštite tražitelja azila iz iste zemlje. |
| --- | --- |

3.

konvergencija stopa odobravanja zaštite tražitelja azila iz iste zemlje.

| 3.a | broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su uz potporu fonda premješteni iz jedne države članice u drugu; [Am. 233] |
| --- | --- |

3.a

broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su uz potporu fonda premješteni iz jedne države članice u drugu; [Am. 233]

| 3.b | broj korisnika međunarodne zaštite koji su uz potporu fonda premješteni iz jedne države članice u drugu; [Am. 234] |
| --- | --- |

3.b

broj korisnika međunarodne zaštite koji su uz potporu fonda premješteni iz jedne države članice u drugu; [Am. 234]

Posebni cilj 1.a: Potpora za zakonite migracije u države članice:

| 1. | broj izdanih plavih karti uz potporu Fonda; |
| --- | --- |

1.

broj izdanih plavih karti uz potporu Fonda;

| 2. | broj osoba premještenih unutar društva kojima je taj status zajamčen uz potporu Fonda; |
| --- | --- |

2.

broj osoba premještenih unutar društva kojima je taj status zajamčen uz potporu Fonda;

| 3. | broj podnositelja zahtjeva za spajanje obitelji koji su djelotvorno spojeni sa svojim obiteljima uz potporu Fonda; |
| --- | --- |

3.

broj podnositelja zahtjeva za spajanje obitelji koji su djelotvorno spojeni sa svojim obiteljima uz potporu Fonda;

| 4. | broj državljana trećih zemalja kojima su dodijeljene dozvole za dugotrajni boravak uz potporu Fonda. [Am. 235] |
| --- | --- |

4.

broj državljana trećih zemalja kojima su dodijeljene dozvole za dugotrajni boravak uz potporu Fonda. [Am. 235]

Posebni cilj 2:
  podupiranje zakonitih migracija u države članice, uključujući pridonošenjem

  pridonositi
  integraciji državljana trećih zemalja: [Am. 236]

| 1. | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama prije odlaska koje se podupiru Fondom; |
| --- | --- |

1.

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama prije odlaska koje se podupiru Fondom;

| 2. | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda koje su prijavile da se mjerama pridonijelo njihovoj ranoj integraciji u odnosu na ukupni broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz fonda. [Am. 237] |
| --- | --- |

2.

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda koje su prijavile da se mjerama pridonijelo njihovoj ranoj integraciji u odnosu na ukupni broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz fonda. [Am. 237]

| 2.a | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda, a koje su naknadno dobile posao. [Am. 238] |
| --- | --- |

2.a

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda, a koje su naknadno dobile posao. [Am. 238]

| 2.b | Broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda i kojima su priznate kvalifikacije ili su dobile diplomu u jednoj od država članica. [Am. 239] |
| --- | --- |

2.b

Broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda i kojima su priznate kvalifikacije ili su dobile diplomu u jednoj od država članica. [Am. 239]

Posebni cilj 3: pridonošenje suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitosti vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama:

| 1. | broj vraćanja
  uz potporu Fonda
  nakon odluke kojom se nalaže odlazak u odnosu na broj državljana trećih zemalja kojima je naložen odlazak; [Am. 240] |
| --- | --- |

1.

broj vraćanja
  uz potporu Fonda
  nakon odluke kojom se nalaže odlazak u odnosu na broj državljana trećih zemalja kojima je naložen odlazak; [Am. 240]

| 2. | broj povratnika koji su primili pomoć za reintegraciju prije i nakon vraćanja koja se sufinancira iz Fonda u odnosu na ukupni broj vraćanja koja se podupiru iz Fonda. |
| --- | --- |

2.

broj povratnika koji su primili pomoć za reintegraciju prije i nakon vraćanja koja se sufinancira iz Fonda u odnosu na ukupni broj vraćanja koja se podupiru iz Fonda.

Posebni cilj 3.a: Jamčenje solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti

| 1. | Broj transfera podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe. |
| --- | --- |

1.

Broj transfera podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe.

| 1.a | Broj transfera korisnika međunarodne zaštite provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe. |
| --- | --- |

1.a

Broj transfera korisnika međunarodne zaštite provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe.

| 2. | Broj upućenog osoblja ili financijska potpora pružena državama članicama koje se suočavaju s migracijskim izazovima. |
| --- | --- |

2.

Broj upućenog osoblja ili financijska potpora pružena državama članicama koje se suočavaju s migracijskim izazovima.

| 3. | Broj osoba preseljenih ili prihvaćenih u okviru humanitarnih programa uz potporu Fonda. [Am. 241] |
| --- | --- |

3.

Broj osoba preseljenih ili prihvaćenih u okviru humanitarnih programa uz potporu Fonda. [Am. 241]

PRILOG VI.

Vrste intervencija

TABLICA 1.: ŠIFRE ZA DIMENZIJU „PODRUČJE INTERVENCIJE”

| I. | CEAS |
| --- | --- |

I.

001

Uvjeti prihvata

002

Postupci azila

003

Provedba pravne stečevine Unije

004

Djeca migranti

005

Osobe s posebnim potrebama u pogledu prihvata i postupovnim potrebama

006

Preseljenje

007

Solidarnost među državama članicama

008

Operativna potpora

| II. | Zakonite migracije i integracija |
| --- | --- |

II.

001

Razvoj integracijskih strategija

002

Žrtve trgovanja ljudima

003

Mjere integracije – informiranje i orijentacija, sve na jednom mjestu

004

Mjere integracije – učenje jezika

005

Mjere integracije – građansko i drugo osposobljavanje

006

Mjere integracije – uvod, sudjelovanje, razmjene društva domaćina

007

Mjere integracije – osnovne potrebe

008

Mjere prije odlaska

009

Programi mobilnosti

010

Stjecanje zakonitog boravišta

| III. | Vraćanje |
| --- | --- |

III.

001

Alternative zadržavanju

002

Uvjeti prihvata / zadržavanja

003

Postupci vraćanja

004

Potpomognuti dobrovoljni povratak

005

Pomoć pri reintegraciji

006

Operacije udaljavanja / vraćanja

007

Sustav nadzora prisilnog vraćanja

008

Ranjive osobe / maloljetnici bez pratnje

009

Mjere za smanjenje poticaja na nezakonite migracije

010

Operativna potpora

| IV. | Tehnička pomoć |
| --- | --- |

IV.

001

Informiranje i komuniciranje

002

Priprema, provedba, praćenje i kontrola

003

Evaluacije i studije, prikupljanje podataka

004

Jačanje kapaciteta

TABLICA 2.: ŠIFRE ZA DIMENZIJU „VRSTA MJERE”

| 001 | Razvoj nacionalnih strategija |
| --- | --- |
| 002 | Jačanje kapaciteta |
| 003 | Obrazovanje i osposobljavanje državljana trećih zemalja |
| 004 | Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja |
| 005 | Razmjena informacija i najbolje prakse |
| 006 | Zajedničke mjere / operacije (između država članica) |
| 007 | Kampanje i informiranje |
| 008 | Razmjena i upućivanje stručnjaka |
| 009 | Studije, pilot-projekti, procjene rizika |
| 010 | Studije, pilot-projekti, administrativne i tehničke aktivnosti |
| 011 | Pružanje usluga pomoći i potpore državljanima trećih zemalja |
| 012 | Infrastruktura |
| 013 | Oprema |

001

Razvoj nacionalnih strategija

002

Jačanje kapaciteta

003

Obrazovanje i osposobljavanje državljana trećih zemalja

004

Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja

005

Razmjena informacija i najbolje prakse

006

Zajedničke mjere / operacije (između država članica)

007

Kampanje i informiranje

008

Razmjena i upućivanje stručnjaka

009

Studije, pilot-projekti, procjene rizika

010

Studije, pilot-projekti, administrativne i tehničke aktivnosti

011

Pružanje usluga pomoći i potpore državljanima trećih zemalja

012

Infrastruktura

013

Oprema

TABLICA 3.: ŠIFRE ZA DIMENZIJU „NAČINI PROVEDBE”

| 001 | Posebna mjera |
| --- | --- |
| 002 | Hitna pomoć |
| 003 | Suradnja s trećim zemljama |
| 004 | Mjere u trećim zemljama |
| 005 | Mjere navedene u Prilogu IV. |

001

Posebna mjera

002

Hitna pomoć

003

Suradnja s trećim zemljama

004

Mjere u trećim zemljama

005

Mjere navedene u Prilogu IV.

PRILOG VII.

Prihvatljive mjere za operativnu potporu

U okviru posebnog cilja jačanja i razvoja svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije, i posebnog cilja pridonošenja suzbijanju nezakonitih migracija, osiguravanja učinkovitosti vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama, operativnom potporom obuhvaćeno je sljedeće:

| — | troškovi osoblja, |
| --- | --- |

—

troškovi osoblja,

| — | troškovi pružanja usluga, kao što su održavanje ili zamjena opreme, |
| --- | --- |

—

troškovi pružanja usluga, kao što su održavanje ili zamjena opreme,

| — | troškovi servisiranja, kao što su održavanje ili popravak infrastrukture. |
| --- | --- |

—

troškovi servisiranja, kao što su održavanje ili popravak infrastrukture.

PRILOG VIII.

Pokazatelji ostvarenja i rezultata navedeni u članku 28. stavku 3.

| -1. | Svi ključni pokazatelji uspješnosti navedeni u nastavku razvrstavaju se po spolu i dobi. [Am. 242] |
| --- | --- |

-1.

Svi ključni pokazatelji uspješnosti navedeni u nastavku razvrstavaju se po spolu i dobi. [Am. 242]

Posebni cilj 1: Jačanje i razvoj svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije:

| 1. | broj osoba iz ciljne skupine kojima je pružena pomoć uz potporu fonda:






  (a) | broj osoba iz ciljne skupine koje se koriste informacijama i pomoći u okviru postupaka azila; |
| --- | --- | --- |

1.

broj osoba iz ciljne skupine kojima je pružena pomoć uz potporu fonda:

(a)

broj osoba iz ciljne skupine koje se koriste informacijama i pomoći u okviru postupaka azila;

| (b) | broj osoba iz ciljne skupine koje se koriste pravnom pomoći i zastupanjem; |
| --- | --- |

(b)

broj osoba iz ciljne skupine koje se koriste pravnom pomoći i zastupanjem;

| (c) | broj ranjivih osoba, žrtava trgovanja ljudima i maloljetnika bez pratnje koje primaju posebnu pomoć; |
| --- | --- |

(c)

broj ranjivih osoba, žrtava trgovanja ljudima i maloljetnika bez pratnje koje primaju posebnu pomoć;

| 2. | kapacitet (tj. broj mjesta) nove infrastrukture za smještaj u svrhu prihvata koja je uspostavljena u skladu sa zajedničkim zahtjevima za uvjete prihvata utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i postojeće infrastrukture za smještaj u svrhu prihvata koja je poboljšana u skladu s istim zahtjevima, kao rezultat projekata koji se podupiru iz Fonda te postotak od ukupnih smještajnih kapaciteta za prihvat; |
| --- | --- |

2.

kapacitet (tj. broj mjesta) nove infrastrukture za smještaj u svrhu prihvata koja je uspostavljena u skladu sa zajedničkim zahtjevima za uvjete prihvata utvrđenima u pravnoj stečevini Unije i postojeće infrastrukture za smještaj u svrhu prihvata koja je poboljšana u skladu s istim zahtjevima, kao rezultat projekata koji se podupiru iz Fonda te postotak od ukupnih smještajnih kapaciteta za prihvat;

| 3. | broj mjesta prilagođenih maloljetnicima bez pratnje uz potporu Fonda u odnosu na ukupni broj mjesta prilagođenih maloljetnicima bez pratnje; |
| --- | --- |

3.

broj mjesta prilagođenih maloljetnicima bez pratnje uz potporu Fonda u odnosu na ukupni broj mjesta prilagođenih maloljetnicima bez pratnje;

| 4. | broj osoba koje su uz pomoć Fonda osposobljene za pitanja povezana s azilom, i taj broj kao postotak ukupnog broja osoblja koje je osposobljeno za ta pitanja; |
| --- | --- |

4.

broj osoba koje su uz pomoć Fonda osposobljene za pitanja povezana s azilom, i taj broj kao postotak ukupnog broja osoblja koje je osposobljeno za ta pitanja;

| 5. | broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su uz potporu Fonda premješteni iz jedne države članice u drugu; |
| --- | --- |

5.

broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su uz potporu Fonda premješteni iz jedne države članice u drugu;

| 6. | broj osoba preseljenih uz potporu Fonda. |
| --- | --- |

6.

broj osoba preseljenih uz potporu Fonda.

Posebni cilj 1.a: Potpora za zakonite migracije u države članice:

| 1. | broj izdanih plavih karti uz potporu Fonda; |
| --- | --- |

1.

broj izdanih plavih karti uz potporu Fonda;

| 2. | broj osoba premještenih unutar društva kojima je taj status zajamčen uz potporu Fonda; |
| --- | --- |

2.

broj osoba premještenih unutar društva kojima je taj status zajamčen uz potporu Fonda;

| 3. | broj podnositelja zahtjeva za spajanje obitelji koji su djelotvorno spojeni sa svojim obiteljima uz potporu Fonda; |
| --- | --- |

3.

broj podnositelja zahtjeva za spajanje obitelji koji su djelotvorno spojeni sa svojim obiteljima uz potporu Fonda;

| 4. | broj državljana trećih zemalja kojima su dodijeljene dozvole za dugotrajni boravak uz potporu Fonda. [Am. 243] |
| --- | --- |

4.

broj državljana trećih zemalja kojima su dodijeljene dozvole za dugotrajni boravak uz potporu Fonda. [Am. 243]

Posebni cilj 2:
  podupiranje zakonitih migracija u države članice, uključujući pridonošenjem

  pridonositi
  integraciji državljana trećih zemalja: [Am. 244]

| 1. | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama prije odlaska koje se podupiru fondom; |
| --- | --- |

1.

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama prije odlaska koje se podupiru fondom;

| 2. | broj lokalnih i regionalnih tijela koja su provela mjere integracije uz potporu fonda; |
| --- | --- |

2.

broj lokalnih i regionalnih tijela koja su provela mjere integracije uz potporu fonda;

| 2.a | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda, a koje su naknadno dobile posao [Am. 245] |
| --- | --- |

2.a

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda, a koje su naknadno dobile posao [Am. 245]

| 2.b | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda, a koje su naknadno dobile diplomu u jednoj od država članica; [Am. 246] |
| --- | --- |

2.b

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz Fonda, a koje su naknadno dobile diplomu u jednoj od država članica; [Am. 246]

| 3. | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama koje se podupiru iz fonda, a koje su usmjerene na:






  (a) | obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- | --- |

3.

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama koje se podupiru iz fonda, a koje su usmjerene na:

(a)

obrazovanje i osposobljavanje;

| (b) | integraciju na tržište rada; |
| --- | --- |

(b)

integraciju na tržište rada;

| (c) | pristup osnovnim uslugama i |
| --- | --- |

(c)

pristup osnovnim uslugama i

| (d) | aktivno sudjelovanje i društvenu uključenost. |
| --- | --- |

(d)

aktivno sudjelovanje i društvenu uključenost.

| 4. | broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz fonda koje su prijavile da se mjerama pridonijelo njihovoj ranoj integraciji u odnosu na ukupni broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz fonda. |
| --- | --- |

4.

broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz fonda koje su prijavile da se mjerama pridonijelo njihovoj ranoj integraciji u odnosu na ukupni broj osoba koje su sudjelovale u mjerama integracije koje su se podupirale sredstvima iz fonda.

| 4.a | broj državljana trećih zemalja koji su uspješno završili osnovno, srednje ili visoko obrazovanje u državi članici uz potporu Fonda. [Am. 247] |
| --- | --- |

4.a

broj državljana trećih zemalja koji su uspješno završili osnovno, srednje ili visoko obrazovanje u državi članici uz potporu Fonda. [Am. 247]

Posebni cilj 3: pridonošenje suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitosti vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama:

| 1. | broj mjesta u centrima za zadržavanje koja su stvorena/obnovljena sredstvima iz fonda u odnosu na ukupni broj stvorenih/obnovljenih mjesta u centrima za zadržavanje; |
| --- | --- |

1.

broj mjesta u centrima za zadržavanje koja su stvorena/obnovljena sredstvima iz fonda u odnosu na ukupni broj stvorenih/obnovljenih mjesta u centrima za zadržavanje;

| 2. | broj osoba koje su uz potporu fonda osposobljene za pitanja povezana s vraćanjem; |
| --- | --- |

2.

broj osoba koje su uz potporu fonda osposobljene za pitanja povezana s vraćanjem;

| 3. | broj povratnika čije se vraćanje financiralo iz fonda u odnosu na ukupni broj vraćanja na temelju naloga za odlazak:






  (a) | osobe koje su se dobrovoljno vratile; |
| --- | --- | --- |

3.

broj povratnika čije se vraćanje financiralo iz fonda u odnosu na ukupni broj vraćanja na temelju naloga za odlazak:

(a)

osobe koje su se dobrovoljno vratile;

| (b) | osobe koje su udaljene; |
| --- | --- |

(b)

osobe koje su udaljene;

| 4. | broj povratnika koji su primili pomoć za reintegraciju prije ili poslije vraćanja koja se sufinancira iz fonda u odnosu na ukupni broj vraćanja koja se podupiru iz Fonda.








  (a) | osobe koje su se dobrovoljno vratile; |
| --- | --- | --- |

4.

broj povratnika koji su primili pomoć za reintegraciju prije ili poslije vraćanja koja se sufinancira iz fonda u odnosu na ukupni broj vraćanja koja se podupiru iz Fonda.

(a)

osobe koje su se dobrovoljno vratile;

| (b) | osobe koje su udaljene; [Am. 248] |
| --- | --- |

(b)

osobe koje su udaljene; [Am. 248]

Posebni cilj 3.a: Jamčenje solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti

| 1. | Broj transfera podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe. |
| --- | --- |

1.

Broj transfera podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe.

| 1.a | Broj transfera korisnika međunarodne zaštite provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe. |
| --- | --- |

1.a

Broj transfera korisnika međunarodne zaštite provedenih u skladu s člankom 17.b ove Uredbe.

| 2. | Broj upućenog osoblja ili financijska potpora pružena državama članicama koje se suočavaju s migracijskim izazovima. |
| --- | --- |

2.

Broj upućenog osoblja ili financijska potpora pružena državama članicama koje se suočavaju s migracijskim izazovima.

| 3. | Broj osoba preseljenih uz potporu fonda. [Am. 249] |
| --- | --- |

3.

Broj osoba preseljenih uz potporu fonda. [Am. 249]

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/406 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/406

---

P8_TA(2019)0176

Uspostava, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza (COM(2018)0473 – C8-0272/2018 – 2018/0249(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/63)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0473),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točku (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0272/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A8-0089/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A8-0089/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0249

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točku (d),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | U kontekstu razvoja migracijskih izazova u Europskoj uniji te sigurnosnih pitanja očuvanje pravilne ravnoteže između slobodnog kretanja osoba s jedne strane i sigurnosti s druge strane od iznimne je važnosti. Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, zajedničkim mjerama o prelasku osoba preko unutarnjih granica, nadzoru vanjskih granica i zajedničkoj viznoj politici
  , pri čemu se istodobno treba zadržati pravilna ravnoteža između slobodnog kretanja osoba, s jedne strane, i sigurnosti, s druge strane
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu razvoja migracijskih izazova u Europskoj uniji te sigurnosnih pitanja očuvanje pravilne ravnoteže između slobodnog kretanja osoba s jedne strane i sigurnosti s druge strane od iznimne je važnosti. Cilj Unije da osigura visoku razinu sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u skladu s člankom 67. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se postići, među ostalim, zajedničkim mjerama o prelasku osoba preko unutarnjih granica, nadzoru vanjskih granica i zajedničkoj viznoj politici
  , pri čemu se istodobno treba zadržati pravilna ravnoteža između slobodnog kretanja osoba, s jedne strane, i sigurnosti, s druge strane
  . [Am. 1]

| (2) | U skladu s člankom 80. UFEU-a navedene politike i njihova provedba trebale bi biti uređene načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, uključujući njegove financijske implikacije. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 80. UFEU-a navedene politike i njihova provedba trebale bi biti uređene načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, uključujući njegove financijske implikacije.

| (3) | U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. rujna 2017., čelnici 27 država članica potvrdili su svoju odlučnost da osiguraju

  zajamče
  zaštićenu i sigurnu Europu i izgrade Uniju u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku, u kojoj se poštuju međunarodne norme i Europu koja je odlučna boriti se protiv terorizma i teškog i organiziranog kriminala. [Am. 2] |
| --- | --- |

(3)

U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. rujna 2017., čelnici 27 država članica potvrdili su svoju odlučnost da osiguraju

  zajamče
  zaštićenu i sigurnu Europu i izgrade Uniju u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku, u kojoj se poštuju međunarodne norme i Europu koja je odlučna boriti se protiv terorizma i teškog i organiziranog kriminala. [Am. 2]

| (3a) | Mjere koje se financiraju sredstvima iz ovog Instrumenta trebale bi biti u potpunosti usklađene s odredbama Povelje Europske unije o temeljnim pravima, pravom Unije kojim se uređuje zaštita podataka, Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR), načelom poštenog postupanja prema državljanima trećih zemalja, pravom na azil i međunarodnu zaštitu, načelom zabrane vraćanja i međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata kojih su potpisnice, primjerice Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967. Posebnu pozornost potrebno je posvetiti identifikaciji, neposrednom pružanju pomoći i upućivanju ranjivih osoba na službe za zaštitu, osobito kada je riječ o djeci i maloljetnicima bez pratnje [Am. 3] |
| --- | --- |

(3a)

Mjere koje se financiraju sredstvima iz ovog Instrumenta trebale bi biti u potpunosti usklađene s odredbama Povelje Europske unije o temeljnim pravima, pravom Unije kojim se uređuje zaštita podataka, Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR), načelom poštenog postupanja prema državljanima trećih zemalja, pravom na azil i međunarodnu zaštitu, načelom zabrane vraćanja i međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata kojih su potpisnice, primjerice Ženevske konvencije o statusu izbjeglica od 28. srpnja 1951., kako je dopunjena Njujorškim protokolom od 31. siječnja 1967. Posebnu pozornost potrebno je posvetiti identifikaciji, neposrednom pružanju pomoći i upućivanju ranjivih osoba na službe za zaštitu, osobito kada je riječ o djeci i maloljetnicima bez pratnje [Am. 3]

| (4) | Cilj je politike Unije u području upravljanja vanjskim granicama razvoj i provedba
  koncepta
  europskog integriranog upravljanja granicama na nacionalnoj razini i razini Unije
  kako bi se omogućio zakoniti prelazak granica
  ,
  spriječilo i otkrilo neregularno useljavanje i prekogranični kriminal te poduprla zajednička vizna politika,
  što
  bi trebalo pridonijeti slobodnom kretanju

  je preduvjet za slobodno kretanje osoba unutar Unije i temeljna sastavnica

  što predstavlja temeljnu sastavnicu
  područja slobode, sigurnosti i pravde. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

Cilj je politike Unije u području upravljanja vanjskim granicama razvoj i provedba
  koncepta
  europskog integriranog upravljanja granicama na nacionalnoj razini i razini Unije
  kako bi se omogućio zakoniti prelazak granica
  ,
  spriječilo i otkrilo neregularno useljavanje i prekogranični kriminal te poduprla zajednička vizna politika,
  što
  bi trebalo pridonijeti slobodnom kretanju

  je preduvjet za slobodno kretanje osoba unutar Unije i temeljna sastavnica

  što predstavlja temeljnu sastavnicu
  područja slobode, sigurnosti i pravde. [Am. 4]

| (5) | Europsko integrirano upravljanje granicama, koje provodi europska granična i obalna straža, koja je uspostavljena Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (4), te koju čine Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalna tijela odgovorna za upravljanje granicama, uključujući obalne straže u mjeri u kojoj provode zadaće nadzora državne granice, nužno je za poboljšanje upravljanja migracijama i

  trebalo bi pridonijeti usklađivanju nadzora granica, čime se poboljšava upravljanje migracijama, uključujući olakšavanje pristupa međunarodnoj zaštiti onima kojima je ta zaštita potrebna i povećanje
  sigurnosti
  na temelju doprinosa borbi protiv prekograničnog kriminala i terorizma
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(5)

Europsko integrirano upravljanje granicama, koje provodi europska granična i obalna straža, koja je uspostavljena Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća (4), te koju čine Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i nacionalna tijela odgovorna za upravljanje granicama, uključujući obalne straže u mjeri u kojoj provode zadaće nadzora državne granice, nužno je za poboljšanje upravljanja migracijama i

  trebalo bi pridonijeti usklađivanju nadzora granica, čime se poboljšava upravljanje migracijama, uključujući olakšavanje pristupa međunarodnoj zaštiti onima kojima je ta zaštita potrebna i povećanje
  sigurnosti
  na temelju doprinosa borbi protiv prekograničnog kriminala i terorizma
  . [Am. 5]

| (6) | U Komunikaciji Komisije o Europskom migracijskom programu (5) olakšavanje zakonitih putovanja uz istodobno sprječavanje nezakonitih migracija i sigurnosnih rizika utvrđeno je kao jedan od glavnih ciljeva odgovora Unije na izazove u tim područjima. [Am. 6] |
| --- | --- |

(6)

U Komunikaciji Komisije o Europskom migracijskom programu (5) olakšavanje zakonitih putovanja uz istodobno sprječavanje nezakonitih migracija i sigurnosnih rizika utvrđeno je kao jedan od glavnih ciljeva odgovora Unije na izazove u tim područjima. [Am. 6]

| (7) | Europsko vijeće na sastanku 15. prosinca 2016. (6)
  pozvalo je na provođenje daljnjih aktivnosti usmjerenih na postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka EU-a. Europsko vijeće od 23. lipnja 2017. (7)
  istaknulo je potrebu za poboljšanjem interoperabilnosti baza podataka, a Komisija je 12. prosinca 2017. donijela prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (8). [Am. 7] |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće na sastanku 15. prosinca 2016. (6)
  pozvalo je na provođenje daljnjih aktivnosti usmjerenih na postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka EU-a. Europsko vijeće od 23. lipnja 2017. (7)
  istaknulo je potrebu za poboljšanjem interoperabilnosti baza podataka, a Komisija je 12. prosinca 2017. donijela prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (8). [Am. 7]

| (8) | U cilju očuvanja schengenskog područja i jačanja njegovog funkcioniranja,

  nastojanju da očuvaju schengensko područje i ojačaju sigurnost vanjskih granica Unije
  države članice od 6. travnja 2017. moraju obavljati sustavne provjere građana EU-a koji prelaze vanjske granice EU-a u odgovarajućim bazama podataka. Nadalje, Komisija je izdala preporuku državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu suradnju

  kao i sustavne provjere koje se već provode za sve državljane trećih zemalja koji ulaze u schengensko područje. Ipak, pokazalo se da na nizu vanjskih graničnih prijelaza treba provoditi ciljane provjere umjesto sustavnih provjera zbog nerazmjernog učinka sustavnih provjera na protok prometa na graničnim prijelazima
   (9). [Am. 8] |
| --- | --- |

(8)

U cilju očuvanja schengenskog područja i jačanja njegovog funkcioniranja,

  nastojanju da očuvaju schengensko područje i ojačaju sigurnost vanjskih granica Unije
  države članice od 6. travnja 2017. moraju obavljati sustavne provjere građana EU-a koji prelaze vanjske granice EU-a u odgovarajućim bazama podataka. Nadalje, Komisija je izdala preporuku državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu suradnju

  kao i sustavne provjere koje se već provode za sve državljane trećih zemalja koji ulaze u schengensko područje. Ipak, pokazalo se da na nizu vanjskih graničnih prijelaza treba provoditi ciljane provjere umjesto sustavnih provjera zbog nerazmjernog učinka sustavnih provjera na protok prometa na graničnim prijelazima
   (9). [Am. 8]

| (8a) | Komisija je također izdala Preporuku (EU) 2017/1804
   (10)

  državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu policijsku suradnju kako bi ograničile učinak na slobodno kretanje i uklonile prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Unatoč uspostavi različitih mjera, nekoliko država članica i dalje provodi nezakoniti nadzor unutarnjih granica, čime se narušavaju osnovna načela schengenskog područja. [Am. 9] |
| --- | --- |

(8a)

Komisija je također izdala Preporuku (EU) 2017/1804
   (10)

  državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu policijsku suradnju kako bi ograničile učinak na slobodno kretanje i uklonile prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Unatoč uspostavi različitih mjera, nekoliko država članica i dalje provodi nezakoniti nadzor unutarnjih granica, čime se narušavaju osnovna načela schengenskog područja. [Am. 9]

| (9) | Financijska je potpora iz proračuna Unije neophodna za provedbu europskog integriranog upravljanja granicama kojim će se državama članicama pružiti potpora u učinkovitom upravljanju prelascima vanjskih granica te rješavanju izazova povezanih s migracijama i mogućim budućim prijetnjama

  problema budućih prijetnji
  na tim granicama, čime će se doprinijeti borbi protiv teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom uz istodobno potpuno poštovanje temeljnih prava. [Am. 10] |
| --- | --- |

(9)

Financijska je potpora iz proračuna Unije neophodna za provedbu europskog integriranog upravljanja granicama kojim će se državama članicama pružiti potpora u učinkovitom upravljanju prelascima vanjskih granica te rješavanju izazova povezanih s migracijama i mogućim budućim prijetnjama

  problema budućih prijetnji
  na tim granicama, čime će se doprinijeti borbi protiv teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom uz istodobno potpuno poštovanje temeljnih prava. [Am. 10]

| (10) | Radi promicanja provedbe europskog integriranog upravljanja granicama, definiranog elementima u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2016/1624: granične kontrole, traganje i spašavanje tijekom nadzora granice, analiza rizika, suradnja država članica koju podupire i koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, međuagencijska suradnja koja uključuje redovitu razmjenu informacija, suradnja s trećim zemljama, tehničke i operativne mjere unutar schengenskog područja koje se odnose na nadzor granica i koje su oblikovane tako da se njima bolje rješava pitanje nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i suzbija prekogranični kriminal, upotreba najsuvremenije tehnologije, mehanizmi kontrole kvalitete i mehanizmi solidarnosti te u svrhu njegove stvarne primjene, Unija bi državama članicama trebala pružiti odgovarajuću financijsku potporu. [Am. 11] |
| --- | --- |

(10)

Radi promicanja provedbe europskog integriranog upravljanja granicama, definiranog elementima u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2016/1624: granične kontrole, traganje i spašavanje tijekom nadzora granice, analiza rizika, suradnja država članica koju podupire i koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, međuagencijska suradnja koja uključuje redovitu razmjenu informacija, suradnja s trećim zemljama, tehničke i operativne mjere unutar schengenskog područja koje se odnose na nadzor granica i koje su oblikovane tako da se njima bolje rješava pitanje nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i suzbija prekogranični kriminal, upotreba najsuvremenije tehnologije, mehanizmi kontrole kvalitete i mehanizmi solidarnosti te u svrhu njegove stvarne primjene, Unija bi državama članicama trebala pružiti odgovarajuću financijsku potporu. [Am. 11]

| (11) | Budući da carinske službe država članica preuzimaju sve veći broj zadaća koje često obuhvaćaju i područje sigurnosti te se odvijaju na vanjskim granicama,
  važno je poticati međuagencijsku suradnju, uključujući razmjenu informacija primjenom postojećih alata za razmjenu informacija, kao sastavnicu pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624.
  Osiguravanje ujednačene

  komplementarnosti
  provedbe nadzora granica i carinskih provjera na vanjskim granicama pitanje je koje treba riješiti

  potrebno je zajamčiti
  osiguravanjem odgovarajuće financijske potpore Unije državama članicama. Time se neće samo postrožiti carinske provjere
  u cilju borbe protiv svih oblika nezakonitog krijumčarenja
  ,
  osobito robe preko granica, te borbe protiv terorizma,
  nego će se i pojednostavniti zakonito trgovanje i 
  putovanje i
  time pridonijeti sigurnosti i učinkovitosti carinske unije. [Am. 12] |
| --- | --- |

(11)

Budući da carinske službe država članica preuzimaju sve veći broj zadaća koje često obuhvaćaju i područje sigurnosti te se odvijaju na vanjskim granicama,
  važno je poticati međuagencijsku suradnju, uključujući razmjenu informacija primjenom postojećih alata za razmjenu informacija, kao sastavnicu pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624.
  Osiguravanje ujednačene

  komplementarnosti
  provedbe nadzora granica i carinskih provjera na vanjskim granicama pitanje je koje treba riješiti

  potrebno je zajamčiti
  osiguravanjem odgovarajuće financijske potpore Unije državama članicama. Time se neće samo postrožiti carinske provjere
  u cilju borbe protiv svih oblika nezakonitog krijumčarenja
  ,
  osobito robe preko granica, te borbe protiv terorizma,
  nego će se i pojednostavniti zakonito trgovanje i 
  putovanje i
  time pridonijeti sigurnosti i učinkovitosti carinske unije. [Am. 12]

| (12) | Stoga je potrebno uspostaviti fond koji će biti sljednik Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11)

  djelomično i
  uspostavom Fonda za integrirano upravljanje granicama (dalje u tekstu „Fond”). [Am. 13] |
| --- | --- |

(12)

Stoga je potrebno uspostaviti fond koji će biti sljednik Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.–2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11)

  djelomično i
  uspostavom Fonda za integrirano upravljanje granicama (dalje u tekstu „Fond”). [Am. 13]

| (13) | S obzirom na pravne posebnosti primjenjive na glavu V. UFEU-a te na različite pravne osnove koje se primjenjuju na politike o vanjskim granicama i o carinskim provjerama, iz pravnih razloga Fond nije moguće uspostaviti kao jedinstveni instrument. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na pravne posebnosti primjenjive na glavu V. UFEU-a te na različite pravne osnove koje se primjenjuju na politike o vanjskim granicama i o carinskim provjerama, iz pravnih razloga Fond nije moguće uspostaviti kao jedinstveni instrument.

| (14) | Stoga bi Fond trebalo osnovati kao sveobuhvatan okvir za financijsku potporu Unije u području upravljanja granicama i viza koji bi obuhvaćao instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza („Instrument”) koji se uspostavlja ovom Uredbom te instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere iz Uredbe (EU) br. .../... (12)
  Europskog parlamenta i Vijeća. Taj bi se okvir trebao dopuniti Uredbom (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] Europskog parlamenta i Vijeća (13)
  , na koju bi ova Uredba trebala upućivati u pogledu

  instrumentom kojim se utvrđuju
  pravila o podijeljenom upravljanju. [Am. 14] |
| --- | --- |

(14)

Stoga bi Fond trebalo osnovati kao sveobuhvatan okvir za financijsku potporu Unije u području upravljanja granicama i viza koji bi obuhvaćao instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza („Instrument”) koji se uspostavlja ovom Uredbom te instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere iz Uredbe (EU) br. .../... (12)
  Europskog parlamenta i Vijeća. Taj bi se okvir trebao dopuniti Uredbom (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] Europskog parlamenta i Vijeća (13)
  , na koju bi ova Uredba trebala upućivati u pogledu

  instrumentom kojim se utvrđuju
  pravila o podijeljenom upravljanju. [Am. 14]

| (15) | Taj instrument trebao bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim obvezama Unije u pogledu temeljnih prava
  , uključujući Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, osobito na način da se osigura poštovanje načelâ zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, nediskriminacije i pravednog postupanja prema državljanima trećih zemalja te prava na traženje međunarodne zaštite
  .
  Posebnu pozornost potrebno je posvetiti identifikaciji, neposrednom pružanju pomoći i upućivanju ranjivih osoba na službe za zaštitu, osobito kada je riječ o djeci i maloljetnicima bez pratnje. [Am. 15] |
| --- | --- |

(15)

Taj instrument trebao bi se provoditi potpuno u skladu s pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim obvezama Unije u pogledu temeljnih prava
  , uključujući Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, osobito na način da se osigura poštovanje načelâ zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, nediskriminacije i pravednog postupanja prema državljanima trećih zemalja te prava na traženje međunarodne zaštite
  .
  Posebnu pozornost potrebno je posvetiti identifikaciji, neposrednom pružanju pomoći i upućivanju ranjivih osoba na službe za zaštitu, osobito kada je riječ o djeci i maloljetnicima bez pratnje. [Am. 15]

| (15a) | Te obveze vrijede i za treće zemlje s kojima države članice i Europska unija surađuju u okviru Instrumenta. [Am. 16] |
| --- | --- |

(15a)

Te obveze vrijede i za treće zemlje s kojima države članice i Europska unija surađuju u okviru Instrumenta. [Am. 16]

| (16) | Instrument bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima ostvarenima uz potporu njegovih prethodnika: Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013., osnovanog Odlukom br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) i instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljenog u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. Uredbom (EU) br. 515/2014 te bi ga trebalo proširiti kako bi se uzeo u obzir novi razvoj događaja. [Am. 17] |
| --- | --- |

(16)

Instrument bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima ostvarenima uz potporu njegovih prethodnika: Fonda za vanjske granice za razdoblje od 2007. do 2013., osnovanog Odlukom br. 574/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) i instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljenog u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. Uredbom (EU) br. 515/2014 te bi ga trebalo proširiti kako bi se uzeo u obzir novi razvoj događaja. [Am. 17]

| (17) | U svrhu osiguravanja ujednačenog i visokokvalitetnog nadzora vanjskih granica te olakšavanja zakonitih putovanja preko vanjskih granica Instrument bi trebao pridonijeti razvoju europskog integriranog upravljanja granicama, koje obuhvaća sve mjere povezane s politikama, zakonodavstvom, sustavnom suradnjom, podjelom tereta, ocjenom situacije i promjenjivih okolnosti u pogledu graničnih prijelaza u odnosu na nezakonite migrante, osoblje, opremu i tehnologiju koje nadležna tijela država članica i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu upotrebljavaju na različitim razinama u suradnji s ostalim akterima poput trećih zemalja ili drugih tijela EU-a, posebno s Europskom agencijom za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), Europolom i
  , po potrebi, trećim zemljama i
  međunarodnim organizacijama. [Am. 18] |
| --- | --- |

(17)

U svrhu osiguravanja ujednačenog i visokokvalitetnog nadzora vanjskih granica te olakšavanja zakonitih putovanja preko vanjskih granica Instrument bi trebao pridonijeti razvoju europskog integriranog upravljanja granicama, koje obuhvaća sve mjere povezane s politikama, zakonodavstvom, sustavnom suradnjom, podjelom tereta, ocjenom situacije i promjenjivih okolnosti u pogledu graničnih prijelaza u odnosu na nezakonite migrante, osoblje, opremu i tehnologiju koje nadležna tijela država članica i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu upotrebljavaju na različitim razinama u suradnji s ostalim akterima poput trećih zemalja ili drugih tijela EU-a, posebno s Europskom agencijom za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), Europolom i
  , po potrebi, trećim zemljama i
  međunarodnim organizacijama. [Am. 18]

| (18) | Instrument bi trebao pridonijeti većoj učinkovitosti obrade viza u smislu
  pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za osobe koje putuju u dobroj vjeri te
  otkrivanja i ocjene sigurnosnih rizika i rizika povezanih s nezakonitim

  neregularnim
  migracijama te pojednostavniti postupak izdavanja viza za osobe koje putuju u dobroj vjeri. Konkretno, Instrumentom bi se trebala pružati financijska pomoć za potporu digitalizaciji obrade viza kako bi se osigurao brz i siguran vizni postupak prilagođen klijentima od kojeg će imati koristi i podnositelji zahtjeva i konzulati. Instrumentom bi se trebala nastojati osigurati i široka konzularna pokrivenost diljem svijeta. Instrumentom bi se trebala obuhvatiti i ujednačena provedba i modernizacija zajedničke vizne politike
  , pomoć državama članicama za izdavanje viza s ograničenom područnom valjanošću iz humanitarnih razloga, zbog nacionalnog interesa ili međunarodnih obveza, kao i u slučaju korisnika programa Unije za preseljenje ili premještanje, te puna usklađenost s pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na vize
  . [Am. 19] |
| --- | --- |

(18)

Instrument bi trebao pridonijeti većoj učinkovitosti obrade viza u smislu
  pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za osobe koje putuju u dobroj vjeri te
  otkrivanja i ocjene sigurnosnih rizika i rizika povezanih s nezakonitim

  neregularnim
  migracijama te pojednostavniti postupak izdavanja viza za osobe koje putuju u dobroj vjeri. Konkretno, Instrumentom bi se trebala pružati financijska pomoć za potporu digitalizaciji obrade viza kako bi se osigurao brz i siguran vizni postupak prilagođen klijentima od kojeg će imati koristi i podnositelji zahtjeva i konzulati. Instrumentom bi se trebala nastojati osigurati i široka konzularna pokrivenost diljem svijeta. Instrumentom bi se trebala obuhvatiti i ujednačena provedba i modernizacija zajedničke vizne politike
  , pomoć državama članicama za izdavanje viza s ograničenom područnom valjanošću iz humanitarnih razloga, zbog nacionalnog interesa ili međunarodnih obveza, kao i u slučaju korisnika programa Unije za preseljenje ili premještanje, te puna usklađenost s pravnom stečevinom Unije koja se odnosi na vize
  . [Am. 19]

| (19) | Instrument bi trebao podupirati mjere
  jasno povezane s nadzorom vanjskih granica
  na državnom području zemalja schengenskog područja koje sudjeluju u nadzoru granica kao dio razvoja zajedničkog integriranog sustava upravljanja granicama, kojim se osnažuje cjelokupno funkcioniranje schengenskog područja. [Am. 20] |
| --- | --- |

(19)

Instrument bi trebao podupirati mjere
  jasno povezane s nadzorom vanjskih granica
  na državnom području zemalja schengenskog područja koje sudjeluju u nadzoru granica kao dio razvoja zajedničkog integriranog sustava upravljanja granicama, kojim se osnažuje cjelokupno funkcioniranje schengenskog područja. [Am. 20]

| (20) | Radi boljeg upravljanja vanjskim granicama kako bi se doprinijelo sprječavanju

  , olakšavanja zakonitog putovanja, doprinošenja sprečavanju
  i suzbijanju nezakonitih migracija

  neregularnih prelazaka granica
  i visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Europske unije Instrument bi trebao podupirati razvoj
  tih
  opsežnih informacijskih sustava koji se temelje na postojećim ili novim informacijskim sustavima

  o kojima su Europski parlament i Vijeće postigli dogovor
  .
  U tom bi smislu
  također bi trebao podupirati uspostavu interoperabilnosti među tim informacijskim sustavima EU-a (Sustav ulaska/izlaska (EES) (15), Vizni informacijski sustav (VIS) (16), Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) (17), Eurodac (18), Schengenski informacijski sustav (SIS) (19) i Europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (ECRIS-TCN)) (20) u državama članicama kako bi se navedeni sustavi i u njima pohranjeni podaci međusobno nadopunjavali. Instrument bi trebao doprinijeti i potrebnom razvoju na nacionalnoj razini nakon provedbe komponenata interoperabilnosti na središnjoj razini (Europski portal za pretraživanje (ESP), zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS), zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) i sustav za otkrivanje višestrukih identiteta (MID)) (21). [Am. 21] |
| --- | --- |

(20)

Radi boljeg upravljanja vanjskim granicama kako bi se doprinijelo sprječavanju

  , olakšavanja zakonitog putovanja, doprinošenja sprečavanju
  i suzbijanju nezakonitih migracija

  neregularnih prelazaka granica
  i visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Europske unije Instrument bi trebao podupirati razvoj
  tih
  opsežnih informacijskih sustava koji se temelje na postojećim ili novim informacijskim sustavima

  o kojima su Europski parlament i Vijeće postigli dogovor
  .
  U tom bi smislu
  također bi trebao podupirati uspostavu interoperabilnosti među tim informacijskim sustavima EU-a (Sustav ulaska/izlaska (EES) (15), Vizni informacijski sustav (VIS) (16), Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) (17), Eurodac (18), Schengenski informacijski sustav (SIS) (19) i Europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (ECRIS-TCN)) (20) u državama članicama kako bi se navedeni sustavi i u njima pohranjeni podaci međusobno nadopunjavali. Instrument bi trebao doprinijeti i potrebnom razvoju na nacionalnoj razini nakon provedbe komponenata interoperabilnosti na središnjoj razini (Europski portal za pretraživanje (ESP), zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS), zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) i sustav za otkrivanje višestrukih identiteta (MID)) (21). [Am. 21]

| (21) | Instrumentom bi se trebale nadopuniti i osnažiti aktivnosti usmjerene na provedbu europskog integriranog upravljanja

  kojima se provodi europsko integrirano upravljanje
  granicama u skladu s načelima zajedničke odgovornosti i solidarnosti između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, koje čine dva stupa europske granične i obalne straže. To konkretno znači da bi države članice pri sastavljanju
  svojih
  nacionalnih programa trebale uzeti u obzir analitička sredstva, operativne i tehničke smjernice i izvedbeni program osposobljavanja koji je razradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kao što je zajednički ključni izvedbeni program za osposobljavanje službenika graničnog nadzora, uključujući njegove komponente koje se odnose na temeljna prava i pristup međunarodnoj zaštiti. Komisija bi se, u svrhu razvoja komplementarnosti njezine misije i

  svojih
  zadaća
  i dužnosti
  država članica povezanih s nadzorom vanjskih granica, osiguravanjem

  te osiguravanja
  dosljednosti i izbjegavanjem

  izbjegavanja
  troškovne neučinkovitosti, trebala savjetovati s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o nacrtima nacionalnih programa koje dostave države članice
  u mjeri u kojoj su ti nacrti u nadležnosti Agencije
  , a posebno o aktivnostima koje se financiraju u okviru operativne potpore.
  Komisija bi ujedno trebala osigurati da agencija eu-LISA, Agencija Europske unije za temeljna prava i sve druge relevantne agencije ili tijela Unije budu povezane s postupkom razvoja programâ država članica u ranoj fazi, u mjeri u kojoj je taj postupak u nadležnosti tih agencija. [Am. 22] |
| --- | --- |

(21)

Instrumentom bi se trebale nadopuniti i osnažiti aktivnosti usmjerene na provedbu europskog integriranog upravljanja

  kojima se provodi europsko integrirano upravljanje
  granicama u skladu s načelima zajedničke odgovornosti i solidarnosti između država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, koje čine dva stupa europske granične i obalne straže. To konkretno znači da bi države članice pri sastavljanju
  svojih
  nacionalnih programa trebale uzeti u obzir analitička sredstva, operativne i tehničke smjernice i izvedbeni program osposobljavanja koji je razradila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kao što je zajednički ključni izvedbeni program za osposobljavanje službenika graničnog nadzora, uključujući njegove komponente koje se odnose na temeljna prava i pristup međunarodnoj zaštiti. Komisija bi se, u svrhu razvoja komplementarnosti njezine misije i

  svojih
  zadaća
  i dužnosti
  država članica povezanih s nadzorom vanjskih granica, osiguravanjem

  te osiguravanja
  dosljednosti i izbjegavanjem

  izbjegavanja
  troškovne neučinkovitosti, trebala savjetovati s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o nacrtima nacionalnih programa koje dostave države članice
  u mjeri u kojoj su ti nacrti u nadležnosti Agencije
  , a posebno o aktivnostima koje se financiraju u okviru operativne potpore.
  Komisija bi ujedno trebala osigurati da agencija eu-LISA, Agencija Europske unije za temeljna prava i sve druge relevantne agencije ili tijela Unije budu povezane s postupkom razvoja programâ država članica u ranoj fazi, u mjeri u kojoj je taj postupak u nadležnosti tih agencija. [Am. 22]

| (22) | U mjeri u kojoj to zatraže pogođene države članice, taj bi
  instrument bi trebao podupirati provedbu pristupa putem žarišnih točaka u skladu s Komunikacijom Komisije o Europskom migracijskom programom, što je Europsko vijeće podržalo 25. i 26. lipnja 2015. (22). Pristupom putem žarišnih točaka osigurava se operativna potpora državama članicama pogođenima nerazmjernim migracijskim pritiskom na vanjskim granicama Unije

  kriznom situacijom
  . On pruža integriranu, sveobuhvatnu i ciljanu pomoć u duhu solidarnosti i zajedničke odgovornosti, pritom štiteći

  , omogućujući da se postupak obrade velikog broja osoba koje dolaze na vanjske granice Unije odvija humano i učinkovito, štiteći pritom
  integritet schengenskog područja. [Am. 23] |
| --- | --- |

(22)

U mjeri u kojoj to zatraže pogođene države članice, taj bi
  instrument bi trebao podupirati provedbu pristupa putem žarišnih točaka u skladu s Komunikacijom Komisije o Europskom migracijskom programom, što je Europsko vijeće podržalo 25. i 26. lipnja 2015. (22). Pristupom putem žarišnih točaka osigurava se operativna potpora državama članicama pogođenima nerazmjernim migracijskim pritiskom na vanjskim granicama Unije

  kriznom situacijom
  . On pruža integriranu, sveobuhvatnu i ciljanu pomoć u duhu solidarnosti i zajedničke odgovornosti, pritom štiteći

  , omogućujući da se postupak obrade velikog broja osoba koje dolaze na vanjske granice Unije odvija humano i učinkovito, štiteći pritom
  integritet schengenskog područja. [Am. 23]

| (23) | U interesu solidarnosti na schengenskom području kao cjelini

  i cijeloj Uniji
  te u duhu zajedničke odgovornosti za zaštitu vanjskih granica Unije ako se utvrde slabosti ili rizici, a posebno na temelju schengenske evaluacije provedene u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (23), dotična država članica trebala bi na odgovarajući način riješiti to pitanje upotrebom resursa u okviru svojeg programa za provedbu preporuka donesenih u skladu s navedenom Uredbom te u skladu s procjenom osjetljivosti koju provede Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) 2016/1624. [Am. 24] |
| --- | --- |

(23)

U interesu solidarnosti na schengenskom području kao cjelini

  i cijeloj Uniji
  te u duhu zajedničke odgovornosti za zaštitu vanjskih granica Unije ako se utvrde slabosti ili rizici, a posebno na temelju schengenske evaluacije provedene u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (23), dotična država članica trebala bi na odgovarajući način riješiti to pitanje upotrebom resursa u okviru svojeg programa za provedbu preporuka donesenih u skladu s navedenom Uredbom te u skladu s procjenom osjetljivosti koju provede Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) 2016/1624. [Am. 24]

| (24) | Instrumentom bi trebalo iskazati solidarnost i zajedničku odgovornost kroz

  pružiti
  financijsku pomoć onim državama članicama koje u potpunosti primjenjuju schengenske odredbe o vanjskim granicama i vizama, kao i onima koje se pripremaju za puno sudjelovanje u Schengenu te bi ga države članice trebale primjenjivati u interesu zajedničke politike Unije o upravljanju vanjskim granicama. [Am. 25] |
| --- | --- |

(24)

Instrumentom bi trebalo iskazati solidarnost i zajedničku odgovornost kroz

  pružiti
  financijsku pomoć onim državama članicama koje u potpunosti primjenjuju schengenske odredbe o vanjskim granicama i vizama, kao i onima koje se pripremaju za puno sudjelovanje u Schengenu te bi ga države članice trebale primjenjivati u interesu zajedničke politike Unije o upravljanju vanjskim granicama. [Am. 25]

| (25) | U skladu s Protokolom br. 5 koji je priložen Aktu o pristupanju iz 2003. (24) o kopnenom tranzitu osoba između Kaliningradske regije i drugih dijelova Ruske Federacije, Instrumentom bi se trebali pokriti svi dodatni troškovi koji nastanu pri provedbi posebnih odredbi pravne stečevine Unije, tj. Uredbe Vijeća (EZ) br. 693/2003 (25) i Uredbe Vijeća (EZ) br. 694/2003 (26). Međutim, potreba za kontinuiranom financijskom potporom zbog nenaplaćenih naknada trebala bi ovisiti o viznom režimu koji je na snazi između Unije i Ruske Federacije. |
| --- | --- |

(25)

U skladu s Protokolom br. 5 koji je priložen Aktu o pristupanju iz 2003. (24) o kopnenom tranzitu osoba između Kaliningradske regije i drugih dijelova Ruske Federacije, Instrumentom bi se trebali pokriti svi dodatni troškovi koji nastanu pri provedbi posebnih odredbi pravne stečevine Unije, tj. Uredbe Vijeća (EZ) br. 693/2003 (25) i Uredbe Vijeća (EZ) br. 694/2003 (26). Međutim, potreba za kontinuiranom financijskom potporom zbog nenaplaćenih naknada trebala bi ovisiti o viznom režimu koji je na snazi između Unije i Ruske Federacije.

| (26) | Kako bi se doprinijelo postizanju cilja politike ovog Instrumenta, države članice trebale bi osigurati da se njihovi programi odnose na posebne ciljeve Instrumenta, da su odabrani prioriteti u skladu s prioritetima dogovorenima na razini EU-a i s provedbenim mjerama kako je utvrđeno u Prilogu II. te da su djelovanja

  je raspodjela odgovarajućih sredstava među ciljevima i djelovanjima
  proporcionalna izazovima s kojima se države članice suočavaju i s potrebama koje imaju.
  U tom smislu važno je postići pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava između posebnih ciljeva instrumenta. Shodno tome prikladno je osigurati minimalnu razinu izdataka za poseban cilj podupiranja zajedničke vizne politike, bilo za mjere u sklopu izravnog ili neizravnog upravljanja, bilo za mjere podijeljenog upravljanja. [Am. 26] |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se doprinijelo postizanju cilja politike ovog Instrumenta, države članice trebale bi osigurati da se njihovi programi odnose na posebne ciljeve Instrumenta, da su odabrani prioriteti u skladu s prioritetima dogovorenima na razini EU-a i s provedbenim mjerama kako je utvrđeno u Prilogu II. te da su djelovanja

  je raspodjela odgovarajućih sredstava među ciljevima i djelovanjima
  proporcionalna izazovima s kojima se države članice suočavaju i s potrebama koje imaju.
  U tom smislu važno je postići pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava između posebnih ciljeva instrumenta. Shodno tome prikladno je osigurati minimalnu razinu izdataka za poseban cilj podupiranja zajedničke vizne politike, bilo za mjere u sklopu izravnog ili neizravnog upravljanja, bilo za mjere podijeljenog upravljanja. [Am. 26]

| (27) | Trebalo bi uspostaviti sinergije s drugim fondovima Europske unije, osigurati dosljednost i učinkovitost te izbjegavati preklapanje među mjerama. |
| --- | --- |

(27)

Trebalo bi uspostaviti sinergije s drugim fondovima Europske unije, osigurati dosljednost i učinkovitost te izbjegavati preklapanje među mjerama.

| (28) | Vraćanje državljana trećih zemalja na koje se primjenjuju odluke o vraćanju koje je izdala država članica jedan je od elemenata europskog integriranog upravljanja granicama kako je navedeno u Uredbi (EU) 2016/1624. Međutim, zbog njihove naravi i cilja, mjere u području vraćanja nisu obuhvaćene područjem primjene potpore iz Instrumenta, već su obuhvaćene Uredbom (EU) .../... [novi FAMI] (27). |
| --- | --- |

(28)

Vraćanje državljana trećih zemalja na koje se primjenjuju odluke o vraćanju koje je izdala država članica jedan je od elemenata europskog integriranog upravljanja granicama kako je navedeno u Uredbi (EU) 2016/1624. Međutim, zbog njihove naravi i cilja, mjere u području vraćanja nisu obuhvaćene područjem primjene potpore iz Instrumenta, već su obuhvaćene Uredbom (EU) .../... [novi FAMI] (27).

| (29) | Kako bi se potvrdila važna uloga carinskih tijela država članica na vanjskim granicama i osiguralo da su tim tijelima na raspolaganju dostatna sredstva za provedbu širokog raspona zadataka na tim granicama, instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljen Uredbom (EU) .../... [novi Fond za opremu za carinske provjere] Europskog parlamenta i Vijeća trebao bi tim nacionalnim tijelima osigurati potrebna sredstva za ulaganje u opremu kojom će provoditi carinske provjere te u opremu koja će služiti i u druge svrhe, primjerice za nadzor granica. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se potvrdila važna uloga carinskih tijela država članica na vanjskim granicama i osiguralo da su tim tijelima na raspolaganju dostatna sredstva za provedbu širokog raspona zadataka na tim granicama, instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere uspostavljen Uredbom (EU) .../... [novi Fond za opremu za carinske provjere] Europskog parlamenta i Vijeća trebao bi tim nacionalnim tijelima osigurati potrebna sredstva za ulaganje u opremu kojom će provoditi carinske provjere te u opremu koja će služiti i u druge svrhe, primjerice za nadzor granica.

| (30) | Većina opreme za carinske provjere može biti uvijek ili povremeno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim zakonodavstvom, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond za integrirano upravljanje granicama osmišljen je kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata sa zasebnim, ali međusobno dosljednim područjima primjene u pogledu nabave opreme. S jedne strane, instrument za upravljanje granicama i vize uspostavljen ovom Uredbom isključit će opremu koja se može upotrebljavati i za upravljanje granicama i za carinske provjere. S druge strane, instrumentom za opremu za carinske provjere neće se samo pružati financijska potpora za opremu za carinske provjere, što je glavna svrha, nego će se omogućiti i upotreba za dodatne svrhe, kao što su granična kontrola i sigurnost. Tom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624, čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije omogućivanjem dijeljenja i interoperabilnosti opreme za provjere. |
| --- | --- |

(30)

Većina opreme za carinske provjere može biti uvijek ili povremeno prikladna za kontrolu usklađenosti s drugim zakonodavstvom, kao što su odredbe o upravljanju granicama, vizama ili policijskoj suradnji. Fond za integrirano upravljanje granicama osmišljen je kao kombinacija dvaju komplementarnih instrumenata sa zasebnim, ali međusobno dosljednim područjima primjene u pogledu nabave opreme. S jedne strane, instrument za upravljanje granicama i vize uspostavljen ovom Uredbom isključit će opremu koja se može upotrebljavati i za upravljanje granicama i za carinske provjere. S druge strane, instrumentom za opremu za carinske provjere neće se samo pružati financijska potpora za opremu za carinske provjere, što je glavna svrha, nego će se omogućiti i upotreba za dodatne svrhe, kao što su granična kontrola i sigurnost. Tom raspodjelom uloga poticat će se međuagencijska suradnja kao sastavnica pristupa europskog integriranog upravljanja granicama, kako je navedeno u članku 4. točki (e) Uredbe (EU) 2016/1624, čime se carinskim i graničnim tijelima omogućuje suradnja i optimalno iskorištavanje učinka proračuna Unije omogućivanjem dijeljenja i interoperabilnosti opreme za provjere.

| (31) | Nadzor morskih granica smatra se jednom od funkcija obalne straže koje se obavljaju u pomorskom području Unije. Nacionalna tijela koja obavljaju funkcije obalne straže nadležna su za širok raspon zadaća koje mogu uključivati, među ostalim, pomorsku sigurnost, zaštitu, traganje i spašavanje na moru, nadzor granica, kontrolu ribarstva, carinske provjere, općenito izvršavanje zakonodavstva i zaštitu okoliša. Zbog širokog raspona funkcije obalne straže u nadležnosti su različitih politika Unije, koje bi trebale težiti ostvarivanju sinergija kako bi se postigli što djelotvorniji i učinkovitiji rezultati. [Am. 27] |
| --- | --- |

(31)

Nadzor morskih granica smatra se jednom od funkcija obalne straže koje se obavljaju u pomorskom području Unije. Nacionalna tijela koja obavljaju funkcije obalne straže nadležna su za širok raspon zadaća koje mogu uključivati, među ostalim, pomorsku sigurnost, zaštitu, traganje i spašavanje na moru, nadzor granica, kontrolu ribarstva, carinske provjere, općenito izvršavanje zakonodavstva i zaštitu okoliša. Zbog širokog raspona funkcije obalne straže u nadležnosti su različitih politika Unije, koje bi trebale težiti ostvarivanju sinergija kako bi se postigli što djelotvorniji i učinkovitiji rezultati. [Am. 27]

| (31a) | Pri provedbi djelovanja financiranih u okviru ovog Instrumenta i povezanih s nadzorom morske granice, države članice trebali bi posebnu pozornost pridavati svojim obvezama, u skladu s međunarodnim pomorskim pravom, u kontekstu pružanja potpore osobama u nevolji. U tom se kontekstu oprema i sustavi za koje bi se trebala primati potpora u okviru Instrumenta upotrebljavaju u situacijama potrage i spašavanja do kojih može doći tijekom operacija nadzora granica na moru, čime se doprinosi osiguranju zaštite i spašavanju života migranata. [Am. 28] |
| --- | --- |

(31a)

Pri provedbi djelovanja financiranih u okviru ovog Instrumenta i povezanih s nadzorom morske granice, države članice trebali bi posebnu pozornost pridavati svojim obvezama, u skladu s međunarodnim pomorskim pravom, u kontekstu pružanja potpore osobama u nevolji. U tom se kontekstu oprema i sustavi za koje bi se trebala primati potpora u okviru Instrumenta upotrebljavaju u situacijama potrage i spašavanja do kojih može doći tijekom operacija nadzora granica na moru, čime se doprinosi osiguranju zaštite i spašavanju života migranata. [Am. 28]

| (32) | Osim suradnje na razini Unije u području funkcija obalne straže između Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, uspostavljene Uredbom (EU) 2016/1624, Europske agencije za pomorsku sigurnost, osnovane Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i Europske agencije za kontrolu ribarstva, osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 768/2005 (29), trebalo bi postići i bolju koherentnost aktivnosti u području pomorstva na nacionalnoj razini. Sinergije među različitim dionicima u pomorskom okruženju trebale bi biti u skladu s europskom strategijom integriranog upravljanja granicama i strategijom pomorske sigurnosti. |
| --- | --- |

(32)

Osim suradnje na razini Unije u području funkcija obalne straže između Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, uspostavljene Uredbom (EU) 2016/1624, Europske agencije za pomorsku sigurnost, osnovane Uredbom (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i Europske agencije za kontrolu ribarstva, osnovane Uredbom Vijeća (EZ) br. 768/2005 (29), trebalo bi postići i bolju koherentnost aktivnosti u području pomorstva na nacionalnoj razini. Sinergije među različitim dionicima u pomorskom okruženju trebale bi biti u skladu s europskom strategijom integriranog upravljanja granicama i strategijom pomorske sigurnosti.

| (33) | Kako bi se ojačale komplementarnost i dosljednost pomorskih aktivnosti te izbjeglo udvostručivanje napora i uklonila proračunska ograničenja u području skupih aktivnosti kao što je područje pomorstva, Instrument bi trebao podupirati pomorske operacije višenamjenske prirode čiji je glavni cilj granični nadzor, ali koje istodobno mogu imati i druge
  povezane
  ciljeve
  , poput borbe protiv trgovanja ljudima
  . [Am. 29] |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se ojačale komplementarnost i dosljednost pomorskih aktivnosti te izbjeglo udvostručivanje napora i uklonila proračunska ograničenja u području skupih aktivnosti kao što je područje pomorstva, Instrument bi trebao podupirati pomorske operacije višenamjenske prirode čiji je glavni cilj granični nadzor, ali koje istodobno mogu imati i druge
  povezane
  ciljeve
  , poput borbe protiv trgovanja ljudima
  . [Am. 29]

| (34) | Primarna svrha Instrumenta trebala bi biti potpora integriranom upravljanju na vanjskim granicama Unije i podupiranje zajedničke vizne politike. Međutim, Instrumentom bi se mogle podupirati određene
  mjere u trećim zemljama i mjere povezane s trećim zemljama koje se podupiru sredstvima iz Instrumenta trebale

  , unutar utvrđenih granica i podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama. Te
  bi se
  mjere trebale
  provoditi u potpunoj sinergiji i u skladu s ostalim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebale bi ih dopunjavati. Pri provedbi takvih djelovanja posebno bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja i vanjske politike Unije povezanih s dotičnom zemljom ili regijom. Kad je riječ o vanjskoj dimenziji, Instrument bi trebao usmjeriti potporu na poboljšanje suradnje s trećim zemljama i na jačanje ključnih aspekata njihovih kapaciteta za granični nadzor i upravljanje granicama u područjima od interesa za Unijinu migracijsku politiku i Unijine ciljeve povezane sa sigurnošću.
  [Am. 30] |
| --- | --- |

(34)

Primarna svrha Instrumenta trebala bi biti potpora integriranom upravljanju na vanjskim granicama Unije i podupiranje zajedničke vizne politike. Međutim, Instrumentom bi se mogle podupirati određene
  mjere u trećim zemljama i mjere povezane s trećim zemljama koje se podupiru sredstvima iz Instrumenta trebale

  , unutar utvrđenih granica i podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama. Te
  bi se
  mjere trebale
  provoditi u potpunoj sinergiji i u skladu s ostalim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebale bi ih dopunjavati. Pri provedbi takvih djelovanja posebno bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja i vanjske politike Unije povezanih s dotičnom zemljom ili regijom. Kad je riječ o vanjskoj dimenziji, Instrument bi trebao usmjeriti potporu na poboljšanje suradnje s trećim zemljama i na jačanje ključnih aspekata njihovih kapaciteta za granični nadzor i upravljanje granicama u područjima od interesa za Unijinu migracijsku politiku i Unijine ciljeve povezane sa sigurnošću.
  [Am. 30]

| (34a) | Komisija bi posebnu pozornost trebala posvetiti evaluaciji djelovanja i programa u vezi s trećim zemljama. [Am. 31] |
| --- | --- |

(34a)

Komisija bi posebnu pozornost trebala posvetiti evaluaciji djelovanja i programa u vezi s trećim zemljama. [Am. 31]

| (35) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na aktivnosti u kojima intervencija Unije u usporedbi s djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Budući da je Unija u boljem položaju od država članica za pružanje okvira kojim će iskazati solidarnost Unije u područjima nadzora granica, zajedničke

  upravljanja granicama i zajedničke
  vizne politike i upravljanja migracijskim tokovima te za osiguravanje platforme za razvoj zajedničkih informatičkih sustava koji bi te politike podupirali, financijska potpora
  koja je
  predviđena ovom Uredbom osobito pridonosi jačanju nacionalnih kapaciteta i kapaciteta Unije na tim područjima. [Am. 32] |
| --- | --- |

(35)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na aktivnosti u kojima intervencija Unije u usporedbi s djelovanjima država članica može rezultirati dodanom vrijednošću. Budući da je Unija u boljem položaju od država članica za pružanje okvira kojim će iskazati solidarnost Unije u područjima nadzora granica, zajedničke

  upravljanja granicama i zajedničke
  vizne politike i upravljanja migracijskim tokovima te za osiguravanje platforme za razvoj zajedničkih informatičkih sustava koji bi te politike podupirali, financijska potpora
  koja je
  predviđena ovom Uredbom osobito pridonosi jačanju nacionalnih kapaciteta i kapaciteta Unije na tim područjima. [Am. 32]

| (36) | Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije, uključujući u pogledu uporabe operativne potpore u skladu s ovim Instrumentom, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovora u područjima upravljanja granicama i viza, ako postoji očigledan rizik da će država članica izvršiti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine o upravljanju granicama i vizama ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine utvrđeni nedostaci u relevantnom području
  ili ako je u okviru suradnje s trećom zemljom država članica financirala i poduzela zajednička djelovanja s tom trećom zemljom čija je posljedica kršenje temeljnih prava utvrđeno navedenim mehanizmom evaluacije i praćenja
  . [Am. 33] |
| --- | --- |

(36)

Može se smatrati da država članica ne postupa u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije, uključujući u pogledu uporabe operativne potpore u skladu s ovim Instrumentom, ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovora u područjima upravljanja granicama i viza, ako postoji očigledan rizik da će država članica izvršiti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine o upravljanju granicama i vizama ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine utvrđeni nedostaci u relevantnom području
  ili ako je u okviru suradnje s trećom zemljom država članica financirala i poduzela zajednička djelovanja s tom trećom zemljom čija je posljedica kršenje temeljnih prava utvrđeno navedenim mehanizmom evaluacije i praćenja
  . [Am. 33]

| (37) | Instrument bi trebao odražavati potrebu za povećanom fleksibilnošću i pojednostavnjenjem te istodobno poštovati zahtjeve u pogledu predvidljivosti i osiguravati

  Instrumentom bi trebalo osigurati
  pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi.
  Njime bi trebalo uspostaviti ravnotežu između potrebe za predvidljivom raspodjelom sredstava i potrebe za većom fleksibilnošću i jednostavnošću. Kako bi ispunila zahtjeve u pogledu transparentnosti financiranja, Europska komisija bi u suradnji s državama članicama trebala objaviti informacije o razvoju godišnjih i višegodišnjih programa u okviru tematskog instrumenta. Provedba instrumenta trebala bi se temeljiti na načelima učinkovitosti, djelotvornosti i kvaliteti potrošnje. Osim toga, provedba instrumenta trebala bi biti što je moguće više prilagođena korisniku. [Am. 34] |
| --- | --- |

(37)

Instrument bi trebao odražavati potrebu za povećanom fleksibilnošću i pojednostavnjenjem te istodobno poštovati zahtjeve u pogledu predvidljivosti i osiguravati

  Instrumentom bi trebalo osigurati
  pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi.
  Njime bi trebalo uspostaviti ravnotežu između potrebe za predvidljivom raspodjelom sredstava i potrebe za većom fleksibilnošću i jednostavnošću. Kako bi ispunila zahtjeve u pogledu transparentnosti financiranja, Europska komisija bi u suradnji s državama članicama trebala objaviti informacije o razvoju godišnjih i višegodišnjih programa u okviru tematskog instrumenta. Provedba instrumenta trebala bi se temeljiti na načelima učinkovitosti, djelotvornosti i kvaliteti potrošnje. Osim toga, provedba instrumenta trebala bi biti što je moguće više prilagođena korisniku. [Am. 34]

| (38) | Ovom Uredbom trebali bi se utvrditi početni iznosi za programe država članica, izračunani na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I., koji odražavaju duljinu i razinu prijetnji

  učinka
  na
  temelju aktualnih i povijesnih podataka na
  dijelovima kopnenih i morskih granica, radno opterećenje u zračnim lukama i konzulatima, kao i broj konzulata. [Am. 35] |
| --- | --- |

(38)

Ovom Uredbom trebali bi se utvrditi početni iznosi za programe država članica, izračunani na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I., koji odražavaju duljinu i razinu prijetnji

  učinka
  na
  temelju aktualnih i povijesnih podataka na
  dijelovima kopnenih i morskih granica, radno opterećenje u zračnim lukama i konzulatima, kao i broj konzulata. [Am. 35]

| (39) | Ti će početni iznosi služiti kao temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u odnosu na početno stanje, na primjer u pritisku na vanjsku granicu Unije te u radnom opterećenju na vanjskim granicama i u konzulatima, državama članicama na sredini razdoblja dodijelit će se dodatan iznos koji će se temeljiti na najnovijim dostupnim statističkim podacima u skladu s ključem raspodjele uzimajući u obzir stanje provedbe programa. |
| --- | --- |

(39)

Ti će početni iznosi služiti kao temelj za dugoročna ulaganja država članica. Kako bi se uzele u obzir promjene u odnosu na početno stanje, na primjer u pritisku na vanjsku granicu Unije te u radnom opterećenju na vanjskim granicama i u konzulatima, državama članicama na sredini razdoblja dodijelit će se dodatan iznos koji će se temeljiti na najnovijim dostupnim statističkim podacima u skladu s ključem raspodjele uzimajući u obzir stanje provedbe programa.

| (39a) | Preispitivanje na sredini razdoblja trebalo bi se rabiti za procjenu učinkovitosti i europske dodane vrijednosti programa, rješavanje problema koji su se pojavili tijekom prve faze te za pružanje transparentnog pregleda provedbe. [Am. 36] |
| --- | --- |

(39a)

Preispitivanje na sredini razdoblja trebalo bi se rabiti za procjenu učinkovitosti i europske dodane vrijednosti programa, rješavanje problema koji su se pojavili tijekom prve faze te za pružanje transparentnog pregleda provedbe. [Am. 36]

| (40) | Budući da se izazovi u području upravljanja granicama i viza neprestano razvijaju, potrebno je prilagoditi dodjelu financijskih sredstava promjenama
  prioriteta
  u migracijskim tokovima

  području vizne politike i upravljanja granicama
  , pritisku na granicama i sigurnosnim prijetnjama

  među ostalim i zbog povećanog pritiska na granicama,
  te usmjeriti financijska sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost za Uniju. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe, promjene u politici i prioritete Unije te kako bi se usmjerilo sredstva na aktivnosti s većom dodanom vrijednosti za Uniju, dio financijskih sredstava povremeno će se dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći, putem tematskog instrumenta. [Am. 37] |
| --- | --- |

(40)

Budući da se izazovi u području upravljanja granicama i viza neprestano razvijaju, potrebno je prilagoditi dodjelu financijskih sredstava promjenama
  prioriteta
  u migracijskim tokovima

  području vizne politike i upravljanja granicama
  , pritisku na granicama i sigurnosnim prijetnjama

  među ostalim i zbog povećanog pritiska na granicama,
  te usmjeriti financijska sredstva na prioritete koji imaju najveću dodanu vrijednost za Uniju. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe, promjene u politici i prioritete Unije te kako bi se usmjerilo sredstva na aktivnosti s većom dodanom vrijednosti za Uniju, dio financijskih sredstava povremeno će se dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći, putem tematskog instrumenta. [Am. 37]

| (41) | Trebalo bi poticati države članice da dio dodijeljenih sredstava za program upotrijebe za financiranje mjera navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije. |
| --- | --- |

(41)

Trebalo bi poticati države članice da dio dodijeljenih sredstava za program upotrijebe za financiranje mjera navedenih u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije.

| (42) | Instrument bi trebao doprinijeti
  , unutar utvrđenih granica,
  pokrivanju operativnih troškova povezanih s upravljanjem granicama, zajedničkom viznom politikom i opsežnim informacijskim sustavima te bi stoga trebao omogućiti državama članicama da zadrže mogućnosti od presudne važnosti za Uniju u cjelini. Takva potpora sastoji se od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Instrumenta i trebala bi činiti sastavni dio programa država članica. [Am. 38] |
| --- | --- |

(42)

Instrument bi trebao doprinijeti
  , unutar utvrđenih granica,
  pokrivanju operativnih troškova povezanih s upravljanjem granicama, zajedničkom viznom politikom i opsežnim informacijskim sustavima te bi stoga trebao omogućiti državama članicama da zadrže mogućnosti od presudne važnosti za Uniju u cjelini. Takva potpora sastoji se od pune naknade posebnih troškova povezanih s ciljevima Instrumenta i trebala bi činiti sastavni dio programa država članica. [Am. 38]

| (43) | Uz početnu dodjelu sredstava, dio dostupnih sredstava u okviru Instrumenta također se može dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi se posebna djelovanja trebala utvrditi na razini Unije te bi ih trebalo povezati s djelovanjima
  s dodanom vrijednošću Unije
  za koja je potrebna suradnja
  među državama članicama
  ili djelovanjima nužnima za praćenje razvoja stanja u Uniji, koja zahtijevaju dodjelu dodatnih sredstava jednoj državi članici ili većem broju njih kao što su kupnja, putem nacionalnih programa država članica, tehničke opreme koja je potrebna da bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu obavljala svoje operativne aktivnosti, modernizacija obrade zahtjeva za vizu, razvoj novih opsežnih informatičkih sustava i uspostava interoperabilnosti tih sustava. Ta će posebna djelovanja Komisija definirati u svojim programima rada
  koji bi se trebali donijeti delegiranim aktima
  . [Am. 39] |
| --- | --- |

(43)

Uz početnu dodjelu sredstava, dio dostupnih sredstava u okviru Instrumenta također se može dodijeliti programima država članica za provedbu posebnih djelovanja. Ta bi se posebna djelovanja trebala utvrditi na razini Unije te bi ih trebalo povezati s djelovanjima
  s dodanom vrijednošću Unije
  za koja je potrebna suradnja
  među državama članicama
  ili djelovanjima nužnima za praćenje razvoja stanja u Uniji, koja zahtijevaju dodjelu dodatnih sredstava jednoj državi članici ili većem broju njih kao što su kupnja, putem nacionalnih programa država članica, tehničke opreme koja je potrebna da bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu obavljala svoje operativne aktivnosti, modernizacija obrade zahtjeva za vizu, razvoj novih opsežnih informatičkih sustava i uspostava interoperabilnosti tih sustava. Ta će posebna djelovanja Komisija definirati u svojim programima rada
  koji bi se trebali donijeti delegiranim aktima
  . [Am. 39]

| (44) | Kako bi se provedba cilja politike ovog Instrumenta mogla na nacionalnoj razini dopuniti programima država članica, njime bi se trebala pružati potpora i za mjere na razini Unije. Takvo bi djelovanje trebalo poslužiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Fonda povezane s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i mjera diljem Unije. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se provedba cilja politike ovog Instrumenta mogla na nacionalnoj razini dopuniti programima država članica, njime bi se trebala pružati potpora i za mjere na razini Unije. Takvo bi djelovanje trebalo poslužiti ukupnoj strateškoj svrsi unutar područja primjene intervencije Fonda povezane s analizom politike i inovacijama, transnacionalnim uzajamnim učenjem i partnerstvima te s ispitivanjem novih inicijativa i mjera diljem Unije.

| (45) | Kako bi se ojačala sposobnost Unije da hitno riješi problem nepredviđenog ili nerazmjernog migracijskog pritiska

  bez odgode reagira na nepredviđene, hitne i posebne potrebe u slučaju izvanredne situacije
  , osobito na dijelovima granice na kojima je u skladu s Uredbom (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (30) utvrđena ona razina utjecaja koja ugrožava funkcioniranje cijeloga schengenskog područja, kao i problem pritiska na odjele za vize konzulata država članica ili rizika za sigurnost granica, trebalo

  ovim
  bi biti moguće

  se Instrumentom iznimno trebala
  pružiti hitnu

  financijska
  pomoć
  kao krajnja mjera
  u skladu s okvirom utvrđenim ovom Uredbom. [Am. 40] |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se ojačala sposobnost Unije da hitno riješi problem nepredviđenog ili nerazmjernog migracijskog pritiska

  bez odgode reagira na nepredviđene, hitne i posebne potrebe u slučaju izvanredne situacije
  , osobito na dijelovima granice na kojima je u skladu s Uredbom (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (30) utvrđena ona razina utjecaja koja ugrožava funkcioniranje cijeloga schengenskog područja, kao i problem pritiska na odjele za vize konzulata država članica ili rizika za sigurnost granica, trebalo

  ovim
  bi biti moguće

  se Instrumentom iznimno trebala
  pružiti hitnu

  financijska
  pomoć
  kao krajnja mjera
  u skladu s okvirom utvrđenim ovom Uredbom. [Am. 40]

| (45a) | Migracije i prijelaz velikog broja državljana trećih zemalja preko vanjskih granica ne bi se trebali, sami po sebi, smatrati prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti te ne bi trebali, sami po sebi, pokrenuti pružanje hitne pomoći u okviru ovog Instrumenta. [Am. 41] |
| --- | --- |

(45a)

Migracije i prijelaz velikog broja državljana trećih zemalja preko vanjskih granica ne bi se trebali, sami po sebi, smatrati prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti te ne bi trebali, sami po sebi, pokrenuti pružanje hitne pomoći u okviru ovog Instrumenta. [Am. 41]

| (46) | Cilj politike ovog Instrumenta ostvarivat će se i financijskim instrumentima i proračunskim jamstvom u okviru područja politike [...] fonda InvestEU. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a mjerama se ne bi smjelo udvostručiti niti istisnuti sredstva iz privatnog sektora niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanjima bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost.
  [Am. 42] |
| --- | --- |

(46)

Cilj politike ovog Instrumenta ostvarivat će se i financijskim instrumentima i proračunskim jamstvom u okviru područja politike [...] fonda InvestEU. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a mjerama se ne bi smjelo udvostručiti niti istisnuti sredstva iz privatnog sektora niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanjima bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost.
  [Am. 42]

| (47) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cijeli Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju] (31), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(47)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cijeli Instrument, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju] (31), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (48) | Uredba (EU, Euratom) br. .../... [nova Financijska uredba] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) (32) primjenjuje se na ovaj Instrument. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. Kako bi se osigurala usklađena provedba programa Unije za financiranje, Financijska uredba treba se primjenjivati na mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru Instrumenta. |
| --- | --- |

(48)

Uredba (EU, Euratom) br. .../... [nova Financijska uredba] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) (32) primjenjuje se na ovaj Instrument. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. Kako bi se osigurala usklađena provedba programa Unije za financiranje, Financijska uredba treba se primjenjivati na mjere koje se provode pod izravnim i neizravnim upravljanjem u okviru Instrumenta.

| (49) | U svrhu provedbe aktivnosti pod podijeljenim upravljanjem

  u okviru podijeljenog upravljanja
  , Instrument bi trebao činiti dio usklađenog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) .../... [Uredba

  instrumenta kojim se utvrđuju zajedničke odredbe za podijeljeno upravljanje. U slučaju suprotnih odredbi ova Uredba ima prednost pred Uredbom
  o zajedničkim odredbama]. [Am. 43] |
| --- | --- |

(49)

U svrhu provedbe aktivnosti pod podijeljenim upravljanjem

  u okviru podijeljenog upravljanja
  , Instrument bi trebao činiti dio usklađenog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe (EU) .../... [Uredba

  instrumenta kojim se utvrđuju zajedničke odredbe za podijeljeno upravljanje. U slučaju suprotnih odredbi ova Uredba ima prednost pred Uredbom
  o zajedničkim odredbama]. [Am. 43]

| (50) | Uredbom (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil i migracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te ponajprije utvrđuju ciljevi politika i pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Nadalje, u ovoj Uredbi potrebno je navesti ciljeve Instrumenta za upravljanje granicama i vize te utvrditi posebne odredbe o aktivnostima koje se mogu financirati u okviru ovog Instrumenta. |
| --- | --- |

(50)

Uredbom (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil i migracije (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama te ponajprije utvrđuju ciljevi politika i pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Nadalje, u ovoj Uredbi potrebno je navesti ciljeve Instrumenta za upravljanje granicama i vize te utvrditi posebne odredbe o aktivnostima koje se mogu financirati u okviru ovog Instrumenta.

| (51) | Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (52) | U skladu s Uredbom (EU) .../... [nova Financijska uredba] (33)
  , Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (34), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (35), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (36) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (37), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (38). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.
  Rezultate istraga o nepravilnostima ili prijevarama u vezi s instrumentom trebalo bi staviti na raspolaganje Europskom parlamentu. [Am. 44] |
| --- | --- |

(52)

U skladu s Uredbom (EU) .../... [nova Financijska uredba] (33)
  , Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (34), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (35), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (36) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (37), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (38). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.
  Rezultate istraga o nepravilnostima ili prijevarama u vezi s instrumentom trebalo bi staviti na raspolaganje Europskom parlamentu. [Am. 44]

| (53) | Horizontalna financijska pravila koja donesu Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta pravila propisana su u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za uspostavu i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama, neizravnom provedbom i predviđaju se provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(53)

Horizontalna financijska pravila koja donesu Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta pravila propisana su u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za uspostavu i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama, neizravnom provedbom i predviđaju se provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a.

| (54) | U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (39) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje podložno pravilima i ciljevima Instrumenta i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(54)

U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (39) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje podložno pravilima i ciljevima Instrumenta i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (55) | U skladu s člankom 349. UFEU-a i s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., mjerodavne države članice trebale bi osigurati da se njihovim nacionalnim programima rješavaju rastući problemi s kojima se suočavaju najudaljenije regije
  , kao što su nadzor granica, nerazmjeran priljev ljudi ili upotreba informacijskih sustava EU-a
  . Instrumentom se te države članice podupiru dostatnim sredstvima kako bi, prema potrebi, mogle pomoći tim najudaljenijim regijama
  s obzirom na takve posebnosti
  . [Am. 45] |
| --- | --- |

(55)

U skladu s člankom 349. UFEU-a i s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., mjerodavne države članice trebale bi osigurati da se njihovim nacionalnim programima rješavaju rastući problemi s kojima se suočavaju najudaljenije regije
  , kao što su nadzor granica, nerazmjeran priljev ljudi ili upotreba informacijskih sustava EU-a
  . Instrumentom se te države članice podupiru dostatnim sredstvima kako bi, prema potrebi, mogle pomoći tim najudaljenijim regijama
  s obzirom na takve posebnosti
  . [Am. 45]

| (56) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (40) trebalo bi provesti evaluaciju ovog Instrumenta na temelju informacija prikupljenih s pomoću posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje
  , uključujući kvalitativne i kvantitativne pokazatelje,
  kao osnovu za evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. Radi mjerenja postignuća Instrumenta trebalo bi uspostaviti zajedničke pokazatelje i povezane ciljeve u pogledu svakog posebnog cilja Instrumenta. [Am. 46] |
| --- | --- |

(56)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (40) trebalo bi provesti evaluaciju ovog Instrumenta na temelju informacija prikupljenih s pomoću posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje
  , uključujući kvalitativne i kvantitativne pokazatelje,
  kao osnovu za evaluaciju učinaka Instrumenta u praksi. Radi mjerenja postignuća Instrumenta trebalo bi uspostaviti zajedničke pokazatelje i povezane ciljeve u pogledu svakog posebnog cilja Instrumenta. [Am. 46]

| (57) | Vodeći računa o važnosti rješavanja problema klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Instrumentom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike i postizanju općeg cilja od 25 % rashoda iz proračuna EU-a kojima se podupiru klimatski ciljevi. Relevantne će se mjere utvrditi tijekom pripreme i provedbe Instrumenta te će se ponovno procijeniti u kontekstu relevantnih postupaka evaluacije i preispitivanja. |
| --- | --- |

(57)

Vodeći računa o važnosti rješavanja problema klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Instrumentom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike i postizanju općeg cilja od 25 % rashoda iz proračuna EU-a kojima se podupiru klimatski ciljevi. Relevantne će se mjere utvrditi tijekom pripreme i provedbe Instrumenta te će se ponovno procijeniti u kontekstu relevantnih postupaka evaluacije i preispitivanja.

| (58) | S pomoću tih pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Instrumenta u skladu s mjerodavnim odredbama Uredbe (EU) br. .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] i s ovom Uredbom

  Komisija bi svake godine Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti sažetak prihvaćenih godišnjih izvješća o uspješnosti. Komisija na zahtjev stavlja na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću cijeli tekst godišnjih izvješća o uspješnosti
  . [Am. 47] |
| --- | --- |

(58)

S pomoću tih pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Instrumenta u skladu s mjerodavnim odredbama Uredbe (EU) br. .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] i s ovom Uredbom

  Komisija bi svake godine Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnijeti sažetak prihvaćenih godišnjih izvješća o uspješnosti. Komisija na zahtjev stavlja na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću cijeli tekst godišnjih izvješća o uspješnosti
  . [Am. 47]

| (58a) | Važno je da se tijekom prijelaznog razdoblja i cijelog trajanja provedbe instrumenta osiguraju dobro financijsko upravljanje i pravna sigurnost. Tijekom prijelaznog razdoblja ne bi se smjele prekidati aktivnosti poduzete tijekom razdoblja 2014. – 2020. [Am. 48] |
| --- | --- |

(58a)

Važno je da se tijekom prijelaznog razdoblja i cijelog trajanja provedbe instrumenta osiguraju dobro financijsko upravljanje i pravna sigurnost. Tijekom prijelaznog razdoblja ne bi se smjele prekidati aktivnosti poduzete tijekom razdoblja 2014. – 2020. [Am. 48]

| (59) | Kako bi se mogli dopuniti ili izmijeniti sporedni elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu popisa djelovanja prihvatljivih za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno Prilogu IV., operativne potpore i u cilju daljnjeg razvoja zajedničkog okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (41) |
| --- | --- |

(59)

Kako bi se mogli dopuniti ili izmijeniti sporedni elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu popisa djelovanja prihvatljivih za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno Prilogu IV., operativne potpore i u cilju daljnjeg razvoja zajedničkog okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (41)

| (60) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (42). Za provedbene akte kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice o pružanju informacija Komisiji, trebalo bi upotrebljavati postupak ispitivanja, a za donošenje provedbenih akata koji se odnose na mehanizme za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, trebalo bi, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu, upotrebljavati savjetodavni postupak. [Am. 49] |
| --- | --- |

(60)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (42). Za provedbene akte kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice o pružanju informacija Komisiji, trebalo bi upotrebljavati postupak ispitivanja, a za donošenje provedbenih akata koji se odnose na mehanizme za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, trebalo bi, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu, upotrebljavati savjetodavni postupak. [Am. 49]

| (61) | Sudjelovanje države članice u ovom Instrumentu ne bi se trebalo poklapati s njezinim sudjelovanjem u privremenom financijskom instrumentu Unije koji podupire države članice korisnice u financiranju, između ostalog, djelovanja na novim vanjskim granicama Unije u okviru provedbe schengenske pravne stečevine o granicama i vizama te nadzoru vanjskih granica. |
| --- | --- |

(61)

Sudjelovanje države članice u ovom Instrumentu ne bi se trebalo poklapati s njezinim sudjelovanjem u privremenom financijskom instrumentu Unije koji podupire države članice korisnice u financiranju, između ostalog, djelovanja na novim vanjskim granicama Unije u okviru provedbe schengenske pravne stečevine o granicama i vizama te nadzoru vanjskih granica.

| (62) | U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (43), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (44). |
| --- | --- |

(62)

U pogledu Islanda i Norveške ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (43), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke Vijeća 1999/437/EZ (44).

| (63) | U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (45), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (46). |
| --- | --- |

(63)

U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (45), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (46).

| (64) | U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (47), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (48). |
| --- | --- |

(64)

U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (47), koje pripadaju području iz članka 1. točaka A i B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (48).

| (65) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o položaju Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. |
| --- | --- |

(65)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o položaju Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu.

| (66) | Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (49). Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(66)

Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (49). Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (67) | Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s onim Uredbe Vijeća (EU, Euratom) .../... [Uredba o višegodišnjem financijskom okviru] (50), |
| --- | --- |

(67)

Primjereno je uskladiti razdoblje primjene ove Uredbe s onim Uredbe Vijeća (EU, Euratom) .../... [Uredba o višegodišnjem financijskom okviru] (50),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i viza („Instrument”) kao dio Fonda za integrirano upravljanje granicama („Fond”)
  za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027
  . [Am. 50]

2.   Zajedno s Uredbom (EU) .../... [Fond za opremu za carinske provjere], kojom se u okviru [Fonda za integrirano upravljanje granicama] (51)
  uspostavlja Instrument za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere, ovom se Uredbom uspostavlja Fond.
  [Am. 51]

3.   Njome

  Ovom
  se
  Uredbom
  određuju ciljevi Instrumenta,
  posebni ciljevi i mjere za provedbu tih posebnih ciljeva,
  proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. [Am. 52]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;
  [Am. 53] |
| --- | --- |

1.

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;
  [Am. 53]

| 2. | „granični prijelaz” znači svaki granični prijelaz koji su nadležna tijela odobrila za prelazak vanjskih granica u skladu s člankom 2. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (52); |
| --- | --- |

2.

„granični prijelaz” znači svaki granični prijelaz koji su nadležna tijela odobrila za prelazak vanjskih granica u skladu s člankom 2. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća (52);

| 3. | „europsko integrirano upravljanje granicama” znači elementi navedeni u članku 4. Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

3.

„europsko integrirano upravljanje granicama” znači elementi navedeni u članku 4. Uredbe (EU) 2016/1624;

| 4. | „vanjske granice” znači
  vanjske granice kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/399,
  granice država članica: kopnene granice, uključujući granice na rijekama i jezerima, morske granice te njihove zračne, riječne, pomorske i jezerske luke na koje se primjenjuju odredbe prava Unije o prelasku vanjskih granica, uključujući one unutarnje granice na kojima još nisu ukinute kontrole; [Am. 54] |
| --- | --- |

4.

„vanjske granice” znači
  vanjske granice kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/399,
  granice država članica: kopnene granice, uključujući granice na rijekama i jezerima, morske granice te njihove zračne, riječne, pomorske i jezerske luke na koje se primjenjuju odredbe prava Unije o prelasku vanjskih granica, uključujući one unutarnje granice na kojima još nisu ukinute kontrole; [Am. 54]

| 5. | „dio vanjske granice” znači cijela vanjska kopnena ili morska granica države članice ili njezin dio, kako je definirano Uredbom (EU) br. 1052/2013; |
| --- | --- |

5.

„dio vanjske granice” znači cijela vanjska kopnena ili morska granica države članice ili njezin dio, kako je definirano Uredbom (EU) br. 1052/2013;

| 6. | „područje žarišne točke” znači područje žarišne točke kako je definirano u članku 2. stavku 10. Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

6.

„područje žarišne točke” znači područje žarišne točke kako je definirano u članku 2. stavku 10. Uredbe (EU) 2016/1624;

| 7. | „unutarnje granice na kojima još nisu ukinute kontrole” znači:






  (a) | zajednička granica između države članice koja u cijelosti primjenjuje schengensku pravnu stečevinu i države članice koju Akt o pristupanju obvezuje na cjelovitu primjenu schengenske pravne stečevine, no za koju još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom joj se dopušta da u cijelosti primjenjuje tu pravnu stečevinu; |
| --- | --- | --- |

7.

„unutarnje granice na kojima još nisu ukinute kontrole” znači:

(a)

zajednička granica između države članice koja u cijelosti primjenjuje schengensku pravnu stečevinu i države članice koju Akt o pristupanju obvezuje na cjelovitu primjenu schengenske pravne stečevine, no za koju još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom joj se dopušta da u cijelosti primjenjuje tu pravnu stečevinu;

| (b) | zajednička granica između dviju država članica koje su svojim Aktima o pristupanju obvezane u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, no za koje još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom im se dopušta da u cijelosti primjenjuju tu pravnu stečevinu. |
| --- | --- |

(b)

zajednička granica između dviju država članica koje su svojim Aktima o pristupanju obvezane u cijelosti primjenjivati schengensku pravnu stečevinu, no za koje još nije stupila na snagu relevantna Odluka Vijeća kojom im se dopušta da u cijelosti primjenjuju tu pravnu stečevinu.

Članak 3.

Ciljevi Instrumenta

1.   Cilj je politike Instrumenta kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama osiguravanje snažnog i djelotvornog europskog integriranog upravljanja granicama na vanjskim granicama i istodobna zaštita slobodnog kretanja osoba u Uniji, uz puno poštovanje
  pravne stečevine Unije i međunarodnih
  obveza Unije u pogledu temeljnih prava, čime se doprinosi visokoj razini sigurnosti u Uniji

  i njezinih država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata kojih su potpisnice
  . [Am. 55]

2.   U okviru cilja politike utvrđenog u stavku 1. Instrument pridonosi sljedećim posebnim ciljevima:

| (a) | potpora djelotvornom europskom integriranom upravljanju granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao zajednička odgovornost europske granične i obalne straže i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima; [Am. 56] |
| --- | --- |

(a)

potpora djelotvornom europskom integriranom upravljanju granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao zajednička odgovornost europske granične i obalne straže i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima; [Am. 56]

| (b) | potpora zajedničkoj viznoj politici kako bi se olakšalo zakonito putovanje

  osigurao usklađeniji pristup među državama članicama u pogledu izdavanja viza
  te spriječili migracijski

  olakšalo zakonito putovanje
  i 
  ublažili
  sigurnosni rizici. [Am. 57] |
| --- | --- |

(b)

potpora zajedničkoj viznoj politici kako bi se olakšalo zakonito putovanje

  osigurao usklađeniji pristup među državama članicama u pogledu izdavanja viza
  te spriječili migracijski

  olakšalo zakonito putovanje
  i 
  ublažili
  sigurnosni rizici. [Am. 57]

3.   U okviru posebnih ciljeva utvrđenih u stavku 2. Instrument se provodi s pomoću provedbenih mjera navedenih u Prilogu II.

Članak 3.a

Nediskriminacija i poštovanje temeljnih prava

Ovaj se instrument provodi uz potpuno poštovanje prava i načela iz pravne stečevine Unije, Povelje Europske unije o temeljnim pravima, Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i međunarodnih obveza Unije u pogledu temeljnih prava, osobito osiguravanjem sukladnosti s načelom nediskriminacije i načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. [Am. 58]

Članak 4.

Područje primjene potpore

1.   U okviru ciljeva

  skladu s provedbenim mjerama
  iz članka 3. i u skladu s provedbenim mjerama

  Priloga II. Instrumentom se podupiru djelovanja koja doprinose postizanju ciljeva
  iz Priloga II. Instrumentom se

  članka 3., a
  posebno podupiru djelovanja navedena u Prilogu III. [Am. 59]

2.   Radi postizanja ciljeva ove Uredbe

  iz članka 3.
  Instrumentom se, prema potrebi, mogu podupirati djelovanja u skladu s prioritetima Unije

  u iznimnim okolnostima unutar utvrđenih granica i uz odgovarajuće zaštitne mjere, mogu podupirati djelovanja
  iz Priloga III. u pogledu trećih zemalja i u tim zemljama, u skladu s člankom 5. [Am. 60]

2.a
     
  Ukupni iznos sredstava za podupiranje djelovanja u trećim zemljama ili djelovanja koja su povezana s trećim zemljama u okviru tematskog instrumenta u skladu s člankom 8. nije veći od 4 % ukupnog iznosa dodijeljenog tematskom instrumentu na temelju članka 7. stavka 2. točke (b). [Am. 61]

2.b
     
  Ukupni iznos sredstava za podupiranje djelovanja u trećim zemljama ili djelovanja koja su povezana s trećim zemljama u okviru programa država članica u skladu s člankom 12. nije veći od 4 % ukupnog iznosa dodijeljenog toj državi članici u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkom (a), člankom 10. stavkom 1. i Prilogom I. [Am. 62]

3.   Sljedeća djelovanja nisu prihvatljiva:

| (a) | djelovanja iz stavka 1. točke (a) Priloga III. na onim unutarnjim granicama na kojima još nisu ukinute kontrole; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja iz stavka 1. točke (a) Priloga III. na onim unutarnjim granicama na kojima još nisu ukinute kontrole;

| (b) | djelovanja koja se odnose na privremeno ili izvanredno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama kako je navedeno u Uredbi (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja se odnose na privremeno ili izvanredno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama kako je navedeno u Uredbi (EU) 2016/399;

| (c) | u pogledu provjera robe:






  1. | djelovanja čiji je jedini cilj ili učinak provjera robe; |
| --- | --- | --- |

(c)

u pogledu provjera robe:

1.

djelovanja čiji je jedini cilj ili učinak provjera robe;

| 2. | kupnja, održavanje ili nadogradnja opreme, isključujući prijevozna sredstva, čija je namjena ili učinak među ostalim provjera robe; |
| --- | --- |

2.

kupnja, održavanje ili nadogradnja opreme, isključujući prijevozna sredstva, čija je namjena ili učinak među ostalim provjera robe;

| 3. | ostala djelovanja u okviru ove Uredbe čiji je glavni cilj ili učinak provjera robe. |
| --- | --- |

3.

ostala djelovanja u okviru ove Uredbe čiji je glavni cilj ili učinak provjera robe.

Ako nastupi krizna situacija
  iz članka 23.
  , neprihvatljiva djelovanja iz ovog stavka mogu se smatrati prihvatljivima. [Am. 63]

Članak 5.

Prihvatljivi subjekti

1.   Sljedeći subjekti mogu biti prihvatljivi:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od sljedećih zemalja:






  i. | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od sljedećih zemalja:

i.

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano;

| ii. | trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima koji su u njemu navedeni
  , pod uvjetom da se svim djelovanjima u trećim zemljama ili djelovanjima koja su povezana s trećim zemljama u potpunosti poštuju prava i načela iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima te međunarodne obveze Unije i država članica
  ; [Am. 64] |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima koji su u njemu navedeni
  , pod uvjetom da se svim djelovanjima u trećim zemljama ili djelovanjima koja su povezana s trećim zemljama u potpunosti poštuju prava i načela iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima te međunarodne obveze Unije i država članica
  ; [Am. 64]

| (b) | svi pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije ili sve međunarodne organizacije. |
| --- | --- |

(b)

svi pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije ili sve međunarodne organizacije.

2.   Fizičke osobe nisu prihvatljive.

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva određenog djelovanja
  te ako je to u potpunosti u skladu s pravnom stečevinom Unije i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima
  . [Am. 65]

4.   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje dva neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili
  u
  prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama prihvatljivi su

  prihvatljivi su. Kad međunarodne organizacije koje sudjeluju u konzorcijima imaju poslovni nastan u trećoj zemlji, primjenjuje se članak 6. stavak 3
  . [Am. 66]

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

Odjeljak 1.

Zajedničke odredbe

Članak 6.

Opća načela

1.   Potporom koja se pruža na temelju ove Uredbe dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na dodavanje

  osiguravanje dodane
  vrijednosti ciljevima
  Unije za ciljeve
  ove Uredbe. [Am. 67]

2.   Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža na temelju ove Uredbe i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim aktivnostima, politikama i prioritetima Unije i da je komplementarna drugim instrumentima Unije.

3.   Instrument se provodi na temelju podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkama (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

3b.
     
  Komisija i države članice surađuju u provedbi Instrumenta. Komisija uspostavlja službu za pomoć i kontaktnu točku kako bi se pružila potpora državama članicama i doprinijelo uspješnoj raspodjeli sredstava. [Am. 68]

Članak 7.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Instrumenta za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  7 087 760 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  8 018 000 000 EUR u tekućim cijenama). [Am. 69]

2.   Financijska omotnica upotrebljava se kako slijedi:

| (a) | 4 252 833 000 EUR
  u cijenama iz 2018.
  (4 811 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se programima koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, od čega
  138 962 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  157 200 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  za Posebnu tranzitnu shemu kako je navedeno u članku 16., koja se provodi u okviru podijeljenog upravljanja; [Am. 70] |
| --- | --- |

(a)

4 252 833 000 EUR
  u cijenama iz 2018.
  (4 811 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se programima koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, od čega
  138 962 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  157 200 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  za Posebnu tranzitnu shemu kako je navedeno u članku 16., koja se provodi u okviru podijeljenog upravljanja; [Am. 70]

| (b) | 2 834 927 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  3 207 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. [Am. 71] |
| --- | --- |

(b)

2 834 927 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  3 207 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. [Am. 71]

3.   Najviše 0,52 % financijske omotnice dodjeljuje se za tehničku pomoć na inicijativu Komisije za provedbu Instrumenta.

4.   U skladu s relevantnim odredbama njihovih sporazuma o pridruživanju izradit će se aranžmani za utvrđivanje prirode i načina sudjelovanja zemalja uključenih u provedbu, primjenu i razvoj schengenske pravne stečevine. Financijski doprinosi tih zemalja dodaju se ukupnim sredstvima iz stavka 1. koja su dostupna iz proračuna Unije.

Članak 8.

Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta

1.   Financijska omotnica iz članka 7. stavka 2. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno preko financijskog instrumenta upotrebom podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja kako je utvrđeno u programima rada. Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove komponente:

| (a) | posebna djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

posebna djelovanja;

| (b) | djelovanja Unije i |
| --- | --- |

(b)

djelovanja Unije i

| (c) | hitnu pomoć. |
| --- | --- |

(c)

hitnu pomoć.

Iz financijske omotnice za tematski instrument podupire se i tehnička pomoć na inicijativu Komisije.

2.   Financiranje iz tematskog instrumenta usmjereno je na prioritete s velikom dodanom vrijednošću za Uniju ili za upotrebu u odgovoru na hitne potrebe u skladu s dogovorenim prioritetima Unije iz Priloga II.
  ili mjerama potpore u skladu s člankom 20. Pri izradi programa rada Komisija se savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije, uključujući civilno društvo
  . [Am. 72]

2.a
     
  Najmanje 20 % sredstava iz tematskog instrumenta dodjeljuje se za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b). [Am. 73]

3.   Kada se sredstva iz tematskog instrumenta dodijele državama članicama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, osigurava se da na odabrane projekte ne utječe obrazloženo mišljenje

  sredstva nisu dostupna za projekte, za koje na temelju obrazloženog mišljenja
  Komisije u pogledu povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a koja ugrožava

  postoji dokaz, da bi zakonitost tih projekata ili
  zakonitost i pravilnost rashoda

  tog financiranja
  ili uspješnost
  tih
  projekata
  bili upitni
  . [Am. 74]

4.   Kada se financiranje iz tematskog instrumenta provodi u okviru podijeljenog upravljanja, Komisija za potrebe članka 18. i članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] procjenjuje utječe li

  procjenjuje predviđeno djelovanje kako bi se osiguralo da sredstva nisu dostupna za projekte, za koje
  na predviđeno djelovanje obrazloženo mišljenje

  temelju obrazloženog mišljenja
  Komisije u vezi s povredom prava na temelju članka

  pogledu povrede u skladu s člankom
   258. UFEU-a
  postoji dokaz, da bi zakonitost tih projekata ili
  kojom se ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda

  tih projekata
  ili uspješnost
  tih
  projekata
  mogli biti dovedeni u pitanje
  . [Am. 75]

4.a
     
  Kad se financiranje iz tematskog instrumenta dodjeljuje u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, Komisija procjenjuje ne utječe li na predviđena djelovanja opći nedostatak u pogledu vladavine prava u jednoj državi članici, koji utječe ili bi mogao utjecati na načelo dobrog financijskog upravljanja ili načelo zaštite financijskih interesa Unije tako da ugrožava legalnost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata. [Am. 76]

5.   Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije.

6.   Komisija donosi odluke o financiranju

  je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. kako bi se utvrdili programi rada
  za tematski instrument kako je navedeno u članku 110. Financijske uredbe u kojima utvrđuje ciljeve i djelovanja koji će se podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. U odlukama o financiranju navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.
  [Am. 77]

7.   Nakon donošenja odluke o financiranju

  programa rada
  kako je navedeno u stavku 3

  6
  . Komisija može u skladu s time izmijeniti programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja na odgovarajući način. [Am. 78]

8.   Te odluke o financiranju

  Ti programi rada
  mogu biti godišnje

  godišnji
  ili višegodišnje

  višegodišnji
  i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata

  komponentu
  tematskog instrumenta
  ili više njih
  . [Am. 79]

Odjeljak 2.

Potpora i provedba u okviru podijeljenog upravljanja

Članak 9.

Područje primjene

1.   Ovaj odjeljak primjenjuje se na dio financijske omotnice iz članka 7. stavka 2. točke (a) i dodatna sredstva koja će se provoditi u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom

  programima rada
  Komisije za tematski instrument iz članka 8. [Am. 80]

2.   Potpora iz ovog odjeljka provodi se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe i Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama].

Članak 10.

Proračunska sredstva

1.   Sredstva iz članka 7. stavka 2. točke (a) dodjeljuju se nacionalnim programima koje države članice provode u okviru podijeljenog upravljanja (dalje u tekstu „programi”) okvirno kako slijedi:

| (a) | 3 543 880 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  4 009 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  državama članicama u skladu s kriterijima iz Priloga I.; [Am. 81] |
| --- | --- |

(a)

3 543 880 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  4 009 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  državama članicama u skladu s kriterijima iz Priloga I.; [Am. 81]

| (b) | 708 953 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  802 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  državama članicama za prilagodbu dodijeljenih sredstava za programe kako je navedeno u članku 13. stavku 1. [Am. 82] |
| --- | --- |

(b)

708 953 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  802 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  državama članicama za prilagodbu dodijeljenih sredstava za programe kako je navedeno u članku 13. stavku 1. [Am. 82]

2.   Ako iznos iz stavka 1. točke (b) nije dodijeljen, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 7. stavka 2. točke (b).

Članak 11.

Stope sufinanciranja

1.   Doprinos iz proračuna Unije ne prekoračuje 75

  prekoračuje 85
   % ukupnih prihvatljivih rashoda projekta
  iz država članica čiji je bruto nacionalni dohodak (BND) po stanovniku manji od 90 % prosječnog BND-a Unije i 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda za druge države članice
  . [Am. 83]

2.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih djelovanja.

3.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za djelovanja iz Priloga IV.

4.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu, uključujući Posebnu tranzitnu shemu.

5.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć.

6.   U odluci Komisije o odobrenju programa utvrđuju se stopa sufinanciranja i najveći iznos potpore iz ovog Instrumenta za vrste djelovanja navedene u stavcima od 1. do 5.

7.   U odluci Komisije utvrđuje se za svaki posebni cilj primjenjuje li se stopa sufinanciranja za posebni cilj na:

| (a) | ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos, ili |
| --- | --- |

(a)

ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos, ili

| (b) | samo javni doprinos. |
| --- | --- |

(b)

samo javni doprinos.

Članak 12.

Programi

1.   Svaka država članica osigurava

  i Komisija osiguravaju
  da su prioriteti obuhvaćeni njezinim

  nacionalnim
  programom u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području upravljanja granicama i viza, da na njih odgovaraju te da su potpuno u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i njezinim dogovorenim prioritetima
  te međunarodnim obvezama Unije i država članica koje proizlaze uz međunarodnih instrumenata čije su potpisnice
  . Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere iz Priloga II. prikladno obuhvaćene. [Am. 84]

1.a
     
  S tim u vezi države članice izdvajaju najmanje 20 % dodijeljenih sredstava za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b). [Am. 85]

2.   Komisija osigurava da
  , prema potrebi,
  Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i,
  agencija eu-LISA

  prema potrebi, Agencija eu-LISA

  Europske unije za temeljna prava i sve druge relevantne agencije Unije
  budu povezane s postupkom razvoja programā država članica u ranoj fazi, u mjeri u kojoj je taj postupak u nadležnosti tih agencija. [Am. 86]

3.   Komisija se savjetuje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o nacrtima programā s posebnim naglaskom na aktivnosti uključene u operativnu potporu u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) radi osiguranja usklađenosti i komplementarnosti djelovanja Agencije s djelovanjima država članica koja se odnose na upravljanje granicama te radi izbjegavanja dvostrukog financiranja i postizanja troškovne učinkovitosti.

3.a
     
  Komisija se savjetuje s agencijom eu-LISA o nacrtima programā s posebnim naglaskom na aktivnostima uključenima u tehničku potporu u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) radi osiguranja usklađenosti i komplementarnosti djelovanja agencije eu-LISA s djelovanjima država članica. [Am. 88]

4.   Komisija može
  , prema potrebi,
  uključiti Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu, te

  agenciju eu-LISA

  prema potrebi, Agenciju eu-LISA

  Europske unije za temeljna prava i sve druge relevantne agencije Unije
  u zadaće praćenja i evaluacije navedene u odjeljku 5., posebice kako bi osigurala da su djelovanja koja se provode uz potporu iz Instrumenta usklađena s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i s njezinim dogovorenim prioritetima. [Am. 89]

5.   Nakon donošenja preporuka u okviru područja primjene ove Uredbe u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 i preporuka izdanih u okviru provedbe procjena osjetljivosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624 dotična država članica zajedno s Komisijom razmatra najprikladniji pristup s obzirom na te preporuke uz potporu ovog Instrumenta.

6.   Komisija prema potrebi uključuje Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu
  , agenciju eu-LISA, Agenciju Europske unije za temeljna prava i sve druge relevantne agencije Unije
  u razmatranje najprikladnijeg pristupa postupanju s obzirom na preporuke uz potporu ovog Instrumenta. [Am. 90]

7.   Pri provedbi stavka 5. za dotičnu je državu članicu prioritet programa provedba mjera koje se bave utvrđenim nedostacima, posebice mjera koje se bave ozbiljnim nedostacima i neusklađenim procjenama.

8.   Dotični se program prema potrebi mijenja kako bi se u obzir uzele preporuke iz stavka 5.
  i napredak u postizanju ključnih etapa i ciljeva kako je navedeno u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 27. stavka 2. točke (a).
  Ovisno o utjecaju te prilagodbe Komisija može odobriti

  odobrava
  revidirani program. [Am. 91]

9.   U suradnji i uz savjetovanje s Komisijom i Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s nadležnostima Agencije, dotična država članica može preraspodijeliti sredstva u okviru svojeg programa, uključujući sredstva predviđena za operativnu potporu, radi postupanja u skladu s preporukama iz stavka 5. koje imaju financijske posljedice.

10.   Ako

  Prije nego što
  država članica odluči uz potporu Instrumenta provoditi projekte s trećom zemljom
  , u trećoj zemlji
  ili u njoj

  povezane s trećom zemljom, osigurava da sva djelovanja koja predlaže ta treća zemlja
  ,
  koja se provode trećoj zemlji ili su povezana s njome ispunjavaju međunarodne obveze Unije i dotične države članice te da se njima u cijelosti poštuju prava i načela iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima.
  Dotična država članica savjetuje se s Komisijom prije početka provedbe projekta
  , uključujući i u vezi s osiguranjem ispunjenja navedenih uvjeta
  . [Am. 92]

11.   Ako država članica
  , iznimno,
  odluči provoditi djelovanja s trećom zemljom
  , u njoj
  ili u njoj

  vezi s njom
  uz potporu Instrumenta u vezi s praćenjem, otkrivanjem, identifikacijom, sprječavanjem i presretanjem neovlaštenih prelazaka granice radi otkrivanja, sprječavanja i suzbijanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala ili radi doprinosa zaštiti i spašavanju života migranata, dotična država članica osigurava da je obavijestila Komisiju o svakom bilateralnom ili multilateralnom sporazumu o suradnji s tom trećom zemljom u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) br. 1052/2013.
  Države članice osiguravaju puno poštovanje načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, uključujući i u djelovanjima na otvorenome moru. [Am. 93]

11.a
     
  Čim država članica u okviru ovog Instrumenta odluči pokrenuti projekte s trećom zemljom, projekte koji se provode u trećoj zemlji ili u vezi s trećom zemljom, država članica u roku od 10 dana obavještava organizacije koje predstavljaju partnere na nacionalnoj razini, kao i članove upravljačkog odbora. [Am. 94]

12.   U pogledu operativne opreme, uključujući prijevozna sredstva, i komunikacijskih sustava potrebnih za djelotvoran i siguran nadzor granica
  te operacije traganja i spašavanja
  koji su kupljeni uz potporu ovog Instrumenta primjenjuje se sljedeće: [Am. 95]

| (a) | prije pokretanja postupaka kupnje operativne opreme, uključujući prijevozna sredstva, i komunikacijskih sustava uz potporu Instrumenta država članica osigurava da je ta oprema u skladu sa standardima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, ako takvi standardi postoje, i provjerava s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu njihove tehničke specifikacije radi osiguranja interoperabilnosti s imovinom koju upotrebljava europska granična i obalna straža; |
| --- | --- |

(a)

prije pokretanja postupaka kupnje operativne opreme, uključujući prijevozna sredstva, i komunikacijskih sustava uz potporu Instrumenta država članica osigurava da je ta oprema u skladu sa standardima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, ako takvi standardi postoje, i provjerava s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu njihove tehničke specifikacije radi osiguranja interoperabilnosti s imovinom koju upotrebljava europska granična i obalna straža;

| (b) | sva velika operativna oprema, kao što su zračna i pomorska prijevozna sredstva ili sredstva nadzora, koju kupe države članice registrira se u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu radi stavljanja tih resursa na raspolaganje u skladu s člankom 39. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

(b)

sva velika operativna oprema, kao što su zračna i pomorska prijevozna sredstva ili sredstva nadzora, koju kupe države članice registrira se u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu radi stavljanja tih resursa na raspolaganje u skladu s člankom 39. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/1624;

| (c) | države članice mogu odlučiti kupiti opremu za višenamjenske pomorske operacije uz potporu Instrumenta, uz uvjet da se ta oprema, kada njome upravljaju relevantna nacionalna tijela, upotrebljava u operacijama graničnog nadzora najmanje 60 % ukupnog godišnjeg razdoblja upotrebe u nacionalne svrhe. Ta se oprema registrira u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu radi stavljanja tih resursa na raspolaganje u skladu s člankom 39. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/1624; |
| --- | --- |

(c)

države članice mogu odlučiti kupiti opremu za višenamjenske pomorske operacije uz potporu Instrumenta, uz uvjet da se ta oprema, kada njome upravljaju relevantna nacionalna tijela, upotrebljava u operacijama graničnog nadzora najmanje 60 % ukupnog godišnjeg razdoblja upotrebe u nacionalne svrhe. Ta se oprema registrira u pričuvi tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu radi stavljanja tih resursa na raspolaganje u skladu s člankom 39. stavkom 8. Uredbe (EU) 2016/1624;

| (d) | radi potpore usklađenom planiranju razvoja sposobnosti za europsku graničnu i obalnu stražu te mogućoj upotrebi zajedničke nabave država članica obavješćuje Komisiju u okviru izvješćivanja u skladu s člankom 27. o raspoloživom višegodišnjem planiranju u pogledu opreme za koju se očekuje da će biti kupljena uz potporu Instrumenta. Komisija te informacije prenosi Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. |
| --- | --- |

(d)

radi potpore usklađenom planiranju razvoja sposobnosti za europsku graničnu i obalnu stražu te mogućoj upotrebi zajedničke nabave država članica obavješćuje Komisiju u okviru izvješćivanja u skladu s člankom 27. o raspoloživom višegodišnjem planiranju u pogledu opreme za koju se očekuje da će biti kupljena uz potporu Instrumenta. Komisija te informacije prenosi Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu.

Ako države članice u okviru ovog Instrumenta provode mjere u vezi s nadzorom morske granice, one obraćaju posebnu pozornost na svoje međunarodne obveze u vezi s potragom i spašavanjem na moru te imaju pravo, u tu svrhu, koristiti opremu i sustave iz točaka od (a) do (d) ovog stavka. [Am. 96]

13.   Izobrazba u području upravljanja granicama koja se provodi uz potporu ovog Instrumenta temelji se na relevantnim usklađenim i kvalitetnim europskim standardima obrazovanja i zajedničkim standardima izobrazbe za graničnu i obalnu stražu
  te na relevantnom pravu Unije i međunarodnom pravu, uključujući u pogledu temeljnih prava, pristupa međunarodnoj zaštiti i mjerodavnog pomorskog prava
  . [Am. 97]

14.   Države članice posebice nastoje provoditi djelovanja navedena u Prilogu IV. Kao odgovor na nepredviđene ili nove okolnosti ili kako bi se osigurala djelotvorna provedba financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi izmjena Priloga IV.

15.   Programiranje iz članka 17. stavka 5. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] temelji

  U svakom programu se za svaki posebni cilj navode vrste intervencija prema tablici 1. Priloga VI. te
  se na vrstama intervencija utvrđenima u tablici 1. u Prilogu VI

  utvrđuje okvirna raspodjela programiranih sredstava po vrsti intervencije ili području potpore
  . [Am. 98]

Članak 13.

Preispitivanje na sredini provedbenog razdoblja

-1.
     
  Programi podliježu preispitivanju i evaluaciji sredinom programskog razdoblja u skladu s člankom 26. [Am. 99]

1.   Komisija

  Do kraja
  2024.
  te nakon obavješćivanja Europskog parlamenta Komisija
  dodjeljuje programima dotičnih država članica dodatni iznos iz članka 10. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz stavka 1. točke (c) te stavaka od 2. do 11. Priloga I. Ta dodjela temelji se na najnovijim dostupnim statističkim podacima za kriterije iz stavka 1. točke (c) te stavaka od 2. do 11. Priloga I. Financiranje se primjenjuje na razdoblje od kalendarske godine 2025. [Am. 100]

2.   Ako najmanje 10

  30
   % inicijalno dodijeljenih sredstava za program iz članka 10. stavka 1. točke (a) nije pokriveno zahtjevima za međuplaćanja podnesenima u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama], predmetna država članica nije prihvatljiva za dodjelu dodatnih sredstava za njezin

  svoj
  program iz stavka 1. [Am. 101]

2.a
     
  Stavak 2. primjenjuje se samo ako su relevantni regulatorni okvir i povezani akti na snazi 1. siječnja 2022. [Am. 102]

3.   Pri dodjeli sredstava iz tematskog instrumenta od 2025. prema potrebi

  uzima
  se uzima u obzir napredak u postizanju ciljnih vrijednosti okvira uspješnosti iz članka 12. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] te utvrđeni nedostaci u provedbi. [Am. 103]

Članak 14.

Posebna djelovanja

1.   Posebna djelovanja su transnacionalni ili nacionalni projekti
  koji donose dodanu vrijednost Unije
  u skladu s ciljevima ove Uredbe za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe. [Am. 104]

2.   Država članica može uz dodijeljena sredstva koja su izračunana u skladu s člankom 10. stavkom 1. primati financijska sredstva za posebna djelovanja, uz uvjet da se ta sredstva stoga označe kao takva u programu i da se upotrijebe u svrhu provedbe ciljeva ove Uredbe.

3.   Ta se sredstva ne upotrebljavaju za druga djelovanja u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ih odobri Komisija izmjenom programa.

Članak 15.

Operativna potpora

1.   Operativna potpora dio je dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati za pružanje potpore javnim tijelima koja su odgovorna za obavljanje zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge Unije.

2.   Država članica može iskoristiti do 30 % iznosa koji je u okviru Instrumenta dodijeljen njezinu programu za financiranje operativne potpore tijelima javne vlasti nadležnima za provedbu zadaća i usluga koje čine javne usluge Unije.

3.   Države članice koje upotrebljavaju operativnu potporu pridržavaju se pravne stečevine Unije o granicama i vizama. [Am. 105]

4.   Države članice moraju u programu i godišnjim izvješćima o uspješnosti, kako je navedeno u članku 27., obrazložiti uporabu operativne potpore za ostvarivanje ciljeva ove Uredbe. Prije odobrenja programa Komisija nakon savjetovanja s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu u vezi s nadležnošću Agencije u skladu s člankom 12. stavkom 3. procjenjuje početno stanje u državama članicama koje su navele da planiraju upotrebljavati operativnu potporu, uzimajući u obzir informacije koje su dostavile te države članice i, prema potrebi, informacije dostupne u kontekstu evaluacija primjene schengenske pravne stečevine i procjena osjetljivosti, uključujući preporuke izdane na temelju tih evaluacija i procjena osjetljivosti.

5.   Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavak 3. točku (c) operativna potpora usmjerena je na posebne zadaće i usluge

  prihvatljiva djelovanja
  kako je propisano u Prilogu VII. [Am. 106]

6.   Kao odgovor na nepredviđene ili nove okolnosti ili kako bi se osigurala djelotvorna provedba financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi izmjena posebnih zadaća i usluga

  izmjene popisa prihvatljivih djelovanja
  iz Priloga VII. [Am. 107]

Članak 16.

Operativna potpora za Posebnu tranzitnu shemu

1.   Instrument pruža potporu za pokrivanje nenaplaćenih naknada za izdane tranzitne vize i dodatnih troškova nastalih pri provedbi uz primjenu Dokumenta o pojednostavljenom tranzitu i Dokumenta o pojednostavljenom željezničkom tranzitu u skladu s Uredbom (EZ) br. 693/2003 i Uredbom (EZ) br. 694/2003.

2.   Sredstva dodijeljena Litvi za Posebnu tranzitnu shemu u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkom (a) stavljaju se na raspolaganje kao dodatna operativna potpora za Litvu u skladu s djelovanjima koja su prihvatljiva za operativnu potporu u okviru programa iz Priloga VII.

3.   Odstupajući od članka 15. stavka 2. Litva može upotrijebiti iznos koji joj je dodijeljen u skladu s člankom 7. stavkom 2. točkom (a) za financiranje operativne potpore uz iznos utvrđen u članku 15. stavku 2.

4.   Komisija i Litva preispituju primjenu ovog članka u slučaju promjena koje utječu na postojanje ili funkcioniranje Posebne tranzitne sheme.

Odjeljak 3.

Potpora i provedba u okviru izravnog i neizravnog upravljanja

Članak 17.

Područje primjene

Potporu iz ovog odjeljka provodi izravno Komisija u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili se ona provodi neizravno u skladu s točkom (c) tog članka.

Članak 18.

Djelovanja Unije

1.   Djelovanja Unije su transnacionalni projekti ili projekti od posebnog interesa za Uniju, u skladu s ciljevima ove Uredbe.

2.   Na inicijativu Komisije Instrument se može upotrebljavati za financiranje djelovanja Unije koja se odnose na ciljeve ove Uredbe kako su navedeni u članku 3. i u skladu s prilozima II. i III.

3.   Djelovanja Unije mogu omogućiti financiranje u bilo kojem obliku propisanom u Financijskoj uredbi, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. Njima se može omogućiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

4.   Bespovratna sredstva koja se provode u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s [glavom VIII.] Financijske uredbe.

5.   Odbor za evaluaciju koji ocjenjuje prijedloge može biti sastavljen od vanjskih stručnjaka.

6.   Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja može biti obuhvaćen rizik povezan s povratom sredstava koja korisnici duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom u skladu s Financijskom uredbom. Primjenjuju se odredbe iz [članka X.] Uredbe (EU) .../... [sljednika Uredbe o Jamstvenom fondu].

Članak 19.

Operacije mješovitog financiranja

Operacije mješovitog financiranja o kojima se odlučuje u okviru ovog Instrumenta provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i [glavom X.] Financijske uredbe.
  [Am. 108]

Članak 20.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Instrumentom se mogu podupirati mjere tehničke pomoći koje se provode na inicijativu Komisije ili u njezino ime. Te se mjere
  , točnije mjere pripreme, praćenja, nadzora, revizije, evaluacije i sve mjere administrativne i tehničke pomoći koje su potrebne za provedbu ove Uredbe i, prema potrebi, s trećim zemljama
  mogu financirati po stopi od 100 %. [Am. 109]

Članak 21.

Revizije

Revizije uporabe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje institucije ili tijela Unije nisu ovlastili, osnova su za opće jamstvo u skladu s člankom 127. Financijske uredbe.

Članak 22.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo

  promiču djelovanja
  i jamče vidljivost financiranja Unije

  njihove rezultate pružajući usklađene
  , posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata

  učinkovite i značajne informacije različitoj relevantnoj publici
  , pružajući usklađene

  uključujući medije i javnost
  , učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući

  na relevantnim jezicima. Kako bi se zajamčila vidljivost sredstava Unije, korisnici sredstava Unije prilikom priopćavanja o određenom djelovanju upućuju na njihovo podrijetlo. U tu svrhu korisnici osiguravaju da se u svim komunikacijskim materijalima usmjerenima na
  medije i javnost
  istakne amblem Unije i da se izričito navede da je riječ o financijskoj potpori Unije
  . [Am. 110]

2.   Komisija

  Kako bi doprla do što šire publike, Komisija
  provodi djelovanja informiranja i komunikacije povezana s ovim Instrumentom te

  provedbom ovog Instrumenta i
  njegovim djelovanjima

  mjerama
  i rezultatima.
  Konkretno, Komisija objavljuje informacije o izradi godišnjih i višegodišnjih programa tematskog instrumenta. Komisija ujedno objavljuje popis operacija odabranih za financiranje u okviru tematskog instrumenta na javno dostupnim mrežnim stranicama te ga ažurira najmanje svaka tri mjeseca.
  Financijska sredstva dodijeljena Instrumentu pridonose i institucijskom priopćavanju
  o provedbi
  političkih prioriteta Unije u mjeri u kojoj se odnose na ciljeve ove Uredbe.
  Konkretno, Komisija može promicati najbolje prakse i razmjenjivati informacije o provedbi Instrumenta. [Am. 111]

2.a
     
  Komisija objavljuje informacije iz stavka 2. u otvorenim i strojno čitljivim formatima, u skladu s člankom 5. stavkom 1. Direktive 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (53)

  , kojima se omogućuje razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje, usporedbu i ponovna uporaba podataka. Moguće je razvrstati podatke prema prioritetima, posebnom cilju, ukupnim prihvatljivim troškovima operacija, ukupnim troškovima projekata, ukupnim troškovima postupaka nabave, imenu korisnika i imenu ugovaratelja. [Am. 112]

2.b
     
  Države članice dužne su Komisiji dostaviti informacije o razvoju programā podijeljenog upravljanja u svrhu njihove objave na mrežnim stranicama Komisije [Am. 113]

Odjeljak 4.

Potpora i provedba u okviru podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja

Članak 23.

Hitna pomoć

1.   Instrumentom se pruža financijska

  Komisija može odlučiti da iznimno pruži financijsku
  pomoć za zadovoljavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju
  opravdane
  krizne situacije koja je

  i to u krajnjoj nuždi. Te situacije mogu biti
  posljedica hitnog i iznimnog pritiska zbog velikog ili nerazmjernog broja državljana trećih zemalja koji su prešli, prelaze ili se očekuje da će prijeći vanjske granice jedne ili više država članica, posebice na onim dijelovima granice na kojima je utvrđena razina utjecaja takva da je ugroženo funkcioniranje cijeloga schengenskog područja, ili bilo
  koje druge valjano potkrijepljene krizne situacije
  koja
  zahtijeva hitno djelovanje na vanjskim granicama

  koja druga situacija hitnog i iznimnog pritiska koja je obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe i zbog koje je nužno hitno djelovati

  . Komisija bez odgađanja obavješćuje Europski parlament i Vijeće
  . [Am. 114]

2.   Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama.

3.   Hitna pomoć može se dodjeljivati za programe država članica povrh dodijeljenih sredstava koja su izračunana u skladu s člankom 10. stavkom 1., uz uvjet da se u skladu s time označi kao takva u programu. Ta se sredstva ne upotrebljavaju za druga djelovanja u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ih odobri Komisija izmjenom programa.

4.   Bespovratna sredstva koja se provode u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s [glavom VIII.] Financijske uredbe.

4.a
     
  Kad je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može pokriti rashode koji su nastali prije dana podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć, ali ne prije 1. siječnja 2021. [Am. 115]

4.b
     
  Hitna pomoć dodjeljuje se uz puno poštovanje pravne stečevine Unije i obveza Unije i država članica koje proizlaze iz međunarodnih instrumenata čije su potpisnice. [Am. 116]

Članak 24.

Kumulativno, komplementarno i kombinirano financiranje

1.   Za djelovanje za koje je zaprimljen doprinos u okviru Fonda može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se tim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Pravila svakog programa Unije iz kojeg se isplaćuju doprinosi primjenjuju se na njegov doprinos djelovanju. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.
  Doprinosi iz ostalih programa Unije za djelovanja u okviru ovoga Instrumenta potvrđuju se, ako je to primjereno, u programima rada Komisije ili u nacionalnim programima i godišnjim izvješćima o uspješnosti [Am. 117]

2.   Djelovanja koja

  Operacije koje
  su dobila

  dobile
  oznaku kvalitete Pečat izvrsnosti ili koja

  koje
  ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete: [Am. 118]

| (a) | ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u pozivu na podnošenje prijedloga u okviru instrumenta;

| (b) | ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja; |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja;

mogu primati potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom 67. stavkom 5. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom 8. ili Uredbe (EU) .../... [o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike],

  strukturnih fondova Unije
  pod uvjetom da takva djelovanja budu u skladu s ciljevima dotičnog programa. Primjenjuju se pravila Fonda ili instrumenta iz kojeg se isplaćuje potpora. [Am. 119]

Odjeljak 5.

Praćenje, izvješćivanje i evaluacija

Pododjeljak 1.

Zajedničke odredbe

Članak 25.

Praćenje i izvješćivanje

1.   U skladu sa svojim zahtjevima za izvješćivanje iz članka 43

  41
  . stavka 3. točke (h) podtočaka i. i iii. Financijske uredbe Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja informacije o uspješnosti u skladu s Prilogom V.
  barem jednom godišnje. [Am. 120]

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi izmjena Priloga V. kako bi izvršila nužne prilagodbe informacija o uspješnosti koje se dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

3.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Instrumenta prema ostvarenju ciljeva ove Uredbe utvrđeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja početne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljevi utvrđeni za 2029. kumulativni su.
  Za resurse u okviru podijeljenog upravljanja upotrebljavaju se zajednički pokazatelji. Podaci koje Komisija dobije o ostvarenju i rezultatima stavljaju se na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću na zahtjev. [Am. 121]

4.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tu svrhu uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, prema potrebi, za države članice.

5.   Kako bi se osigurala učinkovita procjena napretka Instrumenta prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi izmjene Priloga VIII., pregleda i dopune pokazatelja, prema potrebi, te radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju, uključujući za informacije koje dostavljaju države članice.

5.a
     
  Praćenje i izvješćivanje za sredstva u okviru podijeljenog upravljanja temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u Prilogu VI. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 29. u cilju suočavanja s nepredviđenim ili novim okolnostima ili djelotvorne provedbe sredstava. [Am. 122]

5.b
     
  Komisija posvećuje posebnu pozornost praćenju djelovanja trećih zemalja, djelovanja u trećim zemljama ili onih povezanih s njima, u skladu s člankom 5. i člankom 12. stavcima 10. i 11. [Am. 123]

Članak 26.

Evaluacija

1.   Komisija provodi retrospektivnu

  do 31. prosinca 2024. predstavlja
  evaluaciju i evaluaciju na sredini

  provedbe ove Uredbe sredinom
  provedbenog razdoblja ove Uredbe, uključujući djelovanja provedena u okviru Instrumenta.
  Evaluacijom sredinom provedbenog razdoblja analiziraju se djelotvornost, učinkovitost, pojednostavljivanje i fleksibilnost Fonda. Točnije, to uključuje procjenu: [Am. 124]

| (a) | napretka u postizanju ciljeva ove Uredbe, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, posebno godišnja izvješća o uspješnosti koja podnose države članice u skladu s člankom 30. te pokazatelje učinka i rezultata iz Priloga VIII.; [Am. 125] |
| --- | --- |

(a)

napretka u postizanju ciljeva ove Uredbe, uzimajući u obzir sve već dostupne relevantne informacije, posebno godišnja izvješća o uspješnosti koja podnose države članice u skladu s člankom 30. te pokazatelje učinka i rezultata iz Priloga VIII.; [Am. 125]

| (b) | dodane vrijednosti djelovanja i operacija Unije koje se provode u okviru ovog Instrumenta; [Am. 126] |
| --- | --- |

(b)

dodane vrijednosti djelovanja i operacija Unije koje se provode u okviru ovog Instrumenta; [Am. 126]

| (c) | doprinosa Instrumenta rješavanju postojećih i nadolazećih izazova na vanjskim granicama, razvoju zajedničke vizne politike i korištenju Instrumenta za rješavanje nedostataka utvrđenih u okviru mehanizma za evaluaciju primjene schengenske pravne stečevine i procjenu osjetljivosti [Am. 127] |
| --- | --- |

(c)

doprinosa Instrumenta rješavanju postojećih i nadolazećih izazova na vanjskim granicama, razvoju zajedničke vizne politike i korištenju Instrumenta za rješavanje nedostataka utvrđenih u okviru mehanizma za evaluaciju primjene schengenske pravne stečevine i procjenu osjetljivosti [Am. 127]

| (d) | kontinuirane važnosti i prikladnosti provedbenih mjera utvrđenih u Prilogu II. i djelovanja utvrđenih u Prilogu III.; [Am. 128] |
| --- | --- |

(d)

kontinuirane važnosti i prikladnosti provedbenih mjera utvrđenih u Prilogu II. i djelovanja utvrđenih u Prilogu III.; [Am. 128]

| (e) | komplementarnosti i usklađenosti između djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije [Am. 129] |
| --- | --- |

(e)

komplementarnosti i usklađenosti između djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije [Am. 129]

U okviru preispitivanja sredinom provedbenog razdoblja uzimaju u obzir rezultati retrospektivnih evaluacija o dugoročnom učinku prethodnog instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza kao dio Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje od 2014. do 2020. [Am. 130]

1.a
     
  Komisija provodi retrospektivnu evaluaciju do 31. siječnja 2030. Do tog istog datuma Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o evaluaciji. Retrospektivna evaluacija sadrži procjenu svih elemenata utvrđenih u stavku 1. U tom pogledu dugoročniji učinci instrumenta ocjenjuju se kako bi se uvrstili u odluku o mogućem produljenju ili izmjeni sljedećeg fonda. [Am. 131]

2.   Retrospektivna evaluacija i evaluacija na sredini provedbenog razdoblja provode se pravodobno kako bi se njihovi zaključci mogli iskoristiti u procesu odlučivanja u skladu s vremenskim planom iz članka 40. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama]

  člankom 14. ove Uredbe
  . [Am. 132]

2.a
     
  U okviru svojeg preispitivanja sredinom provedbenog razdoblja i retrospektivne evaluacije Komisija posvećuje posebnu pozornost evaluaciji djelovanja trećih zemalja, djelovanja u trećim zemljama ili djelovanja povezanih s trećim zemljama, u skladu s člankom 5. i člankom 12. stavcima 10. i 11. [Am. 133]

Pododjeljak 2.

Pravila za podijeljeno upravljanje

Članak 27.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1.   Do 15. veljače 2023. i do istog datuma svake sljedeće godine do 2031. i uključujući tu godinu, države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 36. stavka 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama]. Izvješće podneseno 2023. obuhvaća provedbu programa do 30. lipnja 2022.
  Države članice objavljuju ta izvješća na posebnim mrežnim stranicama i prosljeđuju ih Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 134]

2.   U godišnjem izvješću o uspješnosti posebice se navode informacije o sljedećem:

| (a) | napretku u provedbi programa i ostvarenju ključnih etapa i ciljeva, uzimajući u obzir najnovije
  kumulativne
  podatke kako je propisano u članku 37. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama]

  poslane Komisiji
  ; [Am. 135] |
| --- | --- |

(a)

napretku u provedbi programa i ostvarenju ključnih etapa i ciljeva, uzimajući u obzir najnovije
  kumulativne
  podatke kako je propisano u članku 37. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama]

  poslane Komisiji
  ; [Am. 135]

| (aa) | raščlanjivanju godišnje računovodstvene dokumentacije nacionalnog programa na povrat, pretfinanciranje krajnjih korisnika i stvarne troškove; [Am. 136] |
| --- | --- |

(aa)

raščlanjivanju godišnje računovodstvene dokumentacije nacionalnog programa na povrat, pretfinanciranje krajnjih korisnika i stvarne troškove; [Am. 136]

| (b) | svim problemima koji utječu na uspješnost programa i mjerama poduzetima za njihovo rješavanje
  , uključujući obrazložena mišljenja Komisije u pogledu postupka radi utvrđivanja povrede prava u skladu s člankom 258. UFEU-a
  ; [Am. 137] |
| --- | --- |

(b)

svim problemima koji utječu na uspješnost programa i mjerama poduzetima za njihovo rješavanje
  , uključujući obrazložena mišljenja Komisije u pogledu postupka radi utvrđivanja povrede prava u skladu s člankom 258. UFEU-a
  ; [Am. 137]

| (c) | komplementarnosti između

  , koordinaciji i usklađenosti
  djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije, posebno oni

  instrumenti Unije za vanjsko financiranje i drugi instrumenti koji omogućuju financiranje
  u trećim zemljama ili povezani

  u vezi
  s trećim zemljama; [Am. 138] |
| --- | --- |

(c)

komplementarnosti između

  , koordinaciji i usklađenosti
  djelovanja koja se podupiru iz Instrumenta i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije, posebno oni

  instrumenti Unije za vanjsko financiranje i drugi instrumenti koji omogućuju financiranje
  u trećim zemljama ili povezani

  u vezi
  s trećim zemljama; [Am. 138]

| (d) | doprinosu programa provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova; |
| --- | --- |

(d)

doprinosu programa provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova;

| (da) | usklađenosti sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava; [Am. 139] |
| --- | --- |

(da)

usklađenosti sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava; [Am. 139]

| (e) | provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti; |
| --- | --- |

(e)

provedbi komunikacijskih djelovanja i djelovanja za povećanje vidljivosti;

| (f) | ispunjenju uvjeta koji omogućuju provedbu i njihove primjene tijekom programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(f)

ispunjenju uvjeta koji omogućuju provedbu i njihove primjene tijekom programskog razdoblja.

| (fa) | provedbi projekata u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama. [Am. 140] |
| --- | --- |

(fa)

provedbi projekata u trećim zemljama ili u vezi s trećim zemljama. [Am. 140]

3.   Komisija može dati primjedbe na godišnje izvješće o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma primitka. Ako Komisija ne dostavi svoje primjedbe u navedenom roku, izvješća se smatraju prihvaćenima.
  Nakon prihvaćanja, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću daje na raspolaganje sažetke godišnjih izvješća o uspješnosti i objavljuje ih na posebnim mrežnim stranicama. [Am. 141]

4.   Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt u kojem utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 30. stavka 2.

Članak 28.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Praćenje i izvješćivanje u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama], temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablicama 1., 2. i 3. u Prilogu VI. Kao odgovor na nepredviđene ili nove okolnosti ili kako bi se osigurala djelotvorna provedba financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi izmjena Priloga VI.

2.   Zajednički pokazatelji upotrebljavaju se u skladu s člankom 12. stavkom 1. te člancima 17. i 37. Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama].
  [Am. 142]

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 29.

Izvršavanje delegiranih ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka
  8.,
  12., 15., 25. i 28. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.[Am. 143]

3.   Europski parlament i Vijeće mogu u bilo koje doba opozvati delegiranje ovlasti iz članaka
  8.,
  12., 15., 25. i 28. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 144]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člancima
  8.,
  12., 15., 25. i 28. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti ili ako prije isteka tog roka ne obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 145]

Članak 30.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Koordinacijski odbor za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Ako Odbor ne donese mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta. To se ne primjenjuje na provedbeni akt iz članka 27. stavka 4.
  [Am. 146]

Članak 31.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu mjera u okviru instrumenta za vanjske granice i vize kao dijela Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.– 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 515/2014, koja se nastavlja primjenjivati na te mjere do njihova zaključenja.

2.   Financijskom omotnicom za Instrument mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Instrumenta i mjera donesenih u skladu s njegovim prethodnikom, instrumentom za vanjske granice i vize kao dijelom Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014.– 2020., koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 515/2014.

Članak 32.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C [...], [...], str. [...].

1

(2)  SL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019.

3

(4)  Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

4

(5)  COM(2015)0240 od 13. svibnja 2015.

5

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/

6

http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/12/15/euco-conclusions-final/

(7)  
  Zaključci Europskog vijeća

  , 22. – 23. lipnja 2017.

7

Zaključci Europskog vijeća

, 22. – 23. lipnja 2017.

(8)  COM(2017)0794.

8

COM(2017)0794.

(9)  
  Izjava Komisije o upravljanju tokovima osoba na granicama između Slovenije i Hrvatske od 29. travnja 2017.

9

Izjava Komisije o upravljanju tokovima osoba na granicama između Slovenije i Hrvatske od 29. travnja 2017.

(10)  
  Preporuka Komisije (EU) 2017/1804 od 3. listopada 2017. o provedbi odredaba Zakonika o schengenskim granicama o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u schengenskom području (SL L 259, 7.10.2017., str. 25.).

10

Preporuka Komisije (EU) 2017/1804 od 3. listopada 2017. o provedbi odredaba Zakonika o schengenskim granicama o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u schengenskom području (SL L 259, 7.10.2017., str. 25.).

(11)  Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).

11

(12)  SL L [...], [...], str. [...].

12

SL L [...], [...], str. [...].

(13)  SL L [...], [...], str. [...].

13

SL L [...], [...], str. [...].

(14)  SL L 144, 6.6.2007., str. 22.

14

(15)  Uredba (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2017. o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011 (SL L 327, 9.12.2017., str. 20.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

16

(17)  COM(2016)0731 od 16. studenoga 2016.

17

(18)  COM(2016)0272 od 4. svibnja 2016.

18

(19)  COM(2016)0881, 0882 i 0883 od 21. prosinca 2016.

19

(20)  COM(2017)0344 od 29. lipnja 2017.

20

(21)  COM(2017)0794 od 12. prosinca 2017.

21

(22)  EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3.

22

EUCO 22/15 CO EUR 8 CONCL 3.

(23)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

23

(24)  SL L 236, 23.9.2003., str. 946.

24

(25)  Uredba Vijeća (EZ) br. 693/2003 od 14. travnja 2003. o uspostavi posebnog Dokumenta o pojednostavljenom tranzitu (FTD), Dokumenta o pojednostavljenom željezničkom tranzitu (FRTD), izmjeni Zajedničkih konzularnih uputa, te Zajedničkog priručnika (SL L 99, 17.4.2003., str. 8.).

25

(26)  Uredba Vijeća (EZ) br. 694/2003 od 14. travnja 2003. o jedinstvenim obrascima za Dokument o pojednostavljenom tranzitu (FTD) i Dokument o pojednostavljenom željezničkome tranzitu (FRTD), kako je određeno Uredbom (EZ) br. 693/2003 (SL L 99, 17.4.2003., str. 15.).

26

(27)  SL L [...], [...], str. [...].

27

(28)  Uredba (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2002. o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (SL L 208, 5.8.2002., str. 1.).

28

(29)  Uredba Vijeća (EZ) br. 768/2005 od 26. travnja 2005. o osnivanju Agencije za kontrolu ribarstva Zajednice i o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 o uspostavi sustava kontrole koji se primjenjuje na zajedničku ribarstvenu politiku (SL L 128, 21.5.2005., str. 1.).

29

(30)  Uredba (EU) br. 1052/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o uspostavi Europskog sustava nadzora granica (EUROSUR) (SL L 295, 6.11.2013., str. 11.).

30

(31)  SL C [...], [...], str. [...].

31

(32)  SL C [...], [...], str. [...].

32

(33)  SL C [...], [...], str. [...].

33

SL C [...], [...], str. [...].

(34)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

34

(35)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

35

(36)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

36

(37)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

37

(38)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

38

(39)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

39

(40)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

40

(41)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

41

(42)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

42

(43)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

43

(44)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

44

(45)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

45

(46)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

46

(47)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

47

(48)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

48

(49)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

49

(50)  SL L [...], [...], str. [...].

50

(51)  SL L [...], [...], str. [...].

51

(52)  Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).

52

(53)  
  Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

53

Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

PRILOG I.

Kriteriji za dodjelu sredstava programima u okviru podijeljenog upravljanja

| 1. | Dostupna sredstva iz članka 10. točke raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:






  (a) | svaka država članica dobiva iz instrumenta fiksni iznos od 5 000 000 EUR samo na početku programskog razdoblja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

svaka država članica dobiva iz instrumenta fiksni iznos od 5 000 000 EUR samo na početku programskog razdoblja;

| (b) | iznos od 157 200 000 EUR za Posebnu tranzitnu shemu dodjeljuje se Litvi samo na početku programskog razdoblja; i |
| --- | --- |

(b)

iznos od 157 200 000 EUR za Posebnu tranzitnu shemu dodjeljuje se Litvi samo na početku programskog razdoblja; i

| (c) | preostala sredstva iz članka 10. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:
  30 % za vanjske kopnene granice
  35 % za vanjske morske granice
  20 % za zračne luke
  15 % za konzularne urede. |
| --- | --- |

(c)

preostala sredstva iz članka 10. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:

30 % za vanjske kopnene granice

35 % za vanjske morske granice

20 % za zračne luke

15 % za konzularne urede.

| 2. | Sredstva koja su dostupna na temelju stavka 1. točke (c) za vanjske kopnene granice i vanjske morske granice raspodjeljuju se među državama članicama na sljedeći način:






  (a) | 70 % za dužinu njihovih vanjskih kopnenih granica i vanjskih morskih granica, koja će se izračunati na temelju pondera za svaki pojedinačni dio granice kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1052/2013, u skladu sa stavkom 11.; i |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

70 % za dužinu njihovih vanjskih kopnenih granica i vanjskih morskih granica, koja će se izračunati na temelju pondera za svaki pojedinačni dio granice kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1052/2013, u skladu sa stavkom 11.; i

| (b) | 30 % za radno opterećenje na njihovim vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 7. točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

30 % za radno opterećenje na njihovim vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 7. točkom (a).

| 3. | Pondere iz stavka 2. točke (a) utvrđuje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu sa stavkom 11. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sredstva koja su dostupna na temelju stavka 1. točke (c) za zračne luke raspodjeljuju se među državama članicama prema radnom opterećenju u njihovim zračnim lukama kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 7. točkom (b). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sredstva koja su dostupna na temelju stavka 1. točke (c) za konzularne urede raspodjeljuju se među državama članicama na sljedeći način:






  (a) | 50 % za broj konzularnih ureda (isključujući počasne konzulate) država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1) i |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

50 % za broj konzularnih ureda (isključujući počasne konzulate) država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1) i

| (b) | 50 % za radno opterećenje koje je povezano s upravljanjem viznom politikom u konzularnim uredima država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 539/2001, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 7. točkom (c) ovog Priloga. |
| --- | --- |

(b)

50 % za radno opterećenje koje je povezano s upravljanjem viznom politikom u konzularnim uredima država članica u zemljama navedenima u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 539/2001, kako je utvrđeno u skladu sa stavkom 7. točkom (c) ovog Priloga.

| 6. | Za potrebe raspodjele sredstava iz stavka 1. točke (c) „vanjske morske granice” znači vanjska granica teritorijalnog mora država članica kako je utvrđeno u skladu s člancima od 4. do 16. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora. Međutim, u slučajevima u kojima su potrebna redovita i opsežna djelovanja za sprečavanje nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja ili nezakonitog

  neregularnog
  ulaska, „vanjske morske granice” znači vanjska granica područja s visokom razinom prijetnje. Definicija „vanjskih morskih granica” u tom se pogledu utvrđuje uzimajući u obzir operativne podatke za prethodne dvije godine koje su dostavile dotične države članice. Ta definicija upotrebljava se isključivo za potrebe ove Uredbe. [Am. 147] |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za potrebe početne dodjele sredstava procjena radnog opterećenja temelji se na najnovijim prosječnim podacima za prethodnih 36 mjeseci koji budu dostupni na datum početka primjene ove Uredbe. Za potrebe preispitivanja u sredini razdoblja procjena radnog opterećenja temelji se na najnovijim prosječnim podacima za prethodnih 36 mjeseci koji budu dostupni u vrijeme preispitivanja u sredini razdoblja 2024. Procjena radnog opterećenja temelji se na sljedećim čimbenicima:






  (a) | na vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama:






  1. | 70

  60
   % za broj prelazaka vanjske granice na odobrenim graničnim prijelazima; [Am. 148] |
| --- | --- | --- | --- |

7.

(a)

na vanjskim kopnenim granicama i vanjskim morskim granicama:

1.

70

  60
   % za broj prelazaka vanjske granice na odobrenim graničnim prijelazima; [Am. 148]

| 2. | 30

  20
   % za broj državljana trećih zemalja kojima je zabranjen ulazak na vanjskoj granici. [Am. 149] |
| --- | --- |

2.

30

  20
   % za broj državljana trećih zemalja kojima je zabranjen ulazak na vanjskoj granici. [Am. 149]

| 2.a | 20 % za broj osoba koje su podnijele zahtjev za međunarodnu zaštitu ili su bile uključene u takav zahtjev kao član obitelji te je njihov zahtjev obrađen u okviru postupka na granici iz članka 43. Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (2)
  . [Am. 150] |
| --- | --- |

2.a

20 % za broj osoba koje su podnijele zahtjev za međunarodnu zaštitu ili su bile uključene u takav zahtjev kao član obitelji te je njihov zahtjev obrađen u okviru postupka na granici iz članka 43. Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (2)
  . [Am. 150]

| (b) | u zračnim lukama:






  1. | 70 % za broj prelazaka vanjske granice na odobrenim graničnim prijelazima; |
| --- | --- | --- |

(b)

u zračnim lukama:

1.

70 % za broj prelazaka vanjske granice na odobrenim graničnim prijelazima;

| 2. | 30 % za broj državljana trećih zemalja kojima je zabranjen ulazak na vanjskoj granici. |
| --- | --- |

2.

30 % za broj državljana trećih zemalja kojima je zabranjen ulazak na vanjskoj granici.

| (c) | u konzularnim uredima: |
| --- | --- |

(c)

u konzularnim uredima:

broj zahtjevā za izdavanje vize za kratkotrajni boravak ili zrakoplovno-tranzitne vize.

| 8. | Referentni podaci za broj konzularnih ureda iz stavka 5. točke (a) izračunavaju se u skladu s informacijama sadržanima u Prilogu 28. Odluci Komisije C(2010)1620 od 19. ožujka 2010. o uvođenju Priručnika za obradu zahtjeva za izdavanje viza i izmjenu izdanih viza, i naknadne izmjene.
  Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za neku državu članicu nema dostupnih podatka,
  ili ako država članica dvije godine zaredom ne dostavi te informacije,
  referentna brojka je nula. [Am. 151] |
| --- | --- |

8.

Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za neku državu članicu nema dostupnih podatka,
  ili ako država članica dvije godine zaredom ne dostavi te informacije,
  referentna brojka je nula. [Am. 151]

| 9. | Referentni podaci za radno opterećenje iz:






  (a) | stavka 7. točke (a) podtočke 1. i stavka 7. točke (b) podtočke 1. najnoviji su statistički podaci dobiveni od država članica u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

stavka 7. točke (a) podtočke 1. i stavka 7. točke (b) podtočke 1. najnoviji su statistički podaci dobiveni od država članica u skladu s pravom Unije;

| (b) | stavka 7. točke (a) podtočke 2. i stavka 7. točke (b) podtočke 2. najnoviji su statistički podaci koje je Komisija (Eurostat) dobila na temelju podataka dobivenih od država članica u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

stavka 7. točke (a) podtočke 2. i stavka 7. točke (b) podtočke 2. najnoviji su statistički podaci koje je Komisija (Eurostat) dobila na temelju podataka dobivenih od država članica u skladu s pravom Unije;

| (c) | stavka 7. točke (c) najnoviji su statistički podaci o vizama koje Komisija objavi u skladu s člankom 46. Zakonika o vizama (3); |
| --- | --- |

(c)

stavka 7. točke (c) najnoviji su statistički podaci o vizama koje Komisija objavi u skladu s člankom 46. Zakonika o vizama (3);

| (d) | Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za neku državu članicu nema dostupnih podatka,
  ili ako država članica dvije godine zaredom ne dostavi te informacije,
  referentna brojka je nula. [Am. 152] |
| --- | --- |

(d)

Ako države članice nisu dostavile dotične statističke podatke, upotrebljavaju se najnoviji dostupni podaci za te države članice. Ako za neku državu članicu nema dostupnih podatka,
  ili ako država članica dvije godine zaredom ne dostavi te informacije,
  referentna brojka je nula. [Am. 152]

| 10. | Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu dostavlja Komisiji izvješće o raspodjeli sredstava za vanjske kopnene granice, vanjske morske granice i zračne luke kako je navedeno u stavku 1. točki (c).
  Komisija izvješće stavlja na raspolaganje javnosti. [Am. 153] |
| --- | --- |

10.

| 11. | Za potrebe početne dodjele u izvješću iz stavka 10. utvrđuje se prosječna razina prijetnje

  utjecaja
  za svaki dio granice na temelju najnovijih prosječnih podataka za prethodnih 36 mjeseci koji budu dostupni na datum početka primjene ove Uredbe. Za potrebe preispitivanja u sredini razdoblja u izvješću iz stavka 10. utvrđuje se prosječna razina prijetnje

  utjecaja
  za svaki dio granice na temelju najnovijih prosječnih podataka za prethodnih 36 mjeseci koji budu dostupni na datum preispitivanja u sredini razdoblja 2024. U njemu se određuju sljedeći specifični ponderi po dijelu granice uz primjenu razina prijetnje

  utjecaja
  utvrđenih u Uredbi (EU) br. 1052/2013: [Am. 154]







  (a) | faktor 0,5 za nisku razinu prijetnje

  utjecaja
  ; [Am. 155] |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

faktor 0,5 za nisku razinu prijetnje

  utjecaja
  ; [Am. 155]

| (b) | faktor 3 za srednju razinu prijetnje

  utjecaja
  ; [Am. 156] |
| --- | --- |

(b)

faktor 3 za srednju razinu prijetnje

  utjecaja
  ; [Am. 156]

| (c) | faktor 5 za visoku razinu prijetnje

  utjecaja
  ; [Am. 157 |
| --- | --- |

(c)

faktor 5 za visoku razinu prijetnje

  utjecaja
  ; [Am. 157

| (d) | faktor 8 za kritičnu razinu prijetnje.
  [Am. 158] |
| --- | --- |

(d)

faktor 8 za kritičnu razinu prijetnje.
  [Am. 158]

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

(2)  
  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

(3)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

PRILOG II.

Provedbene mjere

| 1. | Instrument pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (a) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:






  (a) | poboljšanje graničnog nadzora u skladu s člankom 4. točkom (a) Uredbe (EU) 2016/1624:






  i. | jačanjem kapaciteta za provođenje provjera na vanjskim granicama i njihove zaštite, uključujući mjere za sprečavanje

  olakšavanje zakonitog prelaska granica
  i otkrivanje

  , prema potrebi, mjere povezane sa sprječavanjem i otkrivanjem
  prekograničnog kriminala kao što su nezakonito krijumčarenje migranata, trgovanje ljudima i terorizam
  te mjere povezane s upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti
  ; [Am. 159] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

poboljšanje graničnog nadzora u skladu s člankom 4. točkom (a) Uredbe (EU) 2016/1624:

i.

jačanjem kapaciteta za provođenje provjera na vanjskim granicama i njihove zaštite, uključujući mjere za sprečavanje

  olakšavanje zakonitog prelaska granica
  i otkrivanje

  , prema potrebi, mjere povezane sa sprječavanjem i otkrivanjem
  prekograničnog kriminala kao što su nezakonito krijumčarenje migranata, trgovanje ljudima i terorizam
  te mjere povezane s upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti
  ; [Am. 159]

| ii. | pružanjem potpore potrazi i spašavanju u okviru graničnog nadzora na moru;
  [Am. 160] |
| --- | --- |

ii.

pružanjem potpore potrazi i spašavanju u okviru graničnog nadzora na moru;
  [Am. 160]

| iii. | provedbom tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje su povezane s graničnim nadzorom
  , pod uvjetom da takve mjere ne predstavljaju rizik za slobodu kretanja
  ; [Am. 161] |
| --- | --- |

iii.

provedbom tehničkih i operativnih mjera unutar schengenskog područja koje su povezane s graničnim nadzorom
  , pod uvjetom da takve mjere ne predstavljaju rizik za slobodu kretanja
  ; [Am. 161]

| iv. | provedbom analiza rizika za unutarnju sigurnost i analiza prijetnji koje mogu utjecati na funkcioniranje ili sigurnost vanjskih granica; |
| --- | --- |

iv.

provedbom analiza rizika za unutarnju sigurnost i analiza prijetnji koje mogu utjecati na funkcioniranje ili sigurnost vanjskih granica;

| v. | pružanjem potpore, u okviru područja primjene ove Uredbe, državama članicama koje su suočene s postojećim ili potencijalnim nerazmjernim migracijskim pritiskom na vanjskim granicama EU-a

  kriznom situacijom iz članka 23.
  , uključujući tehničko i operativno pojačanje, kao i raspoređivanjem timova za potporu upravljanju migracijama u područja žarišnih točaka; [Am. 162] |
| --- | --- |

v.

pružanjem potpore, u okviru područja primjene ove Uredbe, državama članicama koje su suočene s postojećim ili potencijalnim nerazmjernim migracijskim pritiskom na vanjskim granicama EU-a

  kriznom situacijom iz članka 23.
  , uključujući tehničko i operativno pojačanje, kao i raspoređivanjem timova za potporu upravljanju migracijama u područja žarišnih točaka; [Am. 162]

| (b) | daljnje jačanje europske granične i obalne straže izgradnjom

  razvoj izgradnje
  zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom

  zajednička nabava
  , uspostavom

  uspostava
  zajedničkih standarda i svim drugim mjerama

  sve druge mjere
  kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu

  među državama članicama radi daljnjeg razvoja europske granične
  i 
  obalne straže
  ; [Am. 163] |
| --- | --- |

(b)

daljnje jačanje europske granične i obalne straže izgradnjom

  razvoj izgradnje
  zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom

  zajednička nabava
  , uspostavom

  uspostava
  zajedničkih standarda i svim drugim mjerama

  sve druge mjere
  kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu

  među državama članicama radi daljnjeg razvoja europske granične
  i 
  obalne straže
  ; [Am. 163]

| (c) | jačanje međuagencijske suradnje na nacionalnoj razini među nacionalnim tijelima koja su nadležna za granični nadzor ili za druge zadaće koje se provode na granicama, a na razini EU-a između država članica, odnosno između država članica s jedne strane i relevantnih, tijela, ureda i

  ili
  agencija Unije ili trećih zemlja s

  , uključujući agencije nadležne za vanjsko djelovanje
  druge strane; [Am. 164] |
| --- | --- |

(c)

jačanje međuagencijske suradnje na nacionalnoj razini među nacionalnim tijelima koja su nadležna za granični nadzor ili za druge zadaće koje se provode na granicama, a na razini EU-a između država članica, odnosno između država članica s jedne strane i relevantnih, tijela, ureda i

  ili
  agencija Unije ili trećih zemlja s

  , uključujući agencije nadležne za vanjsko djelovanje
  druge strane; [Am. 164]

| (d) | osiguranje ujednačene primjene pravne stečevine Unije na vanjskim granicama, među ostalim, provedbom preporuka iz mehanizama kontrole kvalitete poput mehanizma evaluacije schengenske pravne stečevine u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013, procjene osjetljivosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624, i nacionalnih mehanizama kontrole kvalitete; |
| --- | --- |

(d)

osiguranje ujednačene primjene pravne stečevine Unije na vanjskim granicama, među ostalim, provedbom preporuka iz mehanizama kontrole kvalitete poput mehanizma evaluacije schengenske pravne stečevine u skladu s Uredbom (EU) br. 1053/2013, procjene osjetljivosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624, i nacionalnih mehanizama kontrole kvalitete;

| (e) | uspostava, rad i održavanje
  onih
  opsežnih informacijskih sustava
  na koje se već primjenjuje pravo Unije
  u području upravljanja granicama, uključujući interoperabilnost tih informacijskih sustava i njihovu komunikacijsku infrastrukturu
  te djelovanja usmjerena na poboljšanje kvalitete podataka i pružanja informacije
  . [Am. 165] |
| --- | --- |

(e)

uspostava, rad i održavanje
  onih
  opsežnih informacijskih sustava
  na koje se već primjenjuje pravo Unije
  u području upravljanja granicama, uključujući interoperabilnost tih informacijskih sustava i njihovu komunikacijsku infrastrukturu
  te djelovanja usmjerena na poboljšanje kvalitete podataka i pružanja informacije
  . [Am. 165]

| (ea) | povećanje sposobnosti za pružanje pomoći osobama u nevolji na moru, osobito pružanjem potpore operacijama traganja i spašavanja; [Am. 166] |
| --- | --- |

(ea)

povećanje sposobnosti za pružanje pomoći osobama u nevolji na moru, osobito pružanjem potpore operacijama traganja i spašavanja; [Am. 166]

| (eb) | pružanjem potpore potrazi i spašavanju u okviru graničnog nadzora na moru; [Am. 167] |
| --- | --- |

(eb)

pružanjem potpore potrazi i spašavanju u okviru graničnog nadzora na moru; [Am. 167]

| 2. | Instrument pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (b) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:






  (a) | pružanje učinkovitih usluga prilagođenih podnositeljima zahtjeva za izdavanje viza, pri čemu se održavaju sigurnost i cjelovitost postupka izdavanja viza
  , osobito u pogledu ranjivih osoba i djece
  ; [Am. 168] |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pružanje učinkovitih usluga prilagođenih podnositeljima zahtjeva za izdavanje viza, pri čemu se održavaju sigurnost i cjelovitost postupka izdavanja viza
  , osobito u pogledu ranjivih osoba i djece
  ; [Am. 168]

| (aa) | pružanje potpore državama članicama u izdavanju viza, uključujući vize s ograničenom teritorijalnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, radi nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te za korisnike programa Unije za preseljenje ili premještanje, kao i pružanje potpore u potpunom usklađivanju s pravnom stečevinom Unije u području viza; [Am. 169] |
| --- | --- |

(aa)

pružanje potpore državama članicama u izdavanju viza, uključujući vize s ograničenom teritorijalnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, radi nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te za korisnike programa Unije za preseljenje ili premještanje, kao i pružanje potpore u potpunom usklađivanju s pravnom stečevinom Unije u području viza; [Am. 169]

| (b) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u pogledu viza, uključujući daljnji razvoj i modernizaciju zajedničke vizne politike; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u pogledu viza, uključujući daljnji razvoj i modernizaciju zajedničke vizne politike;

| (c) | razvoj različitih oblika suradnje država članica u obradi viza; |
| --- | --- |

(c)

razvoj različitih oblika suradnje država članica u obradi viza;

| (d) | uspostava

  ažuriranje
  , rad i održavanje opsežnih informacijskih sustava u području zajedničke vizne politike, uključujući interoperabilnost tih informacijskih sustava i njihovu komunikacijsku infrastrukturu. [Am. 170] |
| --- | --- |

(d)

uspostava

  ažuriranje
  , rad i održavanje opsežnih informacijskih sustava u području zajedničke vizne politike, uključujući interoperabilnost tih informacijskih sustava i njihovu komunikacijsku infrastrukturu. [Am. 170]

PRILOG III.

Područje primjene potpore

| 1. | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) instrumentom se posebice podupire sljedeće:






  (a) | infrastruktura, zgrade, sustavi i usluge koji su potrebni na graničnim prijelazima, u područjima žarišnih točaka i za granični nadzor između graničnih prijelaza radi sprečavanja i suzbijanja neovlaštenih prelazaka granice, nezakonitog

  iregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala na vanjskim granicama, te radi osiguravanja nesmetanih tokova zakonitih putovanja
  i učinkovitog upravljanja migracijskim tokovima, uključujući mjere povezane s upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti, dok se istodobno u svakom trenutku osigurava dostojanstveno postupanje s tim osobama
  ; [Am. 171] |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

infrastruktura, zgrade, sustavi i usluge koji su potrebni na graničnim prijelazima, u područjima žarišnih točaka i za granični nadzor između graničnih prijelaza radi sprečavanja i suzbijanja neovlaštenih prelazaka granice, nezakonitog

  iregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala na vanjskim granicama, te radi osiguravanja nesmetanih tokova zakonitih putovanja
  i učinkovitog upravljanja migracijskim tokovima, uključujući mjere povezane s upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti, dok se istodobno u svakom trenutku osigurava dostojanstveno postupanje s tim osobama
  ; [Am. 171]

| (b) | radna oprema, uključujući prijevozna sredstva te komunikacijski sustavi potrebni za djelotvoran i siguran granični nadzor u skladu sa standardima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, ako takvi standardi postoje; |
| --- | --- |

(b)

radna oprema, uključujući prijevozna sredstva te komunikacijski sustavi potrebni za djelotvoran i siguran granični nadzor u skladu sa standardima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, ako takvi standardi postoje;

| (c) | izobrazba u području razvoja europskog integriranog upravljanja granicama ili izobrazba koja mu doprinosi, pri čemu se uzimaju u obzir operativne potrebe i , analiza rizika i 
  izazovi utvrđeni u preporukama za pojedine zemlje te
  u potpunosti poštuju temeljna prava; [Am. 172] |
| --- | --- |

(c)

izobrazba u području razvoja europskog integriranog upravljanja granicama ili izobrazba koja mu doprinosi, pri čemu se uzimaju u obzir operativne potrebe i , analiza rizika i 
  izazovi utvrđeni u preporukama za pojedine zemlje te
  u potpunosti poštuju temeljna prava; [Am. 172]

| (d) | upućivanje zajedničkih časnika za vezu u treće zemlje kako je utvrđeno Uredbom (EU) .../... [nova Uredba o časnicima za vezu zaduženima za imigraciju] (1) te upućivanje službenika graničnog nadzora i drugih relevantnih stručnjaka u države članice ili iz države članice u treću zemlju, jačanje suradnje i operativnog kapaciteta mreže stručnjaka ili časnika za vezu te razmjena najboljih praksi i izgradnja kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i razvoj politika Unije; [Am. 173] |
| --- | --- |

(d)

upućivanje zajedničkih časnika za vezu u treće zemlje kako je utvrđeno Uredbom (EU) .../... [nova Uredba o časnicima za vezu zaduženima za imigraciju] (1) te upućivanje službenika graničnog nadzora i drugih relevantnih stručnjaka u države članice ili iz države članice u treću zemlju, jačanje suradnje i operativnog kapaciteta mreže stručnjaka ili časnika za vezu te razmjena najboljih praksi i izgradnja kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i razvoj politika Unije; [Am. 173]

| (e) | studije, pilot-projekti i druga relevantna djelovanja čiji je cilj provedba ili razvoj europskoga integriranog upravljanja granicama, uključujući mjere za razvoj europske granične i obalne straže poput izgradnje zajedničkih kapaciteta, zajedničke nabave, uspostave zajedničkih standarda i druge mjere kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu
  , kao i mjere povezane s upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti
  ; [Am. 174] |
| --- | --- |

(e)

studije, pilot-projekti i druga relevantna djelovanja čiji je cilj provedba ili razvoj europskoga integriranog upravljanja granicama, uključujući mjere za razvoj europske granične i obalne straže poput izgradnje zajedničkih kapaciteta, zajedničke nabave, uspostave zajedničkih standarda i druge mjere kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu
  , kao i mjere povezane s upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti
  ; [Am. 174]

| (f) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice iskorištavanje rezultata istraživačkih projekata u području sigurnosti ako je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, postupajući u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) 2016/1624, utvrdila da to iskorištavanje pridonosi jačanju operativnih mogućnosti europske granične i obalne straže
  . Tim inovativnim metodama i novim tehnologijama u potpunosti se poštuju temeljna prava i pravo na zaštitu osobnih podataka
  ; [Am. 175] |
| --- | --- |

(f)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice iskorištavanje rezultata istraživačkih projekata u području sigurnosti ako je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, postupajući u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) 2016/1624, utvrdila da to iskorištavanje pridonosi jačanju operativnih mogućnosti europske granične i obalne straže
  . Tim inovativnim metodama i novim tehnologijama u potpunosti se poštuju temeljna prava i pravo na zaštitu osobnih podataka
  ; [Am. 175]

| (g) | pripremne,
  korake te
  nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti potrebne za provedbu politika u području vanjskih granica, uključujući jačanje upravljanja schengenskim područjem putem razvoja i provedbe mehanizma evaluacije koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i Zakonika o schengenskim granicama, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u provjerama na licu mjesta kao i mjere za provedbu preporuka izdanih nakon procjena osjetljivosti koje je provela Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624; [Am. 176] |
| --- | --- |

(g)

pripremne,
  korake te
  nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti potrebne za provedbu politika u području vanjskih granica, uključujući jačanje upravljanja schengenskim područjem putem razvoja i provedbe mehanizma evaluacije koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i Zakonika o schengenskim granicama, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u provjerama na licu mjesta kao i mjere za provedbu preporuka izdanih nakon procjena osjetljivosti koje je provela Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u skladu s Uredbom (EU) 2016/1624; [Am. 176]

| (ga) | mjere za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u IT sustave u području viza i granica i poboljšano ostvarivanje prava ispitanika na informacije, prava na pristup podacima te njihov ispravak, brisanje i ograničavanje obrade u kontekstu djelovanja u području primjene ovog instrumenta; [Am. 208] |
| --- | --- |

(ga)

mjere za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u IT sustave u području viza i granica i poboljšano ostvarivanje prava ispitanika na informacije, prava na pristup podacima te njihov ispravak, brisanje i ograničavanje obrade u kontekstu djelovanja u području primjene ovog instrumenta; [Am. 208]

| (h) | identifikacija, uzimanje otisaka prstiju, registracija, sigurnosne provjere, ispitivanje, davanje informacija, liječnički pregled, provjera osjetljivosti te, prema potrebi, zdravstvena skrb kao i 
  po potrebi
  upućivanje državljana trećih zemalja na odgovarajući postupak
  azila
  na vanjskim granicama, posebno u područjima žarišnih točaka; [Am. 177] |
| --- | --- |

(h)

identifikacija, uzimanje otisaka prstiju, registracija, sigurnosne provjere, ispitivanje, davanje informacija, liječnički pregled, provjera osjetljivosti te, prema potrebi, zdravstvena skrb kao i 
  po potrebi
  upućivanje državljana trećih zemalja na odgovarajući postupak
  azila
  na vanjskim granicama, posebno u područjima žarišnih točaka; [Am. 177]

| (i) | djelovanja čiji je cilj jačanje svijesti o politikama u pogledu vanjskih granica među dionicima i širom javnosti, uključujući institucijsku komunikaciju o političkim prioritetima Unije; |
| --- | --- |

(i)

djelovanja čiji je cilj jačanje svijesti o politikama u pogledu vanjskih granica među dionicima i širom javnosti, uključujući institucijsku komunikaciju o političkim prioritetima Unije;

| (j) | razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja
  uz puno poštovanje načela nediskriminacije
  ; [Am. 178] |
| --- | --- |

(j)

razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja
  uz puno poštovanje načela nediskriminacije
  ; [Am. 178]

| (k) | operativna potpora provedbi europskog integriranog upravljanja granicama. |
| --- | --- |

(k)

operativna potpora provedbi europskog integriranog upravljanja granicama.

| (ka) | razmjena najboljih praksi i stručnog znanja, među ostalim i u pogledu zaštite temeljnih prava u kontekstu različitih sastavnica nadzora granica te, osobito u pogledu identifikacije, neposredna potpora i upućivanje na službe za zaštitu ranjivih osoba; [Am. 179] |
| --- | --- |

(ka)

razmjena najboljih praksi i stručnog znanja, među ostalim i u pogledu zaštite temeljnih prava u kontekstu različitih sastavnica nadzora granica te, osobito u pogledu identifikacije, neposredna potpora i upućivanje na službe za zaštitu ranjivih osoba; [Am. 179]

| (kb) | mjere za razvoj, praćenje i evaluaciju politika i postupaka, uključujući primjenu zajedničkih statističkih alata, metoda i pokazatelja za mjerenje napretka i ocjenjivanje razvoja politika. [Am. 180] |
| --- | --- |

(kb)

mjere za razvoj, praćenje i evaluaciju politika i postupaka, uključujući primjenu zajedničkih statističkih alata, metoda i pokazatelja za mjerenje napretka i ocjenjivanje razvoja politika. [Am. 180]

| 2. | U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (b) instrumentom se posebice podupire sljedeće:






  (a) | infrastruktura i zgrade koji su potrebni za obradu zahtjevā za izdavanje viza i konzularnu suradnju, uključujući sigurnosne mjere kao i druga djelovanja čiji je cilj poboljšanje kvalitete usluge za podnositelje zahtjeva za izdavanje viza; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

infrastruktura i zgrade koji su potrebni za obradu zahtjevā za izdavanje viza i konzularnu suradnju, uključujući sigurnosne mjere kao i druga djelovanja čiji je cilj poboljšanje kvalitete usluge za podnositelje zahtjeva za izdavanje viza;

| (b) | radna oprema i komunikacijski sustavi koji su potrebni za obradu zahtjevā za izdavanje viza i konzularnu suradnju; |
| --- | --- |

(b)

radna oprema i komunikacijski sustavi koji su potrebni za obradu zahtjevā za izdavanje viza i konzularnu suradnju;

| (c) | izobrazba konzularnog i drugog osoblja koje sudjeluje u zajedničkoj viznoj politici i konzularnoj suradnji
  , među ostalim prema potrebi u pogledu poštovanja temeljnih prava
  ; [Am. 181] |
| --- | --- |

(c)

izobrazba konzularnog i drugog osoblja koje sudjeluje u zajedničkoj viznoj politici i konzularnoj suradnji
  , među ostalim prema potrebi u pogledu poštovanja temeljnih prava
  ; [Am. 181]

| (d) | razmjena najboljih praksi i stručnjaka, uključujući upućivanje stručnjaka, kao i izgradnja kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i daljnji razvoj politika i ciljeva Unije
  , među ostalim radi zaštite temeljnih prava u pogledu identifikacije, pružanja hitne pomoći i usmjeravanja ranjivih osoba prema službama zaštite
  ; [Am. 182] |
| --- | --- |

(d)

razmjena najboljih praksi i stručnjaka, uključujući upućivanje stručnjaka, kao i izgradnja kapaciteta europskih mreža za procjenu, promicanje, podupiranje i daljnji razvoj politika i ciljeva Unije
  , među ostalim radi zaštite temeljnih prava u pogledu identifikacije, pružanja hitne pomoći i usmjeravanja ranjivih osoba prema službama zaštite
  ; [Am. 182]

| (e) | studije, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja, npr. djelovanja čiji je cilj povećati znanje analizama, praćenjem i evaluacijama; |
| --- | --- |

(e)

studije, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja, npr. djelovanja čiji je cilj povećati znanje analizama, praćenjem i evaluacijama;

| (f) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija koje bi se mogle prenijeti u druge države članice, posebno projekata za ispitivanje i potvrđivanje ishoda istraživačkih projekata koje financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija koje bi se mogle prenijeti u druge države članice, posebno projekata za ispitivanje i potvrđivanje ishoda istraživačkih projekata koje financira Unija;

| (g) | pripremne,
  korake te
  nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti, uključujući one za jačanje

  namijenjene jačanju
  upravljanja schengenskim područjem putem razvoja i provedbe mehanizma evaluacije koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u provjerama na licu mjesta; [Am. 183] |
| --- | --- |

(g)

pripremne,
  korake te
  nadzorne, administrativne i tehničke aktivnosti, uključujući one za jačanje

  namijenjene jačanju
  upravljanja schengenskim područjem putem razvoja i provedbe mehanizma evaluacije koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1053/2013 za provjeru primjene schengenske pravne stečevine, uključujući troškove misija za stručnjake Komisije i država članica koji sudjeluju u provjerama na licu mjesta; [Am. 183]

| (h) | jačanje svijesti dionika i šire javnosti o viznoj politici, uključujući institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije; |
| --- | --- |

(h)

jačanje svijesti dionika i šire javnosti o viznoj politici, uključujući institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije;

| (i) | razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja
  uz puno poštovanje načela nediskriminacije i prava na zaštitu osobnih podataka
  ; [Am. 184] |
| --- | --- |

(i)

razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja
  uz puno poštovanje načela nediskriminacije i prava na zaštitu osobnih podataka
  ; [Am. 184]

| (j) | operativna potpora provedbi zajedničke vizne politike.
  uz puno poštovanje načela nediskriminacije; [Am. 185] |
| --- | --- |

(j)

operativna potpora provedbi zajedničke vizne politike.
  uz puno poštovanje načela nediskriminacije; [Am. 185]

| (ja) | pružanje potpore državama članicama u izdavanju viza, uključujući vize s ograničenom teritorijalnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, radi nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te za korisnike programa Unije za preseljenje ili premještanje, kao i pružanje potpore u potpunom usklađivanju s pravnom stečevinom Unije u području viza. [Am. 186] |
| --- | --- |

(ja)

pružanje potpore državama članicama u izdavanju viza, uključujući vize s ograničenom teritorijalnom valjanošću koje se izdaju iz humanitarnih razloga, radi nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te za korisnike programa Unije za preseljenje ili premještanje, kao i pružanje potpore u potpunom usklađivanju s pravnom stečevinom Unije u području viza. [Am. 186]

| 3. | U okviru cilja politike iz članka 3. stavka 1. instrumentom se posebice podupire sljedeće:






  (a) | infrastrukture i zgrade potrebne za udomljavanje opsežnih informacijskih sustava i povezanih komponenti komunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

infrastrukture i zgrade potrebne za udomljavanje opsežnih informacijskih sustava i povezanih komponenti komunikacijske infrastrukture;

| (b) | oprema i komunikacijski sustavi potrebni za osiguravanje ispravnog funkcioniranja opsežnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(b)

oprema i komunikacijski sustavi potrebni za osiguravanje ispravnog funkcioniranja opsežnih informacijskih sustava;

| (c) | aktivnosti izobrazbe i komunikacije povezane s opsežnim informacijskim sustavima; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti izobrazbe i komunikacije povezane s opsežnim informacijskim sustavima;

| (d) | razvoj i nadogradnja opsežnih informacijskih sustava; |
| --- | --- |

(d)

razvoj i nadogradnja opsežnih informacijskih sustava;

| (e) | studije, provjere koncepata, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja povezana s provedbom opsežnih informacijskih sustava, uključujući i njihovu interoperabilnost; |
| --- | --- |

(e)

studije, provjere koncepata, pilot-projekti i ostala relevantna djelovanja povezana s provedbom opsežnih informacijskih sustava, uključujući i njihovu interoperabilnost;

| (f) | djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice projekti čiji je cilj testiranje i potvrđivanje rezultata istraživačkih projekata koje financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

djelovanja za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija s potencijalom za prijenos u druge države članice, posebice projekti čiji je cilj testiranje i potvrđivanje rezultata istraživačkih projekata koje financira Unija;

| (g) | razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja za opsežne informacijske sustave u području viza i granica
  , uz puno poštovanje načela nediskriminacije i prava na zaštitu osobnih podataka
  ; [Am. 187] |
| --- | --- |

(g)

razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja za opsežne informacijske sustave u području viza i granica
  , uz puno poštovanje načela nediskriminacije i prava na zaštitu osobnih podataka
  ; [Am. 187]

| (ga) | djelovanja za poboljšanje kvalitete podataka i ostvarivanje prava ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te njihov ispravak, brisanje i ograničavanje obrade; [Am. 188] |
| --- | --- |

(ga)

djelovanja za poboljšanje kvalitete podataka i ostvarivanje prava ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te njihov ispravak, brisanje i ograničavanje obrade; [Am. 188]

| (h) | operativna potpora za provedbu opsežnih informacijskih sustava. |
| --- | --- |

(h)

operativna potpora za provedbu opsežnih informacijskih sustava.

---

(1)  SL C [...], [...], str. [...].

PRILOG IV.

Djelovanja koja su prihvatljiva za višu stopu sufinanciranja u skladu s člankom 11. stavkom 3. i člankom 12. stavkom 14.

| 1. | Kupnja radne opreme kroz programe zajedničke nabave s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, koja se daje na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu za njezine operativne aktivnosti u skladu s člankom 39. stavkom 14. Uredbe (EU) 2016/1624. |
| --- | --- |

1.

Kupnja radne opreme kroz programe zajedničke nabave s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu, koja se daje na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu za njezine operativne aktivnosti u skladu s člankom 39. stavkom 14. Uredbe (EU) 2016/1624.

| 2. | Mjere kojima se podupire međuagencijska suradnja između države članice i susjedne treće zemlje s kojom Europska unija ima zajedničku kopnenu ili morsku granicu. |
| --- | --- |

2.

Mjere kojima se podupire međuagencijska suradnja između države članice i susjedne treće zemlje s kojom Europska unija ima zajedničku kopnenu ili morsku granicu.

| 3. | Daljnje jačanje europske granične i obalne straže izgradnjom

  Razvoj izgradnje
  zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom

  zajednička nabava
  , uspostavom

  uspostave
  zajedničkih standarda i svim drugim mjerama

  sve druge mjere
  kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, kako je navedeno u stavku 1. točki (b) Priloga II.
  među državama članicama radi daljnjeg razvoja europske granične i obalne straže; [Am. 189] |
| --- | --- |

3.

Daljnje jačanje europske granične i obalne straže izgradnjom

  Razvoj izgradnje
  zajedničkih kapaciteta, zajedničkom nabavom

  zajednička nabava
  , uspostavom

  uspostave
  zajedničkih standarda i svim drugim mjerama

  sve druge mjere
  kojima se pojednostavnjuju suradnja i koordinacija država članica i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, kako je navedeno u stavku 1. točki (b) Priloga II.
  među državama članicama radi daljnjeg razvoja europske granične i obalne straže; [Am. 189]

| 4. | Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju iz Priloga III. |
| --- | --- |

4.

Zajedničko raspoređivanje časnika za vezu zaduženih za imigraciju iz Priloga III.

| 5. | Mjere kojima se poboljšava identifikacija žrtava trgovanja ljudima i 
  pružanje potpore tim žrtvama te se
  jača prekogranična suradnja u otkrivanju trgovaca ljudima u okviru graničnog nadzora
  , među ostalim razvojem i podupiranjem mehanizama za zaštitu i upućivanje
  . [Am. 190] |
| --- | --- |

5.

Mjere kojima se poboljšava identifikacija žrtava trgovanja ljudima i 
  pružanje potpore tim žrtvama te se
  jača prekogranična suradnja u otkrivanju trgovaca ljudima u okviru graničnog nadzora
  , među ostalim razvojem i podupiranjem mehanizama za zaštitu i upućivanje
  . [Am. 190]

| 5.a | Razvoj integriranih sustava za zaštitu djece na vanjskim granicama i općenito politika za djecu migrante, među ostalim i u okviru dostatnog osposobljavanja osoblja i razmjene dobre prakse među državama članicama. [Am. 191] |
| --- | --- |

5.a

Razvoj integriranih sustava za zaštitu djece na vanjskim granicama i općenito politika za djecu migrante, među ostalim i u okviru dostatnog osposobljavanja osoblja i razmjene dobre prakse među državama članicama. [Am. 191]

| 6. | Mjere kojima se uvode, prenose, testiraju ili provjeravaju nove metodologije ili tehnologije, uključujući pilot-projekte

  za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u IT sustave u području viza i granica
  i mjere praćenja istraživačkih projekata u području sigurnosti koje financira Unija iz Priloga III.

  poboljšano ostvarivanje prava ispitanika na informacije, prava na pristup podacima te njihov ispravak, brisanje i ograničavanje obrade u kontekstu djelovanja u području primjene ovog instrumenta; [Am. 209] |
| --- | --- |

6.

Mjere kojima se uvode, prenose, testiraju ili provjeravaju nove metodologije ili tehnologije, uključujući pilot-projekte

  za poboljšanje kvalitete podataka pohranjenih u IT sustave u području viza i granica
  i mjere praćenja istraživačkih projekata u području sigurnosti koje financira Unija iz Priloga III.

  poboljšano ostvarivanje prava ispitanika na informacije, prava na pristup podacima te njihov ispravak, brisanje i ograničavanje obrade u kontekstu djelovanja u području primjene ovog instrumenta; [Am. 209]

| 6.a | Mjere usmjerene na identifikaciju, hitnu pomoć i upućivanje na službe za zaštitu ranjivih osoba. [Am. 193] |
| --- | --- |

6.a

Mjere usmjerene na identifikaciju, hitnu pomoć i upućivanje na službe za zaštitu ranjivih osoba. [Am. 193]

| 7. | Mjere za uspostavu i vođenje područja žarišnih točaka u državama članicama koje se suočavaju s postojećim ili potencijalnim iznimnim i nerazmjernim migracijskim pritiskom. |
| --- | --- |

7.

Mjere za uspostavu i vođenje područja žarišnih točaka u državama članicama koje se suočavaju s postojećim ili potencijalnim iznimnim i nerazmjernim migracijskim pritiskom.

| 8. | Daljnji razvoj oblika suradnje među državama članicama u području obrade viza, kako je navedeno u stavku 2. točki (c). Priloga II. |
| --- | --- |

8.

Daljnji razvoj oblika suradnje među državama članicama u području obrade viza, kako je navedeno u stavku 2. točki (c). Priloga II.

| 9. | Veća konzularna prisutnost ili zastupljenost država članica u zemljama čijim je državljanima potrebna viza, posebice u zemljama u kojima trenutačno nije prisutna ni jedna država članica. |
| --- | --- |

9.

Veća konzularna prisutnost ili zastupljenost država članica u zemljama čijim je državljanima potrebna viza, posebice u zemljama u kojima trenutačno nije prisutna ni jedna država članica.

PRILOG V.

Ključni pokazatelji uspješnosti navedeni u članku 25. stavku 1.

| (a) | Posebni cilj 1: potpora djelotvornom europskom integriranom upravljanju granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao zajednička odgovornost europske granične i obalne straže i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima: [Am. 194]







  1. | broj nezakonitih prelazaka granice otkrivenih na vanjskim granicama EU-a a) između graničnih prijelaza; i b) na graničnim prijelazima
  Izvor podataka: Europska agencija za graničnu i obalnu stražu |
| --- | --- | --- |

(a)

Posebni cilj 1: potpora djelotvornom europskom integriranom upravljanju granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao zajednička odgovornost europske granične i obalne straže i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima: [Am. 194]

1.

broj nezakonitih prelazaka granice otkrivenih na vanjskim granicama EU-a a) između graničnih prijelaza; i b) na graničnim prijelazima

| 2. | broj osoba s lažnim putnim ispravama otkrivenih na graničnim prijelazima
  Izvor podataka: Europska agencija za graničnu i obalnu stražu |
| --- | --- |

2.

broj osoba s lažnim putnim ispravama otkrivenih na graničnim prijelazima

| 2.a | broj osoba koje su zatražile međunarodnu zaštitu na graničnim prijelazima



  Izvor podataka: države članice [Am. 195] |
| --- | --- |

2.a

broj osoba koje su zatražile međunarodnu zaštitu na graničnim prijelazima

| 2.b | broj osoba kojima je zabranjen ulazak



  Izvor podataka: države članice [Am. 196] |
| --- | --- |

2.b

broj osoba kojima je zabranjen ulazak

| (b) | Posebni cilj 2: potpora zajedničkoj viznoj politici kako bi se olakšalo zakonito putovanje

  osigurao usklađeniji pristup među državama članicama u pogledu izdavanja viza
  te spriječili migracijski

  olakšalo zakonito putovanje
  i 
  ublažili
  sigurnosni rizici: [Am. 197]







  1. | broj osoba s lažnim putnim ispravama otkrivenih u konzulatima uz potporu Fonda
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- | --- |

(b)

Posebni cilj 2: potpora zajedničkoj viznoj politici kako bi se olakšalo zakonito putovanje

  osigurao usklađeniji pristup među državama članicama u pogledu izdavanja viza
  te spriječili migracijski

  olakšalo zakonito putovanje
  i 
  ublažili
  sigurnosni rizici: [Am. 197]

1.

broj osoba s lažnim putnim ispravama otkrivenih u konzulatima uz potporu Fonda

| 1.a | broj osoba koje su podnijele zahtjev za međunarodnu zaštitu u konzulatima država članica



  Izvor podataka: države članice [Am. 198] |
| --- | --- |

1.a

broj osoba koje su podnijele zahtjev za međunarodnu zaštitu u konzulatima država članica

| 2. | prosječno vrijeme do donošenja odluke (i trendovi) u postupku izdavanja viza
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

2.

prosječno vrijeme do donošenja odluke (i trendovi) u postupku izdavanja viza

PRILOG VI.

Vrste intervencija

TABLICA 1.: KODOVI ZA DIMENZIJU PODRUČJA INTERVENCIJA

| I. | Europsko integrirano upravljanje granicama |
| --- | --- |

I.

001

Granične kontrole

002

Granični nadzor – zračni resursi

003

Granični nadzor – kopneni resursi

004

Granični nadzor – pomorski resursi

005

Granični nadzor – sustavi za automatizirane granične kontrole

006

Granični nadzor – ostale mjere

007

Tehničke i operativne mjere unutar schengenskog područja povezane s graničnim nadzorom

008

Informiranost o stanju i razmjena informacija

009

Analiza rizika

010

Obrada podataka i informacija

011

Područja žarišnih točaka

011a

Mjere povezane s identifikacijom i upućivanjem ranjivih osoba [Am. 199]

011b

Mjere povezane s identifikacijom i upućivanjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita ili je žele zatražiti [Am. 200]

012

Razvoj europske granične i obalne straže

013

Međuagencijska suradnja – nacionalna razina

014

Međuagencijska suradnja – razina Europske unije

015

Međuagencijska suradnja – s trećim zemljama

016

Raspoređivanje zajedničkih časnika za vezu zaduženih za imigraciju

017

Opsežni informacijski sustavi – Eurodac za potrebe upravljanja granicama

018

Opsežni informacijski sustavi – Sustav ulaska/izlaska (EES)

019

Opsežni informacijski sustavi – Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS)

020

Opsežni informacijski sustavi – Schengenski informacijski sustav (SIS II)

021

Opsežni informacijski sustavi – interoperabilnost

022

Operativna potpora – integrirano upravljanje granicama

023

Operativna potpora – opsežni informacijski sustavi za potrebe upravljanja granicama

024

Operativna potpora – Posebna tranzitna shema

| II. | Zajednička vizna politika |
| --- | --- |

II.

001

Poboljšanje obrade zahtjevā za izdavanje viza

002

Poboljšanje učinkovitosti, sigurnosti i okruženja prilagođenog strankama u konzulatima

003

Sigurnost isprava / savjetnici za isprave

004

Konzularna suradnja

005

Konzularna pokrivenost

006

Opsežni informacijski sustavi – Vizni informacijski sustav (VIS)

007

Ostali informacijski sustavi za potrebe obrade zahtjevā za izdavanje viza

008

Operativna potpora – zajednička vizna politika

009

Operativna potpora – opsežni informacijski sustavi za potrebe obrade zahtjevā za izdavanje viza

010

Operativna potpora – Posebna tranzitna shema

010a

Izdavanje humanitarnih viza [Am. 201]

| III. | Tehnička pomoć |
| --- | --- |

III.

001

Informiranje i komunikacija

002

Priprema, provedba, praćenje i kontrola

003

Evaluacije i studije, prikupljanje podataka

003a

Kvaliteta podataka i prava ispitanika na informacije o svojim osobnim podacima, pristup tim podacima te brisanje i ograničavanje obrade osobnih podataka [Am. 202]

004

Jačanje kapaciteta

TABLICA 2.: KODOVI ZA VRSTU DIMENZIJE DJELOVANJA

| 001 | Infrastruktura i zgrade |
| --- | --- |
| 002 | Prijevozna sredstva |
| 003 | Ostala radna oprema |
| 004 | Komunikacijski sustavi |
| 005 | Informacijski sustavi |
| 006 | Izobrazba |
| 007 | Razmjena najboljih praksi – među državama članicama |
| 008 | Razmjena najboljih praksi – s trećim zemljama |
| 009 | Raspoređivanje stručnjaka |
| 010 | Studije, provjere koncepta, pilot-projekti i slična djelovanja |
| 011 | Komunikacijske aktivnosti |
| 012 | Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja |
| 013 | Uvođenje ili drugi način praćenja istraživačkih projekata |

001

Infrastruktura i zgrade

002

Prijevozna sredstva

003

Ostala radna oprema

004

Komunikacijski sustavi

005

Informacijski sustavi

006

Izobrazba

007

Razmjena najboljih praksi – među državama članicama

008

Razmjena najboljih praksi – s trećim zemljama

009

Raspoređivanje stručnjaka

010

Studije, provjere koncepta, pilot-projekti i slična djelovanja

011

Komunikacijske aktivnosti

012

Razvoj statističkih alata, metoda i pokazatelja

013

Uvođenje ili drugi način praćenja istraživačkih projekata

TABLICA 3.: KODOVI ZA DIMENZIJU NAČINA PROVEDBE

| 001 | Posebna djelovanja |
| --- | --- |
| 002 | Hitna pomoć |
| 003 | Djelovanja navedena u Prilogu IV. |
| 004 | Provedba preporuka na temelju evaluacije primjene schengenske pravne stečevine |
| 005 | Provedba preporuka na temelju procjena osjetljivosti |
| 006 | Suradnja s trećim zemljama |
| 007 | Djelovanja u trećim zemljama |

001

Posebna djelovanja

002

Hitna pomoć

003

Djelovanja navedena u Prilogu IV.

004

Provedba preporuka na temelju evaluacije primjene schengenske pravne stečevine

005

Provedba preporuka na temelju procjena osjetljivosti

006

Suradnja s trećim zemljama

007

Djelovanja u trećim zemljama

PRILOG VII.

Djelovanja koja su prihvatljiva za operativnu potporu

| (a) | U okviru posebnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) operativna potpora pokriva sljedeće troškove uz uvjet da ih ne pokriva Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u kontekstu svojih operativnih aktivnosti:






  1. | troškove osoblja, |
| --- | --- | --- |

(a)

U okviru posebnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (a) operativna potpora pokriva sljedeće troškove uz uvjet da ih ne pokriva Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u kontekstu svojih operativnih aktivnosti:

1.

troškove osoblja,

| 2. | održavanje ili popravak opreme i infrastrukture; |
| --- | --- |

2.

održavanje ili popravak opreme i infrastrukture;

| 3. | troškove održavanja, uključujući one u područjima žarišnih točaka obuhvaćenima

  obuhvaćene
  područjem primjene ove Uredbe; [Am. 203] |
| --- | --- |

3.

troškove održavanja, uključujući one u područjima žarišnih točaka obuhvaćenima

  obuhvaćene
  područjem primjene ove Uredbe; [Am. 203]

| 4. | tekuće troškove operacija. |
| --- | --- |

4.

tekuće troškove operacija.

Država članica domaćin u smislu članka 2. stavka 5. Uredbe (EU) 2016/1624 može upotrebljavati operativnu potporu za pokrivanje tekućih troškova svojeg sudjelovanja u operativnim aktivnostima iz članka 2. stavka 5. Uredbe (EU) 2016/1624 koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe ili za potrebe svojih aktivnosti nacionalnog nadzora državne granice.

| (b) | U okviru posebnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) operativna potpora pokriva:






  1. | troškove osoblja, uključujući troškove izobrazbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

U okviru posebnog cilja utvrđenog u članku 3. stavku 2. točki (b) operativna potpora pokriva:

1.

troškove osoblja, uključujući troškove izobrazbe;

| 2. | troškove pružanja usluga; |
| --- | --- |

2.

troškove pružanja usluga;

| 3. | održavanje ili popravak opreme i infrastrukture; |
| --- | --- |

3.

održavanje ili popravak opreme i infrastrukture;

| 4. | troškove povezane s nekretninama, uključujući troškove najma i amortizacije. |
| --- | --- |

4.

troškove povezane s nekretninama, uključujući troškove najma i amortizacije.

| (c) | U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. operativna potpora pokriva:






  1. | troškove osoblja, uključujući troškove izobrazbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

U okviru cilja politike utvrđenog u članku 3. stavku 1. operativna potpora pokriva:

1.

troškove osoblja, uključujući troškove izobrazbe;

| 2. | operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima i njihovom komunikacijskom infrastrukturom te njihovo održavanje, uključujući interoperabilnost tih sustava i najam sigurnog prostora. |
| --- | --- |

2.

operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima i njihovom komunikacijskom infrastrukturom te njihovo održavanje, uključujući interoperabilnost tih sustava i najam sigurnog prostora.

| (d) | Uz prethodno navedeno operativna potpora u okviru programa za Litvu osigurava potporu u skladu s člankom 16. stavkom 1. |
| --- | --- |

(d)

Uz prethodno navedeno operativna potpora u okviru programa za Litvu osigurava potporu u skladu s člankom 16. stavkom 1.

PRILOG VIII.

Pokazatelji ostvarenja i rezultata navedeni u članku 25. stavku 3.

| (a) | Posebni cilj 1: potpora djelotvornom europskom integriranom upravljanju granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao zajednička odgovornost europske granične i obalne straže i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima;[Am. 204]







  1. | infrastruktura, prijevozna sredstva i ostala oprema potrebna za granični nadzor koja se financira uz potporu instrumenta:






  — | broj novosagrađenih ili nadograđenih graničnih prijelaza od ukupnog broja novosagrađenih ili nadograđenih graničnih prijelaza u dotičnoj državi članici; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Posebni cilj 1: potpora djelotvornom europskom integriranom upravljanju granicama na vanjskim granicama koje provodi europska granična i obalna straža kao zajednička odgovornost europske granične i obalne straže i nacionalnih tijela nadležnih za upravljanje granicama radi olakšavanja zakonitih prelazaka granice, sprečavanja i otkrivanja nezakonitog

  neregularnog
  useljavanja i prekograničnog kriminala te djelotvornog upravljanja migracijskim tokovima;[Am. 204]

1.

infrastruktura, prijevozna sredstva i ostala oprema potrebna za granični nadzor koja se financira uz potporu instrumenta:

—

broj novosagrađenih ili nadograđenih graničnih prijelaza od ukupnog broja novosagrađenih ili nadograđenih graničnih prijelaza u dotičnoj državi članici;

| — | broj izlaza automatizirane granične kontrole; |
| --- | --- |

—

broj izlaza automatizirane granične kontrole;

| — | broj zračnih prijevoznih sredstava; |
| --- | --- |

—

broj zračnih prijevoznih sredstava;

| — | broj pomorskih prijevoznih sredstava; |
| --- | --- |

—

broj pomorskih prijevoznih sredstava;

| — | broj kopnenih prijevoznih sredstava; |
| --- | --- |

—

broj kopnenih prijevoznih sredstava;

| — | broj komada opreme stavljenih na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu; |
| --- | --- |

—

broj komada opreme stavljenih na raspolaganje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu;

| — | broj ostalih komada opreme, od čega broj komada opreme za uspostavu, nadogradnju ili održavanje područja žarišnih točaka za potrebe ove Uredbe; |
| --- | --- |

—

broj ostalih komada opreme, od čega broj komada opreme za uspostavu, nadogradnju ili održavanje područja žarišnih točaka za potrebe ove Uredbe;

| — | broj višenamjenskih komada opreme koje podupire instrument. |
| --- | --- |

—

broj višenamjenskih komada opreme koje podupire instrument.

| 2. | broj specijaliziranih radnih mjesta u trećim zemljama koje podupire instrument






  — | zajednički časnici za vezu iz Priloga III., |
| --- | --- | --- |

2.

broj specijaliziranih radnih mjesta u trećim zemljama koje podupire instrument

—

zajednički časnici za vezu iz Priloga III.,

| — | ostala specijalizirana radna mjesta povezana s upravljanjem granicama. |
| --- | --- |

—

ostala specijalizirana radna mjesta povezana s upravljanjem granicama.

| 3. | broj projekata ili tokova suradnje nacionalnih tijela i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, pokrenutih u državama članicama uz potporu instrumenta koji pridonose razvoju europske granične i obalne straže; |
| --- | --- |

3.

broj projekata ili tokova suradnje nacionalnih tijela i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, pokrenutih u državama članicama uz potporu instrumenta koji pridonose razvoju europske granične i obalne straže;

| 4. | broj komada opreme upotrijebljenih tijekom operativnih aktivnosti Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koji su kupljeni uz potporu instrumenta u odnosu na ukupni broj komada opreme upisanih u pričuvu tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu; |
| --- | --- |

4.

broj komada opreme upotrijebljenih tijekom operativnih aktivnosti Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koji su kupljeni uz potporu instrumenta u odnosu na ukupni broj komada opreme upisanih u pričuvu tehničke opreme Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu;

| 5. | broj projekata ili tokova suradnje nacionalnih agencija i nacionalnih koordinacijskih centara EUROSUR-a uspostavljenih uz potporu instrumenta; |
| --- | --- |

5.

broj projekata ili tokova suradnje nacionalnih agencija i nacionalnih koordinacijskih centara EUROSUR-a uspostavljenih uz potporu instrumenta;

| 6. | broj osoblja osposobljenog za razne aspekte integriranog upravljanja granicama uz potporu instrumenta; |
| --- | --- |

6.

broj osoblja osposobljenog za razne aspekte integriranog upravljanja granicama uz potporu instrumenta;

| 7. | broj funkcija informacijske tehnologije razvijenih, uvedenih, održavanih ili nadograđenih uz potporu instrumenta, uključujući za potrebe interoperabilnosti:






  — | SIS II, |
| --- | --- | --- |

7.

broj funkcija informacijske tehnologije razvijenih, uvedenih, održavanih ili nadograđenih uz potporu instrumenta, uključujući za potrebe interoperabilnosti:

—

SIS II,

| — | ETIAS, |
| --- | --- |

—

ETIAS,

| — | EES, |
| --- | --- |

—

EES,

| — | Vizni informacijski sustav (VIS) za potrebe upravljanja granicama, |
| --- | --- |

—

Vizni informacijski sustav (VIS) za potrebe upravljanja granicama,

| — | Eurodac za potrebe upravljanja granicama, |
| --- | --- |

—

Eurodac za potrebe upravljanja granicama,

| — | broj veza informacijskih sustava s Europskim portalom za pretraživanje financiranih uz potporu instrumenta, |
| --- | --- |

—

broj veza informacijskih sustava s Europskim portalom za pretraživanje financiranih uz potporu instrumenta,

| — | svi ostali opsežni informacijski sustavi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

—

svi ostali opsežni informacijski sustavi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe.

| 8. | broj preporuka na temelju evaluacije primjene schengenske pravne stečevine u području granica i preporuka na temelju procjena osjetljivosti koje su provedene uz potporu instrumenta u odnosu na ukupni broj preporuka s financijskim posljedicama. |
| --- | --- |

8.

broj preporuka na temelju evaluacije primjene schengenske pravne stečevine u području granica i preporuka na temelju procjena osjetljivosti koje su provedene uz potporu instrumenta u odnosu na ukupni broj preporuka s financijskim posljedicama.

| (b) | Posebni cilj 2: potpora zajedničkoj viznoj politici kako bi se olakšalo zakonito putovanje

  osigurao usklađeniji pristup među državama članicama u pogledu izdavanja viza
  te spriječili migracijski

  olakšalo zakonito putovanje
  i 
  ublažili
  sigurnosni rizici: [Am. 205]







  1. | broj konzulata izvan schengenskog područja koji su osnovani ili modernizirani uz potporu instrumenta u odnosu na ukupni broj konzulata koje je država članica osnovala ili modernizirala izvan schengenskog područja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Posebni cilj 2: potpora zajedničkoj viznoj politici kako bi se olakšalo zakonito putovanje

  osigurao usklađeniji pristup među državama članicama u pogledu izdavanja viza
  te spriječili migracijski

  olakšalo zakonito putovanje
  i 
  ublažili
  sigurnosni rizici: [Am. 205]

1.

broj konzulata izvan schengenskog područja koji su osnovani ili modernizirani uz potporu instrumenta u odnosu na ukupni broj konzulata koje je država članica osnovala ili modernizirala izvan schengenskog područja;

| 2. | broj osposobljenog osoblja i tečajeva izobrazbe za aspekte povezane sa zajedničkom viznom politikom uz potporu instrumenta; |
| --- | --- |

2.

broj osposobljenog osoblja i tečajeva izobrazbe za aspekte povezane sa zajedničkom viznom politikom uz potporu instrumenta;

| 3. | broj funkcija informacijske tehnologije razvijenih, uvedenih, održavanih ili moderniziranih uz potporu instrumenta, uključujući za potrebe interoperabilnosti:






  — | VIS, |
| --- | --- | --- |

3.

broj funkcija informacijske tehnologije razvijenih, uvedenih, održavanih ili moderniziranih uz potporu instrumenta, uključujući za potrebe interoperabilnosti:

—

VIS,

| — | EES, |
| --- | --- |

—

EES,

| — | svi ostali opsežni informacijski sustavi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

—

svi ostali opsežni informacijski sustavi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe.

| 4. | broj oblika suradnje država članica u postupku obrade viza uspostavljenih i poboljšanih uz potporu instrumenta:






  — | zajedničko korištenje prostora, |
| --- | --- | --- |

4.

broj oblika suradnje država članica u postupku obrade viza uspostavljenih i poboljšanih uz potporu instrumenta:

—

zajedničko korištenje prostora,

| — | zajednički centri za podnošenje zahtjeva, |
| --- | --- |

—

zajednički centri za podnošenje zahtjeva,

| — | predstavništva, |
| --- | --- |

—

predstavništva,

| — | ostalo. |
| --- | --- |

—

ostalo.

| 5. | broj preporuka na temelju evaluacije primjene schengenske pravne stečevine u području zajedničke vizne politike koje su provedene uz potporu instrumenta, kao udio u ukupnom broju preporuka s financijskim posljedicama. |
| --- | --- |

5.

broj preporuka na temelju evaluacije primjene schengenske pravne stečevine u području zajedničke vizne politike koje su provedene uz potporu instrumenta, kao udio u ukupnom broju preporuka s financijskim posljedicama.

| 6. | broj zemalja čijim je državljanima potrebna viza u kojima je uz potporu instrumenta porastao broj država članica koje su u njima prisutne ili ondje imaju predstavništvo. |
| --- | --- |

6.

broj zemalja čijim je državljanima potrebna viza u kojima je uz potporu instrumenta porastao broj država članica koje su u njima prisutne ili ondje imaju predstavništvo.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/451 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/451

---

P8_TA(2019)0177

Uspostava Fonda za unutarnju sigurnost ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost (COM(2018)0472 – C8-0267/2018 – 2018/0250(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/64)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0472),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0267/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0115/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0115/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0250

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Osiguravanje unutarnje sigurnosti, koje je

  Iako je nacionalna sigurnost
  u 
  isključivoj
  nadležnosti država članica,
  za jamčenje te sigurnosti potrebne su suradnja i koordinacija na razini Unije. Unutarnja sigurnost
  zajednički je pothvat institucija

  kojem institucije
  EU-a, relevantnih agencija

  relevantne agencije
  Unije i država članica

  države članice, uz pomoć privatnog sektora i civilnog društva, trebaju zajednički doprinijeti
  . Za razdoblje od 2015. do 2020. Komisija, Vijeće Europske unije i Europski parlament definirali su zajedničke prioritete koji su utvrđeni u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015. (2), koje je Vijeće ponovno potvrdilo u obnovljenoj strategiji unutarnje sigurnosti iz lipnja 2015. (3), a Europski parlament u svojoj Rezoluciji iz srpnja 2015. (4)
  Tom zajedničkom strategijom nastojao se osigurati strateški okvir za aktivnosti na razini Unije

  , posebno
  u području unutarnje sigurnosti

  pogledu sprečavanja
  i 
  suzbijanja terorizma te sprječavanja radikalizacije, uključujući radikalizaciju na internetu, nasilni ekstremizam
  ,
  netoleranciju
  i određeni su glavni prioriteti za djelovanje u razdoblju od 2015. do 2020., posebno u pogledu suzbijanja terorizma i sprječavanja radikalizacije,

  diskriminaciju te
  sprječavanja organiziranog kriminala i borbe protiv kiberkriminaliteta, kako bi se osigurao učinkovit odgovor Unije na sigurnosne prijetnje. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Osiguravanje unutarnje sigurnosti, koje je

  Iako je nacionalna sigurnost
  u 
  isključivoj
  nadležnosti država članica,
  za jamčenje te sigurnosti potrebne su suradnja i koordinacija na razini Unije. Unutarnja sigurnost
  zajednički je pothvat institucija

  kojem institucije
  EU-a, relevantnih agencija

  relevantne agencije
  Unije i država članica

  države članice, uz pomoć privatnog sektora i civilnog društva, trebaju zajednički doprinijeti
  . Za razdoblje od 2015. do 2020. Komisija, Vijeće Europske unije i Europski parlament definirali su zajedničke prioritete koji su utvrđeni u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015. (2), koje je Vijeće ponovno potvrdilo u obnovljenoj strategiji unutarnje sigurnosti iz lipnja 2015. (3), a Europski parlament u svojoj Rezoluciji iz srpnja 2015. (4)
  Tom zajedničkom strategijom nastojao se osigurati strateški okvir za aktivnosti na razini Unije

  , posebno
  u području unutarnje sigurnosti

  pogledu sprečavanja
  i 
  suzbijanja terorizma te sprječavanja radikalizacije, uključujući radikalizaciju na internetu, nasilni ekstremizam
  ,
  netoleranciju
  i određeni su glavni prioriteti za djelovanje u razdoblju od 2015. do 2020., posebno u pogledu suzbijanja terorizma i sprječavanja radikalizacije,

  diskriminaciju te
  sprječavanja organiziranog kriminala i borbe protiv kiberkriminaliteta, kako bi se osigurao učinkovit odgovor Unije na sigurnosne prijetnje. [Am. 1]

| (2) | U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. rujna

  ožujka
  2017., čelnici 27 država članica
  , Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija
  potvrdili su svoju odlučnost da osiguraju zaštićenu i sigurnu Europu i izgrade Uniju u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku, u kojoj se poštuju međunarodne norme i Europu koja je odlučna boriti se protiv terorizma i teškog i organiziranog kriminala. [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

U Rimskoj deklaraciji, koja je potpisana 25. rujna

  ožujka
  2017., čelnici 27 država članica
  , Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija
  potvrdili su svoju odlučnost da osiguraju zaštićenu i sigurnu Europu i izgrade Uniju u kojoj se svi građani osjećaju sigurnima i mogu se slobodno kretati, u kojoj su vanjske granice zaštićene, koja ima učinkovitu, odgovornu i održivu migracijsku politiku, u kojoj se poštuju međunarodne norme i Europu koja je odlučna boriti se protiv terorizma i teškog i organiziranog kriminala. [Am. 2]

| (3) | Europsko vijeće na sastanku 15. prosinca 2016. pozvalo je na provođenje daljnjih aktivnosti usmjerenih na postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka EU-a. Europsko vijeće od 23. lipnja 2017. istaknulo je potrebu za poboljšanjem interoperabilnosti baza podataka, a Komisija je 12. prosinca 2017. donijela prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (policijska i pravosudna suradnja, azil i migracije) (5). |
| --- | --- |

(3)

Europsko vijeće na sastanku 15. prosinca 2016. pozvalo je na provođenje daljnjih aktivnosti usmjerenih na postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka EU-a. Europsko vijeće od 23. lipnja 2017. istaknulo je potrebu za poboljšanjem interoperabilnosti baza podataka, a Komisija je 12. prosinca 2017. donijela prijedlog Uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (policijska i pravosudna suradnja, azil i migracije) (5).

| (4) | Cilj Unije koji se odnosi na osiguranje visoke razine sigurnosti na području slobode, sigurnosti i pravde na temelju članka 67. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se ostvariti, među ostalim, mjerama za sprečavanje i suzbijanje kriminala kao i mjerama za koordinaciju i suradnju među tijelima kaznenog progona i drugim nacionalnim tijelima država članica, uključujući s relevantnim agencijama i drugim relevantnim tijelima Unije i s relevantnim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

(4)

Cilj Unije koji se odnosi na osiguranje visoke razine sigurnosti na području slobode, sigurnosti i pravde na temelju članka 67. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebao bi se ostvariti, među ostalim, mjerama za sprečavanje i suzbijanje kriminala kao i mjerama za koordinaciju i suradnju među tijelima kaznenog progona i drugim nacionalnim tijelima država članica, uključujući s relevantnim agencijama i drugim relevantnim tijelima Unije i s relevantnim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

| (5) | Kako bi se mogao ostvariti taj cilj, na razini Unije trebalo bi poduzeti djelovanja za zaštitu građana
  , javnih prostora
  i robe

  ključne infrastrukture
  od sve većih transnacionalnih prijetnji te za podupiranje aktivnosti nadležnih tijela država članica. Terorizam, teški i organizirani kriminal, putujući kriminal, nezakonita trgovina
  oružjem i
  drogom, korupcija,
  pranje novca,
  kiberkriminalitet, trgovanje ljudima

  spolno iskorištavanje, uključujući spolno iskorištavanje djece, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radioaktivne
  i oružjem

  nuklearne prijetnje, trgovanje ljudima
  , među ostalim, i dalje ugrožavaju unutarnju sigurnost
  i unutarnje tržište
  Unije. [Am. 3] |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se mogao ostvariti taj cilj, na razini Unije trebalo bi poduzeti djelovanja za zaštitu građana
  , javnih prostora
  i robe

  ključne infrastrukture
  od sve većih transnacionalnih prijetnji te za podupiranje aktivnosti nadležnih tijela država članica. Terorizam, teški i organizirani kriminal, putujući kriminal, nezakonita trgovina
  oružjem i
  drogom, korupcija,
  pranje novca,
  kiberkriminalitet, trgovanje ljudima

  spolno iskorištavanje, uključujući spolno iskorištavanje djece, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radioaktivne
  i oružjem

  nuklearne prijetnje, trgovanje ljudima
  , među ostalim, i dalje ugrožavaju unutarnju sigurnost
  i unutarnje tržište
  Unije. [Am. 3]

| (5a) | Fond bi trebao pružati financijsku potporu za rješavanje novih izazova koje predstavlja znatno povećanje određenih vrsta kaznenih djela, kao što su prijevara u vezi s plaćanjima, seksualno iskorištavanje djece i nezakonita trgovina oružjem, koja se posljednjih godina događaju na internetu („kaznena djela omogućena kibertehnologijama”). [Am. 4] |
| --- | --- |

(5a)

Fond bi trebao pružati financijsku potporu za rješavanje novih izazova koje predstavlja znatno povećanje određenih vrsta kaznenih djela, kao što su prijevara u vezi s plaćanjima, seksualno iskorištavanje djece i nezakonita trgovina oružjem, koja se posljednjih godina događaju na internetu („kaznena djela omogućena kibertehnologijama”). [Am. 4]

| (6) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usmjeriti na aktivnosti u kojima intervencija Unije, u usporedbi s djelovanjem samih država članica, može donijeti dodanu vrijednost. U skladu s člankom 84. i člankom 87. stavkom 2. UFEU-a, financiranjem bi se trebale podupirati mjere za promicanje i podupiranje djelovanja država članica u području sprječavanja kriminala
  , zajedničkog osposobljavanja
  i u području policijske
  i pravosudne
  suradnje svih nadležnih tijela država članica
  i agencija Unije,
  posebno u pogledu razmjene informacija, povećane operativne suradnje i podupiranja napora za jačanje sposobnosti za suzbijanje i sprječavanje kriminala. Sredstvima iz Fonda ne bi se trebali podupirati operativni troškovi i aktivnosti povezane s bitnim funkcijama država članica koje se odnose na održavanje zakona i reda i zaštitu unutarnje i nacionalne sigurnosti kako je navedeno u članku 72. UFEU-a. [Am. 5] |
| --- | --- |

(6)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usmjeriti na aktivnosti u kojima intervencija Unije, u usporedbi s djelovanjem samih država članica, može donijeti dodanu vrijednost. U skladu s člankom 84. i člankom 87. stavkom 2. UFEU-a, financiranjem bi se trebale podupirati mjere za promicanje i podupiranje djelovanja država članica u području sprječavanja kriminala
  , zajedničkog osposobljavanja
  i u području policijske
  i pravosudne
  suradnje svih nadležnih tijela država članica
  i agencija Unije,
  posebno u pogledu razmjene informacija, povećane operativne suradnje i podupiranja napora za jačanje sposobnosti za suzbijanje i sprječavanje kriminala. Sredstvima iz Fonda ne bi se trebali podupirati operativni troškovi i aktivnosti povezane s bitnim funkcijama država članica koje se odnose na održavanje zakona i reda i zaštitu unutarnje i nacionalne sigurnosti kako je navedeno u članku 72. UFEU-a. [Am. 5]

| (7) | U cilju očuvanja integriteta schengenskog područja i 
  cijelog prostora unutarnjeg tržišta Unije te
  jačanja njegovog funkcioniranja, države članice od 6. travnja 2017. moraju obavljati sustavne provjere građana EU-a koji prelaze vanjske granice EU-a u odgovarajućim bazama podataka. Nadalje, Komisija je izdala preporuku državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu suradnju. Solidarnost među državama članicama, jasna podjela zadaća, poštovanje temeljnih prava i sloboda te vladavine prava, snažna usmjerenost na globalnu perspektivu i nužna usklađenost s vanjskom dimenzijom sigurnosti trebala bi biti ključna načela na kojima se temelje aktivnosti Unije i država članica usmjerene na razvoj učinkovite i istinske sigurnosne unije. [Am. 6] |
| --- | --- |

(7)

U cilju očuvanja integriteta schengenskog područja i 
  cijelog prostora unutarnjeg tržišta Unije te
  jačanja njegovog funkcioniranja, države članice od 6. travnja 2017. moraju obavljati sustavne provjere građana EU-a koji prelaze vanjske granice EU-a u odgovarajućim bazama podataka. Nadalje, Komisija je izdala preporuku državama članicama da bolje iskoriste policijske provjere i prekograničnu suradnju. Solidarnost među državama članicama, jasna podjela zadaća, poštovanje temeljnih prava i sloboda te vladavine prava, snažna usmjerenost na globalnu perspektivu i nužna usklađenost s vanjskom dimenzijom sigurnosti trebala bi biti ključna načela na kojima se temelje aktivnosti Unije i država članica usmjerene na razvoj učinkovite i istinske sigurnosne unije. [Am. 6]

| (8) | Kako bi države članice mogle pridonijeti razvoju i provedbi učinkovite i istinske sigurnosne unije čiji je cilj osigurati visoku razinu unutarnje sigurnosti diljem Europske unije, trebalo bi im pružiti odgovarajuću financijsku potporu Unije uspostavom Fonda za unutarnju sigurnosti i upravljanjem njime („Fond”). |
| --- | --- |

(8)

Kako bi države članice mogle pridonijeti razvoju i provedbi učinkovite i istinske sigurnosne unije čiji je cilj osigurati visoku razinu unutarnje sigurnosti diljem Europske unije, trebalo bi im pružiti odgovarajuću financijsku potporu Unije uspostavom Fonda za unutarnju sigurnosti i upravljanjem njime („Fond”).

| (9) | Fond bi trebalo provoditi potpuno u skladu s 
  vrijednostima iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),
  pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim obvezama Unije u pogledu
  ljudskih prava. Konkretno, ovom se Uredbom nastoji osigurati puno poštovanje
  temeljnih prava
  , kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na život, zabrana mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, pravo na zaštitu osobnih podataka, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek. Njome se također nastoji promicati primjena načela nediskriminacije
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(9)

Fond bi trebalo provoditi potpuno u skladu s 
  vrijednostima iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),
  pravima i načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim obvezama Unije u pogledu
  ljudskih prava. Konkretno, ovom se Uredbom nastoji osigurati puno poštovanje
  temeljnih prava
  , kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na život, zabrana mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, pravo na zaštitu osobnih podataka, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek. Njome se također nastoji promicati primjena načela nediskriminacije
  . [Am. 7]

| (10) | U skladu s člankom 3. UEU-a, Fondom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se osigurava zaštita djece od nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja i zanemarivanja. Fondom bi se trebale podupirati i mjere zaštite i pomoći za djecu svjedoke i žrtve, posebno one koji su bez pratnje ili im je iz drugih razloga potrebno starateljstvo. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 3. UEU-a, Fondom bi se trebale podupirati aktivnosti kojima se osigurava zaštita djece od nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja i zanemarivanja. Fondom bi se trebale podupirati i mjere zaštite i pomoći za djecu svjedoke i žrtve, posebno one koji su bez pratnje ili im je iz drugih razloga potrebno starateljstvo.

| (10a) | Podizanje razine osviještenosti osoblja za provedbu zakona u pitanjima povezanima sa svim oblicima rasizma, uključujući antisemitizam i antiromizam, ključni je čimbenik uspjeha unutarnje sigurnosti. Stoga bi područjem primjene fonda trebalo obuhvatiti mjere osposobljavanja i obrazovanja dionika u području podizanja razine osviještenosti u svrhu povećanja kapaciteta izgradnje povjerenja na lokalnoj razini. [Am. 8] |
| --- | --- |

(10a)

Podizanje razine osviještenosti osoblja za provedbu zakona u pitanjima povezanima sa svim oblicima rasizma, uključujući antisemitizam i antiromizam, ključni je čimbenik uspjeha unutarnje sigurnosti. Stoga bi područjem primjene fonda trebalo obuhvatiti mjere osposobljavanja i obrazovanja dionika u području podizanja razine osviještenosti u svrhu povećanja kapaciteta izgradnje povjerenja na lokalnoj razini. [Am. 8]

| (11) | U skladu sa zajedničkim prioritetima utvrđenima na razini EU-a za osiguranje visoke razine sigurnosti u Uniji, sredstvima iz Fonda podupirat će se djelovanja za uklanjanje glavnih sigurnosnih prijetnji, a posebno za
  sprečavanje i
  suzbijanje terorizma i radikalizacije

  nasilnog ekstremizma
  , teškog

  uključujući radikalizaciju, netoleranciju
  i organiziranog kriminala

  diskriminaciju, teški
  i kiberkriminaliteta

  organizirani kriminal i kiberkriminalitet, kao
  i za pomaganje žrtvama zločina i njihovu zaštitu
  te zaštitu ključne infrastrukture
  . Fondom će se osigurati spremnost Unije i država članica za uklanjanje prijetnji koje se razvijaju i novonastalih prijetnji
  , kao što su nezakonito trgovanje, uključujući na internetu, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radioaktivne i nuklearne prijetnje,
  u cilju provedbe istinske sigurnosne unije. To bi se trebalo ostvarivati s pomoću financijske pomoći za podupiranje bolje razmjene informacija, povećanje operativne suradnje i poboljšanje nacionalnih i zajedničkih sposobnosti. [Am. 9] |
| --- | --- |

(11)

U skladu sa zajedničkim prioritetima utvrđenima na razini EU-a za osiguranje visoke razine sigurnosti u Uniji, sredstvima iz Fonda podupirat će se djelovanja za uklanjanje glavnih sigurnosnih prijetnji, a posebno za
  sprečavanje i
  suzbijanje terorizma i radikalizacije

  nasilnog ekstremizma
  , teškog

  uključujući radikalizaciju, netoleranciju
  i organiziranog kriminala

  diskriminaciju, teški
  i kiberkriminaliteta

  organizirani kriminal i kiberkriminalitet, kao
  i za pomaganje žrtvama zločina i njihovu zaštitu
  te zaštitu ključne infrastrukture
  . Fondom će se osigurati spremnost Unije i država članica za uklanjanje prijetnji koje se razvijaju i novonastalih prijetnji
  , kao što su nezakonito trgovanje, uključujući na internetu, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radioaktivne i nuklearne prijetnje,
  u cilju provedbe istinske sigurnosne unije. To bi se trebalo ostvarivati s pomoću financijske pomoći za podupiranje bolje razmjene informacija, povećanje operativne suradnje i poboljšanje nacionalnih i zajedničkih sposobnosti. [Am. 9]

| (12) | Unutar sveobuhvatnog okvira Fonda, financijskom pomoći koja se pruža iz Fonda posebno bi se trebale

  trebali
  podupirati
  razmjena informacija i pristup informacijama te
  policijska i pravosudna suradnja i prevencija u području organiziranog kriminala, nezakonitog trgovanja oružjem, korupcije, pranja novca, trgovanja drogom, ekoloških zločina, razmjene informacija i pristupa informacijama, terorizma, trgovanja ljudima

  terorizma, trgovanja ljudima, iskorištavanja izbjeglica i nezakonitih migranata
  ,
  ozbiljnog
  iskorištavanja nezakonitog useljavanja

  na radnom mjestu
  , spolnog iskorištavanja
  i zlostavljanja, uključujući
  djece
  i žena
  , distribucije slika zlostavljanja djece i dječje pornografije i kiberkriminaliteta. Fondom bi se trebala podupirati i zaštita ljudi, javnih prostora i kritične infrastrukture od sigurnosnih incidenata i djelotvorno upravljanje rizicima povezanima sa sigurnošću i krizama, uključujući
  zajedničkim osposobljavanjem,
  razvojem zajedničkih politika (strategija, ciklusa politika, programa i akcijskih planova), zakonodavstva i praktične suradnje. [Am. 10] |
| --- | --- |

(12)

Unutar sveobuhvatnog okvira Fonda, financijskom pomoći koja se pruža iz Fonda posebno bi se trebale

  trebali
  podupirati
  razmjena informacija i pristup informacijama te
  policijska i pravosudna suradnja i prevencija u području organiziranog kriminala, nezakonitog trgovanja oružjem, korupcije, pranja novca, trgovanja drogom, ekoloških zločina, razmjene informacija i pristupa informacijama, terorizma, trgovanja ljudima

  terorizma, trgovanja ljudima, iskorištavanja izbjeglica i nezakonitih migranata
  ,
  ozbiljnog
  iskorištavanja nezakonitog useljavanja

  na radnom mjestu
  , spolnog iskorištavanja
  i zlostavljanja, uključujući
  djece
  i žena
  , distribucije slika zlostavljanja djece i dječje pornografije i kiberkriminaliteta. Fondom bi se trebala podupirati i zaštita ljudi, javnih prostora i kritične infrastrukture od sigurnosnih incidenata i djelotvorno upravljanje rizicima povezanima sa sigurnošću i krizama, uključujući
  zajedničkim osposobljavanjem,
  razvojem zajedničkih politika (strategija, ciklusa politika, programa i akcijskih planova), zakonodavstva i praktične suradnje. [Am. 10]

| (12a) | Fond bi trebao pružati pomoć tijelima za provedbu zakona neovisno o njihovoj organizacijskoj strukturi u skladu s nacionalnim pravom. Stoga bi mjere koje uključuju vojne snage zadužene za obavljanje zadaća unutarnje sigurnosti također trebale biti prihvatljive za potporu iz Fonda u mjeri u kojoj one služe za doprinos postizanju posebnih ciljeva Fonda. U izvanrednim situacijama i kako bi se riješili i spriječili ozbiljni rizici za javnu sigurnost, uključujući i posljedice terorističkog napada, djelovanje vojnih snaga unutar državnog područja države članice trebalo bi biti prihvatljivo za potporu iz Fonda. Aktivnosti očuvanja mira ili obrane izvan državnog područja države članice ne bi se trebale ni u kojem slučaju izvršavati uz pomoć iz Fonda. [Am. 11] |
| --- | --- |

(12a)

Fond bi trebao pružati pomoć tijelima za provedbu zakona neovisno o njihovoj organizacijskoj strukturi u skladu s nacionalnim pravom. Stoga bi mjere koje uključuju vojne snage zadužene za obavljanje zadaća unutarnje sigurnosti također trebale biti prihvatljive za potporu iz Fonda u mjeri u kojoj one služe za doprinos postizanju posebnih ciljeva Fonda. U izvanrednim situacijama i kako bi se riješili i spriječili ozbiljni rizici za javnu sigurnost, uključujući i posljedice terorističkog napada, djelovanje vojnih snaga unutar državnog područja države članice trebalo bi biti prihvatljivo za potporu iz Fonda. Aktivnosti očuvanja mira ili obrane izvan državnog područja države članice ne bi se trebale ni u kojem slučaju izvršavati uz pomoć iz Fonda. [Am. 11]

| (13) | Fond bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima njegovih prethodnika: programa „Sprječavanje i suzbijanje organiziranog kriminala” (ISEC) i programa „Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugim rizicima povezanima sa sigurnošću” (CIPS) u razdoblju 2007. – 2013. te instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6), i trebalo bi ga proširiti kako bi se uzele u obzir promjene. |
| --- | --- |

(13)

Fond bi se trebao temeljiti na rezultatima i ulaganjima njegovih prethodnika: programa „Sprječavanje i suzbijanje organiziranog kriminala” (ISEC) i programa „Sprečavanje, pripravnost i upravljanje posljedicama terorizma i drugim rizicima povezanima sa sigurnošću” (CIPS) u razdoblju 2007. – 2013. te instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama u okviru Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (6), i trebalo bi ga proširiti kako bi se uzele u obzir promjene.

| (14) | Trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri povećati učinak financiranja Unije iskorištavanjem, udruživanjem i poticanjem javnih i privatnih financijskih sredstava. Fondom bi se trebalo promicati i poticati aktivno i smisleno sudjelovanje i uključenost civilnog društva, uključujući nevladinih organizacija, te
  europskog
  industrijskog sektora u razvoju i provedbi sigurnosne politike,
  posebice u pogledu kibersigurnosti,
  uključujući, prema potrebi, uz sudjelovanje drugih mjerodavnih dionika, agencija Unije i ostalih tijela Unije, trećih zemalja i međunarodnih organizacija u pogledu cilja Fonda.
  Međutim, trebalo bi osigurati da se potpora iz Fonda ne upotrebljava za delegiranje statutarnih ili javnih zadaća privatnim subjektima. [Am. 12] |
| --- | --- |

(14)

Trebalo bi u najvećoj mogućoj mjeri povećati učinak financiranja Unije iskorištavanjem, udruživanjem i poticanjem javnih i privatnih financijskih sredstava. Fondom bi se trebalo promicati i poticati aktivno i smisleno sudjelovanje i uključenost civilnog društva, uključujući nevladinih organizacija, te
  europskog
  industrijskog sektora u razvoju i provedbi sigurnosne politike,
  posebice u pogledu kibersigurnosti,
  uključujući, prema potrebi, uz sudjelovanje drugih mjerodavnih dionika, agencija Unije i ostalih tijela Unije, trećih zemalja i međunarodnih organizacija u pogledu cilja Fonda.
  Međutim, trebalo bi osigurati da se potpora iz Fonda ne upotrebljava za delegiranje statutarnih ili javnih zadaća privatnim subjektima. [Am. 12]

| (15) | Unutar sveobuhvatnog okvira strategije Unije za borbu protiv droga kojom se zagovara uravnotežen pristup utemeljen na istovremenom smanjenju ponude i potražnje, financijskom pomoći koja se pruža u okviru ovog Fonda trebala bi se podržati sva djelovanja usmjerena na sprečavanje i suzbijanje trgovine drogom (smanjenje ponude i potražnje), a posebno djelovanja usmjerena na proizvodnju, izradu, ekstrakciju, prodaju, prijevoz, uvoz i izvoz nezakonitih droga, uključujući posjedovanje i kupnju u cilju nezakonite trgovine drogom. Fondom bi posebno trebali biti obuhvaćeni preventivni aspekti politike o drogama. Kako bi se u područje povezano s drogama uvele dodatne sinergije i jasnoća, u Fond bi trebalo uključiti elemente ciljeva povezanih s drogama koji su bili obuhvaćeni programom Pravosuđe u razdoblju 2014. – 2020. |
| --- | --- |

(15)

Unutar sveobuhvatnog okvira strategije Unije za borbu protiv droga kojom se zagovara uravnotežen pristup utemeljen na istovremenom smanjenju ponude i potražnje, financijskom pomoći koja se pruža u okviru ovog Fonda trebala bi se podržati sva djelovanja usmjerena na sprečavanje i suzbijanje trgovine drogom (smanjenje ponude i potražnje), a posebno djelovanja usmjerena na proizvodnju, izradu, ekstrakciju, prodaju, prijevoz, uvoz i izvoz nezakonitih droga, uključujući posjedovanje i kupnju u cilju nezakonite trgovine drogom. Fondom bi posebno trebali biti obuhvaćeni preventivni aspekti politike o drogama. Kako bi se u područje povezano s drogama uvele dodatne sinergije i jasnoća, u Fond bi trebalo uključiti elemente ciljeva povezanih s drogama koji su bili obuhvaćeni programom Pravosuđe u razdoblju 2014. – 2020.

| (16) | Kako bi se osiguralo da se Fondom učinkovito pridonosi višoj razini unutarnje sigurnosti diljem Europske unije i razvoju istinske sigurnosne Unije, on bi se trebao upotrebljavati na način kojim se najviše povećava
  europska dodana
  vrijednost djelovanja država članica. [Am. 13] |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se osiguralo da se Fondom učinkovito pridonosi višoj razini unutarnje sigurnosti diljem Europske unije i razvoju istinske sigurnosne Unije, on bi se trebao upotrebljavati na način kojim se najviše povećava
  europska dodana
  vrijednost djelovanja država članica. [Am. 13]

| (17) | U interesu solidarnosti u Uniji i u duhu zajedničke odgovornosti za njezinu sigurnost, ako se utvrde nedostaci ili rizici, posebno nakon schengenske evaluacije, predmetna država članica trebala bi to pitanje primjereno riješiti uporabom sredstava u okviru svojeg programa za provedbu preporuka donesenih u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (7). |
| --- | --- |

(17)

U interesu solidarnosti u Uniji i u duhu zajedničke odgovornosti za njezinu sigurnost, ako se utvrde nedostaci ili rizici, posebno nakon schengenske evaluacije, predmetna država članica trebala bi to pitanje primjereno riješiti uporabom sredstava u okviru svojeg programa za provedbu preporuka donesenih u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 (7).

| (18) | Kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva ovog Fonda, države članice trebale bi osigurati da se prioriteti iz njihovih programa odnose na posebne ciljeve

  pridonose ostvarenju posebnih ciljeva
  Fonda, da su odabrani prioriteti u skladu s provedbenim mjerama kako je utvrđeno u Prilogu II.

  članku 3.a
  te da je
  dodjela sredstava za ciljeve proporcionalna izazovima i potrebama i da je
  pri dodjeli sredstava za ciljeve zajamčeno ostvarenje općeg cilja politike. [Am. 14] |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva ovog Fonda, države članice trebale bi osigurati da se prioriteti iz njihovih programa odnose na posebne ciljeve

  pridonose ostvarenju posebnih ciljeva
  Fonda, da su odabrani prioriteti u skladu s provedbenim mjerama kako je utvrđeno u Prilogu II.

  članku 3.a
  te da je
  dodjela sredstava za ciljeve proporcionalna izazovima i potrebama i da je
  pri dodjeli sredstava za ciljeve zajamčeno ostvarenje općeg cilja politike. [Am. 14]

| (19) | Treba nastojati osigurati sinergije, dosljednost i učinkovitost s drugim fondovima EU-a te izbjegavati preklapanja između djelovanja. |
| --- | --- |

(19)

Treba nastojati osigurati sinergije, dosljednost i učinkovitost s drugim fondovima EU-a te izbjegavati preklapanja između djelovanja.

| (20) | Fond bi trebao biti usklađen i komplementaran s drugim financijskim programima Unije u području sigurnosti. Sinergije će se nastojati osigurati osobito s Fondom za azil i migracije, Fondom za integrirano upravljanje granicama koji se sastoji od instrumenta za upravljanje granicama i vize uspostavljenog Uredbom (EU) X i instrumenta za nabavu opreme za carinske kontrole uspostavljenog Uredbom (EU) X te s drugim fondovima kohezijske politike obuhvaćenih Uredbom (EU) X [Uredba o zajedničkim odredbama], istraživanjima u području sigurnosti programa Obzor Europa uspostavljenih Uredbom (EU) X, programom Prava i Vrijednosti uspostavljenog Uredbom X, programom Pravosuđe uspostavljenog Uredbom EU X, programom Digitalna Europa uspostavljenog Uredbom EU X i programom InvestEU uspostavljenog Uredbom EU X. Posebno bi trebalo tražiti sinergije u području sigurnosti infrastrukture i javnih prostora, kibersigurnosti
  , zaštite žrtava
  i sprječavanja radikalizacije

  nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju
  . Učinkoviti koordinacijski mehanizmi od ključne su važnosti za postizanje najveće učinkovitosti u ostvarivanju ciljeva politike, iskorištavanje ekonomija razmjera i izbjegavanje preklapanja djelovanja. [Am. 15] |
| --- | --- |

(20)

Fond bi trebao biti usklađen i komplementaran s drugim financijskim programima Unije u području sigurnosti. Sinergije će se nastojati osigurati osobito s Fondom za azil i migracije, Fondom za integrirano upravljanje granicama koji se sastoji od instrumenta za upravljanje granicama i vize uspostavljenog Uredbom (EU) X i instrumenta za nabavu opreme za carinske kontrole uspostavljenog Uredbom (EU) X te s drugim fondovima kohezijske politike obuhvaćenih Uredbom (EU) X [Uredba o zajedničkim odredbama], istraživanjima u području sigurnosti programa Obzor Europa uspostavljenih Uredbom (EU) X, programom Prava i Vrijednosti uspostavljenog Uredbom X, programom Pravosuđe uspostavljenog Uredbom EU X, programom Digitalna Europa uspostavljenog Uredbom EU X i programom InvestEU uspostavljenog Uredbom EU X. Posebno bi trebalo tražiti sinergije u području sigurnosti infrastrukture i javnih prostora, kibersigurnosti
  , zaštite žrtava
  i sprječavanja radikalizacije

  nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju
  . Učinkoviti koordinacijski mehanizmi od ključne su važnosti za postizanje najveće učinkovitosti u ostvarivanju ciljeva politike, iskorištavanje ekonomija razmjera i izbjegavanje preklapanja djelovanja. [Am. 15]

| (21) | Mjere u trećim zemljama i mjere povezane s trećim zemljama koje se podupiru sredstvima iz Fonda trebale bi se provoditi u potpunoj sinergiji i u skladu s ostalim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebale bi ih dopunjavati. Pri provedbi takvih djelovanja posebno bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja, i vanjske politike Unije
  i politike razvojne pomoći
  koji su povezani s dotičnom zemljom ili regijom. Kada je riječ o vanjskoj dimenziji, Fond bi trebalo

  trebao
  pridonositi jačanju suradnje s trećim zemljama u područjima od interesa za unutarnju sigurnost Unije, kao što su suzbijanje terorizma i radikalizacije, suradnja s tijelima kaznenog progona trećih zemalja u borbi protiv terorizma, (uključujući jedinice i zajedničke istražne timove)
  , trgovanja, među ostalim, oružjem, drogom, ugroženim vrstama i kulturnim dobrima
  , teški i organizirani kriminal i korupcija te trgovanje ljudima i krijumčarenje migranata. [Am. 16] |
| --- | --- |

(21)

Mjere u trećim zemljama i mjere povezane s trećim zemljama koje se podupiru sredstvima iz Fonda trebale bi se provoditi u potpunoj sinergiji i u skladu s ostalim djelovanjima izvan Unije koja se podupiru s pomoću instrumenata Unije za vanjsko financiranje i trebale bi ih dopunjavati. Pri provedbi takvih djelovanja posebno bi trebalo težiti potpunoj usklađenosti s načelima i općim ciljevima vanjskog djelovanja, i vanjske politike Unije
  i politike razvojne pomoći
  koji su povezani s dotičnom zemljom ili regijom. Kada je riječ o vanjskoj dimenziji, Fond bi trebalo

  trebao
  pridonositi jačanju suradnje s trećim zemljama u područjima od interesa za unutarnju sigurnost Unije, kao što su suzbijanje terorizma i radikalizacije, suradnja s tijelima kaznenog progona trećih zemalja u borbi protiv terorizma, (uključujući jedinice i zajedničke istražne timove)
  , trgovanja, među ostalim, oružjem, drogom, ugroženim vrstama i kulturnim dobrima
  , teški i organizirani kriminal i korupcija te trgovanje ljudima i krijumčarenje migranata. [Am. 16]

| (22) | Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na aktivnosti u kojima intervencija Unije u usporedbi s djelovanjima država članica može rezultirati dodatnom vrijednošću. Prekogranična dimenzija ključna je za sigurnost i stoga je nužan snažan, koordiniran odgovor na razini EU-a. Financijska potpora predviđena ovom Uredbom osobito će doprinijeti jačanju spremnosti u području sigurnosti na nacionalnim razinama i na razini Unije. |
| --- | --- |

(22)

Financiranje iz proračuna Unije trebalo bi se usredotočiti na aktivnosti u kojima intervencija Unije u usporedbi s djelovanjima država članica može rezultirati dodatnom vrijednošću. Prekogranična dimenzija ključna je za sigurnost i stoga je nužan snažan, koordiniran odgovor na razini EU-a. Financijska potpora predviđena ovom Uredbom osobito će doprinijeti jačanju spremnosti u području sigurnosti na nacionalnim razinama i na razini Unije.

| (23) | Može se smatrati da se država članica ne pridržava mjerodavne pravne stečevine Unije u pogledu uporabe operativne potpore u skladu s ovim Fondom ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovora u području sigurnosti, ako postoji očigledan rizik da će država članica izvršiti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine o sigurnosti ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine utvrđeni nedostaci u relevantnom području. |
| --- | --- |

(23)

Može se smatrati da se država članica ne pridržava mjerodavne pravne stečevine Unije u pogledu uporabe operativne potpore u skladu s ovim Fondom ako nije ispunila svoje obveze iz Ugovora u području sigurnosti, ako postoji očigledan rizik da će država članica izvršiti tešku povredu vrijednosti Unije pri provedbi pravne stečevine o sigurnosti ili ako su u izvješću o evaluaciji u okviru mehanizma za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine utvrđeni nedostaci u relevantnom području.

| (23a) | U skladu s Uredbom (EU) br. X Europskog parlamenta i Vijeća
   (8)

  , Unija bi trebala poduzeti mjere za zaštitu svojeg proračuna ako se u nekoj od država članica utvrde opći nedostaci u pogledu vladavine prava. Na ovaj Fond trebala bi se primjenjivati Uredba (EU) br. X. [Am. 17] |
| --- | --- |

(23a)

U skladu s Uredbom (EU) br. X Europskog parlamenta i Vijeća
   (8)

  , Unija bi trebala poduzeti mjere za zaštitu svojeg proračuna ako se u nekoj od država članica utvrde opći nedostaci u pogledu vladavine prava. Na ovaj Fond trebala bi se primjenjivati Uredba (EU) br. X. [Am. 17]

| (24) | Fond bi trebao odražavati potrebu za povećanom fleksibilnošću i pojednostavnjenjem te istodobno poštovati zahtjeve u pogledu predvidljivosti i osiguravati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi.
  Provedba Fonda treba se temeljiti na načelima učinkovitosti, djelotvornosti i kvaliteti potrošnje. Osim toga, provedba Fonda treba biti što je moguće više prilagođena korisniku. [Am. 18] |
| --- | --- |

(24)

Fond bi trebao odražavati potrebu za povećanom fleksibilnošću i pojednostavnjenjem te istodobno poštovati zahtjeve u pogledu predvidljivosti i osiguravati pravednu i transparentnu raspodjelu sredstava kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u ovoj Uredbi.
  Provedba Fonda treba se temeljiti na načelima učinkovitosti, djelotvornosti i kvaliteti potrošnje. Osim toga, provedba Fonda treba biti što je moguće više prilagođena korisniku. [Am. 18]

| (25) | Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za države članice izračunate na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I. |
| --- | --- |

(25)

Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi početne iznose za države članice izračunate na temelju kriterija utvrđenih u Prilogu I.

| (26) | Ti početni iznosi trebali bi biti osnova za dugoročna ulaganja država članica u sigurnost. Kako bi se uzele u obzir promjene u 
  unutarnjim i vanjskim
  sigurnosnim prijetnjama ili u početnom stanju, na sredini programskog razdoblja državama članicama dodijelit će se dodatni iznos na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka kako je utvrđeno u ključu za raspodjelu uzimajući u obzir stanje provedbe programa. [Am. 19] |
| --- | --- |

(26)

Ti početni iznosi trebali bi biti osnova za dugoročna ulaganja država članica u sigurnost. Kako bi se uzele u obzir promjene u 
  unutarnjim i vanjskim
  sigurnosnim prijetnjama ili u početnom stanju, na sredini programskog razdoblja državama članicama dodijelit će se dodatni iznos na temelju najnovijih dostupnih statističkih podataka kako je utvrđeno u ključu za raspodjelu uzimajući u obzir stanje provedbe programa. [Am. 19]

| (26a) | Pri raspodjeli dostupnih sredstava iz Fonda trebalo bi uzeti u obzir kritičnu infrastrukturu koju države članice trebaju zaštititi. [Am. 20] |
| --- | --- |

(26a)

Pri raspodjeli dostupnih sredstava iz Fonda trebalo bi uzeti u obzir kritičnu infrastrukturu koju države članice trebaju zaštititi. [Am. 20]

| (27) | Budući da u području sigurnosti stalno nastaju novi izazovi, dodjelu sredstava trebalo bi prilagoditi promjenama u pogledu
  unutarnjih i vanjskih
  sigurnosnih prijetnji i usmjeriti sredstva prema prioritetima koji imaju najveću dodanu vrijednost za Uniju. Kako bi se moglo odgovoriti na hitne potrebe, promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se sredstva usmjerila na djelovanja Unije s najvećom dodanom vrijednošću EU-a, dio sredstava povremeno će se dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći posredstvom tematskog instrumenta. [Am. 21] |
| --- | --- |

(27)

Budući da u području sigurnosti stalno nastaju novi izazovi, dodjelu sredstava trebalo bi prilagoditi promjenama u pogledu
  unutarnjih i vanjskih
  sigurnosnih prijetnji i usmjeriti sredstva prema prioritetima koji imaju najveću dodanu vrijednost za Uniju. Kako bi se moglo odgovoriti na hitne potrebe, promjene u politici i prioritetima Unije te kako bi se sredstva usmjerila na djelovanja Unije s najvećom dodanom vrijednošću EU-a, dio sredstava povremeno će se dodjeljivati posebnim djelovanjima, djelovanjima Unije i hitnoj pomoći posredstvom tematskog instrumenta. [Am. 21]

| (28) | Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za program upotrijebe za djelovanja navedena u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije
  ponajprije zbog njihove velike europske dodane vrijednosti ili prioritetne važnosti za Uniju
  . [Am. 22] |
| --- | --- |

(28)

Države članice trebalo bi poticati da dio dodijeljenih sredstava za program upotrijebe za djelovanja navedena u Prilogu IV. iskorištavajući veći doprinos Unije
  ponajprije zbog njihove velike europske dodane vrijednosti ili prioritetne važnosti za Uniju
  . [Am. 22]

| (29) | Dio dostupnih sredstava u okviru Fonda može se raspodijeliti i za provedbu posebnih djelovanja koja zahtijevaju suradnju država članica ili kada zbog promjena u Uniji treba osigurati dodatna sredstva jednoj ili više država članica. Komisija bi ta posebna djelovanja trebala definirati u svojim programima rada. |
| --- | --- |

(29)

Dio dostupnih sredstava u okviru Fonda može se raspodijeliti i za provedbu posebnih djelovanja koja zahtijevaju suradnju država članica ili kada zbog promjena u Uniji treba osigurati dodatna sredstva jednoj ili više država članica. Komisija bi ta posebna djelovanja trebala definirati u svojim programima rada.

| (30) | Fond bi trebao doprinijeti pokrivanju operativnih troškova povezanih s unutarnjom sigurnosti i omogućiti državama članicama da zadrže sposobnosti koje su ključne za Uniju kao cjelinu. Takva potpora sastoji se od pune naknade izabranih posebnih troškova povezanih s ciljevima u okviru Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programa država članica. |
| --- | --- |

(30)

Fond bi trebao doprinijeti pokrivanju operativnih troškova povezanih s unutarnjom sigurnosti i omogućiti državama članicama da zadrže sposobnosti koje su ključne za Uniju kao cjelinu. Takva potpora sastoji se od pune naknade izabranih posebnih troškova povezanih s ciljevima u okviru Fonda i trebala bi činiti sastavni dio programa država članica.

| (31) | Kako bi se dopunila provedba njegovog cilja politike na nacionalnoj razini putem programa država članica, Fond bi također trebao pružiti potporu djelovanjima na razini Unije. Takva djelovanja trebala bi pridonositi općim strateškim ciljevima unutar djelokruga intervencije Fonda te se odnose na analize politike i inovacije, transnacionalno uzajamno učenje i partnerstva te s ispitivanje novih inicijativa i djelovanja diljem Unije
  ili među određenim državama članicama. U tom bi pogledu trebalo poticati suradnju među obavještajnim službama država članica kako bi se osigurala potrebna razmjena informacija u cilju veće učinkovitosti borbe protiv terorizma te teškog i organiziranog kriminala te kako bi se pridonijelo boljem razumijevanju njihove prekogranične prirode. Fondom bi se trebali podržati napori država članica u razmjeni dobrih praksi i poticanju zajedničkog osposobljavanja kako bi se pridonijelo razvoju kulture suradnje i uzajamnog povjerenja među obavještajnim službama, kao i među obavještajnim službama i Europolom
  . [Am. 23] |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se dopunila provedba njegovog cilja politike na nacionalnoj razini putem programa država članica, Fond bi također trebao pružiti potporu djelovanjima na razini Unije. Takva djelovanja trebala bi pridonositi općim strateškim ciljevima unutar djelokruga intervencije Fonda te se odnose na analize politike i inovacije, transnacionalno uzajamno učenje i partnerstva te s ispitivanje novih inicijativa i djelovanja diljem Unije
  ili među određenim državama članicama. U tom bi pogledu trebalo poticati suradnju među obavještajnim službama država članica kako bi se osigurala potrebna razmjena informacija u cilju veće učinkovitosti borbe protiv terorizma te teškog i organiziranog kriminala te kako bi se pridonijelo boljem razumijevanju njihove prekogranične prirode. Fondom bi se trebali podržati napori država članica u razmjeni dobrih praksi i poticanju zajedničkog osposobljavanja kako bi se pridonijelo razvoju kulture suradnje i uzajamnog povjerenja među obavještajnim službama, kao i među obavještajnim službama i Europolom
  . [Am. 23]

| (32) | Kako bi se ojačala sposobnost Unije da bez odgode reagira na sigurnosne incidente ili nove prijetnje Uniji, trebalo bi biti moguće pružati hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. Hitna pomoć stoga se ne bi trebala pružati za hitna i dugoročna djelovanja ili za situacije kada je hitnost djelovanja posljedica neodgovarajuće administrativne organizacije i nedostatnog operativnog planiranja nadležnih tijela. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se ojačala sposobnost Unije da bez odgode reagira na sigurnosne incidente ili nove prijetnje Uniji, trebalo bi biti moguće pružati hitnu pomoć u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. Hitna pomoć stoga se ne bi trebala pružati za hitna i dugoročna djelovanja ili za situacije kada je hitnost djelovanja posljedica neodgovarajuće administrativne organizacije i nedostatnog operativnog planiranja nadležnih tijela.

| (33) | Kako bi se osigurala nužna fleksibilnost djelovanja i mogućnost odgovora na nove potrebe, trebalo bi omogućiti pružanje odgovarajućih dodatnih financijskih sredstava decentraliziranim agencijama kako bi one mogle obavljati određene hitne zadaće. U slučajevima kada je zadaća koju treba obaviti toliko hitna da se izmjena proračuna decentraliziranih agencija nije mogla dovršiti na vrijeme, one bi trebale biti prihvatljivi korisnici hitne pomoći, uključujući u obliku bespovratnih sredstava, u skladu s prioritetima i inicijativama koje su institucije EU-a utvrdile na razini Unije. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se osigurala nužna fleksibilnost djelovanja i mogućnost odgovora na nove potrebe, trebalo bi omogućiti pružanje odgovarajućih dodatnih financijskih sredstava decentraliziranim agencijama kako bi one mogle obavljati određene hitne zadaće. U slučajevima kada je zadaća koju treba obaviti toliko hitna da se izmjena proračuna decentraliziranih agencija nije mogla dovršiti na vrijeme, one bi trebale biti prihvatljivi korisnici hitne pomoći, uključujući u obliku bespovratnih sredstava, u skladu s prioritetima i inicijativama koje su institucije EU-a utvrdile na razini Unije.

| (33a) | U kontekstu transnacionalne prirode mjera Unije i kako bi se promicale usklađene mjere za ostvarivanje cilja najviše razine sigurnosti u Uniji, decentralizirane agencije također bi trebale biti prihvatljive kao korisnici mjera Unije, uključujući u obliku bespovratnih sredstava. U cilju osiguranja europske dodane vrijednosti, takva bi potpora trebala biti u skladu s prioritetima i inicijativama koje su na razini Unije utvrdile institucije Unije. [Am. 24] |
| --- | --- |

(33a)

U kontekstu transnacionalne prirode mjera Unije i kako bi se promicale usklađene mjere za ostvarivanje cilja najviše razine sigurnosti u Uniji, decentralizirane agencije također bi trebale biti prihvatljive kao korisnici mjera Unije, uključujući u obliku bespovratnih sredstava. U cilju osiguranja europske dodane vrijednosti, takva bi potpora trebala biti u skladu s prioritetima i inicijativama koje su na razini Unije utvrdile institucije Unije. [Am. 24]

| (34) | Politički ciljevi ovog Programa nastojat će se postići i s pomoću financijskih instrumenata i proračunskih jamstava u okviru područja politike fonda InvestEU. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a djelovanjima se ne bi smjelo udvostručiti niti istisnuti privatna sredstva niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanjima bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost. |
| --- | --- |

(34)

Politički ciljevi ovog Programa nastojat će se postići i s pomoću financijskih instrumenata i proračunskih jamstava u okviru područja politike fonda InvestEU. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a djelovanjima se ne bi smjelo udvostručiti niti istisnuti privatna sredstva niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanjima bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost.

| (35) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Fond za unutarnju sigurnost (FUS) koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu stavka X. Međuinstitucijskog sporazuma od X između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (9), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(35)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Fond za unutarnju sigurnost (FUS) koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu stavka X. Međuinstitucijskog sporazuma od X između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (9), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (36) | Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] (10) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Fond. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnoj provedbi, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. Kako bi se osigurala dosljednost u provedbi financijskih programa Unije, Financijska uredba trebala bi se primjenjivati na djelovanja koja će se provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u okviru FUS-a. |
| --- | --- |

(36)

Uredba (EU, Euratom) br. [nova Financijska uredba] (10) (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Fond. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnoj provedbi, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. Kako bi se osigurala dosljednost u provedbi financijskih programa Unije, Financijska uredba trebala bi se primjenjivati na djelovanja koja će se provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u okviru FUS-a.

| (37) | Za potrebe provedbe djelovanja u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio usklađenog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) br. X.
  [Uredba o zajedničkim odredbama]
   (11)

  . U slučaju suprotnih odredbi, ova Uredba ima prednost nad Uredbom (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama]
  . [Am. 159] |
| --- | --- |

(37)

Za potrebe provedbe djelovanja u okviru podijeljenog upravljanja, Fond bi trebao biti dio usklađenog okvira koji se sastoji od ove Uredbe, Financijske uredbe i Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) br. X.
  [Uredba o zajedničkim odredbama]
   (11)

  . U slučaju suprotnih odredbi, ova Uredba ima prednost nad Uredbom (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama]
  . [Am. 159]

| (38) | Uredbom (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil
  , migracije
  i migracije

  integraciju
  (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama, ponajprije utvrđivanjem pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Nadalje, u ovoj Uredbi važno je navesti ciljeve Fonda za unutarnju sigurnost i utvrditi posebne odredbe o aktivnostima koje se mogu financirati uz potporu iz ovog Fonda. [Am. 26] |
| --- | --- |

(38)

Uredbom (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama] uspostavlja se okvir za djelovanje Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fonda za azil
  , migracije
  i migracije

  integraciju
  (FAMI), Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) i Instrumenta za upravljanje granicama i vize kao dijela Fonda za integrirano upravljanje granicama, ponajprije utvrđivanjem pravila o programiranju, praćenju i evaluaciji, upravljanju i kontroli fondova Unije koji se provode pod podijeljenim upravljanjem. Nadalje, u ovoj Uredbi važno je navesti ciljeve Fonda za unutarnju sigurnost i utvrditi posebne odredbe o aktivnostima koje se mogu financirati uz potporu iz ovog Fonda. [Am. 26]

| (38a) | Kako bi se osiguralo da Fond podupire mjere za rješavanje svih posebnih ciljeva Fonda te da je raspodjela sredstava među ciljevima razmjerna izazovima i potrebama kako bi se ciljevi mogli ostvariti, za svaki posebni cilj Fonda trebalo bi odrediti minimalni postotak dodijeljenih sredstava, i za nacionalne programe i za tematski instrument. [Am. 27] |
| --- | --- |

(38a)

Kako bi se osiguralo da Fond podupire mjere za rješavanje svih posebnih ciljeva Fonda te da je raspodjela sredstava među ciljevima razmjerna izazovima i potrebama kako bi se ciljevi mogli ostvariti, za svaki posebni cilj Fonda trebalo bi odrediti minimalni postotak dodijeljenih sredstava, i za nacionalne programe i za tematski instrument. [Am. 27]

| (39) | Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (40) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (13), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (14) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (15), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih
  i/ili kaznenih
  sankcija. Posebno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi upravne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi utvrdio je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije. U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (16). U skladu s Financijskom uredbom, svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.
  Države članice u potpunosti surađuju i pružaju svu potrebnu podršku institucijama, agencijama i tijelima Unije u zaštiti njezinih financijskih interesa. Rezultati istraga u pogledu nepravilnosti ili prijevare u vezi s Fondom trebaju se dostaviti Europskom parlamentu. [Am. 28] |
| --- | --- |

(40)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (12), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (13), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (14) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (15), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih
  i/ili kaznenih
  sankcija. Posebno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi upravne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi utvrdio je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije. U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (16). U skladu s Financijskom uredbom, svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.
  Države članice u potpunosti surađuju i pružaju svu potrebnu podršku institucijama, agencijama i tijelima Unije u zaštiti njezinih financijskih interesa. Rezultati istraga u pogledu nepravilnosti ili prijevare u vezi s Fondom trebaju se dostaviti Europskom parlamentu. [Am. 28]

| (41) | Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja donose Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta pravila propisana su u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za uspostavu i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama, neizravnom provedbom i predviđaju se provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje EU-a. |
| --- | --- |

(41)

Na ovu Uredbu primjenjuju se horizontalna financijska pravila koja donose Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta pravila propisana su u Financijskoj uredbi i njima se posebno utvrđuje postupak za uspostavu i izvršenje proračuna bespovratnim sredstvima, javnom nabavom, nagradama, neizravnom provedbom i predviđaju se provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje EU-a.

| (42) | U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (17) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(42)

U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (17) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (43) | U skladu s člankom 349. UFEU-a i s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (18)
  , koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., predmetne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima rješavaju posebni problemi s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Fondom se tim državama članicama osiguravaju potrebna sredstva kako bi, prema potrebi, mogle pomoći tim regijama.
  [Am. 29] |
| --- | --- |

(43)

U skladu s člankom 349. UFEU-a i s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (18)
  , koju je Vijeće potvrdilo u svojim zaključcima od 12. travnja 2018., predmetne države članice trebale bi osigurati da se njihovim programima rješavaju posebni problemi s kojima se suočavaju najudaljenije regije. Fondom se tim državama članicama osiguravaju potrebna sredstva kako bi, prema potrebi, mogle pomoći tim regijama.
  [Am. 29]

| (44) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (19) postoji potreba za evaluacijom ovog Fonda na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi mogu, prema potrebi, uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Fonda na terenu. Radi mjerenja postignuća Fonda trebalo bi uspostaviti zajedničke pokazatelje i povezane ciljeve u pogledu svakog posebnog cilja Fonda.
  Ti pokazatelji trebaju obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje. [Am. 30] |
| --- | --- |

(44)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (19) postoji potreba za evaluacijom ovog Fonda na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi mogu, prema potrebi, uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Fonda na terenu. Radi mjerenja postignuća Fonda trebalo bi uspostaviti zajedničke pokazatelje i povezane ciljeve u pogledu svakog posebnog cilja Fonda.
  Ti pokazatelji trebaju obuhvaćati kvalitativne i kvantitativne pokazatelje. [Am. 30]

| (45) | Vodeći računa o važnosti rješavanja problema klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Fondom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike i postizanju općeg cilja od 25 % rashoda iz proračuna EU-a kojima se podupiru klimatski ciljevi
  tijekom razdoblju VFO-a 2021. – 2027., te godišnji cilj od 30 % koji je potrebno ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Mjerodavna djelovanja utvrdit će se tijekom izrade i provedbe Fonda i ponovno ocijeniti u kontekstu povezanih evaluacija i preispitivanja.
  [Am. 31] |
| --- | --- |

(45)

Vodeći računa o važnosti rješavanja problema klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim Fondom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike i postizanju općeg cilja od 25 % rashoda iz proračuna EU-a kojima se podupiru klimatski ciljevi
  tijekom razdoblju VFO-a 2021. – 2027., te godišnji cilj od 30 % koji je potrebno ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Mjerodavna djelovanja utvrdit će se tijekom izrade i provedbe Fonda i ponovno ocijeniti u kontekstu povezanih evaluacija i preispitivanja.
  [Am. 31]

| (46) | S pomoću tih pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda u skladu s mjerodavnim odredbama Uredbe (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama] i s ovom Uredbom.
  Kako bi svoju nadzornu ulogu mogla ispuniti na odgovarajući način, Komisija bi trebala moći utvrditi iznose koji su zaista potrošeni iz Fonda u danoj godini. Države članice bi stoga pri podnošenju godišnjih financijskih izvještaja svojih nacionalnih programa Komisiji trebale razlikovati povrat sredstava, pretfinanciranje krajnjih korisnika te naknade stvarno nastalih troškova. Kako bi se olakšala revizija i nadzor provedbe Fonda, Komisija bi te iznose trebala uključiti u svoje godišnje izvješće o provedbi Fonda. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću treba podnijeti sažetak prihvaćenih godišnjih izvješća o uspješnosti. Komisija na zahtjev stavlja Europskom parlamentu i Vijeću na raspolaganje cijeli tekst godišnjih izvješća o uspješnosti. [Am. 32] |
| --- | --- |

(46)

S pomoću tih pokazatelja i financijskog izvješćivanja Komisija i države članice trebale bi pratiti provedbu Fonda u skladu s mjerodavnim odredbama Uredbe (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama] i s ovom Uredbom.
  Kako bi svoju nadzornu ulogu mogla ispuniti na odgovarajući način, Komisija bi trebala moći utvrditi iznose koji su zaista potrošeni iz Fonda u danoj godini. Države članice bi stoga pri podnošenju godišnjih financijskih izvještaja svojih nacionalnih programa Komisiji trebale razlikovati povrat sredstava, pretfinanciranje krajnjih korisnika te naknade stvarno nastalih troškova. Kako bi se olakšala revizija i nadzor provedbe Fonda, Komisija bi te iznose trebala uključiti u svoje godišnje izvješće o provedbi Fonda. Komisija svake godine Europskom parlamentu i Vijeću treba podnijeti sažetak prihvaćenih godišnjih izvješća o uspješnosti. Komisija na zahtjev stavlja Europskom parlamentu i Vijeću na raspolaganje cijeli tekst godišnjih izvješća o uspješnosti. [Am. 32]

| (47) | Kako bi se mogli dopuniti ili izmijeniti sporedni elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu
  programa rada za tematski instrument,
  popisa djelovanja prihvatljivih za više sufinanciranje kako je navedeno u Prilogu IV., operativne potpore i u cilju daljnjeg razvoja okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.[Am. 33] |
| --- | --- |

(47)

Kako bi se mogli dopuniti ili izmijeniti sporedni elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u pogledu
  programa rada za tematski instrument,
  popisa djelovanja prihvatljivih za više sufinanciranje kako je navedeno u Prilogu IV., operativne potpore i u cilju daljnjeg razvoja okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.[Am. 33]

| (48) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (20). Za provedbene akte kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice o pružanju informacija Komisiji, trebalo bi upotrebljavati postupak ispitivanja, a za donošenje provedbenih akata koji se odnose na predloške obrazaca za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, trebalo bi, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu, upotrebljavati savjetodavni postupak. [Am. 34] |
| --- | --- |

(48)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (20). Za provedbene akte kojima se utvrđuju zajedničke obveze država članica, posebice o pružanju informacija Komisiji, trebalo bi upotrebljavati postupak ispitivanja, a za donošenje provedbenih akata koji se odnose na predloške obrazaca za pružanje informacija Komisiji u okviru izrade programa i izvješćivanja, trebalo bi, s obzirom na njihovu isključivo tehničku prirodu, upotrebljavati savjetodavni postupak. [Am. 34]

| (49) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(49)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske koji je priložen UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (50) | U skladu s člankom. 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen UEU-u i UFEU-u i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, Irska [ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. /priopćila je svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Uredbe]. |
| --- | --- |

(50)

U skladu s člankom. 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen UEU-u i UFEU-u i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, Irska [ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. /priopćila je svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Uredbe].

| (51) | Razdoblje primjene ove Uredbe potrebno je uskladiti s onim Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. X kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir (21), |
| --- | --- |

(51)

Razdoblje primjene ove Uredbe potrebno je uskladiti s onim Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. X kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir (21),

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom Uredbom uspostavlja se Fond za unutarnju sigurnost („Fond”)
  za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027
  . [Am. 35]

2.   Njome se

  Ovom Uredbom
  utvrđuju ciljevi Fonda, proračun za razdoblje 2021. – 2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila financiranja.

  se:

| (a) | ciljevi Fonda; |
| --- | --- |

(a)

ciljevi Fonda;

| (b) | posebni ciljevi Fonda i mjere za provedbu tih posebnih ciljeva; |
| --- | --- |

(b)

posebni ciljevi Fonda i mjere za provedbu tih posebnih ciljeva;

| (c) | proračun za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

(c)

proračun za razdoblje 2021. – 2027.;

| (d) | oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila tog financiranja. [Am. 36] |
| --- | --- |

(d)

oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila tog financiranja. [Am. 36]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(a)

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna Unije, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna Unije i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (b) | „sprečavanje kriminala” znači sve mjere čija je namjena smanjiti ili doprinijeti smanjivanju kriminala i osjećaja nesigurnosti državljana, prema članku 2. stavku 2. Odluke Vijeća 2009/902/PUP (22); |
| --- | --- |

(b)

„sprečavanje kriminala” znači sve mjere čija je namjena smanjiti ili doprinijeti smanjivanju kriminala i osjećaja nesigurnosti državljana, prema članku 2. stavku 2. Odluke Vijeća 2009/902/PUP (22);

| (c) | „kritična infrastruktura” znači imovina, mreža, sustav ili njihov dio koji su nužni za održavanje vitalnih društvenih funkcija, zdravlja, sigurnosti, zaštite, gospodarske ili socijalne dobrobiti ljudi, čiji bi poremećaj rada, povreda ili uništenje, kao posljedica neuspjelog održavanja tih funkcija, mogli imati znatan učinak u državi članici ili u Uniji; |
| --- | --- |

(c)

„kritična infrastruktura” znači imovina, mreža, sustav ili njihov dio koji su nužni za održavanje vitalnih društvenih funkcija, zdravlja, sigurnosti, zaštite, gospodarske ili socijalne dobrobiti ljudi, čiji bi poremećaj rada, povreda ili uništenje, kao posljedica neuspjelog održavanja tih funkcija, mogli imati znatan učinak u državi članici ili u Uniji;

| (d) | „kiberkriminalitet” znači kaznena djela ovisna o kibertehnologijama, odnosno kaznena djela koja se mogu počiniti samo uporabom uređaja i sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), pri čemu su uređaji i sustavi alati za počinjenje kaznenog djela ili su primarne mete kaznenog djela i kaznena djela omogućena kibertehnologijama, odnosno tradicionalna kaznena djela, na primjer seksualno iskorištavanje djece, čiji se opseg ili doseg mogu povećati uporabom računala, računalnih mreža ili drugih oblika IKT-a; [Am. 37] |
| --- | --- |

(d)

„kiberkriminalitet” znači kaznena djela ovisna o kibertehnologijama, odnosno kaznena djela koja se mogu počiniti samo uporabom uređaja i sustava informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), pri čemu su uređaji i sustavi alati za počinjenje kaznenog djela ili su primarne mete kaznenog djela i kaznena djela omogućena kibertehnologijama, odnosno tradicionalna kaznena djela, na primjer seksualno iskorištavanje djece, čiji se opseg ili doseg mogu povećati uporabom računala, računalnih mreža ili drugih oblika IKT-a; [Am. 37]

| (e) | „djelovanja EMPACT-a” znači djelovanja koja se poduzimaju u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) (23). EMPACT je strukturirana multidisciplinarna platforma za suradnju relevantnih država članica, institucija i agencija EU-a te trećih zemalja, međunarodnih organizacija i drugih javnih i privatnih partnera na uklanjanju najvećih prijetnji organiziranog i teškog međunarodnog kriminala u okviru ciklusa politike EU-a; |
| --- | --- |

(e)

„djelovanja EMPACT-a” znači djelovanja koja se poduzimaju u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) (23). EMPACT je strukturirana multidisciplinarna platforma za suradnju relevantnih država članica, institucija i agencija EU-a te trećih zemalja, međunarodnih organizacija i drugih javnih i privatnih partnera na uklanjanju najvećih prijetnji organiziranog i teškog međunarodnog kriminala u okviru ciklusa politike EU-a;

| (f) | „ciklus politike EU-a” odnosi se na multidisciplinarnu inicijativu utemeljenu na obavještajnim podacima čiji je cilj borba protiv najvećih prijetnji teškog i organiziranog kriminala u EU-u poticanjem suradnje između država članica, institucija Unije, agencija
  Unije u području pravosuđa i unutarnjih poslova
  i, prema potrebi, relevantnih trećih zemalja i 
  određenih međunarodnih
  organizacija; [Am. 38] |
| --- | --- |

(f)

„ciklus politike EU-a” odnosi se na multidisciplinarnu inicijativu utemeljenu na obavještajnim podacima čiji je cilj borba protiv najvećih prijetnji teškog i organiziranog kriminala u EU-u poticanjem suradnje između država članica, institucija Unije, agencija
  Unije u području pravosuđa i unutarnjih poslova
  i, prema potrebi, relevantnih trećih zemalja i 
  određenih međunarodnih
  organizacija; [Am. 38]

| (g) | „razmjena informacija i pristup informacijama” znači sigurno prikupljanje, pohrana, obrada, analiza i razmjena informacija koje su važne nadležnim tijelima iz članka 87. UFEU-a i za Europol
  , Eurojust i Ured europskog javnog tužitelja
  u području sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, posebno
  terorizma i kiberkriminaliteta, kao i
  prekograničnog,
  teškog i
  organiziranog kriminala
  , koje su obrađene u skladu s primjenjivim pravilima Unije u području zaštite podataka
  ; [Am. 39] |
| --- | --- |

(g)

„razmjena informacija i pristup informacijama” znači sigurno prikupljanje, pohrana, obrada, analiza i razmjena informacija koje su važne nadležnim tijelima iz članka 87. UFEU-a i za Europol
  , Eurojust i Ured europskog javnog tužitelja
  u području sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, posebno
  terorizma i kiberkriminaliteta, kao i
  prekograničnog,
  teškog i
  organiziranog kriminala
  , koje su obrađene u skladu s primjenjivim pravilima Unije u području zaštite podataka
  ; [Am. 39]

| (h) | „pravosudna suradnja” znači pravosudna suradnja u kaznenim stvarima;
  [Am. 40] |
| --- | --- |

(h)

„pravosudna suradnja” znači pravosudna suradnja u kaznenim stvarima;
  [Am. 40]

| (i) | „LETS” znači Europski program osposobljavanja u području provedbe zakona kojim se policijskim službenicima nastoje osigurati znanje i vještine koji su potrebni za učinkovito

  djelotvorno
  sprječavanje i suzbijanje
  teškog i organiziranog
  prekograničnog kriminala
  i terorizma
  na temelju učinkovite suradnje, kako je istaknuto u Komunikaciji Komisije od 27. ožujka 2013. o uspostavi europskog LETS-a (24) i dalje navedeno u Uredbi o CEPOL-u (25); [Am. 41] |
| --- | --- |

(i)

„LETS” znači Europski program osposobljavanja u području provedbe zakona kojim se policijskim službenicima nastoje osigurati znanje i vještine koji su potrebni za učinkovito

  djelotvorno
  sprječavanje i suzbijanje
  teškog i organiziranog
  prekograničnog kriminala
  i terorizma
  na temelju učinkovite suradnje, kako je istaknuto u Komunikaciji Komisije od 27. ožujka 2013. o uspostavi europskog LETS-a (24) i dalje navedeno u Uredbi o CEPOL-u (25); [Am. 41]

| (j) | „organizirani kriminal” znači kažnjivo ponašanje povezano sa sudjelovanjem u kriminalnoj organizaciji prema definiciji Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP (26); |
| --- | --- |

(j)

„organizirani kriminal” znači kažnjivo ponašanje povezano sa sudjelovanjem u kriminalnoj organizaciji prema definiciji Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP (26);

| (k) | „pripravnost” znači
  posebne
  mjere čiji je cilj sprječavanje ili smanjenje rizika povezanih s mogućim terorističkim napadima ili drugim sigurnosnim incidentima; [Am. 42] |
| --- | --- |

(k)

„pripravnost” znači
  posebne
  mjere čiji je cilj sprječavanje ili smanjenje rizika povezanih s mogućim terorističkim napadima ili drugim sigurnosnim incidentima; [Am. 42]

| (l) | „mehanizam za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine” znači provjera pravilne primjene schengenske pravne stečevine kako je propisano Uredbom (EU) br. 1053/2013, uključujući u području policijske suradnje; |
| --- | --- |

(l)

„mehanizam za evaluaciju i praćenje schengenske pravne stečevine” znači provjera pravilne primjene schengenske pravne stečevine kako je propisano Uredbom (EU) br. 1053/2013, uključujući u području policijske suradnje;

| (m) | „suzbijanje korupcije” obuhvaća sva područja istaknuta u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije, uključujući sprječavanje, kriminalizaciju i mjere kaznenog progona, međunarodnu suradnju, povrat imovine, tehničku pomoć i razmjenu informacija; |
| --- | --- |

(m)

„suzbijanje korupcije” obuhvaća sva područja istaknuta u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije, uključujući sprječavanje, kriminalizaciju i mjere kaznenog progona, međunarodnu suradnju, povrat imovine, tehničku pomoć i razmjenu informacija;

| (n) | „terorizam” znači svako namjerno djelovanje i kazneno djelo prema definiciji iz Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju terorizma (27). |
| --- | --- |

(n)

„terorizam” znači svako namjerno djelovanje i kazneno djelo prema definiciji iz Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju terorizma (27).

Članak 3.

Ciljevi Fonda

1.   Politički cilj Fonda je pridonijeti osiguranju visoke razine sigurnosti u Uniji
  među ostalim pojačanom suradnjom
  , posebno borbom protiv

  sprečavanjem i suzbijanjem
  terorizma i radikalizacije

  nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju
  , teškog i organiziranog kriminala i kiberkriminaliteta te pomaganjem žrtvama kriminala i njihovom zaštitom.
  Fondom se također podupire pripravnost za incidente koji se odnose na sigurnost i upravljanje njima. [Am. 43]

2.   U okviru političkog cilja iz stavka 1. Fond pridonosi sljedećim posebnim ciljevima:

| (a) | poboljšanju
  i olakšavanju
  razmjene
  relevantnih i točnih
  informacija među tijelima kaznenog progona i 
  sudskim tijelima država članica,
  drugim nadležnim tijelima EU-a

  država članica i drugim relevantnim tijelima Unije, posebno Europolom i Eurojustom,
  te unutar njih
  i
  , kao i

  gdje je to relevantno,
  s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; [Am. 44] |
| --- | --- |

(a)

poboljšanju
  i olakšavanju
  razmjene
  relevantnih i točnih
  informacija među tijelima kaznenog progona i 
  sudskim tijelima država članica,
  drugim nadležnim tijelima EU-a

  država članica i drugim relevantnim tijelima Unije, posebno Europolom i Eurojustom,
  te unutar njih
  i
  , kao i

  gdje je to relevantno,
  s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; [Am. 44]

| (b) | jačanju prekograničnih

  poboljšanju i jačanju prekogranične koordinacije i suradnje, među ostalim i relevantnih
  zajedničkih operacija tijela kaznenog progona i drugih nadležnih tijela EU-a

  država članica
  i unutar njih protiv
  terorizma te
  teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom; i
  [Am. 45] |
| --- | --- |

(b)

jačanju prekograničnih

  poboljšanju i jačanju prekogranične koordinacije i suradnje, među ostalim i relevantnih
  zajedničkih operacija tijela kaznenog progona i drugih nadležnih tijela EU-a

  država članica
  i unutar njih protiv
  terorizma te
  teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom; i
  [Am. 45]

| (c) | podupiranju napora usmjerenih na jačanje sposobnosti

  nužnog jačanja sposobnosti država članica
  za suzbijanje i sprječavanje kriminala, uključujući

  među ostalim i
  terorizma,
  kiberkriminaliteta i nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju,
  posebno pojačanom suradnjom javnih tijela,
  relevantnih agencija Unije,
  civilnog društva i privatnih partnera

  aktera,
  diljem država članica
  i u njima, te civilnim upravljanjem kriznim situacijama nakon sigurnosnog incidenta
  . [Am. 46] |
| --- | --- |

(c)

podupiranju napora usmjerenih na jačanje sposobnosti

  nužnog jačanja sposobnosti država članica
  za suzbijanje i sprječavanje kriminala, uključujući

  među ostalim i
  terorizma,
  kiberkriminaliteta i nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju,
  posebno pojačanom suradnjom javnih tijela,
  relevantnih agencija Unije,
  civilnog društva i privatnih partnera

  aktera,
  diljem država članica
  i u njima, te civilnim upravljanjem kriznim situacijama nakon sigurnosnog incidenta
  . [Am. 46]

| (ca) | razvoju zajedničke obavještajne kulture pružanjem potpore kontaktima i uzajamnom povjerenju, razumijevanju i učenju, širenju znanja i najboljih praksi među obavještajnim službama država članica i s Europolom, posebno putem zajedničkih osposobljavanja i razmjene stručnjaka. [Am. 47] |
| --- | --- |

(ca)

razvoju zajedničke obavještajne kulture pružanjem potpore kontaktima i uzajamnom povjerenju, razumijevanju i učenju, širenju znanja i najboljih praksi među obavještajnim službama država članica i s Europolom, posebno putem zajedničkih osposobljavanja i razmjene stručnjaka. [Am. 47]

3.   U okviru posebnih ciljeva iz stavka 2. Fond se
  , među ostalim,
  provodi s pomoću provedbenih mjera iz Priloga II

  članka 3.a
  . [Am. 48]

4.   djelovanja koja

  Operacije koje
  se financiraju provode se uz potpuno poštovanje temeljnih prava i ljudskog dostojanstva
  te vrijednosti iz članka 2
  . Djelovanja

  Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a financiranje se prekida i vraća ako postoje jasni i utemeljeni dokazi da mjere doprinose kršenju tih prava. Operacije
  su posebno u skladu s odredbama Povelje Europske unije o temeljnim pravima, zakonodavstva Unije o zaštiti podataka te Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP). Ako je moguće, Posebna pozornost posvećuje se državama članicama kada provode mjere pomoći i zaštite ranjivih osoba

  pri provedbi operacija povezanih s ranjivim osobama
  , posebno djece

  djecom
  i maloljetnika

  maloljetnicima
  bez pratnje. [Am. 49]

Članak 3.a

Provedbene mjere

1.
     
  Fond će pridonijeti postizanju posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) usmjeravajući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u području sigurnosti kojom se podupire razmjena relevantnih informacija, među ostalim i putem provedbe preporuka u okviru mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama za evaluaciju, kao što su mehanizam za evaluaciju schengenske pravne stečevine i drugi mehanizmi za kontrolu kvalitete i mehanizmi za evaluaciju; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u području sigurnosti kojom se podupire razmjena relevantnih informacija, među ostalim i putem provedbe preporuka u okviru mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama za evaluaciju, kao što su mehanizam za evaluaciju schengenske pravne stečevine i drugi mehanizmi za kontrolu kvalitete i mehanizmi za evaluaciju;

| (b) | uspostavu, prilagodbu i održavanje informacijskih sustava i komunikacijskih mreža Unije koji su važni za sigurnost, uključujući njihovu interoperabilnost, te razvoj odgovarajućih alata za uklanjanje utvrđenih nedostataka; |
| --- | --- |

(b)

uspostavu, prilagodbu i održavanje informacijskih sustava i komunikacijskih mreža Unije koji su važni za sigurnost, uključujući njihovu interoperabilnost, te razvoj odgovarajućih alata za uklanjanje utvrđenih nedostataka;

| (c) | povećanje aktivne upotrebe alata, sustava i baza podataka Unije za razmjenu informacija koji su važni za sigurnost, poboljšanje međupovezanosti nacionalnih baza podataka koje su važne za sigurnost, kao i njihove povezanosti s bazama podataka Unije, kada je to predviđeno relevantnim pravnim osnovama, te osiguranje da se te baze podataka opskrbljuju relevantnim visokokvalitetnim podacima; i |
| --- | --- |

(c)

povećanje aktivne upotrebe alata, sustava i baza podataka Unije za razmjenu informacija koji su važni za sigurnost, poboljšanje međupovezanosti nacionalnih baza podataka koje su važne za sigurnost, kao i njihove povezanosti s bazama podataka Unije, kada je to predviđeno relevantnim pravnim osnovama, te osiguranje da se te baze podataka opskrbljuju relevantnim visokokvalitetnim podacima; i

| (d) | podupiranje relevantnih nacionalnih mjera za provedbu posebnih ciljeva iz članka 3. stavka 2. točke (a). |
| --- | --- |

(d)

podupiranje relevantnih nacionalnih mjera za provedbu posebnih ciljeva iz članka 3. stavka 2. točke (a).

2.
     
  Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (b) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | povećanje broja operacija kaznenog progona koje zajedno provode države članice, među ostalim i, prema potrebi, s drugim relevantnim dionicima, posebno u cilju olakšavanja i poboljšanja korištenja zajedničkih istražnih timova, zajedničkih patrola, potjera, tajnog praćenja i drugih mehanizama operativne suradnje u kontekstu ciklusa politike EU-a (EMPACT), s posebnim naglaskom na prekograničnim operacijama; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja operacija kaznenog progona koje zajedno provode države članice, među ostalim i, prema potrebi, s drugim relevantnim dionicima, posebno u cilju olakšavanja i poboljšanja korištenja zajedničkih istražnih timova, zajedničkih patrola, potjera, tajnog praćenja i drugih mehanizama operativne suradnje u kontekstu ciklusa politike EU-a (EMPACT), s posebnim naglaskom na prekograničnim operacijama;

| (b) | povećanje koordinacije i suradnje tijela kaznenog progona i ostalih nadležnih tijela unutar država članica i između njih te s drugim relevantnim dionicima, primjerice preko mreža specijaliziranih nacionalnih jedinica, mreža i struktura za suradnju Unije i centara Unije; |
| --- | --- |

(b)

povećanje koordinacije i suradnje tijela kaznenog progona i ostalih nadležnih tijela unutar država članica i između njih te s drugim relevantnim dionicima, primjerice preko mreža specijaliziranih nacionalnih jedinica, mreža i struktura za suradnju Unije i centara Unije;

| (c) | poboljšanje međuagencijske suradnje te suradnje na razini Unije između država članica ili između država članica, s jedne strane, i relevantnih nadležnih tijela, ureda i agencija Unije, s druge strane, te na nacionalnoj razini između nacionalnih nadležnih tijela u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje međuagencijske suradnje te suradnje na razini Unije između država članica ili između država članica, s jedne strane, i relevantnih nadležnih tijela, ureda i agencija Unije, s druge strane, te na nacionalnoj razini između nacionalnih nadležnih tijela u svakoj državi članici.

3.
     
  Fond pridonosi posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (c) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | povećanju mogućnosti osposobljavanja, vježbi i uzajamnog učenja u području kaznenog progona, posebno uključivanjem elemenata o pitanjima povezanima s radikalizacijom, nasilnim ekstremizmom i rasizmom, specijaliziranih programa razmjene među državama članicama, među ostalim i za mlađe osoblje za kazneni progon, i razmjene najbolje prakse, među ostalim i s trećim zemljama te drugim relevantnim akterima; |
| --- | --- |

(a)

povećanju mogućnosti osposobljavanja, vježbi i uzajamnog učenja u području kaznenog progona, posebno uključivanjem elemenata o pitanjima povezanima s radikalizacijom, nasilnim ekstremizmom i rasizmom, specijaliziranih programa razmjene među državama članicama, među ostalim i za mlađe osoblje za kazneni progon, i razmjene najbolje prakse, među ostalim i s trećim zemljama te drugim relevantnim akterima;

| (b) | iskorištavanje sinergija udruživanjem resursa i znanja država članica i drugih relevantnih aktera, uključujući civilno društvo, primjerice putem osnivanja zajedničkih centara izvrsnosti, razvoja zajedničkih procjena rizika, zajedničkih centara za operativnu potporu za zajedničke operacije ili dijeljenja najboljih praksi u sprečavanju kriminala na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

iskorištavanje sinergija udruživanjem resursa i znanja država članica i drugih relevantnih aktera, uključujući civilno društvo, primjerice putem osnivanja zajedničkih centara izvrsnosti, razvoja zajedničkih procjena rizika, zajedničkih centara za operativnu potporu za zajedničke operacije ili dijeljenja najboljih praksi u sprečavanju kriminala na lokalnoj razini;

| (c) | promicanje i razvoj mjera, zaštitnih mjera, mehanizama i najboljih praksi za ranu identifikaciju, zaštitu i pomaganje svjedocima, zviždačima i žrtvama kaznenih djela i razvoj partnerstava između javnih tijela i ostalih relevantnih aktera u tom kontekstu; |
| --- | --- |

(c)

promicanje i razvoj mjera, zaštitnih mjera, mehanizama i najboljih praksi za ranu identifikaciju, zaštitu i pomaganje svjedocima, zviždačima i žrtvama kaznenih djela i razvoj partnerstava između javnih tijela i ostalih relevantnih aktera u tom kontekstu;

| (d) | kupnju odgovarajuće opreme i uspostavu ili nadogradnju specijaliziranih objekata za osposobljavanje i ostale bitne sigurnosne infrastrukture u cilju jačanja pripravnosti, otpornosti, svijesti građana i primjerenog odgovora na sigurnosne prijetnje; |
| --- | --- |

(d)

kupnju odgovarajuće opreme i uspostavu ili nadogradnju specijaliziranih objekata za osposobljavanje i ostale bitne sigurnosne infrastrukture u cilju jačanja pripravnosti, otpornosti, svijesti građana i primjerenog odgovora na sigurnosne prijetnje;

| (e) | otkrivanje, procjena i otklanjanje slabih točaka u kritičnoj infrastrukturi i informatičkoj opremi sa snažnim prodorom na tržište kako bi se spriječili napadi na informacijske sustave i kritičnu infrastrukturu, na primjer s pomoću analize koda besplatnog softvera i softvera otvorenog koda, uspostavljanjem i podupiranjem programa za nagrađivanje prijavljenih propusta („bug bounty”) ili ispitivanjem prodora. |
| --- | --- |

(e)

otkrivanje, procjena i otklanjanje slabih točaka u kritičnoj infrastrukturi i informatičkoj opremi sa snažnim prodorom na tržište kako bi se spriječili napadi na informacijske sustave i kritičnu infrastrukturu, na primjer s pomoću analize koda besplatnog softvera i softvera otvorenog koda, uspostavljanjem i podupiranjem programa za nagrađivanje prijavljenih propusta („bug bounty”) ili ispitivanjem prodora.

4.
     
  Fond pridonosi postizanju posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (ca) usredotočujući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | poboljšanje suradnje i koordinacije među obavještajnim službama država članica te između tih službi i tijela kaznenog progona putem kontakata, umrežavanja, međusobnog povjerenja, razumijevanja i učenja, razmjene i širenja znanja, iskustva i najboljih praksi, posebno u pogledu pružanja potpore policijskim istragama i procjeni prijetnji; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanje suradnje i koordinacije među obavještajnim službama država članica te između tih službi i tijela kaznenog progona putem kontakata, umrežavanja, međusobnog povjerenja, razumijevanja i učenja, razmjene i širenja znanja, iskustva i najboljih praksi, posebno u pogledu pružanja potpore policijskim istragama i procjeni prijetnji;

| (b) | razmjenu i osposobljavanje obavještajnih službenika. [Am. 50] |
| --- | --- |

(b)

razmjenu i osposobljavanje obavještajnih službenika. [Am. 50]

Članak 4.

Područje primjene potpore

1.   U okviru ciljeva

  skladu s provedbenim mjerama
  iz članka 3.
  a, Fondom se podupiru mjere koje pridonose postizanju ciljeva

  i u skladu s provedbenim mjerama iz Priloga II., Fondom se posebno podupiru

  članka 3. To može uključivati
  mjere iz Priloga III. [Am. 51]

2.   U cilju

  Radi
  postizanja ciljeva
  iz članka 3.
  ove Uredbe, Fondom se, prema potrebi, mogu podupirati djelovanja u skladu s prioritetima Unije

  u iznimnim slučajevima te unutar utvrđenih granica i podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama, mogu podupirati djelovanja
  iz Priloga III. u pogledu trećih zemalja i u tim zemljama, u skladu s člankom 5. [Am. 52]

2.a
     
  Ukupni iznos sredstava za podupiranje djelovanja u trećim zemljama ili povezana s njima u okviru tematskog instrumenta u skladu s člankom 8. nije veći od 2 % ukupnog iznosa dodijeljenog tematskom instrumentu na temelju članka 7. stavka 2. točke (b). [Am. 53]

2.b
     
  Ukupni iznos sredstava za podupiranje djelovanja u trećim zemljama ili povezana s njima u okviru programa država članica u skladu s člankom 12. nije veći od 2 % ukupnog iznosa dodijeljenog toj državi članici na temelju članka 7. stavka 2. točke (a), članka 10. stavka 1. i Priloga I. [Am. 54]

3.   Sljedeća djelovanja nisu prihvatljiva:

| (a) | djelovanja ograničena na održavanje javnog reda na nacionalnoj razini
  ili koja se uglavnom od njega sastoje
  ; [Am. 55] |
| --- | --- |

(a)

djelovanja ograničena na održavanje javnog reda na nacionalnoj razini
  ili koja se uglavnom od njega sastoje
  ; [Am. 55]

| (b) | djelovanja koja obuhvaćaju kupovinu ili održavanje standardne opreme, standardnih prijevoznih sredstava ili standardnih objekata tijela kaznenog progona i ostalih nadležnih tijela iz članka 87. UFEU-a; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja obuhvaćaju kupovinu ili održavanje standardne opreme, standardnih prijevoznih sredstava ili standardnih objekata tijela kaznenog progona i ostalih nadležnih tijela iz članka 87. UFEU-a;

| (c) | djelovanja s vojnom ili obrambenom svrhom; |
| --- | --- |

(c)

djelovanja s vojnom ili obrambenom svrhom;

| (d) | oprema čija je barem jedna

  glavna
  svrha carinska kontrola; [Am. 56] |
| --- | --- |

(d)

oprema čija je barem jedna

  glavna
  svrha carinska kontrola; [Am. 56]

| (e) | sredstva za prisilu, uključujući oružje, streljivo, eksplozive i palice, osim za osposobljavanje; |
| --- | --- |

(e)

sredstva za prisilu, uključujući oružje, streljivo, eksplozive i palice, osim za osposobljavanje;

| (f) | nagrade za doušnike i gotovinski mamac (28) izvan okvira djelovanja EMPACT-a. |
| --- | --- |

(f)

nagrade za doušnike i gotovinski mamac (28) izvan okvira djelovanja EMPACT-a.

Ako nastupi krizna situacija, neprihvatljiva djelovanja iz ovog stavka

  točaka (a) i (b) prvog podstavka
  mogu se smatrati prihvatljivima. [Am. 57]

Članak 5.

Prihvatljivi subjekti

1.   Sljedeći subjekti mogu biti prihvatljivi:

| (a) | pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od sljedećih zemalja:






  i. | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s poslovnim nastanom u jednoj od sljedećih zemalja:

i.

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području koje je s njom povezano;

| ii. | trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima navedenima

  koji su
  u njemu
  navedeni, uz uvjet da se svim djelovanjima trećih zemalja, djelovanja u trećim zemljama ili djelovanjima koja su povezana s trećim zemljama u potpunosti poštuju prava i načela sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i međunarodne obveze Unije i država članica
  . [Am. 58] |
| --- | --- |

ii.

trećoj zemlji navedenoj u programu rada pod uvjetima navedenima

  koji su
  u njemu
  navedeni, uz uvjet da se svim djelovanjima trećih zemalja, djelovanja u trećim zemljama ili djelovanjima koja su povezana s trećim zemljama u potpunosti poštuju prava i načela sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i međunarodne obveze Unije i država članica
  . [Am. 58]

| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka
  relevantna
  međunarodna organizacija. [Am. 59] |
| --- | --- |

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka
  relevantna
  međunarodna organizacija. [Am. 59]

2.   Fizičke osobe nisu prihvatljive.

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva određenog djelovanja
  , nakon odobrenja Komisije
  . [Am. 60]

4.   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje dva neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u različitim državama članicama ili
  u
  prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama prihvatljivi su. [Am. 61]

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

FINANCIJSKI I PROVEDBENI OKVIR

ODJELJAK 1.

ODJELJAK 1.

ZAJEDNIČKE ODREDBE

ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 6.

Opća načela

1.   Potporom koja se pruža na temelju ove Uredbe dopunjuju se nacionalne, regionalne i lokalne intervencije i ona je usmjerena na osiguravanje
  europske
  dodane vrijednosti ciljevima ove Uredbe. [Am. 62]

2.   Komisija i države članice osiguravaju da je potpora koja se pruža na temelju ove Uredbe i koju pružaju države članice u skladu s relevantnim aktivnostima, politikama i prioritetima Unije i da je komplementarna
  nacionalnim instrumentima i usklađena s
  drugim instrumentima
  Unije, posebno s djelovanjima provedenima u okviru drugih fondova
  Unije. [Am. 63]

3.   Fond se provodi u okviru podijeljenog, izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkama (a), (b) i (c) Financijske uredbe.

Članak 7.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje 2021. – 2027. godine iznosi
  2 209 725 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  2 500 000 000 EUR u tekućim cijenama). [Am. 64]

2.   Financijska omotnica upotrebljava se kako slijedi:

| (a) | 1 325 835 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  1 500 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja; [Am. 65] |
| --- | --- |

(a)

1 325 835 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  1 500 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja; [Am. 65]

| (b) | 883 890 EUR u cijenama iz 2018. (
  1 000 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. [Am. 66] |
| --- | --- |

(b)

883 890 EUR u cijenama iz 2018. (
  1 000 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. [Am. 66]

3.   Najviše 0,84 % financijske omotnice dodjeljuje se za tehničku pomoć na inicijativu Komisije za provedbu Fonda.

Članak 8.

Opće odredbe o provedbi tematskog instrumenta

1.   Financijska omotnica iz članka 7. stavka 2. točke (b) dodjeljuje se fleksibilno s pomoću financijskog instrumenta uporabom podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja, kako je navedeno u programima rada. Financiranje iz tematskog instrumenta upotrebljava se za njegove komponente:

| (a) | posebna djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

posebna djelovanja;

| (b) | djelovanja Unije i |
| --- | --- |

(b)

djelovanja Unije i

| (c) | hitnu pomoć. |
| --- | --- |

(c)

hitnu pomoć.

Iz financijske omotnice za financijske instrument podupire se i tehnička pomoć na inicijativu Komisije.

2.   Financiranje iz tematskog instrumenta usmjereno je na prioritete s velikom dodanom vrijednošću za Uniju ili se

  i
  upotrebljava
  se
  za odgovor na hitne potrebe u skladu s dogovorenim prioritetima Unije iz Priloga II

  članka 3.a, za posebne mjere kao što su one navedene u Prilogu III. ili za mjere potpore u skladu s člankom 19. Raspodjela sredstava iz tematskog instrumenta među različitim prioritetima proporcionalna je, koliko je to moguće, izazovima i potrebama kako bi se osiguralo da se ciljevi fonda mogu ostvariti
  . [Am. 67]

2.a
     
  Financiranje iz tematskog instrumenta dodjeljuje se kako slijedi:

| (a) | najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a);

| (b) | najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b);

| (c) | najmanje 30 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(c)

najmanje 30 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c);

| (d) | najmanje 5 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (ca). [Am. 68] |
| --- | --- |

(d)

najmanje 5 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (ca). [Am. 68]

3.   Kada se financiranje iz tematskog instrumenta odobrava državama članicama u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja, osigurava se

  financiranje nije dostupno za projekte ako je jasno
  da na odabrane projekte ne utječe obrazloženo mišljenje Komisije u vezi s povredom prava na temelju članka 258. UFEU-a kojom se ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata

  bi zakonitost tih projekata ili zakonitost i propisnost tog financiranja, ili izvršenje tih projekata bilo upitno kao rezultat obrazloženog mišljenja koje je objavila Komisija u vezi s postupkom povrede na temelju članka 258. UFEU-a
  . [Am. 69]

4.   Kada se financiranje iz tematskog instrumenta provodi u okviru podijeljenog upravljanja, Komisija za potrebe članka 18. i članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) br.
  X
  [Uredba o zajedničkim odredbama] procjenjuje utječe li na predviđeno djelovanje obrazloženo mišljenje Komisije u vezi s povredom prava na temelju članka 258. UFEU-a kojom se ugrožava zakonitost i pravilnost rashoda ili uspješnost projekata

  osigurava da financiranje nije dostupno za projekte ako je jasno da bi zakonitost tih projekata ili zakonitost i propisnost tog financiranja, ili izvršenje tih projekata bilo upitno kao rezultat obrazloženog mišljenja koje je objavila Komisija u vezi s postupkom povrede na temelju članka 258. UFEU-a
  . [Am. 70]

5.   Komisija utvrđuje ukupni iznos koji se stavlja na raspolaganje za tematski instrument u okviru godišnjih odobrenih sredstava iz proračuna Unije. Komisija donosi odluke o financiranju

  ima ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 28. kako bi se ova Uredba dopunila uspostavom programa rada
  za tematski instrument kako je navedeno u članku [110.] Financijske uredbe u kojima utvrđuje ciljeve i djelovanja koji će se podupirati i iznose za svaku od komponenata iz stavka 1. U odlukama o financiranju

  Prije donošenja programa rada Komisija se savjetuje s relevantnim dionicima, uključujući organizacije civilnog društva. U programima rada
  navodi se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen za operacije mješovitog financiranja.
  Kako bi se osigurala pravovremena raspoloživost sredstava, Komisija može odvojeno donijeti program rada za hitnu pomoć. [Am. 71]

6.   Nakon donošenja odluke o financiranju

  programa rada
  iz stavka 3

  5
  . Komisija može na odgovarajući način izmijeniti programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. [Am. 72]

7.   Te odluke o financiranju

  Ti programi rada
  mogu biti godišnje

  godišnji
  ili višegodišnje

  višegodišnji
  i mogu obuhvaćati jednu ili više komponenata tematskog instrumenta. [Am. 73]

ODJELJAK 2.

ODJELJAK 2.

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU PODIJELJENOG UPRAVLJANJA

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU PODIJELJENOG UPRAVLJANJA

Članak 9.

Područje primjene

1.   Ovaj odjeljak primjenjuje se na dio financijske omotnice iz članka 7. stavka 2. točke (a) i dodatna sredstva koja će se izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s odlukom Komisije o tematskom instrumentu iz članka 8.

2.   Potpora iz ovog odjeljka provodi se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe i Uredbe (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama].

Članak 10.

Proračunska sredstva

1.   Sredstva iz članka 7. stavka 2. točke (a) dodjeljuju se nacionalnim programima koje države članice provode u okviru podijeljenog upravljanja („programi”) okvirno kako slijedi:

| (a) | 1 250 000 000 EUR državama članicama u skladu s kriterijima iz Priloga I.; |
| --- | --- |

(a)

1 250 000 000 EUR državama članicama u skladu s kriterijima iz Priloga I.;

| (b) | 250 000 000 EUR državama članicama za prilagodbu dodijeljenih sredstava za programe kako je navedeno u članku 13. stavku 1 |
| --- | --- |

(b)

250 000 000 EUR državama članicama za prilagodbu dodijeljenih sredstava za programe kako je navedeno u članku 13. stavku 1

2.   Ako iznos iz stavka 1. točke (b) nije dodijeljen, preostali iznos može se dodati iznosu iz članka 7. stavka 2. točke (b).

Članak 11.

Stope sufinanciranja

1.   Doprinos iz proračuna Unije ne prekoračuju 75 % ukupnih prihvatljivih rashoda projekta.

2.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za projekte koji se provode u okviru posebnih djelovanja.

3.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 90 % ukupnih prihvatljivih rashoda za djelovanja iz Priloga IV.

4.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za operativnu potporu.

5.   Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za hitnu pomoć.

5.a
     
  Doprinos iz proračuna Unije može se povećati na 100 % ukupnih prihvatljivih rashoda za tehničku pomoć na inicijativu država članica. [Am. 74]

6.   U odluci Komisije o odobrenju programa utvrđuje se stopa sufinanciranja i najveći iznos potpore iz ovog Fonda za vrste djelovanja navedenih u stavcima od 1. do 5.

7.   U odluci Komisije utvrđuje se za svaki posebni cilj primjenjuje li se stopa sufinanciranja za posebni cilj na:

| (a) | ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos ili |
| --- | --- |

(a)

ukupni doprinos, uključujući javni i privatni doprinos ili

| (b) | samo javni doprinos. |
| --- | --- |

(b)

samo javni doprinos.

Članak 12.

Programi

1.   Svaka država članica osigurava

  i Komisija osiguravaju
  da su prioriteti iz
  nacionalnih
  programa u skladu s prioritetima Unije i izazovima utvrđenima u području sigurnosti i da predstavljaju odgovor na njih te da su u potpunosti u skladu s odgovarajućom pravnom stečevinom Unije i usuglašenim prioritetima Unije. U definiranju tih prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da je u programu na odgovarajući način uređeno pitanje provedbenih mjera iz Priloga II

  članka 3.a
  . [Am. 75]

1.a
     
  Komisija tijekom ocjene nacionalnih programa država članica osigurava da na predviđena djelovanja ne utječe obrazloženo mišljenje Komisije u pogledu povrede u skladu s člankom 258. UFEU-a u vezi sa zakonitošću i pravilnošću rashoda ili izvedbe projekata. [Am. 76]

1.b
     
  Države članice dodjeljuju sredstva za svoje nacionalne programe kako slijedi:

| (a) | najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a);

| (b) | najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

najmanje 10 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (b);

| (c) | najmanje 30 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(c)

najmanje 30 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (c);

| (d) | najmanje 5 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (ca). [Am. 77] |
| --- | --- |

(d)

najmanje 5 % za posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (ca). [Am. 77]

1.c
     
  Države članice koje žele odstupiti od stavka 1.b o tome obavješćuju Komisiju i zajedno s Komisijom procjenjuju je li u posebnim okolnostima koje utječu na unutarnju sigurnost potrebno izmijeniti te minimalne postotke. Sve takve izmjene mora odobriti Komisija. [Am. 78]

2.   Komisija će osiguati

  osigurava
  da
  su
  Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agencija Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL)
  , Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Ured europskog javnog tužitelja (EPPO), Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA), Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima (eu-LISA), Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (EBCGA), Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA)
  i Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) budu povezani s razvojem

  uključeni u razvoj
  programa u ranoj fazi

  od samog početka
  , u pogledu područja njihove nadležnosti. Države članice savjetuju se s Europolom pri osmišljavanju svojih djelovanja, osobito kada u svoje programe uključuju ciklus politika EU-a ili djelovanja EMPACT ili djelovanja koje koordinira Zajednička radna skupina za djelovanje protiv kibernetičkog kriminala (skupina J-CAT). Kako bi se izbjegla preklapanja, države članice koordinirat će se s CEPOL-om prije uključivanja osposobljavanja u svoje programe.
  Države članice savjetuju se o planiranju svojih djelovanja i s drugim relevantnim dionicima, uključujući organizacije civilnog društva. [Am. 79]

3.   Komisija može, prema potrebi, uključiti Agenciju Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agenciju Europske unije

  agencije iz stavka 2., Europski odbor
  za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL)
  zaštitu podataka
  i Europski centar

  Europskog nadzornika
  za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA)

  zaštitu podataka
  u zadaće praćenja i evaluacije kako je navedeno u odjeljku 5., osobito kako bi se osiguralo da djelovanja provedena uz potporu Fonda
  , a koja su u okviru njihova mandata,
  budu u skladu s relevantnom pravnom stečevinom i dogovorenim prioritetima Unije. [Am. 80]

4.   Najviše 15 % dodijeljenih sredstava za program države članice može se upotrijebiti za kupnju opreme, prijevoznih sredstava ili izgradnju objekata koji su važni za sigurnost. Ta se gornja granica može prekoračiti samo u propisno opravdanim slučajevima
  i nakon odobrenja Komisije
  . [Am. 81]

5.   Države članice u svojim programima daju prednost sljedećem:

| (a) | prioritetima Unije i usklađivanju s pravnom stečevinom u području sigurnosti, osobito
  koordinaciji i suradnji među tijelima kaznenog progona i učinkovitoj
  razmjeni informacija

  relevantnih
  i interoperabilnosti

  točnih informacija te provedbi komponenti okvira za interoperabilnost
  informacijskih sustava; [Am. 82] |
| --- | --- |

(a)

prioritetima Unije i usklađivanju s pravnom stečevinom u području sigurnosti, osobito
  koordinaciji i suradnji među tijelima kaznenog progona i učinkovitoj
  razmjeni informacija

  relevantnih
  i interoperabilnosti

  točnih informacija te provedbi komponenti okvira za interoperabilnost
  informacijskih sustava; [Am. 82]

| (b) | preporukama s financijskim posljedicama danima u okviru Uredbe (EU) br. 1053/2013 o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine u području policijske suradnje; |
| --- | --- |

(b)

preporukama s financijskim posljedicama danima u okviru Uredbe (EU) br. 1053/2013 o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine u području policijske suradnje;

| (c) | uklanjanju nedostaka u pojedinim zemljama s financijskim posljedicama utvrđenima u okviru procjena potreba kao što su preporuke iz Europskog semestra u području korupcije. |
| --- | --- |

(c)

uklanjanju nedostaka u pojedinim zemljama s financijskim posljedicama utvrđenima u okviru procjena potreba kao što su preporuke iz Europskog semestra u području korupcije.

6.   Program se, prema potrebi, mijenja kako bi se u obzir uzele preporuke iz stavka 5
  . i napredak u postizanju ključnih etapa i ciljeva kako je navedeno u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 26. stavka 2. točke (a)
  . Ovisno o učinku prilagodbe, Komisija može odobriti

  odobrava
  revidirani program
  u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama
  . [Am. 83]

7.   Države članice osobito nastoje provoditi djelovanja navedena u Prilogu IV. U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili kako bi se osiguralo učinkovito izvršenje financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 28. radi izmjena Priloga Annex IV.

8.   Ako država članica odluči provoditi projekte
  u trećoj zemlji ili u vezi
  s trećom zemljom ili u trećoj zemlji

  , kako je navedeno
  u 
  članku 5.,
  uz potporu iz Fonda, predmetna država članica se o tome savjetuje s Komisijom prije početka projekta.
  Komisija ocjenjuje komplementarnost i dosljednost predviđenih projekata s drugim djelovanjima Unije i država članica u odnosu na predmetnu treću zemlju. Osim toga, Komisija provjerava usklađenost predviđenih projekata sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava iz članka 3. stavka 4. [Am. 84]

9.   Programiranje iz članka

  U skladu s člankom
  17. stavka 5. Uredbe (EU) br.
  X
  [Uredba o zajedničkim odredbama] temelji

  , svakim programom
  se na vrstama

  za svaki poseban cilj utvrđuju vrste
  intervencija utvrđenih u

  prema
  tablici 1. Priloga VI.
  i okvirna raspodjela programiranih sredstava po vrsti intervencije ili području potpore. [Am. 85]

Članak 13.

Preispitivanje u sredini razdoblja

1.   Komisija će 2024. dodijeliti

  , nakon što o tome obavijesti Europski parlament, programima predmetnih država članica dodjeljuje
  dodatni iznos iz članka 10. stavka 1. točke (b) u skladu s kriterijima iz stavka 2. Priloga I. Dodjela će biti važeća za razdoblje od kalendarske godine 2025. [Am. 86]

2.   Ako najmanje 10

  30
   % inicijalno dodijeljenih sredstava za program iz članka 10. stavka 1. točke (a) nije pokriveno zahtjevima za međuplaćanja podnesenima u skladu s člankom 85. Uredbe (EU) br.
  X
  [Uredba o zajedničkim odredbama], predmetna država članica nije prihvatljiva za dodjelu dodatnih sredstava za program iz stavka 1. [Am. 87]

2.a
     
  Stavak 2. primjenjuje se samo ako su relevantni regulatorni okvir i povezani akti na snazi 1. siječnja 2022. [Am. 160]

3.   Pri dodjeli sredstava iz tematskog instrumenta od 2025. će se, prema potrebi, uzimati u obzir
  se uzima
  napredak u postizanju ciljnih vrijednosti okvira uspješnosti iz članka 12. Uredbe (EU) br.
  X
  [Uredba o zajedničkim odredbama] te utvrđeni nedostaci u provedbi. [Am. 88]

Članak 14.

Posebna djelovanja

1.   Posebna djelovanja su transnacionalni ili nacionalni projekti u skladu s ciljevima ove Uredbe za koje jedna, nekoliko ili sve države članice mogu primiti dodatna dodijeljena sredstva za svoje programe.

2.   Država članica može uz dodijeljena sredstva koja su izračunata u skladu s člankom 10. stavkom 1. primati financiranje za posebna djelovanja, uz uvjet da je označeno kao takvo u programu i upotrijebljeno u svrhu provedbe ciljeva ove Uredbe, uključujući suzbijanje novih prijetnji.

3.   To se financiranje ne upotrebljava za druga djelovanja u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ga Komisija odobri izmjenom programa.

Članak 15.

Operativna potpora

1.   Operativna potpora dio je dodijeljenih sredstava države članice koji se može upotrebljavati za pružanje potpore javnim tijelima koja su odgovorna za obavljanje zadaća i pružanje usluga koje čine javne usluge Unije
  , u mjeri u kojoj se njima pridonosi osiguranju visoke razine sigurnosti u cijeloj Uniji
  . [Am. 89]

2.   Država članica može iskoristiti do 10

  20
   % iznosa koji je u okviru Fonda dodijeljen njezinu programu za financiranje operativne potpore za tijela javne vlasti nadležnih za provedbu zadaća i usluga koje čine javne usluge Unije. [Am. 90]

3.   Država članica koja se koristi operativnom potporom pridržava se pravne stečevine Unije u području sigurnosti.

4.   Države članice moraju u programu i u godišnjim izvješćima o uspješnosti iz članka 26. opravdati upotrebu operativnih potpora za postizanje ciljeva ove Uredbe. Prije odobrenja programa Komisija ocjenjuje početno stanje u državama članicama koje su izjavile da planiraju zatražiti operativnu potporu, uzimajući u obzir informacije koje su dostavile te države članice te preporuke mehanizama kontrole kvalitete i evaluacije kao što su: mehanizam evaluacije primjene schengenske pravne stečevine
  , procjena Agencije za europsku graničnu
  i 
  obalnu stražu (EBCGA) o osjetljivosti i riziku te
  drugi mehanizmi za kontrolu kvalitete i evaluaciju
  , prema potrebi
  . [Am. 91]

5.   Operativna potpora usmjerena je na posebne zadaće i usluge

  djelovanja
  kako je propisano u Prilogu VII. [Am. 92]

6.   U nepredviđenim ili novim okolnostima ili za osiguranje učinkovitog izvršenja financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 28. radi izmjena posebnih zadaća i usluga iz Priloga VII.

Članak 15.a

Vidljivost, transparentnost, komunikacija

Korisnici sredstava Unije u potpunosti ispunjavaju zahtjeve u području vidljivosti, transparentnosti i komunikacije u skladu s Uredbom (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama]. [Am. 93]

ODJELJAK 3.

ODJELJAK 3.

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU IZRAVNOG I NEIZRAVNOG UPRAVLJANJA

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU IZRAVNOG I NEIZRAVNOG UPRAVLJANJA

Članak 16.

Područje primjene

Potporu na temelju ovog odjeljka izravno pruža Komisija u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili se pruža neizravno u skladu s točkom (c) tog članka.

Članak 17.

Djelovanja Unije

1.   Djelovanja Unije su transnacionalni projekt ili projekti od posebnog interesa za Uniju, u skladu s ciljevima ove Uredbe.

2.   Na inicijativu Komisije Fond se može upotrebljavati za financiranje djelovanja Unije koja se odnose na ciljeve ove Uredbe iz članka 3. te u skladu s Prilogom III.

3.   Djelovanjima Unije može se osigurati financiranje u bilo kojem obliku propisanom u Financijskoj uredbi, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. Njima se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

3.a
     
  Decentralizirane agencije također mogu biti prihvatljivi korisnici dostupnih financiranja u okviru djelovanja Unije kako bi se pružila potpora transnacionalnim djelovanjima i pridonijelo europskoj dodanoj vrijednosti. [Am. 94]

4.   Bespovratna sredstva koja se provode u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

5.   Odbor za evaluaciju koji ocjenjuje prijedloge može biti sastavljen od vanjskih stručnjaka.

6.   Doprinosima mehanizmu uzajamne pomoći može biti obuhvaćen rizik povezan s povratom sredstava od korisnika i oni se smatraju dostatnim jamstvom u skladu s Financijskom uredbom. Primjenjuju se odredbe iz [članka X.] Uredbe X [sljednika Uredbe o Jamstvenom fondu].

Članak 18.

Operacije mješovitog financiranja

Operacije mješovitog financiranja u okviru Fonda provode se u skladu s Uredbom o fondu InvestEU (29) i glavom X. Financijske uredbe.

Članak 19.

Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Fond može podupirati mjere tehničke pomoći koje se provode na inicijativu Komisije ili u njezino ime. Te mjere
  , točnije mjere pripreme, praćenja, kontrole, revizije, evaluacije, komunikacije, uključujući institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije u području sigurnosti, vidljivosti i sve mjere administrativne i tehničke pomoći koje su potrebne za provedbu ove Uredbe i, prema potrebi, s trećim zemljama,
  mogu se financirati do stope

  po stopi
  od 100 %. [Am. 95]

Članak 20.

Revizije

Revizije upotrebe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje institucije ili tijela Unije nisu ovlastili, osnova su za opće jamstvo u skladu s člankom 127. Uredbe (EU) br. [Uredba o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije].

Članak 21.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije, posebice pri promicanju

  promiču
  djelovanja i njihovih rezultata

  njihove rezultate
  pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane

  smislene
  informacije različitoj
  relevantnoj
  publici, uključujući medije i javnost
  na relevantnom jeziku
  .
  Kako bi se zajamčila vidljivost sredstava Unije korisnici sredstava Unije prilikom priopćavanja o djelovanju upućuju na njihovo podrijetlo. U tu svrhu korisnici osiguravaju da se u svim komunikacijskim materijalima za medije i javnost istakne simbol Unije i izričito navede financijska potpora Unije. [Am. 96]

2.   
  Kako bi doprla do najšire moguće publike
  Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja o Fondu i njegovim djelovanjima i rezultatima.
  Komisija osobito objavljuje informacije o izradi godišnjih i višegodišnjih programa tematskog instrumenta. Komisija objavljuje i popis odabranih aktivnosti za podršku u okviru tematskog instrumenta na javno dostupnoj internetskoj stranici i redovito ažurira tu listu.
  Financijska sredstva dodijeljena Fondu pridonose i 
  komunikaciji, osobito
  institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije u mjeri u kojoj se odnose na ciljeve ove Uredbe. [Am. 97]

2.a
     
  Komisija objavljuje informacije iz stavka 2. u otvorenom i strojno čitljivom formatu koji dopušta razvrstavanje, pretraživanje, izvlačenje, uspoređivanje i ponovnu uporabu podataka, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1. Direktive 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (30)

  . Moguće je razvrstati podatke prema prioritetima, posebnom cilju, ukupnim prihvatljivim troškovima operacija, ukupnim troškovima projekata, ukupnim troškovima postupaka nabave, imenu korisnika i imenu ugovaratelja. [Am. 98]

ODJELJAK 4.

ODJELJAK 4.

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU PODIJELJENOG, IZRAVNOG I NEIZRAVNOG UPRAVLJANJA

POTPORA I PROVEDBA U OKVIRU PODIJELJENOG, IZRAVNOG I NEIZRAVNOG UPRAVLJANJA

Članak 22.

Hitna pomoć

1.   Fond pruža

  Komisija može odlučiti pružiti
  financijsku pomoć
  iz Fonda
  za odgovor na žurne i posebne potrebe u slučaju
  propisno opravdane
  krizne situacije
  . Takve situacije mogu biti

  koja je posljedica sigurnosnog incidenta ili , novonastale prijetnje
  ili novootkrivene osjetljivosti
  unutar područja primjene ove Uredbe koja ima ili bi mogla imati znatan negativan utjecaj na sigurnost građana
  , javnih mjesta ili kritične infrastrukture
  u jednoj državi članici ili više njih.
  U takvim slučajevima Komisija pravodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće [Am. 99]

2.   Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama.

3.   Hitna pomoć može se dodjeljivati za programe država članica povrh dodijeljenih sredstava koja su izračunata u skladu s člankom 10. stavkom 1., uz uvjet da je označena kao takva u programu. To se financiranje ne upotrebljava za druga djelovanja u programu, osim u propisno opravdanim slučajevima i ako ga odobri Komisija izmjenom programa.

4.   Bespovratna sredstva koja se provode u okviru izravnog upravljanja dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

4.a
     
  Kad je to potrebno za provedbu djelovanja, hitna pomoć može obuhvaćati rashode koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava ili zahtjeva za pomoć, ali ne prije 1. siječnja 2021. [Am. 100]

Članak 23.

Kumulativno, komplementarno i kombinirano financiranje

1.   Za djelovanje

  operaciju
  za koje

  koju
  je zaprimljen doprinos u okviru Fonda može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja, pod uvjetom da se doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Pravila svakog programa Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na predmetni doprinos za djelovanje. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja

  operacije
  , a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu. [Am. 101]

2.   Djelovanja koja

  Operacije koje
  su dobile oznaku kvalitete Pečat izvrsnosti ili koje ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete: [Am. 102]

| (a) | ocijenjene su prema pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Fonda; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjene su prema pozivu na podnošenje prijedloga u okviru Fonda;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja. |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja.

mogu primati potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda + ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom 67. stavkom 5. Uredbe (EU) X [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom 8. ili Uredbe (EU) X [o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike], pod uvjetom da takva djelovanja

  takve operacije
  budu u skladu s ciljevima predmetnog programa. Primjenjiva su pravila fonda koji pruža potporu. [Am. 103]

ODJELJAK 5.

ODJELJAK 5.

PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I EVALUACIJA

PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I EVALUACIJA

Pododjeljak 1.

Pododjeljak 1.

Opće odredbe

Opće odredbe

Članak 24.

Praćenje i izvješćivanje

1.   U skladu sa svojim zahtjevima za izvješćivanje iz članka [43. stavka 3. točke (h) podtočaka i. i iii.] Financijske uredbe, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja informacije o uspješnosti u skladu s Prilogom V.

2.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 28. za izmjenu Priloga V. kako bi se uvele potrebne prilagodbe informacija o uspješnosti koje se dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

3.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Fonda u ostvarivanju posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu VIII. Za pokazatelje ostvarenja početne vrijednosti iznose nula. Ključne etape utvrđene za 2024. i ciljevi utvrđeni za 2029. kumulativni su.
  Komisija na zahtjev stavlja na raspolaganje Europskom parlamentu i Vijeću primljene podatke o pokazateljima ostvarenja i rezultata. [Am. 104]

4.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, prema potrebi, države članice.

5.   Kako bi se osigurala učinkovita ocjena napretka Fonda u ostvarivanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 28. za izmjenu Priloga VIII. kako bi se, prema potrebi, revidirali i dopunili pokazatelji te kako bi se ova Uredba dopunila odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju, uključujući za informacije o projektu koje će dostavljati države članice.
  Kvalitativni pokazatelji bit će uvršteni u ocjenu. [Am. 105]

Članak 25.

Evaluacija

1.   Komisija provodi retrospektivnu evaluaciju i evaluaciju u sredini

  do 31. prosinca 2024. predstavlja evaluaciju provedbe

  provedbenog razdoblja ove Uredbe
  sredinom provedbenog razdoblja.

  , uključujući djelovanja provedena u okviru Fonda.

  Evaluacijom u sredini provedbenog razdoblja ispituje se učinkovitost, djelotvornost, relevantnost i usklađenost Fonda. Točnije, to uključuje procjenu:

| (a) | napretka u postizanju ciljeva ove Uredbe, uzimajući u obzir sve već postojeće relevantne informacije, posebno godišnja izvješća o učinkovitosti iz članka 26. te pokazatelje učinka i rezultata iz Priloga VIII.; |
| --- | --- |

(a)

napretka u postizanju ciljeva ove Uredbe, uzimajući u obzir sve već postojeće relevantne informacije, posebno godišnja izvješća o učinkovitosti iz članka 26. te pokazatelje učinka i rezultata iz Priloga VIII.;

| (b) | dodane vrijednosti djelovanja i operacija EU-a koje se provode u okviru ovog Fonda; |
| --- | --- |

(b)

dodane vrijednosti djelovanja i operacija EU-a koje se provode u okviru ovog Fonda;

| (c) | primjerenosti provedbenih mjera iz članka 3.a za rješavanje postojećih i novih sigurnosnih izazova; |
| --- | --- |

(c)

primjerenosti provedbenih mjera iz članka 3.a za rješavanje postojećih i novih sigurnosnih izazova;

| (d) | dugoročnim učincima Fonda i njegovim učincima na održivost; |
| --- | --- |

(d)

dugoročnim učincima Fonda i njegovim učincima na održivost;

| (e) | komplementarnosti i dosljednosti između djelovanja koja se podupiru iz Fonda i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije. |
| --- | --- |

(e)

komplementarnosti i dosljednosti između djelovanja koja se podupiru iz Fonda i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije.

Obveznom evaluacijom sredinom razdoblja uzima se u obzir retrospektivna evaluacija rezultata na dugoročni učinak prethodnog instrumenta za financijsku potporu za unutarnju sigurnost za razdoblje od 2014. do 2020., Fond za unutarnju sigurnost – Policija. Toj evaluaciji po potrebi se prilaže zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe. [Am. 106]

1.a
     
  Komisija do 31. siječnja 2030. provodi retrospektivnu evaluaciju ove Uredbe. Komisija do istog datuma podnosi izvješće o evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću koje obuhvaća elemente iz stavka 1.. U tom pogledu dugoročniji učinci instrumenta ocjenjuju se kako bi se uvrstili u odluku o mogućem produljenju ili izmjeni naknadnog fonda. [Am. 107]

2.   Retrospektivna evaluacija i evaluacija u sredini provedbenog razdoblja provode

  dostupne su javnosti i dostavljaju
  se pravodobno

  Parlamentu bez odgode
  kako bi se njihovi zaključci mogli iskoristiti u procesu odlučivanja u skladu s vremenskim planom iz članka 40. Uredbe (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama]

  zajamčila potpuna transparentnost. Komisija jamči da evaluacije ne uključuju informacije o širenju informacija koje bi mogle predstavljati rizik za sigurnost ili privatnost pojedinaca ili ugroziti sigurnosne operacije
  . [Am. 108]

Pododjeljak 2.

Pododjeljak 2.

Pravila za podijeljeno upravljanje

Pravila za podijeljeno upravljanje

Članak 26.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1.   Do 15. veljače 2023. i do istog datuma svake sljedeće godine do 2031. i uključujući tu godinu, države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 36. stavka 6. Uredbe (EU) br.
  X
  [Uredba o zajedničkim odredbama]. Izvješće podneseno 2023. obuhvaća provedbu programa do 30. lipnja 2022.
  Države članice objavljuju ta izvješća na posebnoj internetskoj stranici i prosljeđuju ih Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 109]

2.   Godišnje izvješće uspješnosti posebno sadržava informacije o sljedećem:

| (a) | napretku u provedbi programa i ostvarenju ključnih etapa i ciljeva, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 37. Uredbe (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama]; |
| --- | --- |

(a)

napretku u provedbi programa i ostvarenju ključnih etapa i ciljeva, uzimajući u obzir najnovije podatke kako je propisano u članku 37. Uredbe (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama];

| (aa) | analizi godišnjih financijskih izvješća o nacionalnom programu o povratima, predfinanciranju krajnjim korisnicima i stvarno nastalim izdacima; [Am. 110] |
| --- | --- |

(aa)

analizi godišnjih financijskih izvješća o nacionalnom programu o povratima, predfinanciranju krajnjim korisnicima i stvarno nastalim izdacima; [Am. 110]

| (b) | svim problemima koji utječu na uspješnost programa i mjerama poduzetima za njihovo rješavanje
  , uključujući obrazložena mišljenja Komisije u pogledu postupka zbog povrede u skladu s člankom 258.
  ; [Am. 111] |
| --- | --- |

(b)

svim problemima koji utječu na uspješnost programa i mjerama poduzetima za njihovo rješavanje
  , uključujući obrazložena mišljenja Komisije u pogledu postupka zbog povrede u skladu s člankom 258.
  ; [Am. 111]

| (c) | komplementarnosti između

  , koordiniranosti i koherentnosti
  djelovanja koja se podupiru iz Fonda i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije, posebno oni u trećim zemljama ili povezani s trećim zemljama; [Am. 112] |
| --- | --- |

(c)

komplementarnosti između

  , koordiniranosti i koherentnosti
  djelovanja koja se podupiru iz Fonda i potpore koju pružaju drugi fondovi Unije, posebno oni u trećim zemljama ili povezani s trećim zemljama; [Am. 112]

| (d) | doprinosu programa provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova; |
| --- | --- |

(d)

doprinosu programa provedbi relevantne pravne stečevine Unije i akcijskih planova;

| (da) | usklađenosti sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava; [Am. 113] |
| --- | --- |

(da)

usklađenosti sa zahtjevima u pogledu temeljnih prava; [Am. 113]

| (e) | provedbi komunikacijskih mjera i mjera vidljivosti; |
| --- | --- |

(e)

provedbi komunikacijskih mjera i mjera vidljivosti;

| (f) | ispunjenju uvjeta koji omogućuju provedbu i njihove primjene tijekom programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(f)

ispunjenju uvjeta koji omogućuju provedbu i njihove primjene tijekom programskog razdoblja.

3.   Komisija može dati primjedbe na godišnje izvješće o uspješnosti u roku od dva mjeseca od datuma primitka. Ako Komisija ne dostavi svoje primjedbe u navedenom roku, izvješće se smatra prihvaćenim.

3.a
     
  Nakon prihvaćanja, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću daje na raspolaganje sažetke godišnjih izvješća o uspješnosti i objavljuje ih na posebnim internetskim stranicama. Ako ga države članice ne proslijede u skladu sa stavkom 1., cijeli tekst godišnjih izvješća o uspješnosti na zahtjev se dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 114]

4.   Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbeni akt u kojem utvrđuje predložak za godišnje izvješće o uspješnosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 29. stavka 2.

Članak 27.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Praćenje i izvješćivanje u skladu s glavom IV. Uredbe (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama], temelji se na vrstama intervencija utvrđenima u tablicama 1., 2. i 3. Priloga VI. U nepredviđenim ili novim okolnostima ili za osiguranje učinkovitog izvršenja financiranja, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata za izmjenu Priloga VI. u skladu s člankom 28.

2.   Pokazatelji se upotrebljavaju u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člancima 17. i 37. Uredbe (EU) br. [Uredba o zajedničkim odredbama].

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 28.

Izvršavanje delegiranih ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka
  8.,
  12., 15., 24. i 27. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.[Am. 115]

3.   Europski parlament i Vijeće mogu u svako doba opozvati delegiranje ovlasti iz članaka
  8.,
  12., 15., 24. i 27. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. [Am. 116]

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člancima
  8.,
  12., 15., 24. i 27. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti ili ako prije isteka tog roka ne obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. [Am. 117]

Članak 29.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Koordinacijski odbor za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize. Navedeni odbor je Odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Ako Odbor ne donese mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta. To se ne primjenjuje na donošenje akata iz članka 26. stavka 4.

Članak 30.

Prijelazne odredbe

1.   Uredba (EU) br. 513/2014 stavlja se izvan snage od 1. siječnja 2021.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih mjera do njihova zaključenja, u okviru Instrumenta za policiju Fonda za unutarnju sigurnost, koji se i dalje primjenjuje na predmetne mjere do njihova zaključenja.

3.   Financijskom omotnicom za Fond mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Fonda i mjera donesenih u skladu s njegovim prethodnikom, Instrumentom za policiju Fonda za unutarnju sigurnost uspostavljenim Uredbom (EU) br. 513/2014.

Članak 31.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019.

1

(2)  COM(2015)0185 od 28. travnja 2015.

2

(3)  Zaključci Vijeća 16. lipnja 2015. o obnovljenoj strategiji unutarnje sigurnosti Europske unije za razdoblje 2015. – 2020.

3

(4)  Rezolucija Europskog parlamenta od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (2015/2697(RSP)).

4

(5)  COM(2017)0794.

5

(6)  Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.).

7

(8)  
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324).

8

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324).

(9)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

9

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(10)  Detaljno upućivanje

10

(11)  Detaljno upućivanje

  Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od .../... o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375).

11

Detaljno upućivanje

Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od .../... o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2018)0375).

(12)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

12

(13)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

14

(15)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

15

(16)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

16

(17)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

17

(18)  COM(2017)0623.

18

COM(2017)0623.

(19)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

19

(20)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom) br. XXX.

21

(22)  Odluka Vijeća 2009/902/PUP od 30. studenoga 2009. o osnivanju Europske mreže za sprečavanje kriminala (EUCPN) i stavljanju izvan snage Odluke 2001/427/PUP (SL L 321, 8.12.2009., str. 44.).

22

(23)  Zaključci Vijeća ministara za pravosuđe i unutarnje poslove, 8. i 9. studenoga 2010.

23

(24)  COM(2013)0172 Uspostava Europskog programa osposobljavanja u području provedbe zakona (LETS).

24

(25)  Uredba (EU) 2015/2219 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i o zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/681/PUP (SL L 319, 4.12.2015., str. 1.).

25

(26)  Okvirna odluka Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (SL L 300, 11.11.2008., str. 42.).

26

(27)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).

27

(28)  Gotovinski mamac (flash money) je gotovina koja se tijekom kaznene istrage pokazuje osumnjičenicima ili osobama koje imaju informacije o dostupnosti ili isporuci ili koje djeluju kao posrednici kao dokaz likvidnosti i solventnosti radi obavljanja lažne kupnje u cilju uhićenja osumnjičenika, otkrivanja mjesta nezakonite proizvodnje ili nekog drugoga načina razbijanja zločinačkih organizacija.

28

flash money

(29)  Detaljno upućivanje.

29

(30)  
  Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

30

Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

PRILOG I.

Kriteriji za dodjelu sredstava programima u okviru podijeljenog upravljanja

Financijska omotnica iz članka 10. dodjeljuju se za programe država članica kako slijedi:

| 1. | jednokratni fiksni iznos od 5 000 000 EUR dodijelit će se svakoj državi članici na početku programskog razdoblja kako bi se osigurala kritična masa za svaki program i pokrile potrebe koje ne bi bile izričito navedene na temelju kriterija u nastavku; |
| --- | --- |

1.

jednokratni fiksni iznos od 5 000 000 EUR dodijelit će se svakoj državi članici na početku programskog razdoblja kako bi se osigurala kritična masa za svaki program i pokrile potrebe koje ne bi bile izričito navedene na temelju kriterija u nastavku;

| 2. | preostala sredstva raspodjeljuju se u skladu sa sljedećim kriterijima:






  (a) | 45 % obrnuto razmjerno njihovom bruto domaćem proizvodu (standard kupovne moći po stanovniku), |
| --- | --- | --- |

2.

preostala sredstva raspodjeljuju se u skladu sa sljedećim kriterijima:

(a)

45 % obrnuto razmjerno njihovom bruto domaćem proizvodu (standard kupovne moći po stanovniku),

| (b) | 40 % razmjerno ukupnom broju stanovnika; |
| --- | --- |

(b)

40 % razmjerno ukupnom broju stanovnika;

| (c) | 15 % razmjerno ukupnoj veličini državnog područja tih država članica. |
| --- | --- |

(c)

15 % razmjerno ukupnoj veličini državnog područja tih država članica.

Početna dodjela temelji se na najnovijim godišnjim statističkim podacima Komisije (Eurostat) koji obuhvaćaju prethodnu kalendarsku godinu. Za preispitivanje u sredini razdoblja referentni iznosi su najnoviji godišnji statistički podaci Komisije (Eurostat) koji obuhvaćaju prethodnu kalendarsku godinu i koji su dostupni u trenutku preispitivanja u sredini razdoblja 2024.

PRILOG II.

Provedbene mjere

Fond će pridonijeti posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (a) usmjeravajući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u području sigurnosti kojom se podupire razmjena informacija, primjerice putem okvira iz Prüma, evidencije podataka o putnicima u EU-u i sustava SIS II, uključujući putem provedbe preporuka u okviru mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama za evaluaciju, kao što su mehanizam za evaluaciju schengenske pravne stečevine i drugi mehanizmi za kontrolu kvalitete i mehanizmi za evaluaciju; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje ujednačene primjene pravne stečevine Unije u području sigurnosti kojom se podupire razmjena informacija, primjerice putem okvira iz Prüma, evidencije podataka o putnicima u EU-u i sustava SIS II, uključujući putem provedbe preporuka u okviru mehanizama kontrole kvalitete i mehanizama za evaluaciju, kao što su mehanizam za evaluaciju schengenske pravne stečevine i drugi mehanizmi za kontrolu kvalitete i mehanizmi za evaluaciju;

| (b) | uspostava, prilagodba i održavanje informacijskih sustava i komunikacijskih mreža Unije koji su važni za sigurnost, uključujući njihovu interoperabilnost, te razvoj odgovarajućih alata za uklanjanje utvrđenih nedostataka; |
| --- | --- |

(b)

uspostava, prilagodba i održavanje informacijskih sustava i komunikacijskih mreža Unije koji su važni za sigurnost, uključujući njihovu interoperabilnost, te razvoj odgovarajućih alata za uklanjanje utvrđenih nedostataka;

| (c) | povećanje aktivne upotrebe alata za razmjenu informacija, sustava i baza podataka Unije koji su važni za sigurnost osiguravajući da se opskrbljuju kvalitetnim podacima; |
| --- | --- |

(c)

povećanje aktivne upotrebe alata za razmjenu informacija, sustava i baza podataka Unije koji su važni za sigurnost osiguravajući da se opskrbljuju kvalitetnim podacima;

| (d) | podupiranje relevantnih nacionalnih mjera ako je to važno za provedbu posebnih ciljeva iz članka 3. stavka 2. točke (a). |
| --- | --- |

(d)

podupiranje relevantnih nacionalnih mjera ako je to važno za provedbu posebnih ciljeva iz članka 3. stavka 2. točke (a).

Fond će pridonijeti posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (b) usmjeravajući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | povećanje broja operacija kaznenog progona koje zajedno provode države članice, uključujući, prema potrebi, s drugim relevantnim dionicima, posebno u cilju olakšavanja i poboljšanja korištenja zajedničkih istražnih timova, zajedničkih patrola, potjera, tajnog praćenja i drugih mehanizama operativne suradnje u kontekstu ciklusa politike EU-a (EMPACT), s posebnim naglaskom na prekogranične operacije; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja operacija kaznenog progona koje zajedno provode države članice, uključujući, prema potrebi, s drugim relevantnim dionicima, posebno u cilju olakšavanja i poboljšanja korištenja zajedničkih istražnih timova, zajedničkih patrola, potjera, tajnog praćenja i drugih mehanizama operativne suradnje u kontekstu ciklusa politike EU-a (EMPACT), s posebnim naglaskom na prekogranične operacije;

| (b) | povećanje koordinacije i suradnje tijela kaznenog progona i ostalih nadležnih tijela unutar država članica i između njih te s drugim relevantnim dionicima, primjerice preko mreža specijaliziranih nacionalnih jedinica, mreža i struktura za suradnju Unije i centara Unije; |
| --- | --- |

(b)

povećanje koordinacije i suradnje tijela kaznenog progona i ostalih nadležnih tijela unutar država članica i između njih te s drugim relevantnim dionicima, primjerice preko mreža specijaliziranih nacionalnih jedinica, mreža i struktura za suradnju Unije i centara Unije;

| (c) | poboljšanje međuagencijske suradnje te suradnje na razini Unije između država članica ili između država članica i relevantnih nadležnih tijela, ureda i agencija Unije te na nacionalnoj razini između nacionalnih nadležnih tijela u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje međuagencijske suradnje te suradnje na razini Unije između država članica ili između država članica i relevantnih nadležnih tijela, ureda i agencija Unije te na nacionalnoj razini između nacionalnih nadležnih tijela u svakoj državi članici.

Fond će pridonijeti posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. točke (c) usmjeravajući se na sljedeće provedbene mjere:

| (a) | povećanje broja osposobljavanja u području izvršavanja zakonodavstva, vježbi, uzajamnog učenja, specijaliziranih programa razmjene i razmjene najbolje prakse uključujući u trećim zemljama i s njima te s drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja osposobljavanja u području izvršavanja zakonodavstva, vježbi, uzajamnog učenja, specijaliziranih programa razmjene i razmjene najbolje prakse uključujući u trećim zemljama i s njima te s drugim relevantnim dionicima;

| (b) | iskorištavanje sinergija udruživanjem resursa i znanja država članica i drugih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo, primjerice putem osnivanja zajedničkih centara izvrsnosti, razvoja zajedničkih procjena rizika ili zajedničkih centara za operativnu potporu za zajedničke operacije; |
| --- | --- |

(b)

iskorištavanje sinergija udruživanjem resursa i znanja država članica i drugih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo, primjerice putem osnivanja zajedničkih centara izvrsnosti, razvoja zajedničkih procjena rizika ili zajedničkih centara za operativnu potporu za zajedničke operacije;

| (c) | promicanje i razvoj mjera, zaštitnih mjera, mehanizama i najbolje prakse za ranu identifikaciju, zaštitu i pomaganje svjedocima, zviždačima i žrtvama kaznenih djela i razvoj partnerstava između javnih tijela i ostalih relevantnih dionika; |
| --- | --- |

(c)

promicanje i razvoj mjera, zaštitnih mjera, mehanizama i najbolje prakse za ranu identifikaciju, zaštitu i pomaganje svjedocima, zviždačima i žrtvama kaznenih djela i razvoj partnerstava između javnih tijela i ostalih relevantnih dionika;

| (d) | kupnja odgovarajuće opreme i uspostava ili nadogradnja specijaliziranih objekata za osposobljavanje i ostale bitne sigurnosne infrastrukture u cilju jačanja pripravnosti, otpornosti, svijesti građana i primjerenog odgovora na sigurnosne prijetnje.
  [Am. 119] |
| --- | --- |

(d)

kupnja odgovarajuće opreme i uspostava ili nadogradnja specijaliziranih objekata za osposobljavanje i ostale bitne sigurnosne infrastrukture u cilju jačanja pripravnosti, otpornosti, svijesti građana i primjerenog odgovora na sigurnosne prijetnje.
  [Am. 119]

PRILOG III.

Primjeri prihvatljivih
  djelovanja koja će se podupirati iz Fonda u skladu s člankom 4. [Am. 120]

Potpora iz Fonda za unutarnju sigurnost može, među ostalim, biti usmjerena na sljedeće vrste djelovanja: [Am. 121]

| — | Informacijski sustavi

  uspostavljanje informacijskih sustava
  i mreže

  mreža
  kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe, osposobljavanje o uporabi takvih sustava, testiranje i poboljšanje
  komponenti
  interoperabilnosti i kvalitete podataka takvih sustava, [Am. 122] |
| --- | --- |

—

Informacijski sustavi

  uspostavljanje informacijskih sustava
  i mreže

  mreža
  kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe, osposobljavanje o uporabi takvih sustava, testiranje i poboljšanje
  komponenti
  interoperabilnosti i kvalitete podataka takvih sustava, [Am. 122]

| — | praćenje provedbe prava Unije i ciljeva politike Unije u državama članicama u području sigurnosnih informacijskih sustava,
  osobito zaštite podataka, privatnosti i sigurnosti podataka; [Am. 123] |
| --- | --- |

—

praćenje provedbe prava Unije i ciljeva politike Unije u državama članicama u području sigurnosnih informacijskih sustava,
  osobito zaštite podataka, privatnosti i sigurnosti podataka; [Am. 123]

| — | mjere EMPACT-a kojima se provodi ciklus politike EU-a ili se olakšava njegova provedba, |
| --- | --- |

—

mjere EMPACT-a kojima se provodi ciklus politike EU-a ili se olakšava njegova provedba,

| — | potpora decentraliziranim agencijama radi olakšavanja suradnje prilikom prekograničnih operacija; [Am. 124] |
| --- | --- |

—

potpora decentraliziranim agencijama radi olakšavanja suradnje prilikom prekograničnih operacija; [Am. 124]

| — | mjere kojima se podupire učinkovit i koordiniran odgovor na krize povezivanjem postojećih sektorskih sposobnosti, centara stručnosti i centara za procjenu situacije, uključujući onih za zdravlje, civilnu zaštitu
  , terorizam
  i terorizam

  kiberkriminalitet
  , [Am. 125] |
| --- | --- |

—

mjere kojima se podupire učinkovit i koordiniran odgovor na krize povezivanjem postojećih sektorskih sposobnosti, centara stručnosti i centara za procjenu situacije, uključujući onih za zdravlje, civilnu zaštitu
  , terorizam
  i terorizam

  kiberkriminalitet
  , [Am. 125]

| — | mjere za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija koje bi se mogle prenijeti u druge države članice, posebno projekata za ispitivanje i potvrđivanje ishoda istraživačkih projekata u području sigurnosti koje financira Unija, |
| --- | --- |

—

mjere za razvoj inovativnih metoda ili uvođenje novih tehnologija koje bi se mogle prenijeti u druge države članice, posebno projekata za ispitivanje i potvrđivanje ishoda istraživačkih projekata u području sigurnosti koje financira Unija,

| — | djelovanja kojima se potiču istraživanje i razmjena stručnog znanja u području otpornosti na nove prijetnje, uključujući nezakonitu trgovinu na internetu, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radioaktivne i nuklearne prijetnje. [Am. 126] |
| --- | --- |

—

djelovanja kojima se potiču istraživanje i razmjena stručnog znanja u području otpornosti na nove prijetnje, uključujući nezakonitu trgovinu na internetu, hibridne prijetnje te kemijske, biološke, radioaktivne i nuklearne prijetnje. [Am. 126]

| — | djelovanja i mreže nacionalnih kontaktnih točaka koje olakšavaju prekograničnu razmjenu podataka dobivenih korištenjem sustava nadzora kao što su fotoaparati i drugi senzori u kombinaciji s algoritmima za umjetnu inteligenciju, obuhvaćenih snažnim zaštitnim mjerama, uključujući smanjenje količine podataka, prethodno potvrđivanje podataka koje provodi pravosudno tijelo te pristup pravnoj zaštiti; [Am. 127] |
| --- | --- |

—

djelovanja i mreže nacionalnih kontaktnih točaka koje olakšavaju prekograničnu razmjenu podataka dobivenih korištenjem sustava nadzora kao što su fotoaparati i drugi senzori u kombinaciji s algoritmima za umjetnu inteligenciju, obuhvaćenih snažnim zaštitnim mjerama, uključujući smanjenje količine podataka, prethodno potvrđivanje podataka koje provodi pravosudno tijelo te pristup pravnoj zaštiti; [Am. 127]

| — | potpora tematskim i višetematskim mrežama specijaliziranih nacionalnih jedinica radi jačanja uzajamnog povjerenja, razmjene i širenja znanja, informacija, iskustva i najbolje prakse, udruživanja resursa i stručnosti u zajedničkim centrima izvrsnosti, |
| --- | --- |

—

potpora tematskim i višetematskim mrežama specijaliziranih nacionalnih jedinica radi jačanja uzajamnog povjerenja, razmjene i širenja znanja, informacija, iskustva i najbolje prakse, udruživanja resursa i stručnosti u zajedničkim centrima izvrsnosti,

| — | pružanje potpore inicijativama umrežavanja obavještajnih službi država članica kako bi se razvila kultura zajedničkih obavještajnih podataka, poboljšalo uzajamno povjerenje, razmjena i širenje znanja, informacija, iskustva i dobrih praksi; [Am. 128] |
| --- | --- |

—

pružanje potpore inicijativama umrežavanja obavještajnih službi država članica kako bi se razvila kultura zajedničkih obavještajnih podataka, poboljšalo uzajamno povjerenje, razmjena i širenje znanja, informacija, iskustva i dobrih praksi; [Am. 128]

| — | obrazovanje i osposobljavanje osoblja i stručnjaka u području kaznenog progona i pravosudnih tijela i upravnih agencija, uzimajući u obzir operativne potpore i analize rizika, na temelju Europske sheme osposobljavanja u području provedbe zakona (LETS) te u suradnji s CEPOL-om i, ako je primjenjivo, Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje, |
| --- | --- |

—

obrazovanje i osposobljavanje osoblja i stručnjaka u području kaznenog progona i pravosudnih tijela i upravnih agencija, uzimajući u obzir operativne potpore i analize rizika, na temelju Europske sheme osposobljavanja u području provedbe zakona (LETS) te u suradnji s CEPOL-om i, ako je primjenjivo, Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje,

| — | obrazovanje i osposobljavanje u prevencijskoj politici za osoblje i stručnjake u relevantnom području kaznenog progona, pravosudna tijela i upravne agencije, s posebnim naglaskom na osposobljavanje o temeljnim pravima, uključujući mjere za otkrivanje i izbjegavanje rasizma i razmjenu najboljih praksi; [Am. 129] |
| --- | --- |

—

obrazovanje i osposobljavanje u prevencijskoj politici za osoblje i stručnjake u relevantnom području kaznenog progona, pravosudna tijela i upravne agencije, s posebnim naglaskom na osposobljavanje o temeljnim pravima, uključujući mjere za otkrivanje i izbjegavanje rasizma i razmjenu najboljih praksi; [Am. 129]

| — | suradnja s privatnim sektorom
  , posebno u području kibersigurnosti,
  u cilju izgradnje povjerenja i poboljšanja koordinacije, planiranje

  planiranja
  za nepredviđene situacije te razmjena

  razmjene
  i širenje

  širenja
  informacija i najbolje prakse među javnim

  najboljih praksi između javnih
  i privatnim dionicima

  privatnih dionika
  , uključujući u području zaštite javnih prostora i kritične infrastrukture; [Am. 130] |
| --- | --- |

—

suradnja s privatnim sektorom
  , posebno u području kibersigurnosti,
  u cilju izgradnje povjerenja i poboljšanja koordinacije, planiranje

  planiranja
  za nepredviđene situacije te razmjena

  razmjene
  i širenje

  širenja
  informacija i najbolje prakse među javnim

  najboljih praksi između javnih
  i privatnim dionicima

  privatnih dionika
  , uključujući u području zaštite javnih prostora i kritične infrastrukture; [Am. 130]

| — | djelovanja kojima se osnažuju zajednice za razvoj lokalnih pristupa te prevencijske politike i aktivnosti jačanja svijesti i komunikacijskih aktivnosti među dionicima i općom javnošću o sigurnosnim politikama, |
| --- | --- |

—

djelovanja kojima se osnažuju zajednice za razvoj lokalnih pristupa te prevencijske politike i aktivnosti jačanja svijesti i komunikacijskih aktivnosti među dionicima i općom javnošću o sigurnosnim politikama,

| — | oprema, prijevozna sredstva, komunikacijski sustavi i važni sigurnosni objekti, |
| --- | --- |

—

oprema, prijevozna sredstva, komunikacijski sustavi i važni sigurnosni objekti,

| — | trošak osoblja uključenog u djelovanja koja podupire Fond ili djelovanja koja zahtijevaju sudjelovanje osoblja zbog tehničkih ili sigurnosnih razloga. |
| --- | --- |

—

trošak osoblja uključenog u djelovanja koja podupire Fond ili djelovanja koja zahtijevaju sudjelovanje osoblja zbog tehničkih ili sigurnosnih razloga.

PRILOG IV.

Djelovanja koja su prihvatljiva za višu stopu sufinanciranja u skladu s člankom 11. stavkom 2

  3
  . i člankom 12. stavkom 6

  7
  . [Am. 131]

| — | Projekti čiji je cilj sprječavanje i suzbijanje
  nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju, netoleranciju i diskriminaciju, posebno mjere za sprječavanje njihovih suštinskih uzroka i
  radikalizacije
  u zatvorima te projekti kojima se omogućuje posebno osposobljavanje za tijela kaznenog progona
  . [Am. 132] |
| --- | --- |

—

Projekti čiji je cilj sprječavanje i suzbijanje
  nasilnog ekstremizma, uključujući radikalizaciju, netoleranciju i diskriminaciju, posebno mjere za sprječavanje njihovih suštinskih uzroka i
  radikalizacije
  u zatvorima te projekti kojima se omogućuje posebno osposobljavanje za tijela kaznenog progona
  . [Am. 132]

| — | Projekti čiji je cilj poboljšati interoperabilnost informacijskih sustava i komunikacijskih mreža
  , ako je to predviđeno pravom Unije ili država članica
   (1). [Am. 133] |
| --- | --- |

—

Projekti čiji je cilj poboljšati interoperabilnost informacijskih sustava i komunikacijskih mreža
  , ako je to predviđeno pravom Unije ili država članica
   (1). [Am. 133]

| — | Projekti čiji je cilj suzbijanje struktura organiziranog kriminala koje su prema EMPACT-u posebno opasne. [Am. 134] |
| --- | --- |

—

Projekti čiji je cilj suzbijanje struktura organiziranog kriminala koje su prema EMPACT-u posebno opasne. [Am. 134]

| — | Projekti čiji je cilj spriječiti kiberkriminal i boriti se protiv njega, posebice protiv seksualnog iskorištavanja djece na internetu, među ostalim mjerama za sprečavanje napada na informacijske sustave i kritičnu infrastrukturu otkrivanjem i rješavanjem ranjivosti. [Am. 135] |
| --- | --- |

—

Projekti čiji je cilj spriječiti kiberkriminal i boriti se protiv njega, posebice protiv seksualnog iskorištavanja djece na internetu, među ostalim mjerama za sprečavanje napada na informacijske sustave i kritičnu infrastrukturu otkrivanjem i rješavanjem ranjivosti. [Am. 135]

| — | Projekti čiji je cilj suzbijanje nezakonite trgovine na internetu. [Am. 136] |
| --- | --- |

—

Projekti čiji je cilj suzbijanje nezakonite trgovine na internetu. [Am. 136]

---

(1)  U skladu s Komunikacijom Komisije o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost COM(2016)0205.

PRILOG V.

Ključni pokazatelji uspješnosti iz članka 24. stavka 1.

Posebni cilj br. 1: bolja razmjena informacija

| 1. | Upotreba mehanizama EU-a za razmjenu informacija.
  Izvor podataka: Europol, EU-LISA, Vijeće, države članice |
| --- | --- |

1.

Upotreba mehanizama EU-a za razmjenu informacija.

Posebni cilj br. 2: poboljšana operativna suradnja

| 1. | Broj zajedničkih operativnih djelovanja koja podupire Fond.
  Izvor podataka: Europol, Eurojust, države članice |
| --- | --- |

1.

Broj zajedničkih operativnih djelovanja koja podupire Fond.

| 2. | Procijenjena vrijednost zamrznute imovine, procijenjena vrijednost imovine oduzete uz pomoć Fonda
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

2.

Procijenjena vrijednost zamrznute imovine, procijenjena vrijednost imovine oduzete uz pomoć Fonda

| 3. | Vrijednost
  zapljena
  nezakonite droge koja je oduzeta zahvaljujući prekograničnoj suradnji

  i oružja, krijumčarenih divljih biljnih i životinjskih vrsta te kulturnih dobara koje su ostvarene prekograničnom suradnjom
  agencija kaznenog progona
  koje su uspostavljene potporom iz Fonda
  . [Am. 137]

  Izvor podataka: države članice, korisnici bespovratnih sredstava Unije za djelovanje |
| --- | --- |

3.

Vrijednost
  zapljena
  nezakonite droge koja je oduzeta zahvaljujući prekograničnoj suradnji

  i oružja, krijumčarenih divljih biljnih i životinjskih vrsta te kulturnih dobara koje su ostvarene prekograničnom suradnjom
  agencija kaznenog progona
  koje su uspostavljene potporom iz Fonda
  . [Am. 137]

| 4. | Broj preporuka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine s financijskim utjecajem u području sigurnosti koje su provedene uz potporu Fonda u odnosu na ukupni broj preporuka s financijskim utjecajem u području sigurnosti.
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

4.

Broj preporuka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine s financijskim utjecajem u području sigurnosti koje su provedene uz potporu Fonda u odnosu na ukupni broj preporuka s financijskim utjecajem u području sigurnosti.

Posebni cilj br. 3: pojačane sposobnosti za suzbijanje i sprječavanje kriminala

| 5. | Broj policijskih službenika koji su završili osposobljavanje, vježbe, uzajamno učenje ili specijalizirane programe razmjene o prekograničnim temama uz potporu Fonda.
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

5.

Broj policijskih službenika koji su završili osposobljavanje, vježbe, uzajamno učenje ili specijalizirane programe razmjene o prekograničnim temama uz potporu Fonda.

| 6. | Broj kritičnih infrastruktura

  javnih prostora
  i javnih prostora

  opseg kritičnih infrastruktura
  čija je zaštita od sigurnosnih incidenata poboljšana uz pomoć Fonda. [Am. 138]

  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

6.

Broj kritičnih infrastruktura

  javnih prostora
  i javnih prostora

  opseg kritičnih infrastruktura
  čija je zaštita od sigurnosnih incidenata poboljšana uz pomoć Fonda. [Am. 138]

| 7. | Broj inicijativa za sprječavanje radikalizacije koja dovodi o nasilnog ekstremizma.
  Izvor podataka: RAN |
| --- | --- |

7.

Broj inicijativa za sprječavanje radikalizacije koja dovodi o nasilnog ekstremizma.

PRILOG VI.

Vrste intervencija

TABLICA 1.: KODOVI ZA DIMENZIJU PODRUČJA INTERVENCIJA

| 1 | TER – Financiranje borbe protiv terorizma |
| --- | --- |
| 2 | TER – Sprječavanje i suzbijanje radikalizacije |
| 3 | TER – Zaštita i otpornost javnih prostora i drugih lakih meta |
| 4 | TER – Zaštita i otpornost kritične infrastrukture |
| 5 | TER – Kemijska, biološka, radioaktivna, nuklearna |
| 6 | TER – Eksplozivi |
| 7 | TER – Upravljanje krizama |
| 8 | TER – Ostalo |
| 9 | OC – Korupcija |
| 10 | OC – Gospodarski i financijski kriminal |
| 10.a | OC – Pranje prihoda stečenog kaznenim djelom [Am. 139] |
| 11 | OC – Droga |
| 12 | OC – Trgovina vatrenim oružjem |
| 12.a | Trgovina kulturnim dobrima [Am. 140] |
| 12.b | Trgovina ugroženim vrstama [Am. 141] |
| 13 | OC – Trgovina ljudima |
| 14 | OC – Krijumčarenje migranata |
| 15 | OC – Kaznena djela protiv okoliša |
| 16 | OC – Organizirani kriminal u vezi s imovinom |
| 17 | OC – Ostalo |
| 18 | CC – Kiberkriminalitet – ostalo |
| 19 | CC – Kiberkriminalitet – prevencija |
| 20 | CC – Kiberkriminalitet – olakšavanje istraga |
| 21 | CC – Kiberkriminalitet – pomoć žrtvama |
| 22 | CC – Spolno iskorištavanje djece – prevencija |
| 23 | CC – Spolno iskorištavanje djece – olakšavanje istraga |
| 24 | CC – Spolno iskorištavanje djece – pomoć žrtvama |
| 24.a | CC – Distribucija slika zlostavljanja djece i dječje pornografije [Am. 142] |
| 25 | CC – Spolno iskorištavanje djece – ostalo |
| 26 | CC – Ostalo |
| 27 | GEN – Razmjena informacija |
| 28 | GEN – Policijska ili međuagencijska suradnja (carine, službenici graničnog nadzora, obavještajne službe) |
| 29 | GEN – Forenzika |
| 30 | GEN – Potpora žrtvama |
| 31 | GEN – Operativna potpora |
| 32 | TA – Tehnička pomoć – informiranje i komunikacija |
| 33 | TA – Tehnička pomoć – izrada, provedba, praćenje i kontrola |
| 34 | TA – Tehnička pomoć – evaluacija i studije, prikupljanje podataka |
| 35 | TA – Tehnička pomoć – jačanje kapaciteta |

1

TER – Financiranje borbe protiv terorizma

2

TER – Sprječavanje i suzbijanje radikalizacije

3

TER – Zaštita i otpornost javnih prostora i drugih lakih meta

4

TER – Zaštita i otpornost kritične infrastrukture

5

TER – Kemijska, biološka, radioaktivna, nuklearna

6

TER – Eksplozivi

7

TER – Upravljanje krizama

8

TER – Ostalo

9

OC – Korupcija

10

OC – Gospodarski i financijski kriminal

10.a

OC – Pranje prihoda stečenog kaznenim djelom [Am. 139]

11

OC – Droga

12

OC – Trgovina vatrenim oružjem

12.a

Trgovina kulturnim dobrima [Am. 140]

12.b

Trgovina ugroženim vrstama [Am. 141]

13

OC – Trgovina ljudima

14

OC – Krijumčarenje migranata

15

OC – Kaznena djela protiv okoliša

16

OC – Organizirani kriminal u vezi s imovinom

17

OC – Ostalo

18

CC – Kiberkriminalitet – ostalo

19

CC – Kiberkriminalitet – prevencija

20

CC – Kiberkriminalitet – olakšavanje istraga

21

CC – Kiberkriminalitet – pomoć žrtvama

22

CC – Spolno iskorištavanje djece – prevencija

23

CC – Spolno iskorištavanje djece – olakšavanje istraga

24

CC – Spolno iskorištavanje djece – pomoć žrtvama

24.a

CC – Distribucija slika zlostavljanja djece i dječje pornografije [Am. 142]

25

CC – Spolno iskorištavanje djece – ostalo

26

CC – Ostalo

27

GEN – Razmjena informacija

28

GEN – Policijska ili međuagencijska suradnja (carine, službenici graničnog nadzora, obavještajne službe)

29

GEN – Forenzika

30

GEN – Potpora žrtvama

31

GEN – Operativna potpora

32

TA – Tehnička pomoć – informiranje i komunikacija

33

TA – Tehnička pomoć – izrada, provedba, praćenje i kontrola

34

TA – Tehnička pomoć – evaluacija i studije, prikupljanje podataka

35

TA – Tehnička pomoć – jačanje kapaciteta

TABLICA 2. KODOVI ZA VRSTU DIMENZIJE DJELOVANJA

| 1 | Informacijski sustavi, interoperabilnost, kvaliteta podataka, komunikacijski sustavi (osim opreme) |
| --- | --- |
| 2 | Mreže, centri izvrsnosti, strukture za suradnju, zajednička djelovanja i operacije |
| 3 | Zajednički istražni timovi ili ostale zajedničke operacije |
| 4 | Upućivanje ili raspoređivanje stručnjaka |
| 5 | Osposobljavanje |
| 6 | Razmjena najbolje prakse, radionice, konferencije, događaji, kampanje za jačanje svijesti, komunikacijske aktivnosti |
| 7 | Studije, pilot projekti, procjene rizika |
| 8 | Oprema (uključena u izračun gornje granice od 15 %) |
| 9 | Prijevozna sredstva (uključena u izračun gornje granice od 15 %) |
| 10 | Zgrade, objekti (uključeni u izračun gornje granice od 15 %) |
| 11 | Raspoređivanje ili drugi način praćenja istraživačkih projekata |

1

Informacijski sustavi, interoperabilnost, kvaliteta podataka, komunikacijski sustavi (osim opreme)

2

Mreže, centri izvrsnosti, strukture za suradnju, zajednička djelovanja i operacije

3

Zajednički istražni timovi ili ostale zajedničke operacije

4

Upućivanje ili raspoređivanje stručnjaka

5

Osposobljavanje

6

Razmjena najbolje prakse, radionice, konferencije, događaji, kampanje za jačanje svijesti, komunikacijske aktivnosti

7

Studije, pilot projekti, procjene rizika

8

Oprema (uključena u izračun gornje granice od 15 %)

9

Prijevozna sredstva (uključena u izračun gornje granice od 15 %)

10

Zgrade, objekti (uključeni u izračun gornje granice od 15 %)

11

Raspoređivanje ili drugi način praćenja istraživačkih projekata

TABLICA 3. KODOVI ZA DIMENZIJU NAČINA PROVEDBE

| 1 | Suradnja s trećim zemljama |
| --- | --- |
| 2 | Djelovanja u trećim zemljama |
| 3 | Provedba preporuka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine u području policijske suradnje |
| 4 | Posebna djelovanja (nije poznato u fazi programiranja) |
| 5 | Hitna pomoć (nije poznato u fazi programiranja) |
| 6 | Djelovanja navedena u Prilogu IV. |

1

Suradnja s trećim zemljama

2

Djelovanja u trećim zemljama

3

Provedba preporuka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine u području policijske suradnje

4

Posebna djelovanja (nije poznato u fazi programiranja)

5

Hitna pomoć (nije poznato u fazi programiranja)

6

Djelovanja navedena u Prilogu IV.

PRILOG VII.

Djelovanja koja su prihvatljiva za operativnu potporu

U okviru posebnog cilja bolja razmjena informacija, operativna potpora u okviru programa obuhvaća sljedeće:

| — | održavanje i služba za pomoć korisnicima za informacijske sustave Unije i, prema potrebi, nacionalne informacijske sustave koji pridonose ostvarenju ciljeva ove Uredbe, |
| --- | --- |

—

održavanje i služba za pomoć korisnicima za informacijske sustave Unije i, prema potrebi, nacionalne informacijske sustave koji pridonose ostvarenju ciljeva ove Uredbe,

| — | troškove osoblja koje pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe. |
| --- | --- |

—

troškove osoblja koje pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe.

U okviru posebnog cilja poboljšana operativna suradnja, operativna potpora u okviru nacionalnih programa obuhvaća sljedeće:

| — | održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprječavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom, |
| --- | --- |

—

održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprječavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom,

| — | troškove osoblja koje pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe. |
| --- | --- |

—

troškove osoblja koje pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe.

U okviru posebnog cilja pojačane sposobnosti za suzbijanje i sprječavanje kriminala, operativna potpora u okviru nacionalnih programa obuhvaća sljedeće:

| — | održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprječavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom, |
| --- | --- |

—

održavanje tehničke opreme ili prijevoznih sredstava koja se upotrebljavaju za djelovanja u području sprječavanja, otkrivanja i istrage teškog i organiziranog kriminala s prekograničnom dimenzijom,

| — | troškove osoblja koje pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe. |
| --- | --- |

—

troškove osoblja koje pridonosi ostvarenju ciljeva ove Uredbe.

Djelovanja koja nisu prihvatljiva u skladu s člankom 4. stavkom 3. nisu obuhvaćena.

PRILOG VIII.

Pokazatelji ostvarenja i rezultata iz članka 24. stavka 3.

Posebni cilj br. 1: bolja razmjena informacija

| 1. | Upotreba mehanizama EU-a za razmjenu informacija koja se mjeri na temelju:






  (a) | broja
  danih upozorenja i
  obavljenih pretraživanja schengenskog informacijskog sustava (SIS); [Am. 143] |
| --- | --- | --- |

1.

Upotreba mehanizama EU-a za razmjenu informacija koja se mjeri na temelju:

(a)

broja
  danih upozorenja i
  obavljenih pretraživanja schengenskog informacijskog sustava (SIS); [Am. 143]

| (b) | broja pretraživanja u sustavu za transnacionalnu razmjenu forenzičkih podataka (DNA, otisci prstiju, registarske oznake) među državama članicama (automatizirani sustav za razmjenu podataka iz Prüma); |
| --- | --- |

(b)

broja pretraživanja u sustavu za transnacionalnu razmjenu forenzičkih podataka (DNA, otisci prstiju, registarske oznake) među državama članicama (automatizirani sustav za razmjenu podataka iz Prüma);

| (c) | broja poruka razmijenjenih preko Europolove mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija (SIENA); |
| --- | --- |

(c)

broja poruka razmijenjenih preko Europolove mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija (SIENA);

| (d) | broja obavljenih pretraživanja Europolovog informacijskog sustava (EIS); |
| --- | --- |

(d)

broja obavljenih pretraživanja Europolovog informacijskog sustava (EIS);

| (e) | ukupnog broja putnika čiji su podaci iz EU-ove evidencije podataka o putnicima (PNR) prikupljeni i razmijenjeni; |
| --- | --- |

(e)

ukupnog broja putnika čiji su podaci iz EU-ove evidencije podataka o putnicima (PNR) prikupljeni i razmijenjeni;

| (ea) | broj pretraživanja u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije državljana trećih zemalja (ECRIS-TCN). [Am. 144] |
| --- | --- |

(ea)

broj pretraživanja u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije državljana trećih zemalja (ECRIS-TCN). [Am. 144]

| 2. | Broj novih veza između baza

  nadležnih tijela s bazama
  podataka važnih

  važnima
  za sigurnost uspostavljenih uz pomoć Fonda: [Am. 145]







  (a) | s bazama podataka EU-a i, prema potrebi, međunarodnim bazama podataka; |
| --- | --- | --- |

2.

Broj novih veza između baza

  nadležnih tijela s bazama
  podataka važnih

  važnima
  za sigurnost uspostavljenih uz pomoć Fonda: [Am. 145]

(a)

s bazama podataka EU-a i, prema potrebi, međunarodnim bazama podataka;

| (b) | unutar države članice; |
| --- | --- |

(b)

unutar države članice;

| (c) | s jednom ili više država članica; |
| --- | --- |

(c)

s jednom ili više država članica;

| (d) | s jednom ili više trećih zemalja. |
| --- | --- |

(d)

s jednom ili više trećih zemalja.

| 3. | Broj aktivnih korisnika EU-ovih i, prema potrebi, nacionalnih alata za razmjenu informacija, sustava i baza podataka koji su važni za sigurnost koji je povećan uz potporu Fonda u odnosu na ukupni broj korisnika.
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

3.

Broj aktivnih korisnika EU-ovih i, prema potrebi, nacionalnih alata za razmjenu informacija, sustava i baza podataka koji su važni za sigurnost koji je povećan uz potporu Fonda u odnosu na ukupni broj korisnika.

Posebni cilj br. 2: poboljšana operativna suradnja

| 4. | Broj zajedničkih operacija koje su se podupirale iz Fonda, uključujući uključene države članice i nadležna tijela, raščlanjen prema područjima (borba protiv terorizma, organizirani kriminal općenito, organizirani kriminal, oružje, kiberkiminalitet, ostalo):






  (a) | broj zajedničkih istražnih timova; |
| --- | --- | --- |

4.

Broj zajedničkih operacija koje su se podupirale iz Fonda, uključujući uključene države članice i nadležna tijela, raščlanjen prema područjima (borba protiv terorizma, organizirani kriminal općenito, organizirani kriminal, oružje, kiberkiminalitet, ostalo):

(a)

broj zajedničkih istražnih timova;

| (b) | broj operativnih projekata Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT); |
| --- | --- |

(b)

broj operativnih projekata Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT);

| (c) | ostale zajedničke operativne mjere. |
| --- | --- |

(c)

ostale zajedničke operativne mjere.

| 5. | Sudjelovanje u transnacionalnim mrežama koje djeluju uz pomoć Fonda.
  Izvor podataka: države članice, korisnici bespovratnih sredstava Unije za djelovanja ili za pomoć u hitnim okolnostima |
| --- | --- |

5.

Sudjelovanje u transnacionalnim mrežama koje djeluju uz pomoć Fonda.

| 6. | Procijenjena vrijednost zamrznute imovine, procijenjena vrijednost imovine oduzete uz pomoć Fonda
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

6.

Procijenjena vrijednost zamrznute imovine, procijenjena vrijednost imovine oduzete uz pomoć Fonda

| 7. | Vrijednost
  zapljena
  nezakonite droge koja je oduzeta zahvaljujući prekograničnoj suradnji

  i oružja, krijumčarenih divljih biljnih i životinjskih vrsta te kulturnih dobara koje su ostvarene prekograničnom suradnjom
  agencija kaznenog progona. [Am. 146]

  Izvor podataka:

  Europol,

  države članice, korisnici bespovratnih sredstava Unije za djelovanja
  [Am. 147] |
| --- | --- |

7.

Vrijednost
  zapljena
  nezakonite droge koja je oduzeta zahvaljujući prekograničnoj suradnji

  i oružja, krijumčarenih divljih biljnih i životinjskih vrsta te kulturnih dobara koje su ostvarene prekograničnom suradnjom
  agencija kaznenog progona. [Am. 146]

| 8. | Broj rezultata postojećih transnacionalnih mreža ostvarenih uz pomoć Fonda, kao što su primjerice priručnici o najboljoj praksi, radionice i zajedničke vježbe.
  Izvor podataka: korisnici bespovratnih sredstava Unije za djelovanja |
| --- | --- |

8.

Broj rezultata postojećih transnacionalnih mreža ostvarenih uz pomoć Fonda, kao što su primjerice priručnici o najboljoj praksi, radionice i zajedničke vježbe.

| 9. | Broj preporuka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine s financijskim utjecajem u području sigurnosti koje su provedene uz pomoć Fonda u odnosu na ukupni broj preporuka s financijskim utjecajem u području sigurnosti.
  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

9.

Broj preporuka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine s financijskim utjecajem u području sigurnosti koje su provedene uz pomoć Fonda u odnosu na ukupni broj preporuka s financijskim utjecajem u području sigurnosti.

Posebni cilj br. 3: pojačane sposobnosti za suzbijanje i sprječavanje kriminala

| 10. | Broj policijskih službenika koji su završili osposobljavanje, vježbe, uzajamno učenje ili specijalizirane programe razmjene o prekograničnim temama uz potporu Fonda raščlanjenih po sljedećim područjima:






  (a) | borba protiv terorizma; |
| --- | --- | --- |

10.

Broj policijskih službenika koji su završili osposobljavanje, vježbe, uzajamno učenje ili specijalizirane programe razmjene o prekograničnim temama uz potporu Fonda raščlanjenih po sljedećim područjima:

(a)

borba protiv terorizma;

| (b) | organizirani kriminal; |
| --- | --- |

(b)

organizirani kriminal;

| (c) | kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

(c)

kiberkriminalitet;

| (d) | druga područja operativne suradnje. |
| --- | --- |

(d)

druga područja operativne suradnje.

| 11. | Broj priručnika o najboljoj praksi i istražnim tehnikama, standardni operativni postupci i drugi alati razvijeni uz pomoć fonda kao rezultat interakcije između različitih organizacija diljem EU-a.
  Izvor podataka: države članice, korisnici bespovratnih sredstava Unije za djelovanja ili za pomoć u hitnim okolnostima |
| --- | --- |

11.

Broj priručnika o najboljoj praksi i istražnim tehnikama, standardni operativni postupci i drugi alati razvijeni uz pomoć fonda kao rezultat interakcije između različitih organizacija diljem EU-a.

| 12. | Broj žrtava zločina kojima je pružena pomoć uz potporu Fonda, raščlanjenih prema vrsti zločina (trgovanje ljudima
  i organima
  , krijumčarenje migranata, terorizam, teški i organizirani kriminal, kiberkriminalitet, seksualno iskorištavanje
  i seksualno iskorištavanje
  djece
  , mučenje ili neljudsko ili ponižavajuće postupanje
  ). [Am. 149]

  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

12.

Broj žrtava zločina kojima je pružena pomoć uz potporu Fonda, raščlanjenih prema vrsti zločina (trgovanje ljudima
  i organima
  , krijumčarenje migranata, terorizam, teški i organizirani kriminal, kiberkriminalitet, seksualno iskorištavanje
  i seksualno iskorištavanje
  djece
  , mučenje ili neljudsko ili ponižavajuće postupanje
  ). [Am. 149]

| 13. | Broj kritičnih infrastruktura

  javnih prostora
  i javnih prostora

  opseg kritičnih infrastruktura
  čija je zaštita od sigurnosnih incidenata poboljšana uz pomoć Fonda. [Am. 150]

  Izvor podataka: države članice |
| --- | --- |

13.

Broj kritičnih infrastruktura

  javnih prostora
  i javnih prostora

  opseg kritičnih infrastruktura
  čija je zaštita od sigurnosnih incidenata poboljšana uz pomoć Fonda. [Am. 150]

| 14. | Broj inicijativa za sprječavanje radikalizacije koja dovodi o nasilnog ekstremizma:







  (a) | broj pronađenih rezultata na

  web

  -mjestu Mreže za podizanje svijesti o radikalizaciji (RAN);
  [Am. 151] |
| --- | --- | --- |

14.

Broj inicijativa za sprječavanje radikalizacije koja dovodi o nasilnog ekstremizma:

(a)

broj pronađenih rezultata na

  web

  -mjestu Mreže za podizanje svijesti o radikalizaciji (RAN);
  [Am. 151]

| (b) | broj sudionika u RAN-u raščlanjen prema vrsti stručnjaka; |
| --- | --- |

(b)

broj sudionika u RAN-u raščlanjen prema vrsti stručnjaka;

| (c) | broj studijskih posjeta, osposobljavanja, radionica i savjetovanja obavljenih u državama članicama u koordinaciji s nacionalnim tijelima raščlanjen po korisnicima (tijela kaznenog progona, ostalo)
  i povratne informacije sudionika
  . [Am. 152] |
| --- | --- |

(c)

broj studijskih posjeta, osposobljavanja, radionica i savjetovanja obavljenih u državama članicama u koordinaciji s nacionalnim tijelima raščlanjen po korisnicima (tijela kaznenog progona, ostalo)
  i povratne informacije sudionika
  . [Am. 152]

| 15. | Broj partnerstava uspostavljenih uz pomoć Fonda kojima se pridonosi poboljšanju potpore svjedocima, zviždačima i žrtvama zločina:






  (a) | s privatnim sektorom; |
| --- | --- | --- |

15.

Broj partnerstava uspostavljenih uz pomoć Fonda kojima se pridonosi poboljšanju potpore svjedocima, zviždačima i žrtvama zločina:

(a)

s privatnim sektorom;

| (b) | s civilnim društvom. |
| --- | --- |

(b)

s civilnim društvom.

Posebni cilj br. 3.a: razvoj kulture zajedničkih obavještajnih podataka

| 15.a | Broj razmjena među državama članicama u području obavještajnih podataka. |
| --- | --- |

15.a

Broj razmjena među državama članicama u području obavještajnih podataka.

| 15.b | Broj službenika kaznenog progona i obavještajnih službi koji su završili osposobljavanje, vježbe, uzajamno učenje ili specijalizirane programe razmjene o prekograničnim temama uz potporu Fonda.



  Izvor podataka: države članice [Am. 154] |
| --- | --- |

15.b

Broj službenika kaznenog progona i obavještajnih službi koji su završili osposobljavanje, vježbe, uzajamno učenje ili specijalizirane programe razmjene o prekograničnim temama uz potporu Fonda.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/492 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/492

---

P8_TA(2019)0178

Definicija, prezentiranje i označivanje jakih alkoholnih pića i zaštita njihovih oznaka zemljopisnog podrijetla ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda te zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića (COM(2016)0750 – C8-0496/2016 – 2016/0392(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/65)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0750), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0750),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0496/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0496/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje talijanskog Senata, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje talijanskog Senata, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismima od 10. prosinca 2018. i 27. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismima od 10. prosinca 2018. i 27. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0021/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0021/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 54.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 1. ožujka 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0049).

---

P8_TC1-COD(2016)0392

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/787.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/494 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/494

---

P8_TA(2019)0179

Nacrt izmjena Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije (02360/2018 – C8-0132/2018 – 2018/0900(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/66)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Suda podnesen Parlamentu i Vijeću u njegovoj izmijenjenoj verziji (02360/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Suda podnesen Parlamentu i Vijeću u njegovoj izmijenjenoj verziji (02360/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 256. stavak 1. i članak 281. drugi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju na temelju kojih je Nacrt akta podnesen Parlamentu (C8-0132/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 256. stavak 1. i članak 281. drugi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije te članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju na temelju kojih je Nacrt akta podnesen Parlamentu (C8-0132/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavke 3. i 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavke 3. i 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Komisije (COM(2018)0534 i C(2018)7500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Komisije (COM(2018)0534 i C(2018)7500),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 48. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 48. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A8-0439/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A8-0439/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

P8_TC1-COD(2018)0900

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2019/629.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/495 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/495

---

P8_TA(2019)0180

Utvrđivanje mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije (COM(2019)0053 – C8-0039/2019 – 2019/0019(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/67)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0053), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0053),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 48. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0039/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 48. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0039/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0161/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0161/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2019)0019

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/500.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije

Uredba o utvrđivanju mjera za izvanredne situacije u području koordinacije sustava socijalne sigurnosti nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije temelji se na Članku 48 Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) jer se odnosi na koordinaciju mjera u području socijalne sigurnosti. Proširenje ove Uredbe na državljane trećih zemalja u istom pravnom aktu nije moguće zbog neusklađenosti pravne osnove jer bi se takvo produljenje trebalo temeljiti na članku 79. stavku 2. točki (b) UFEU-a.

Komisija smatra da državljani trećih zemalja obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 1231/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. trebaju i dalje imati koristi od osnovnih načela koordinacije socijalne sigurnosti koja bi trebala biti kodificirana Uredbom o utvrđivanju hitnih mjera u području koordinacije socijalne sigurnosti na temelju odredbi Uredbe (EU) br. 1231/2010 i Uredbi (EZ) br. 883/2004 i (EZ) br. 987/2009, koje ostaju na snazi.

Komisija će međutim kasnije razmotriti, ukoliko bude potrebno, proširenje načela iz ove Uredbe na državljane trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici i koji su bili ili su sada, u skladu s Uredbom (EU) br. 1231/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010., obuhvaćeni zakonodavstvom EU-a o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti kako bi potvrdila njihova prava u periodu kad je Ujedinjena Kraljevina bila država članica Unije.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/497 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/497

---

P8_TA(2019)0181

Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/68)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0895), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0895),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0511/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0511/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0063/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0063/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0436

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna povezanost u cestovnom prijevozu tereta i putnika s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/501.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/498 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/498

---

P8_TA(2019)0182

Zajednička pravila kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/69)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0893), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0893),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0510/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0510/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. veljače 2019. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0062/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0062/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0433

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima kojima se osigurava osnovna zračna povezanost s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/502.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/499 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/499

---

P8_TA(2019)0183

Pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu određenih pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2019)0048 – C8-0037/2019 – 2019/0009(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/70)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0048), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0048),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0037/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0009

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu određenih pravila koja se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/497.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/500 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/500

---

P8_TA(2019)0184

Odobrenja za ribolov ribarskim plovilima Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i ribolovne aktivnosti ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i za ribolovne operacije ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije (COM(2019)0049 – C8-0036/2019 – 2019/0010(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/71)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0049),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0036/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0036/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0010

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i ribolovnim operacijama ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/498.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/501 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/501

---

P8_TA(2019)0185

Određeni aspekti sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2019)0088 – C8-0046/2019 – 2019/0040(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/72)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0088), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0088),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0046/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 154. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2019)0040

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim aspektima sigurnosti i povezivosti željeznica s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/503.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/502 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/502

---

P8_TA(2019)0189

Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreža nacionalnih koordinacijskih centara ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara (COM(2018)0630 – C8-0404/2018 – 2018/0328(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/73)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Naš
  svakodnevni život i naša gospodarstva sve više ovise o digitalnim tehnologijama zbog čega su građani sve izloženiji ozbiljnim kiberincidentima. Naša sigurnost u budućnosti ovisi, među ostalim, o jačanju tehnološke i industrijske sposobnosti za zaštitu Unije od kiberprijetnji jer se
  civilna
  infrastruktura i 
  vojni
  kapaciteti oslanjaju na sigurne digitalne sustave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Naš
  svakodnevni život i naša gospodarstva sve više ovise o digitalnim tehnologijama zbog čega su građani sve izloženiji ozbiljnim kiberincidentima. Naša sigurnost u budućnosti ovisi, među ostalim, o jačanju tehnološke i industrijske sposobnosti za zaštitu Unije od kiberprijetnji jer se
  civilna
  infrastruktura i 
  vojni
  kapaciteti oslanjaju na sigurne digitalne sustave.

| (1) | Više od 80 % stanovništva Unije spojeno je na internet, a
  naš svakodnevni život i naša gospodarstva sve više ovise o digitalnim tehnologijama, zbog čega su građani sve izloženiji ozbiljnim kiberincidentima. Naša sigurnost u budućnosti ovisi, među ostalim, o 
  doprinosu općoj otpornosti,
  jačanju tehnološke i industrijske sposobnosti za zaštitu Unije od kiberprijetnji
  koje se stalno razvijaju
  jer se infrastruktura i 
  sigurnosni
  kapaciteti oslanjaju na sigurne digitalne sustave.
  Takva sigurnost može se postići podizanjem razine osviještenosti o kibersigurnosnim prijetnjama razvojem kompetencija, kapaciteta i sposobnosti diljem Unije, temeljito uzimajući u obzir međuodnos hardverske i softverske infrastrukture, mreža, proizvoda i procesa te društvenih i etičkih posljedica i razloga za zabrinutost. |
| --- | --- |

(1)

Više od 80 % stanovništva Unije spojeno je na internet, a
  naš svakodnevni život i naša gospodarstva sve više ovise o digitalnim tehnologijama, zbog čega su građani sve izloženiji ozbiljnim kiberincidentima. Naša sigurnost u budućnosti ovisi, među ostalim, o 
  doprinosu općoj otpornosti,
  jačanju tehnološke i industrijske sposobnosti za zaštitu Unije od kiberprijetnji
  koje se stalno razvijaju
  jer se infrastruktura i 
  sigurnosni
  kapaciteti oslanjaju na sigurne digitalne sustave.
  Takva sigurnost može se postići podizanjem razine osviještenosti o kibersigurnosnim prijetnjama razvojem kompetencija, kapaciteta i sposobnosti diljem Unije, temeljito uzimajući u obzir međuodnos hardverske i softverske infrastrukture, mreža, proizvoda i procesa te društvenih i etičkih posljedica i razloga za zabrinutost.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Kiberkriminal postaje sve veća prijetnja Uniji, njezinim građanima i gospodarstvu. 80 % europskih poduzeća susrelo se tijekom 2017. s barem jednim incidentom povezanim s kibersigurnošću. Napadom Wannacry u svibnju 2017. bilo je pogođeno više od 150 zemalja i 230 000 IT sustava te je on imao znatan učinak na ključne infrastrukture kao što su bolnice. Iz toga proizlazi potreba za najvišim standardima i cjelovitim rješenjima za kibersigurnost, kojima su obuhvaćeni ljudi, proizvodi, procesi i tehnologije u Uniji, potreba da Unija bude predvodnik u tom području te potreba za digitalnom autonomijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Kiberkriminal postaje sve veća prijetnja Uniji, njezinim građanima i gospodarstvu. 80 % europskih poduzeća susrelo se tijekom 2017. s barem jednim incidentom povezanim s kibersigurnošću. Napadom Wannacry u svibnju 2017. bilo je pogođeno više od 150 zemalja i 230 000 IT sustava te je on imao znatan učinak na ključne infrastrukture kao što su bolnice. Iz toga proizlazi potreba za najvišim standardima i cjelovitim rješenjima za kibersigurnost, kojima su obuhvaćeni ljudi, proizvodi, procesi i tehnologije u Uniji, potreba da Unija bude predvodnik u tom području te potreba za digitalnom autonomijom.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Šefovi država i vlada pozvali su Uniju na sastanku na vrhu o digitalnoj budućnosti u Tallinnu u rujnu 2017. da postane „globalna predvodnica u području kibersigurnosti do 2025. kako bismo osigurali povjerenje i zaštitu naših građana, potrošača i poduzeća na internetu te ostvarili slobodan i zakonom uređen internet.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Šefovi država i vlada pozvali su Uniju na sastanku na vrhu o digitalnoj budućnosti u Tallinnu u rujnu 2017. da postane „globalna predvodnica u području kibersigurnosti do 2025. kako bismo osigurali povjerenje i zaštitu naših građana, potrošača i poduzeća na internetu te ostvarili slobodan i zakonom uređen internet.”

| (4) | Šefovi država i vlada pozvali su Uniju na sastanku na vrhu o digitalnoj budućnosti u Tallinnu u rujnu 2017. da postane globalna predvodnica u području kibersigurnosti do 2025. kako bismo osigurali povjerenje i zaštitu naših građana, potrošača i poduzeća na internetu te ostvarili slobodan
  , sigurniji
  i zakonom uređen internet
  i izjavili da će „više koristiti rješenja otvorenog koda i/ili otvorene standarde pri (ponovnoj) izgradnji sustava i rješenja IKT-a (među ostalim, da bi se izbjegla ovisnost o prodavaču), uključujući one koji su razvijeni i/ili se promiču u programima EU-a za interoperabilnost i normizaciju, kao što je ISA2”
  . |
| --- | --- |

(4)

Šefovi država i vlada pozvali su Uniju na sastanku na vrhu o digitalnoj budućnosti u Tallinnu u rujnu 2017. da postane globalna predvodnica u području kibersigurnosti do 2025. kako bismo osigurali povjerenje i zaštitu naših građana, potrošača i poduzeća na internetu te ostvarili slobodan
  , sigurniji
  i zakonom uređen internet
  i izjavili da će „više koristiti rješenja otvorenog koda i/ili otvorene standarde pri (ponovnoj) izgradnji sustava i rješenja IKT-a (među ostalim, da bi se izbjegla ovisnost o prodavaču), uključujući one koji su razvijeni i/ili se promiču u programima EU-a za interoperabilnost i normizaciju, kao što je ISA2”
  .

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja („Centar za stručnost”) trebao bi pridonijeti povećanju otpornosti i pouzdanosti infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava, uključujući internet i ostalu infrastrukturu ključnu za funkcioniranje društva, kao što su prometni, zdravstveni i bankovni sustavi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja („Centar za stručnost”) trebao bi pridonijeti povećanju otpornosti i pouzdanosti infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava, uključujući internet i ostalu infrastrukturu ključnu za funkcioniranje društva, kao što su prometni, zdravstveni i bankovni sustavi.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.b) | U pogledu Centra za stručnost i njegova djelovanja trebalo bi uzeti u obzir provedbu Uredbe (EU) 2019/XXX [preinaka Uredbe (EZ) br. 428/2009 kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0616]

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.b)

U pogledu Centra za stručnost i njegova djelovanja trebalo bi uzeti u obzir provedbu Uredbe (EU) 2019/XXX [preinaka Uredbe (EZ) br. 428/2009 kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0616]

   (1a)

  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Znatan poremećaj u radu mrežnih i informacijskih sustava može utjecati na pojedine države članice i cijelu Uniju. Stoga je
  sigurnost
  mrežnih i informacijskih sustava ključna za
  neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  . Unija trenutačno ovisi o 
  pružanjima
  usluga kibersigurnosti izvan Europe. Međutim, u strateškom je interesu Unije osigurati da zadrži i razvije bitne tehnološke sposobnosti u području kibersigurnosti u cilju zaštite
  svojeg jedinstvenog digitalnog tržišta, a posebno kako bi zaštitila
  ključne
  mrežne
  i 
  informacijske sustave
  i pružila ključne kibersigurnosne usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Znatan poremećaj u radu mrežnih i informacijskih sustava može utjecati na pojedine države članice i cijelu Uniju. Stoga je
  sigurnost
  mrežnih i informacijskih sustava ključna za
  neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  . Unija trenutačno ovisi o 
  pružanjima
  usluga kibersigurnosti izvan Europe. Međutim, u strateškom je interesu Unije osigurati da zadrži i razvije bitne tehnološke sposobnosti u području kibersigurnosti u cilju zaštite
  svojeg jedinstvenog digitalnog tržišta, a posebno kako bi zaštitila
  ključne
  mrežne
  i 
  informacijske sustave
  i pružila ključne kibersigurnosne usluge.

| (5) | Znatan poremećaj u radu mrežnih i informacijskih sustava može utjecati na pojedine države članice i cijelu Uniju. Stoga je
  najviša razina sigurnosti
  mrežnih i informacijskih sustava
  u cijeloj Uniji podjenako
  ključna
  i
  za
  društvo i za gospodarstvo
  . Unija trenutačno ovisi o 
  pružateljima
  usluga kibersigurnosti izvan Europe. Međutim, u strateškom je interesu Unije osigurati da zadrži i razvije bitne tehnološke sposobnosti
  i kapacitete
  u području kibersigurnosti u cilju
  osiguranja
  zaštite
  podataka i ključnih mrežnih i informacijskih sustava europskih građana i poduzeća, uključujući infrastrukture koje su
  ključne
  za funkcioniranje društva, kao što su prometni
  i 
  zdravstveni sustavi te bankarstvo
  i 
  jedinstveno digitalno tržište te kako bi
  pružila ključne kibersigurnosne usluge. |
| --- | --- |

(5)

Znatan poremećaj u radu mrežnih i informacijskih sustava može utjecati na pojedine države članice i cijelu Uniju. Stoga je
  najviša razina sigurnosti
  mrežnih i informacijskih sustava
  u cijeloj Uniji podjenako
  ključna
  i
  za
  društvo i za gospodarstvo
  . Unija trenutačno ovisi o 
  pružateljima
  usluga kibersigurnosti izvan Europe. Međutim, u strateškom je interesu Unije osigurati da zadrži i razvije bitne tehnološke sposobnosti
  i kapacitete
  u području kibersigurnosti u cilju
  osiguranja
  zaštite
  podataka i ključnih mrežnih i informacijskih sustava europskih građana i poduzeća, uključujući infrastrukture koje su
  ključne
  za funkcioniranje društva, kao što su prometni
  i 
  zdravstveni sustavi te bankarstvo
  i 
  jedinstveno digitalno tržište te kako bi
  pružila ključne kibersigurnosne usluge.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U Uniji postoji bogato stručno znanje i iskustvo u području istraživanja, tehnologije i industrijskog razvoja u području kibersigurnosti, ali istraživačke zajednice su fragmentirane, neusklađene i nedostaje im zajednička misija, što sprečava razvoj konkurentnosti u tom području. Potrebno je udružiti i umrežiti te napore i stručno znanje te ih učinkovito upotrijebiti za jačanje i nadopunu postojećih sposobnosti u području istraživanja, tehnologije i industrije na razini Unije i na nacionalnim razinama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U Uniji postoji bogato stručno znanje i iskustvo u području istraživanja, tehnologije i industrijskog razvoja u području kibersigurnosti, ali istraživačke zajednice su fragmentirane, neusklađene i nedostaje im zajednička misija, što sprečava razvoj konkurentnosti u tom području. Potrebno je udružiti i umrežiti te napore i stručno znanje te ih učinkovito upotrijebiti za jačanje i nadopunu postojećih sposobnosti u području istraživanja, tehnologije i industrije na razini Unije i na nacionalnim razinama.

| (6) | U Uniji postoji bogato stručno znanje i iskustvo u području istraživanja, tehnologije i industrijskog razvoja u području kibersigurnosti, ali istraživačke zajednice su fragmentirane, neusklađene i nedostaje im zajednička misija, što sprečava razvoj konkurentnosti
  i učinkovitu zaštitu ključnih podataka, mreža i sustava
  u tom području. Potrebno je udružiti i umrežiti te napore i stručno znanje te ih učinkovito upotrijebiti za jačanje i nadopunu postojećih sposobnosti u području istraživanja, tehnologije
  , vještina
  i industrije na razini Unije i na nacionalnim razinama.
  Iako se sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) suočava s važnim izazovima, kao što je zadovoljavanje potražnje za kvalificiranim radnicima, može se okoristi zastupljenošću raznih dijelova društva kao cjeline te postizanjem uravnotežene zastupljenosti spolova, etničke raznolikosti i nediskriminacije osoba s invaliditetom, kao i olakšavanjem pristupa znanju i osposobljavanju budućim stručnjacima za kibersigurnost, uključujući njihovo obrazovanje u neformalnim kontekstima, primjerice na projektima koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda, projektima u području civilne tehnologije, u novoosnovanim poduzećima i mikropoduzećima. |
| --- | --- |

(6)

U Uniji postoji bogato stručno znanje i iskustvo u području istraživanja, tehnologije i industrijskog razvoja u području kibersigurnosti, ali istraživačke zajednice su fragmentirane, neusklađene i nedostaje im zajednička misija, što sprečava razvoj konkurentnosti
  i učinkovitu zaštitu ključnih podataka, mreža i sustava
  u tom području. Potrebno je udružiti i umrežiti te napore i stručno znanje te ih učinkovito upotrijebiti za jačanje i nadopunu postojećih sposobnosti u području istraživanja, tehnologije
  , vještina
  i industrije na razini Unije i na nacionalnim razinama.
  Iako se sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) suočava s važnim izazovima, kao što je zadovoljavanje potražnje za kvalificiranim radnicima, može se okoristi zastupljenošću raznih dijelova društva kao cjeline te postizanjem uravnotežene zastupljenosti spolova, etničke raznolikosti i nediskriminacije osoba s invaliditetom, kao i olakšavanjem pristupa znanju i osposobljavanju budućim stručnjacima za kibersigurnost, uključujući njihovo obrazovanje u neformalnim kontekstima, primjerice na projektima koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda, projektima u području civilne tehnologije, u novoosnovanim poduzećima i mikropoduzećima.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) ključni su dionici u Unijinom sektoru kibersigurnosti koji zbog svoje pokretljivosti mogu pružiti najsuvremenija rješenja. Međutim, MSP-ovi koji nisu specijalizirani za kibersigurnost također su više izloženi kiberincidentima jer uspostava učinkovitih rješenja za kibersigurnost zahtijeva veća ulaganja i stručna znanja. Stoga je potrebno da Centar za stručnost i Mreža centara za stručnost u području kibersigurnosti („Mreža”) pruže posebnu potporu MSP-ovima olakšavajući im pristup znanju i osposobljavanju kako bi im se omogućilo da postignu zadovoljavajuću razinu zaštite te kako bi se omogućilo subjektima u području kibersigurnosti da pridonesu vodećem položaju Unije u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) ključni su dionici u Unijinom sektoru kibersigurnosti koji zbog svoje pokretljivosti mogu pružiti najsuvremenija rješenja. Međutim, MSP-ovi koji nisu specijalizirani za kibersigurnost također su više izloženi kiberincidentima jer uspostava učinkovitih rješenja za kibersigurnost zahtijeva veća ulaganja i stručna znanja. Stoga je potrebno da Centar za stručnost i Mreža centara za stručnost u području kibersigurnosti („Mreža”) pruže posebnu potporu MSP-ovima olakšavajući im pristup znanju i osposobljavanju kako bi im se omogućilo da postignu zadovoljavajuću razinu zaštite te kako bi se omogućilo subjektima u području kibersigurnosti da pridonesu vodećem položaju Unije u tom području.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Stučno znanje postoji i izvan industrijskog i istraživačkog konteksta. U nekomercijalnim i pretkomercijalnim projektima, koji se nazivaju „projekti u području civilne tehnologije” primjenjuju se otvoreni standardi, sustavi otvorenih podataka i besplatni softver otvorenog koda u interesu društva i za javno dobro. Oni doprinose otpornosti, svijesti i razvoju kompetencije u području kibersigurnosti te igraju važnu ulogu u izgradnji kapaciteta za industriju i istraživanja u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Stučno znanje postoji i izvan industrijskog i istraživačkog konteksta. U nekomercijalnim i pretkomercijalnim projektima, koji se nazivaju „projekti u području civilne tehnologije” primjenjuju se otvoreni standardi, sustavi otvorenih podataka i besplatni softver otvorenog koda u interesu društva i za javno dobro. Oni doprinose otpornosti, svijesti i razvoju kompetencije u području kibersigurnosti te igraju važnu ulogu u izgradnji kapaciteta za industriju i istraživanja u tom području.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.c) | Pojam „dionici”, kad se koristi u kontekstu ove Uredbe, odnosi se između ostalog na industriju, javna tijela i druge subjekte koji se bave operativnim i tehničkim pitanjima u području kibersigurnosti, te na civilno društvo, među ostalima sindikate, udruge potrošača, zajednicu za besplatni softver otvorenog koda te akademsku i istraživačku zajednicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.c)

Pojam „dionici”, kad se koristi u kontekstu ove Uredbe, odnosi se između ostalog na industriju, javna tijela i druge subjekte koji se bave operativnim i tehničkim pitanjima u području kibersigurnosti, te na civilno društvo, među ostalima sindikate, udruge potrošača, zajednicu za besplatni softver otvorenog koda te akademsku i istraživačku zajednicu.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Centar za stručnost trebao bi biti glavni instrument Unije za udruživanje ulaganja u istraživanje, tehnologiju i industrijski razvoj u području kibersigurnosti i za provedbu relevantnih projekata i inicijativa zajedno s Mrežom
  centara za stručnost
  u području kibersigurnosti.
  Oni
  bi trebao ostvarivati financijsku potporu za kibersigurnost iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa i prema potrebi bi trebao biti otvoren prema Europskom fondu za regionalni razvoj i drugim programima. Ovaj pristup trebao bi pridonijeti stvaranju sinergija i koordiniranju financijske potpore za
  istraživanje, inovacije, tehnologiju i industrijski razvoj
  u području kibersigurnosti i izbjegavanju dvostrukog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Centar za stručnost trebao bi biti glavni instrument Unije za udruživanje ulaganja u istraživanje, tehnologiju i industrijski razvoj u području kibersigurnosti i za provedbu relevantnih projekata i inicijativa zajedno s Mrežom
  centara za stručnost
  u području kibersigurnosti.
  Oni
  bi trebao ostvarivati financijsku potporu za kibersigurnost iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa i prema potrebi bi trebao biti otvoren prema Europskom fondu za regionalni razvoj i drugim programima. Ovaj pristup trebao bi pridonijeti stvaranju sinergija i koordiniranju financijske potpore za
  istraživanje, inovacije, tehnologiju i industrijski razvoj
  u području kibersigurnosti i izbjegavanju dvostrukog financiranja.

| (8) | Centar za stručnost trebao bi biti glavni instrument Unije za udruživanje ulaganja u istraživanje, tehnologiju i industrijski razvoj u području kibersigurnosti i za provedbu relevantnih projekata i inicijativa zajedno s Mrežom .
  On
  bi trebao ostvarivati financijsku potporu za kibersigurnost iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa
  te iz Europskog fonda za obranu za djelovanje i administrativne troškove povezane s obranom
  i prema potrebi bi trebao biti otvoren prema Europskom fondu za regionalni razvoj i drugim programima. Ovaj pristup trebao bi pridonijeti stvaranju sinergija i koordiniranju financijske potpore za
  inicijative Unije u području istraživanja i razvoja, inovacija, tehnologije i industrijskog razvoja
  u području kibersigurnosti i izbjegavanju dvostrukog financiranja. |
| --- | --- |

(8)

Centar za stručnost trebao bi biti glavni instrument Unije za udruživanje ulaganja u istraživanje, tehnologiju i industrijski razvoj u području kibersigurnosti i za provedbu relevantnih projekata i inicijativa zajedno s Mrežom .
  On
  bi trebao ostvarivati financijsku potporu za kibersigurnost iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa
  te iz Europskog fonda za obranu za djelovanje i administrativne troškove povezane s obranom
  i prema potrebi bi trebao biti otvoren prema Europskom fondu za regionalni razvoj i drugim programima. Ovaj pristup trebao bi pridonijeti stvaranju sinergija i koordiniranju financijske potpore za
  inicijative Unije u području istraživanja i razvoja, inovacija, tehnologije i industrijskog razvoja
  u području kibersigurnosti i izbjegavanju dvostrukog financiranja.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | „Integrirana sigurnost” kao načelo uspostavljeno u Zajedničkoj komunikaciji Komisije od 13. rujna 2017. pod nazivom „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a”, uključuje najsuvremenije metode postizanja veće sigurnosti u svim fazama životnog ciklusa proizvoda ili usluge, počevši od sigurnih metoda izrade i razvoja kojima se smanjuje područje podložno napadima i koje uključuju odgovarajuća ispitivanja i revizije sigurnosti. Tijekom rada i održavanja proizvođači ili pružatelji usluga moraju za procijenjeni životni vijek proizvoda i razdoblje nakon njega bez odgode staviti na raspolaganje ažuriranja kojima se uklanjaju nove ranjivosti ili prijetnje. To se može postići i tako da se trećim stranama omogući razvoj i pružanje takvih ažuriranja. Osiguravanje ažuriranja posebno je potrebno u slučaju često primjenjivanih infrastruktura, proizvoda i procesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

„Integrirana sigurnost” kao načelo uspostavljeno u Zajedničkoj komunikaciji Komisije od 13. rujna 2017. pod nazivom „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a”, uključuje najsuvremenije metode postizanja veće sigurnosti u svim fazama životnog ciklusa proizvoda ili usluge, počevši od sigurnih metoda izrade i razvoja kojima se smanjuje područje podložno napadima i koje uključuju odgovarajuća ispitivanja i revizije sigurnosti. Tijekom rada i održavanja proizvođači ili pružatelji usluga moraju za procijenjeni životni vijek proizvoda i razdoblje nakon njega bez odgode staviti na raspolaganje ažuriranja kojima se uklanjaju nove ranjivosti ili prijetnje. To se može postići i tako da se trećim stranama omogući razvoj i pružanje takvih ažuriranja. Osiguravanje ažuriranja posebno je potrebno u slučaju često primjenjivanih infrastruktura, proizvoda i procesa.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | U pogledu širine kibersigurnosnih izazova i u pogledu ulaganja u sposobnosti i kapacitete u području sigurnosti u drugim dijelovima svijeta, Unija i države članice trebale bi podići razinu financijske potpore za istraživanje, razvoj i rad u tom području. Kako bi se stvorile ekonomije razmjera i postigla usporediva razina zaštite diljem Unije, države članice trebale bi, prema potrebi, uložiti napore u europski okvir ulaganjem kroz mehanizam Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

U pogledu širine kibersigurnosnih izazova i u pogledu ulaganja u sposobnosti i kapacitete u području sigurnosti u drugim dijelovima svijeta, Unija i države članice trebale bi podići razinu financijske potpore za istraživanje, razvoj i rad u tom području. Kako bi se stvorile ekonomije razmjera i postigla usporediva razina zaštite diljem Unije, države članice trebale bi, prema potrebi, uložiti napore u europski okvir ulaganjem kroz mehanizam Centra za stručnost.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.c) | Kako bi potaknuli konkurentnost Unije i najviše standarde kibersigurnosti na međunarodnoj razini Centar za stručnost i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali bi poticati razmjenu u pogledu kibersigurnosnih proizvoda i procesa, standarda i tehničkih standarda s međunarodnom zajednicom. Tehnički standardi obuhvaćaju izradu referentnih implementacijskih računalnih programa koji se izdaju u okviru otvorenih standardnih licencija. Siguran dizajn, posebno referentnih implementacijskih računalnih programa, ključan je za cjelokupnu pouzdanost i otpornost najčešće upotrebljavane infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava kao što su internet i kritične infrastrukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.c)

Kako bi potaknuli konkurentnost Unije i najviše standarde kibersigurnosti na međunarodnoj razini Centar za stručnost i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali bi poticati razmjenu u pogledu kibersigurnosnih proizvoda i procesa, standarda i tehničkih standarda s međunarodnom zajednicom. Tehnički standardi obuhvaćaju izradu referentnih implementacijskih računalnih programa koji se izdaju u okviru otvorenih standardnih licencija. Siguran dizajn, posebno referentnih implementacijskih računalnih programa, ključan je za cjelokupnu pouzdanost i otpornost najčešće upotrebljavane infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava kao što su internet i kritične infrastrukture.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Budući da se ciljevi ove inicijative najbolje mogu postići sudjelovanjem svih država članica ili njihova što većeg broja, te kako bi se države članice potaknule na
  sudjelovanje
  , pravo glasa trebale bi imati samo države članice koje financijski pridonose administrativnim troškovima i troškovima poslovanja Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Budući da se ciljevi ove inicijative najbolje mogu postići sudjelovanjem svih država članica ili njihova što većeg broja, te kako bi se države članice potaknule na
  sudjelovanje
  , pravo glasa trebale bi imati samo države članice koje financijski pridonose administrativnim troškovima i troškovima poslovanja Centra za stručnost.

| (9) | Budući da se ciljevi ove inicijative najbolje mogu postići sudjelovanjem svih država članica ili njihova što većeg broja, te kako bi se države članice potaknule na
  doprinos
  , pravo glasa trebale bi imati samo države članice koje financijski pridonose administrativnim troškovima i troškovima poslovanja Centra za stručnost. |
| --- | --- |

(9)

Budući da se ciljevi ove inicijative najbolje mogu postići sudjelovanjem svih država članica ili njihova što većeg broja, te kako bi se države članice potaknule na
  doprinos
  , pravo glasa trebale bi imati samo države članice koje financijski pridonose administrativnim troškovima i troškovima poslovanja Centra za stručnost.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Nacionalne koordinacijske centre trebale bi odabrati države članice. Povrh potrebne administrativne sposobnosti Centri bi trebali imati tehnološke stručnjake za područje kibersigurnosti ili imati pristup takvim stručnjacima, posebno u područjima šifriranja, sigurnosnih usluga IKT-a, otkrivanja neovlaštenih pristupa, sigurnosti sustava, mrežne sigurnosti, sigurnosti softvera i aplikacija ili ljudskih
  i
  društvenih aspekata sigurnosti i privatnosti. Trebali bi biti sposobni djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom, uključujući tijela određena na temelju Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (23), te istraživačkom zajednicom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Nacionalne koordinacijske centre trebale bi odabrati države članice. Povrh potrebne administrativne sposobnosti Centri bi trebali imati tehnološke stručnjake za područje kibersigurnosti ili imati pristup takvim stručnjacima, posebno u područjima šifriranja, sigurnosnih usluga IKT-a, otkrivanja neovlaštenih pristupa, sigurnosti sustava, mrežne sigurnosti, sigurnosti softvera i aplikacija ili ljudskih
  i
  društvenih aspekata sigurnosti i privatnosti. Trebali bi biti sposobni djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom, uključujući tijela određena na temelju Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (23), te istraživačkom zajednicom.

| (12) | Nacionalne koordinacijske centre trebale bi odabrati države članice. Povrh potrebne administrativne sposobnosti Centri bi trebali imati tehnološke stručnjake za područje kibersigurnosti ili imati pristup takvim stručnjacima, posebno u područjima šifriranja, sigurnosnih usluga IKT-a, otkrivanja neovlaštenih pristupa, sigurnosti sustava, mrežne sigurnosti, sigurnosti softvera i aplikacija ili ljudskih
  , etičkih,
  društvenih
  i okolišnih
  aspekata sigurnosti i privatnosti. Trebali bi biti sposobni djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom, uključujući tijela određena na temelju Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (23), te istraživačkom zajednicom
  radi uspostave trajnog dijaloga između privatnog i javnog sektora u području kibersigurnosti
  .
  Usto bi odgovarajućim komunikacijskim sredstvima trebalo osvješćivati širu javnost o kibersigurnosti. |
| --- | --- |

(12)

Nacionalne koordinacijske centre trebale bi odabrati države članice. Povrh potrebne administrativne sposobnosti Centri bi trebali imati tehnološke stručnjake za područje kibersigurnosti ili imati pristup takvim stručnjacima, posebno u područjima šifriranja, sigurnosnih usluga IKT-a, otkrivanja neovlaštenih pristupa, sigurnosti sustava, mrežne sigurnosti, sigurnosti softvera i aplikacija ili ljudskih
  , etičkih,
  društvenih
  i okolišnih
  aspekata sigurnosti i privatnosti. Trebali bi biti sposobni djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom, uključujući tijela određena na temelju Direktive (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (23), te istraživačkom zajednicom
  radi uspostave trajnog dijaloga između privatnog i javnog sektora u području kibersigurnosti
  .
  Usto bi odgovarajućim komunikacijskim sredstvima trebalo osvješćivati širu javnost o kibersigurnosti.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Nove tehnologije, kao što su umjetna inteligencija, internet stvari, računalstvo visokih performansi (HPC) i kvantno računalstvo,
  ulančani blokovi i
  pojmovi kao što su sigurni digitalni identiteti istodobno donose nove izazove i 
  rješenja za kibersigurnost
  . Kako bi se mogla ocijeniti i provjeriti pouzdanost postojećih ili budućih sustava IKT-a, bit će
  potrebna rješenja za testiranje sigurnosti
  protiv napada na HPC i kvantne strojeve. Centar za stručnost, Mreža i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali bi pomoći u razvoju i širenju najnovijih
  rješenja
  za
  kibersigurnost
  . Centar za stručnost i 
  Mreža
  trebali bi istodobno biti na raspolaganju developerima i operaterima u ključnim sektorima kao što su promet, energija, zdravstvo, financije, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obrana i svemir kako bi im pomogli u rješavanju
  problema u području kibersigurnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Nove tehnologije, kao što su umjetna inteligencija, internet stvari, računalstvo visokih performansi (HPC) i kvantno računalstvo,
  ulančani blokovi i
  pojmovi kao što su sigurni digitalni identiteti istodobno donose nove izazove i 
  rješenja za kibersigurnost
  . Kako bi se mogla ocijeniti i provjeriti pouzdanost postojećih ili budućih sustava IKT-a, bit će
  potrebna rješenja za testiranje sigurnosti
  protiv napada na HPC i kvantne strojeve. Centar za stručnost, Mreža i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali bi pomoći u razvoju i širenju najnovijih
  rješenja
  za
  kibersigurnost
  . Centar za stručnost i 
  Mreža
  trebali bi istodobno biti na raspolaganju developerima i operaterima u ključnim sektorima kao što su promet, energija, zdravstvo, financije, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obrana i svemir kako bi im pomogli u rješavanju
  problema u području kibersigurnosti
  .

| (14) | Nove tehnologije, kao što su umjetna inteligencija, internet stvari, računalstvo visokih performansi (HPC) i kvantno računalstvo,
  te
  pojmovi kao što su sigurni digitalni identiteti istodobno donose nove izazove
  za kibersigurnost
  i 
  nude proizvode i procese
  . Kako bi se mogla ocijeniti i provjeriti pouzdanost postojećih ili budućih sustava IKT-a, bit će
  potrebno testirati sigurnosne proizvode i procese
  protiv napada na HPC i kvantne strojeve. Centar za stručnost, Mreža
  , europski digitalnoinovacijski centri
  i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali bi pomoći u razvoju i širenju najnovijih
  kibersigurnosnih proizvoda i procesa, uključujući dvojnu namjenu, osobito onih kojima se pomaže organizacijama da stalno izgrađuju kapacitete, otpornost i odgovarajuće upravljanje. Centar
  za
  stručnost i Mreža trebali bi potaknuti cijeli inovacijski ciklus i pridonijeti premošćenju „doline smrti” između inovacija u području kibersigurnosnih tehnologija i usluga
  . Centar za stručnost
  , Mreža
  i 
  Zajednica
  trebali bi istodobno biti na raspolaganju developerima i operaterima u ključnim sektorima kao što su promet, energija, zdravstvo, financije, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obrana i svemir kako bi im pomogli u rješavanju
  kibersigurnosnih izazova te bi trebali istraživati razne uzroke napada na integritet mreža i informacijskih sustava, kao što su kriminal, industrijska špijunaža, kleveta i dezinformiranje
  . |
| --- | --- |

(14)

Nove tehnologije, kao što su umjetna inteligencija, internet stvari, računalstvo visokih performansi (HPC) i kvantno računalstvo,
  te
  pojmovi kao što su sigurni digitalni identiteti istodobno donose nove izazove
  za kibersigurnost
  i 
  nude proizvode i procese
  . Kako bi se mogla ocijeniti i provjeriti pouzdanost postojećih ili budućih sustava IKT-a, bit će
  potrebno testirati sigurnosne proizvode i procese
  protiv napada na HPC i kvantne strojeve. Centar za stručnost, Mreža
  , europski digitalnoinovacijski centri
  i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali bi pomoći u razvoju i širenju najnovijih
  kibersigurnosnih proizvoda i procesa, uključujući dvojnu namjenu, osobito onih kojima se pomaže organizacijama da stalno izgrađuju kapacitete, otpornost i odgovarajuće upravljanje. Centar
  za
  stručnost i Mreža trebali bi potaknuti cijeli inovacijski ciklus i pridonijeti premošćenju „doline smrti” između inovacija u području kibersigurnosnih tehnologija i usluga
  . Centar za stručnost
  , Mreža
  i 
  Zajednica
  trebali bi istodobno biti na raspolaganju developerima i operaterima u ključnim sektorima kao što su promet, energija, zdravstvo, financije, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obrana i svemir kako bi im pomogli u rješavanju
  kibersigurnosnih izazova te bi trebali istraživati razne uzroke napada na integritet mreža i informacijskih sustava, kao što su kriminal, industrijska špijunaža, kleveta i dezinformiranje
  .

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | S obzirom na brze promjene u području kiberprijetnji i kibersigurnosti, Unija mora biti sposobna za brzu i stalnu prilagodbu novim zbivanjima u tom području. Stoga bi Centar za stručnost, Mreža i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali biti dovoljno fleksibilni kako bi osigurali potrebnu razinu pripravnosti. Oni bi trebali omogućiti rješenja koja će subjektima pomoći da stalno izgrađuju sposobnost za poboljšanje svoje otpornosti i otpornosti Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

S obzirom na brze promjene u području kiberprijetnji i kibersigurnosti, Unija mora biti sposobna za brzu i stalnu prilagodbu novim zbivanjima u tom području. Stoga bi Centar za stručnost, Mreža i Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebali biti dovoljno fleksibilni kako bi osigurali potrebnu razinu pripravnosti. Oni bi trebali omogućiti rješenja koja će subjektima pomoći da stalno izgrađuju sposobnost za poboljšanje svoje otpornosti i otpornosti Unije.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.b) | Ciljevi Centra za stručnost trebali bi biti da Unija stekne stručno znanje i preuzme vodeći položaj u području kibersigurnosti te time osigurati najviše sigurnosne standarde u Uniji, zaštitu podataka, informacijskih sustava, mreža i ključnih infrastruktura u Uniji, otvaranje novih visokokvalitetnih radnih mjesta u tom području, spriječiti odlazak europskih stručnjaka za kibersigurnost u treće zemlje i dodati europsku vrijednost već postojećim nacionalnim mjerama u području kibersigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.b)

Ciljevi Centra za stručnost trebali bi biti da Unija stekne stručno znanje i preuzme vodeći položaj u području kibersigurnosti te time osigurati najviše sigurnosne standarde u Uniji, zaštitu podataka, informacijskih sustava, mreža i ključnih infrastruktura u Uniji, otvaranje novih visokokvalitetnih radnih mjesta u tom području, spriječiti odlazak europskih stručnjaka za kibersigurnost u treće zemlje i dodati europsku vrijednost već postojećim nacionalnim mjerama u području kibersigurnosti.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Centar za stručnost trebao bi imati nekoliko ključnih zadaća. Prvo, Centar za stručnost trebao bi olakšavati rad
  Europske mreže centara za stručnost
  u području kibersigurnosti i koordinirati ga te njegovati Zajednicu stručnjaka za kibersigurnost. Centar bi trebao poticati provedbu programa tehnološkog razvoja u području
  sigurnosti
  i 
  olakšavati pristup stručnjacima okupljenima
  u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost. Drugo, trebao bi provoditi relevantne dijelove programa Digitalna Europa i Obzor Europa dodjelom bespovratnih sredstava, u načelu nakon natječajnog postupka na temelju poziva na podnošenje prijedloga. Treće, Centar za stručnost trebao bi olakšavati zajednička ulaganja Unije, država članica i/ili industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Centar za stručnost trebao bi imati nekoliko ključnih zadaća. Prvo, Centar za stručnost trebao bi olakšavati rad
  Europske mreže centara za stručnost
  u području kibersigurnosti i koordinirati ga te njegovati Zajednicu stručnjaka za kibersigurnost. Centar bi trebao poticati provedbu programa tehnološkog razvoja u području
  sigurnosti
  i 
  olakšavati pristup stručnjacima okupljenima
  u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost. Drugo, trebao bi provoditi relevantne dijelove programa Digitalna Europa i Obzor Europa dodjelom bespovratnih sredstava, u načelu nakon natječajnog postupka na temelju poziva na podnošenje prijedloga. Treće, Centar za stručnost trebao bi olakšavati zajednička ulaganja Unije, država članica i/ili industrije.

| (15) | Centar za stručnost trebao bi imati nekoliko ključnih zadaća. Prvo, Centar za stručnost trebao bi olakšavati rad Mreže i koordinirati ga te njegovati Zajednicu stručnjaka za kibersigurnost. Centar bi trebao poticati provedbu programa tehnološkog razvoja u području
  kibersigurnosti te objedinjavati
  i 
  dijeliti stručno znanje prikupljeno
  u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost
  i olakšavati pristup tom znanju i infrastrukturi kibersigurnosti
  . Drugo, trebao bi provoditi relevantne dijelove programa Digitalna Europa i Obzor Europa dodjelom bespovratnih sredstava, u načelu nakon natječajnog postupka na temelju poziva na podnošenje prijedloga. Treće, Centar za stručnost trebao bi olakšavati zajednička ulaganja Unije, država članica i/ili industrije
  , kao i zajedničke mogućnosti za osposobljavanje i programe podizanja razine osviještenosti u skladu s programom Digitalna Europa za građane i poduzeća kako bi riješili problem manjka vještina. Posebnu pozornost treba posvetiti osposobljavanju MSP-ova u području kibersigurnosti. |
| --- | --- |

(15)

Centar za stručnost trebao bi imati nekoliko ključnih zadaća. Prvo, Centar za stručnost trebao bi olakšavati rad Mreže i koordinirati ga te njegovati Zajednicu stručnjaka za kibersigurnost. Centar bi trebao poticati provedbu programa tehnološkog razvoja u području
  kibersigurnosti te objedinjavati
  i 
  dijeliti stručno znanje prikupljeno
  u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost
  i olakšavati pristup tom znanju i infrastrukturi kibersigurnosti
  . Drugo, trebao bi provoditi relevantne dijelove programa Digitalna Europa i Obzor Europa dodjelom bespovratnih sredstava, u načelu nakon natječajnog postupka na temelju poziva na podnošenje prijedloga. Treće, Centar za stručnost trebao bi olakšavati zajednička ulaganja Unije, država članica i/ili industrije
  , kao i zajedničke mogućnosti za osposobljavanje i programe podizanja razine osviještenosti u skladu s programom Digitalna Europa za građane i poduzeća kako bi riješili problem manjka vještina. Posebnu pozornost treba posvetiti osposobljavanju MSP-ova u području kibersigurnosti.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Centar za stručnost trebao bi poticati i podupirati suradnju i koordinaciju aktivnosti Zajednice stručnjaka za kibersigurnost, koja bi uključivala veliku, otvorenu i raznoliku skupinu dionika u području kibersigurnosne tehnologije. Ta Zajednica posebno bi trebala uključivati istraživačka tijela, industrije na strani ponude, industrije na strani potražnje i javni sektor. Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebala bi pridonijeti aktivnostima i planu rada Centra za stručnost i sudjelovati u aktivnostima jačanja zajedništva Centra za stručnost i Mreže, ali inače ne bi trebala imati prednost kod poziva na podnošenje prijedloga ili natječaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Centar za stručnost trebao bi poticati i podupirati suradnju i koordinaciju aktivnosti Zajednice stručnjaka za kibersigurnost, koja bi uključivala veliku, otvorenu i raznoliku skupinu dionika u području kibersigurnosne tehnologije. Ta Zajednica posebno bi trebala uključivati istraživačka tijela, industrije na strani ponude, industrije na strani potražnje i javni sektor. Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebala bi pridonijeti aktivnostima i planu rada Centra za stručnost i sudjelovati u aktivnostima jačanja zajedništva Centra za stručnost i Mreže, ali inače ne bi trebala imati prednost kod poziva na podnošenje prijedloga ili natječaja.

| (16) | Centar za stručnost trebao bi poticati i podupirati
  dugoročnu stratešku
  suradnju i koordinaciju aktivnosti Zajednice stručnjaka za kibersigurnost, koja bi uključivala veliku, otvorenu
  , interdisciplinarnu
  i raznoliku skupinu
  europskih
  dionika u području kibersigurnosne tehnologije. Ta Zajednica posebno bi trebala uključivati istraživačka tijela,
  uključujući ona koja rade na etici u području kibersigurnosti,
  industrije na strani ponude, industrije na strani potražnje
  , uključujući MSP-ove,
  i javni sektor. Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebala bi pridonijeti aktivnostima i planu rada Centra za stručnost i sudjelovati u aktivnostima jačanja zajedništva Centra za stručnost i Mreže, ali inače ne bi trebala imati prednost kod poziva na podnošenje prijedloga ili natječaja. |
| --- | --- |

(16)

Centar za stručnost trebao bi poticati i podupirati
  dugoročnu stratešku
  suradnju i koordinaciju aktivnosti Zajednice stručnjaka za kibersigurnost, koja bi uključivala veliku, otvorenu
  , interdisciplinarnu
  i raznoliku skupinu
  europskih
  dionika u području kibersigurnosne tehnologije. Ta Zajednica posebno bi trebala uključivati istraživačka tijela,
  uključujući ona koja rade na etici u području kibersigurnosti,
  industrije na strani ponude, industrije na strani potražnje
  , uključujući MSP-ove,
  i javni sektor. Zajednica stručnjaka za kibersigurnost trebala bi pridonijeti aktivnostima i planu rada Centra za stručnost i sudjelovati u aktivnostima jačanja zajedništva Centra za stručnost i Mreže, ali inače ne bi trebala imati prednost kod poziva na podnošenje prijedloga ili natječaja.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Centar za stručnost trebao bi pružiti odgovarajuću potporu ENISA-i pri izvršenju njezinih zadaća definiranih Direktivom (EU) 2016/1148 („Direktiva NIS”) i Uredbom (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  („Akt o kibersigurnosti”). Stoga bi ENISA trebala davati relevantne doprinose Centru za stručnost u njegovoj zadaći definiranja prioriteta u pogledu financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Centar za stručnost trebao bi pružiti odgovarajuću potporu ENISA-i pri izvršenju njezinih zadaća definiranih Direktivom (EU) 2016/1148 („Direktiva NIS”) i Uredbom (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  („Akt o kibersigurnosti”). Stoga bi ENISA trebala davati relevantne doprinose Centru za stručnost u njegovoj zadaći definiranja prioriteta u pogledu financiranja.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se mogle zadovoljiti potrebe industrija na strani ponude i potražnje, zadaća Centra za stručnost koja se odnosi na pružanje industrijama znanja i tehničke pomoći u području kibersigurnosti trebala bi se odnositi na proizvode i usluge IKT-a i sve druge industrijske i tehnološke proizvode i 
  rješenja
  u 
  koja
  treba ugraditi kibersigurnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se mogle zadovoljiti potrebe industrija na strani ponude i potražnje, zadaća Centra za stručnost koja se odnosi na pružanje industrijama znanja i tehničke pomoći u području kibersigurnosti trebala bi se odnositi na proizvode i usluge IKT-a i sve druge industrijske i tehnološke proizvode i 
  rješenja
  u 
  koja
  treba ugraditi kibersigurnost.

| (17) | Kako bi se mogle zadovoljiti potrebe
  javnog sektora te
  industrija na strani ponude i potražnje, zadaća Centra za stručnost koja se odnosi na pružanje
  javnom sektoru i
  industrijama znanja i tehničke pomoći u području kibersigurnosti trebala bi se odnositi na proizvode
  , procese
  i usluge IKT-a i sve druge industrijske i tehnološke proizvode i 
  procese
  u 
  koje
  treba ugraditi kibersigurnost.
  Konkretno, Centar za stručnost trebao bi olakšati uvođenje dinamičnih rješenja na razini poduzeća, usmjerenih na izgradnju sposobnosti cijelih organizacija, uključujući ljude, procese i tehnologiju, radi učinkovite zaštite organizacija od kiberprijetnji koje se stalno mijenjaju. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se mogle zadovoljiti potrebe
  javnog sektora te
  industrija na strani ponude i potražnje, zadaća Centra za stručnost koja se odnosi na pružanje
  javnom sektoru i
  industrijama znanja i tehničke pomoći u području kibersigurnosti trebala bi se odnositi na proizvode
  , procese
  i usluge IKT-a i sve druge industrijske i tehnološke proizvode i 
  procese
  u 
  koje
  treba ugraditi kibersigurnost.
  Konkretno, Centar za stručnost trebao bi olakšati uvođenje dinamičnih rješenja na razini poduzeća, usmjerenih na izgradnju sposobnosti cijelih organizacija, uključujući ljude, procese i tehnologiju, radi učinkovite zaštite organizacija od kiberprijetnji koje se stalno mijenjaju.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Centar za stručnost u području kibersigurnosti trebao bi doprinijeti raširenoj primjeni najsuvremenijih proizvoda i rješenja za kibersigurnost, a posebno onih koji su međunarodno priznati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Centar za stručnost u području kibersigurnosti trebao bi doprinijeti raširenoj primjeni najsuvremenijih proizvoda i rješenja za kibersigurnost, a posebno onih koji su međunarodno priznati.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Budući da bi Centar za stručnost i Mreža trebali nastojati postići sinergije između kibersigurnosti u civilnom i obrambenom sektoru, projekti koji se financiraju iz programa Obzor Europa provodit će se u skladu s Uredbom XXX [Uredba o Obzoru Europa], u kojoj je predviđeno da su aktivnosti istraživanja i inovacija koje se provode u okviru Obzora Europa usmjerene
  su
  na primjenu u civilnom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Budući da bi Centar za stručnost i Mreža trebali nastojati postići sinergije između kibersigurnosti u civilnom i obrambenom sektoru, projekti koji se financiraju iz programa Obzor Europa provodit će se u skladu s Uredbom XXX [Uredba o Obzoru Europa], u kojoj je predviđeno da su aktivnosti istraživanja i inovacija koje se provode u okviru Obzora Europa usmjerene
  su
  na primjenu u civilnom području.

| (18) | Budući da bi Centar za stručnost i Mreža trebali nastojati postići sinergije
  i koordinaciju
  između kibersigurnosti u civilnom i obrambenom sektoru, projekti koji se financiraju iz programa Obzor Europa provodit će se u skladu s Uredbom XXX [Uredba o Obzoru Europa], u kojoj je predviđeno da su aktivnosti istraživanja i inovacija koje se provode u okviru Obzora Europa usmjerene na primjenu u civilnom području. |
| --- | --- |

(18)

Budući da bi Centar za stručnost i Mreža trebali nastojati postići sinergije
  i koordinaciju
  između kibersigurnosti u civilnom i obrambenom sektoru, projekti koji se financiraju iz programa Obzor Europa provodit će se u skladu s Uredbom XXX [Uredba o Obzoru Europa], u kojoj je predviđeno da su aktivnosti istraživanja i inovacija koje se provode u okviru Obzora Europa usmjerene na primjenu u civilnom području.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Kako bi se osigurala strukturirana i održiva suradnja, odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara trebao bi se zasnivati na ugovoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Kako bi se osigurala strukturirana i održiva suradnja, odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara trebao bi se zasnivati na ugovoru.

| (19) | Kako bi se osigurala strukturirana i održiva suradnja, odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara trebao bi se zasnivati na ugovoru
  koji bi trebao biti usklađen na razini Unije
  . |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se osigurala strukturirana i održiva suradnja, odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara trebao bi se zasnivati na ugovoru
  koji bi trebao biti usklađen na razini Unije
  .

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Odgovarajućim odredbama trebalo bi jamčiti odgovornost i transparentnost Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Odgovarajućim odredbama trebalo bi jamčiti odgovornost i transparentnost Centra za stručnost.

| (20) | Odgovarajućim odredbama trebalo bi jamčiti odgovornost i transparentnost Centra za stručnost
  i poduzeća koja primaju financijska sredstva
  . |
| --- | --- |

(20)

Odgovarajućim odredbama trebalo bi jamčiti odgovornost i transparentnost Centra za stručnost
  i poduzeća koja primaju financijska sredstva
  .

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.a) | Provedba projekata uvođenja, posebno onih koji se odnose na infrastrukturu i sposobnosti te se provode na europskoj razini ili u okviru postupka zajedničke nabave, može se podijeliti na različite faze provedbe, kao što su zasebni natječaji za arhitekturu hardvera i softvera, njihovu proizvodnju, rad i održavanje, pri čemu jedno poduzeće može sudjelovati samo u jednoj od faza te se zahtijeva da korisnici u jednoj ili više od tih faza ispunjavaju određene uvjete, odnosno da su ta poduzeća u vlasništvu ili pod kontrolom europskih građana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.a)

Provedba projekata uvođenja, posebno onih koji se odnose na infrastrukturu i sposobnosti te se provode na europskoj razini ili u okviru postupka zajedničke nabave, može se podijeliti na različite faze provedbe, kao što su zasebni natječaji za arhitekturu hardvera i softvera, njihovu proizvodnju, rad i održavanje, pri čemu jedno poduzeće može sudjelovati samo u jednoj od faza te se zahtijeva da korisnici u jednoj ili više od tih faza ispunjavaju određene uvjete, odnosno da su ta poduzeća u vlasništvu ili pod kontrolom europskih građana.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.b) | S obzirom na ulogu ENISA-e kao Agencije Europske unije za kibersigurnost, Centar za stručnost trebao bi težiti najvećoj mogućoj sinergiji s njom, a Upravni odbor trebao bi se savjetovati s ENISA-om zbog njezina praktičnost iskustva u svim pitanjima iz područja kibersigurnosti, a posebno u vezi s projektima koji se odnose na istraživanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.b)

S obzirom na ulogu ENISA-e kao Agencije Europske unije za kibersigurnost, Centar za stručnost trebao bi težiti najvećoj mogućoj sinergiji s njom, a Upravni odbor trebao bi se savjetovati s ENISA-om zbog njezina praktičnost iskustva u svim pitanjima iz područja kibersigurnosti, a posebno u vezi s projektima koji se odnose na istraživanje.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.c) | Prilikom imenovanja predstavnika u Upravnom odboru Europski parlament trebao bi obuhvatiti pojedinosti o mandatu, uključujući obvezu redovitog izvješćivanja Europskog parlamenta ili nadležnih odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.c)

Prilikom imenovanja predstavnika u Upravnom odboru Europski parlament trebao bi obuhvatiti pojedinosti o mandatu, uključujući obvezu redovitog izvješćivanja Europskog parlamenta ili nadležnih odbora.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Uzimajući u obzir njihovu stručnost u području kibersigurnosti, Zajednički istraživački centar Komisije i Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) trebali bi imati aktivnu ulogu u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost i u Industrijskom i znanstvenom savjetodavnom odboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Uzimajući u obzir njihovu stručnost u području kibersigurnosti, Zajednički istraživački centar Komisije i Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) trebali bi imati aktivnu ulogu u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost i u Industrijskom i znanstvenom savjetodavnom odboru.

| (21) | Uzimajući u obzir njihovu stručnost u području kibersigurnosti
  i radi postizanja što veće sinergije
  , Zajednički istraživački centar Komisije i Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) trebali bi imati aktivnu ulogu u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost i u Industrijskom i znanstvenom savjetodavnom odboru.
  ENISA bi trebala nastaviti ispunjavati svoje strateške ciljeve, osobito u području kibersigurnosne certifikacije, kako je definirano u Uredbi (EU) 2019/XXX [Akt o kibernsigurnosti]

   (1a)

  , dok bi Centar za stručnost trebao djelovati kao operativno tijelo za kibersigurnost. |
| --- | --- |

(21)

Uzimajući u obzir njihovu stručnost u području kibersigurnosti
  i radi postizanja što veće sinergije
  , Zajednički istraživački centar Komisije i Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) trebali bi imati aktivnu ulogu u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost i u Industrijskom i znanstvenom savjetodavnom odboru.
  ENISA bi trebala nastaviti ispunjavati svoje strateške ciljeve, osobito u području kibersigurnosne certifikacije, kako je definirano u Uredbi (EU) 2019/XXX [Akt o kibernsigurnosti]

   (1a)

  , dok bi Centar za stručnost trebao djelovati kao operativno tijelo za kibersigurnost.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Upravni odbor Centra za stručnost sastavljen od država članica i Komisije trebao bi definirati opće usmjerenje rada Centra za stručnost i osigurati da on obavlja svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom. Upravnom odboru trebalo bi povjeriti ovlasti potrebne za izradu proračuna, provjeru njegova izvršenja, donošenje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Centra za stručnost, donošenje plana rada Centra i višegodišnjeg strateškog plana u skladu s prioritetima u postizanju ciljeva i izvršavanju zadaća Centra za stručnost, donošenje poslovnika, imenovanje izvršnog direktora i odlučivanje o produljenju ili prestanku mandata izvršnog direktora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Upravni odbor Centra za stručnost sastavljen od država članica i Komisije trebao bi definirati opće usmjerenje rada Centra za stručnost i osigurati da on obavlja svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom. Upravnom odboru trebalo bi povjeriti ovlasti potrebne za izradu proračuna, provjeru njegova izvršenja, donošenje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Centra za stručnost, donošenje plana rada Centra i višegodišnjeg strateškog plana u skladu s prioritetima u postizanju ciljeva i izvršavanju zadaća Centra za stručnost, donošenje poslovnika, imenovanje izvršnog direktora i odlučivanje o produljenju ili prestanku mandata izvršnog direktora.

| (24) | Upravni odbor Centra za stručnost sastavljen od država članica i Komisije trebao bi definirati opće usmjerenje rada Centra za stručnost i osigurati da on obavlja svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom. Upravnom odboru trebalo bi povjeriti ovlasti potrebne za izradu proračuna, provjeru njegova izvršenja, donošenje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Centra za stručnost, donošenje plana rada Centra i višegodišnjeg strateškog plana u skladu s prioritetima u postizanju ciljeva i izvršavanju zadaća Centra za stručnost, donošenje poslovnika, imenovanje izvršnog direktora i odlučivanje o produljenju ili prestanku mandata izvršnog direktora.
  Kako bi iskoristila sinergiju, ENISA bi trebala biti stalni promatrač u Upravnom odboru i pridonositi radu Centra za stručnost, uključujući i savjetovanje o višegodišnjem strateškom planu i planu rada te o popisu aktivnosti odabranih za financiranje. |
| --- | --- |

(24)

Upravni odbor Centra za stručnost sastavljen od država članica i Komisije trebao bi definirati opće usmjerenje rada Centra za stručnost i osigurati da on obavlja svoje zadaće u skladu s ovom Uredbom. Upravnom odboru trebalo bi povjeriti ovlasti potrebne za izradu proračuna, provjeru njegova izvršenja, donošenje odgovarajućih financijskih pravila, uspostavu transparentnih radnih postupaka za donošenje odluka Centra za stručnost, donošenje plana rada Centra i višegodišnjeg strateškog plana u skladu s prioritetima u postizanju ciljeva i izvršavanju zadaća Centra za stručnost, donošenje poslovnika, imenovanje izvršnog direktora i odlučivanje o produljenju ili prestanku mandata izvršnog direktora.
  Kako bi iskoristila sinergiju, ENISA bi trebala biti stalni promatrač u Upravnom odboru i pridonositi radu Centra za stručnost, uključujući i savjetovanje o višegodišnjem strateškom planu i planu rada te o popisu aktivnosti odabranih za financiranje.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24.a) | Upravni odbor trebao bi nastojati promicati Centar za stručnost na globalnoj razini kako bi povećao njegovu privlačnost i pretvorio ga u vrhunsko tijelo izvrsnosti u području kibersigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24.a)

Upravni odbor trebao bi nastojati promicati Centar za stručnost na globalnoj razini kako bi povećao njegovu privlačnost i pretvorio ga u vrhunsko tijelo izvrsnosti u području kibersigurnosti.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Recital 25

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kako bi Centar za stručnost mogao pravilno i djelotvorno funkcionirati, Komisija i države članice trebale bi osigurati da osobe koje će imenovati u Upravni odbor imaju odgovarajuća stručna znanja i iskustvo u područjima njegova djelovanja. Komisija i države članice također bi trebale ograničiti učestalost izmjena
  njihovih
  predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet
  njihova
  rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kako bi Centar za stručnost mogao pravilno i djelotvorno funkcionirati, Komisija i države članice trebale bi osigurati da osobe koje će imenovati u Upravni odbor imaju odgovarajuća stručna znanja i iskustvo u područjima njegova djelovanja. Komisija i države članice također bi trebale ograničiti učestalost izmjena
  njihovih
  predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet
  njihova
  rada.

| (25) | Kako bi Centar za stručnost mogao pravilno i djelotvorno funkcionirati, Komisija i države članice trebale bi osigurati da osobe koje će imenovati u Upravni odbor imaju odgovarajuća stručna znanja i iskustvo u područjima njegova djelovanja. Komisija i države članice također bi trebale ograničiti učestalost izmjena
  svojih
  predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet
  njegova
  rada
  te bi trebali težiti rodnoj ravnoteži
  . |
| --- | --- |

(25)

Kako bi Centar za stručnost mogao pravilno i djelotvorno funkcionirati, Komisija i države članice trebale bi osigurati da osobe koje će imenovati u Upravni odbor imaju odgovarajuća stručna znanja i iskustvo u područjima njegova djelovanja. Komisija i države članice također bi trebale ograničiti učestalost izmjena
  svojih
  predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet
  njegova
  rada
  te bi trebali težiti rodnoj ravnoteži
  .

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.a) | Težina glasa Komisije u odlukama Upravnog odbora trebala bi biti razmjerna doprinosu proračuna Unije Centru za stručnost, u skladu s odgovornošću Komisije da osigura pravilno upravljanje proračunom Unije u interesu Unije, kako je utvrđeno u Ugovorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.a)

Težina glasa Komisije u odlukama Upravnog odbora trebala bi biti razmjerna doprinosu proračuna Unije Centru za stručnost, u skladu s odgovornošću Komisije da osigura pravilno upravljanje proračunom Unije u interesu Unije, kako je utvrđeno u Ugovorima.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje Centra za stručnost, njegov izvršni direktor imenuje se na temelju zasluga i dokazanih administrativnih i rukovoditeljskih sposobnosti, kao i sposobnosti i iskustava relevantnih za kibersigurnost, a svoje dužnosti obavlja potpuno neovisno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje Centra za stručnost, njegov izvršni direktor imenuje se na temelju zasluga i dokazanih administrativnih i rukovoditeljskih sposobnosti, kao i sposobnosti i iskustava relevantnih za kibersigurnost, a svoje dužnosti obavlja potpuno neovisno.

| (26) | Kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje Centra za stručnost, njegov izvršni direktor imenuje se na
  transparentan način i na
  temelju zasluga i dokazanih administrativnih i rukovoditeljskih sposobnosti, kao i sposobnosti i iskustava relevantnih za kibersigurnost, a svoje dužnosti obavlja potpuno neovisno. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje Centra za stručnost, njegov izvršni direktor imenuje se na
  transparentan način i na
  temelju zasluga i dokazanih administrativnih i rukovoditeljskih sposobnosti, kao i sposobnosti i iskustava relevantnih za kibersigurnost, a svoje dužnosti obavlja potpuno neovisno.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Centar za stručnost trebao bi imati Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor kao savjetodavno tijelo kako bi se osigurao redoviti dijalog s privatnim sektorom, organizacijama potrošača i drugim interesnim skupinama. Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi se usredotočiti na pitanja koja su važna za dionike i s njima upoznati Upravni odbor Centra za stručnost. Sastavom Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i njegovim zadaćama, kao što je savjetovanje o planu rada, trebalo bi osigurati dostatnu zastupljenost dionika u radu Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Centar za stručnost trebao bi imati Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor kao savjetodavno tijelo kako bi se osigurao redoviti dijalog s privatnim sektorom, organizacijama potrošača i drugim interesnim skupinama. Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi se usredotočiti na pitanja koja su važna za dionike i s njima upoznati Upravni odbor Centra za stručnost. Sastavom Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i njegovim zadaćama, kao što je savjetovanje o planu rada, trebalo bi osigurati dostatnu zastupljenost dionika u radu Centra za stručnost.

| (27) | Centar za stručnost trebao bi imati Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor kao savjetodavno tijelo kako bi se osigurao redoviti
  i dostatno transparentan
  dijalog s privatnim sektorom, organizacijama potrošača i drugim interesnim skupinama
  . Također bi trebao izvršnom direktoru i Upravnom odboru pružati neovisne savjete o uvođenju i nabavi
  . Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi se usredotočiti na pitanja koja su važna za dionike i s njima upoznati Upravni odbor Centra za stručnost. Sastavom Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i njegovim zadaćama, kao što je savjetovanje o planu rada, trebalo bi osigurati dostatnu zastupljenost dionika u radu Centra za stručnost.
  Dodjeljuje se minimalan broj mjesta svim kategorijama dionika iz industrije, a posebna pozornost pridaje se zastupljenosti MSP-ova. |
| --- | --- |

(27)

Centar za stručnost trebao bi imati Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor kao savjetodavno tijelo kako bi se osigurao redoviti
  i dostatno transparentan
  dijalog s privatnim sektorom, organizacijama potrošača i drugim interesnim skupinama
  . Također bi trebao izvršnom direktoru i Upravnom odboru pružati neovisne savjete o uvođenju i nabavi
  . Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi se usredotočiti na pitanja koja su važna za dionike i s njima upoznati Upravni odbor Centra za stručnost. Sastavom Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i njegovim zadaćama, kao što je savjetovanje o planu rada, trebalo bi osigurati dostatnu zastupljenost dionika u radu Centra za stručnost.
  Dodjeljuje se minimalan broj mjesta svim kategorijama dionika iz industrije, a posebna pozornost pridaje se zastupljenosti MSP-ova.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Centar za stručnost trebao bi u okviru svojeg Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora iskoristiti posebno stručno znanje i široku i relevantnu zastupljenost dionika stvorenu ugovornim javno-privatnim partnerstvom za kibersigurnost tijekom trajanja Obzora 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Centar za stručnost trebao bi u okviru svojeg Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora iskoristiti posebno stručno znanje i široku i relevantnu zastupljenost dionika stvorenu ugovornim javno-privatnim partnerstvom za kibersigurnost tijekom trajanja Obzora 2020.

| (28) | Centar za stručnost trebao bi
  za svoje aktivnosti
  u okviru svojeg Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora iskoristiti posebno stručno znanje i široku i relevantnu zastupljenost dionika stvorenu ugovornim javno-privatnim partnerstvom za kibersigurnost tijekom trajanja Obzora 2020.
  , pilot-projekata u okviru Obzora 2020. koji se odnose na Mrežu centara za stručnost u području kibersigurnosti. Centar za stručnost i Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebali bi, prema potrebi, razmotriti repliciranje postojećih struktura, primjerice kao radnih skupina. |
| --- | --- |

(28)

Centar za stručnost trebao bi
  za svoje aktivnosti
  u okviru svojeg Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora iskoristiti posebno stručno znanje i široku i relevantnu zastupljenost dionika stvorenu ugovornim javno-privatnim partnerstvom za kibersigurnost tijekom trajanja Obzora 2020.
  , pilot-projekata u okviru Obzora 2020. koji se odnose na Mrežu centara za stručnost u području kibersigurnosti. Centar za stručnost i Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebali bi, prema potrebi, razmotriti repliciranje postojećih struktura, primjerice kao radnih skupina.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.a) | Centar za stručnost i njegova tijela trebali bi iskoristiti iskustvo i doprinose iz prethodnih i sadašnjih inicijativa, kao što su ugovorno javno-privatno partnerstvo za kibersigurnost, Europska organizacija za kibersigurnost (ECSO) te pilot-projekt i pripremno djelovanje za ispitivanja besplatnih računalnih programa otvorenog koda (EU FOSSA). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.a)

Centar za stručnost i njegova tijela trebali bi iskoristiti iskustvo i doprinose iz prethodnih i sadašnjih inicijativa, kao što su ugovorno javno-privatno partnerstvo za kibersigurnost, Europska organizacija za kibersigurnost (ECSO) te pilot-projekt i pripremno djelovanje za ispitivanja besplatnih računalnih programa otvorenog koda (EU FOSSA).

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Centar za stručnost trebao bi uspostaviti pravila o sprečavanju sukoba interesa i 
  upravljanju njime
  . Centar za stručnost trebao bi primjenjivati mjerodavne odredbe Unije o javnom pristupu dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24). Centar za stručnost obrađuje osobne podatke u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/2018 Europskog parlamenta i Vijeća. Centar za stručnost trebao bi se pridržavati odredaba primjenljivih na institucije Unije i nacionalnog zakonodavstva u vezi s postupanjem s 
  osjetljivim dokumentima
  , posebno s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Centar za stručnost trebao bi uspostaviti pravila o sprečavanju sukoba interesa i 
  upravljanju njime
  . Centar za stručnost trebao bi primjenjivati mjerodavne odredbe Unije o javnom pristupu dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24). Centar za stručnost obrađuje osobne podatke u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/2018 Europskog parlamenta i Vijeća. Centar za stručnost trebao bi se pridržavati odredaba primjenljivih na institucije Unije i nacionalnog zakonodavstva u vezi s postupanjem s 
  osjetljivim dokumentima
  , posebno s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a.

| (29) | Centar za stručnost trebao bi uspostaviti pravila o sprečavanju
  , utvrđivanju i rješavanju
  sukoba interesa
  svojih članova, tijela
  i 
  zaposlenika, Upravnog odbora te Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i Zajednice. Države članice trebale bi zajamčiti sprečavanje, utvrđivanje i rješavanje sukoba interesa u pogledu nacionalnih koordinacijskih centara
  . Centar za stručnost trebao bi primjenjivati mjerodavne odredbe Unije o javnom pristupu dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24). Centar za stručnost obrađuje osobne podatke u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/2018 Europskog parlamenta i Vijeća. Centar za stručnost trebao bi se pridržavati odredaba primjenljivih na institucije Unije i nacionalnog zakonodavstva u vezi s postupanjem s 
  podacima
  , posebno s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a. |
| --- | --- |

(29)

Centar za stručnost trebao bi uspostaviti pravila o sprečavanju
  , utvrđivanju i rješavanju
  sukoba interesa
  svojih članova, tijela
  i 
  zaposlenika, Upravnog odbora te Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i Zajednice. Države članice trebale bi zajamčiti sprečavanje, utvrđivanje i rješavanje sukoba interesa u pogledu nacionalnih koordinacijskih centara
  . Centar za stručnost trebao bi primjenjivati mjerodavne odredbe Unije o javnom pristupu dokumentima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24). Centar za stručnost obrađuje osobne podatke u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/2018 Europskog parlamenta i Vijeća. Centar za stručnost trebao bi se pridržavati odredaba primjenljivih na institucije Unije i nacionalnog zakonodavstva u vezi s postupanjem s 
  podacima
  , posebno s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Centar za stručnost trebao bi djelovati otvoreno i transparentno tako da pravodobno dostavlja
  sve relevantne
  informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja šire javnosti. Poslovnici tijela Centra za stručnost trebali bi biti javno dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Centar za stručnost trebao bi djelovati otvoreno i transparentno tako da pravodobno dostavlja
  sve relevantne
  informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja šire javnosti. Poslovnici tijela Centra za stručnost trebali bi biti javno dostupni.

| (31) | Centar za stručnost trebao bi djelovati otvoreno i transparentno tako da pravodobno
  i sveobuhvatno
  dostavlja informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja šire javnosti
  . Trebao bi javnosti i svim zainteresiranim stranama predočiti popis članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost i objaviti njihove izjave o nepostojanju sukoba interesa u skladu s člankom 42.
  Poslovnici tijela Centra za stručnost trebali bi biti javno dostupni. |
| --- | --- |

(31)

Centar za stručnost trebao bi djelovati otvoreno i transparentno tako da pravodobno
  i sveobuhvatno
  dostavlja informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja šire javnosti
  . Trebao bi javnosti i svim zainteresiranim stranama predočiti popis članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost i objaviti njihove izjave o nepostojanju sukoba interesa u skladu s člankom 42.
  Poslovnici tijela Centra za stručnost trebali bi biti javno dostupni.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31.a) | Preporučljivo je da i Centar za stručnost i nacionalni koordinacijski centri što više nadziru i prate međunarodne standarde kako bi se potaknuo razvoj sukladan najboljim svjetskim praksama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31.a)

Preporučljivo je da i Centar za stručnost i nacionalni koordinacijski centri što više nadziru i prate međunarodne standarde kako bi se potaknuo razvoj sukladan najboljim svjetskim praksama.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33.a) | Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s definiranjem elemenata sporazuma između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara te u vezi s utvrđivanjem kriterija za procjenjivanje i akreditiranje subjekata kao članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (1a)

  . Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33.a)

Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s definiranjem elemenata sporazuma između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara te u vezi s utvrđivanjem kriterija za procjenjivanje i akreditiranje subjekata kao članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (1a)

  . Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Budući da ciljeve
  ove Uredbe, odnosno zadržavanje i razvoj tehnoloških i industrijskih sposobnosti Unije u području kibersigurnosti, povećanje konkurentnosti Unijine industrije kibersigurnosti i pretvaranje kibersigurnosti u konkurentnu prednost drugih industrija Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice budući da su postojeća, ograničena sredstva raširena te zbog opsega potrebnih ulaganja, već se oni bolje mogu ostvariti na razini Unije kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje napora, lakše postigla kritična masa ulaganja i osigurala najbolja uporaba javnog financiranja, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Budući da ciljeve
  ove Uredbe, odnosno zadržavanje i razvoj tehnoloških i industrijskih sposobnosti Unije u području kibersigurnosti, povećanje konkurentnosti Unijine industrije kibersigurnosti i pretvaranje kibersigurnosti u konkurentnu prednost drugih industrija Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice budući da su postojeća, ograničena sredstva raširena te zbog opsega potrebnih ulaganja, već se oni bolje mogu ostvariti na razini Unije kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje napora, lakše postigla kritična masa ulaganja i osigurala najbolja uporaba javnog financiranja, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja,

| (34) | Ciljeve
  ove Uredbe, odnosno
  jačanje konkurentnosti i sposobnosti Unije u području kibersigurnosti te smanjenje njezine digitalne ovisnosti većim korištenjem kibersigurnosnih proizvoda, procesa i usluga razvijenih unutar Unije,
  zadržavanje i razvoj tehnoloških i industrijskih sposobnosti Unije u području kibersigurnosti, povećanje konkurentnosti Unijine industrije kibersigurnosti i pretvaranje kibersigurnosti u konkurentnu prednost drugih industrija Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice budući da su postojeća, ograničena sredstva raširena te zbog opsega potrebnih ulaganja, već se oni bolje mogu ostvariti na razini Unije kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje napora, lakše postigla kritična masa ulaganja i osigurala najbolja uporaba javnog financiranja
  . Osim toga, samo se djelovanjima na razini Unije može osigurati najviša razina kibersigurnosti u svim državama članicama i tako premostiti sigurnosni nedostaci u nekim državama članicama zbog kojih dolazi do sigurnosnih nedostataka na razini cijele Unije. Stoga
  Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja, |
| --- | --- |

(34)

Ciljeve
  ove Uredbe, odnosno
  jačanje konkurentnosti i sposobnosti Unije u području kibersigurnosti te smanjenje njezine digitalne ovisnosti većim korištenjem kibersigurnosnih proizvoda, procesa i usluga razvijenih unutar Unije,
  zadržavanje i razvoj tehnoloških i industrijskih sposobnosti Unije u području kibersigurnosti, povećanje konkurentnosti Unijine industrije kibersigurnosti i pretvaranje kibersigurnosti u konkurentnu prednost drugih industrija Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice budući da su postojeća, ograničena sredstva raširena te zbog opsega potrebnih ulaganja, već se oni bolje mogu ostvariti na razini Unije kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje napora, lakše postigla kritična masa ulaganja i osigurala najbolja uporaba javnog financiranja
  . Osim toga, samo se djelovanjima na razini Unije može osigurati najviša razina kibersigurnosti u svim državama članicama i tako premostiti sigurnosni nedostaci u nekim državama članicama zbog kojih dolazi do sigurnosnih nedostataka na razini cijele Unije. Stoga
  Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja,

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Uredbom osnivaju se Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja („Centar za stručnost”) i Mreža nacionalnih koordinacijskih centara te se utvrđuju pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centara i za uspostavu Zajednice stručnjaka za kibersigurnost. | 1.   Ovom Uredbom osnivaju se Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja („Centar za stručnost”) i Mreža nacionalnih koordinacijskih centara
  („Mreža”)
  te se utvrđuju pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centara i za uspostavu Zajednice stručnjaka za kibersigurnost
  („Zajednica”)
  .
  Centar za stručnost i Mreža doprinose općoj otpornosti i osviještenosti u Uniji o prijetnjama u području kibersigurnosti, pri čemu se detaljno u obzir uzimaju društvene implikacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom Uredbom osnivaju se Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja („Centar za stručnost”) i Mreža nacionalnih koordinacijskih centara te se utvrđuju pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centara i za uspostavu Zajednice stručnjaka za kibersigurnost.

1.   Ovom Uredbom osnivaju se Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja („Centar za stručnost”) i Mreža nacionalnih koordinacijskih centara
  („Mreža”)
  te se utvrđuju pravila za imenovanje nacionalnih koordinacijskih centara i za uspostavu Zajednice stručnjaka za kibersigurnost
  („Zajednica”)
  .
  Centar za stručnost i Mreža doprinose općoj otpornosti i osviještenosti u Uniji o prijetnjama u području kibersigurnosti, pri čemu se detaljno u obzir uzimaju društvene implikacije.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Sjedište Centra za stručnost nalazi se u [Bruxellesu, u Belgiji]. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Sjedište Centra za stručnost nalazi se u [Bruxellesu, u Belgiji].

Briše se.

Briše se.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 4.

Članak 1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Centar za stručnost ima pravnu osobnost. U svakoj državi članici on ima najširu pravnu sposobnost koja se pravnim subjektima priznaje u skladu sa zakonodavstvom te države članice. On osobito može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Centar za stručnost ima pravnu osobnost. U svakoj državi članici on ima najširu pravnu sposobnost koja se pravnim subjektima priznaje u skladu sa zakonodavstvom te države članice. On osobito može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku.

Briše se.

Briše se.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „kibersigurnost” znači
  zaštita
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i 
  drugih
  osoba
  od kiberprijetnji
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

„kibersigurnost” znači
  zaštita
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i 
  drugih
  osoba
  od kiberprijetnji
  ;

zaštita

drugih

od kiberprijetnji

| (1) | „kibersigurnost” znači
  sve aktivnosti koje su nužne za zaštitu od kiberprijetnji
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i osoba
  na koje utječu
  ; |
| --- | --- |

(1)

„kibersigurnost” znači
  sve aktivnosti koje su nužne za zaštitu od kiberprijetnji
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i osoba
  na koje utječu
  ;

sve aktivnosti koje su nužne za zaštitu od kiberprijetnji

na koje utječu

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | „kiberobrana” i „obrambene dimenzije kibersigurnosti” znače isključivo obrambena i reaktivna tehnologija kiberobrane s ciljem zaštite ključne infrastrukture, vojnih mreža i informacijskih sustava, njihovih korisnika i pogođenih osoba od kiberprijetnji koja obuhvaća uvid u stanje, otkrivanje prijetnji i digitalnu forenziku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

„kiberobrana” i „obrambene dimenzije kibersigurnosti” znače isključivo obrambena i reaktivna tehnologija kiberobrane s ciljem zaštite ključne infrastrukture, vojnih mreža i informacijskih sustava, njihovih korisnika i pogođenih osoba od kiberprijetnji koja obuhvaća uvid u stanje, otkrivanje prijetnji i digitalnu forenziku;

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „proizvodi i 
  rješenja za kibersigurnost”
  znači proizvodi, usluge ili postupci IKT-a s posebnom svrhom zaštite
  od kiberprijetnji
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i 
  uključenih
  osoba; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

„proizvodi i 
  rješenja za kibersigurnost”
  znači proizvodi, usluge ili postupci IKT-a s posebnom svrhom zaštite
  od kiberprijetnji
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i 
  uključenih
  osoba;

rješenja za kibersigurnost”

od kiberprijetnji

uključenih

| (2) | „proizvodi i 
  procesi” znači komercijalni i nekomercijalni
  proizvodi, usluge ili postupci IKT-a s posebnom svrhom zaštite
  podataka,
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i 
  drugih
  osoba
  od kibersigurnosnih prijetnji
  ; |
| --- | --- |

(2)

„proizvodi i 
  procesi” znači komercijalni i nekomercijalni
  proizvodi, usluge ili postupci IKT-a s posebnom svrhom zaštite
  podataka,
  mrežnih i informacijskih sustava, njihovih korisnika i 
  drugih
  osoba
  od kibersigurnosnih prijetnji
  ;

procesi” znači komercijalni i nekomercijalni

podataka,

drugih

od kibersigurnosnih prijetnji

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | „kiberprijetnja” znači svaka moguća okolnost, događaj ili djelovanje koji bi mogli oštetiti, poremetiti ili na drugi način negativno utjecati na mrežne i informacijske sustave, njihove korisnike i pogođene osobe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.a)

(2.a)

„kiberprijetnja” znači svaka moguća okolnost, događaj ili djelovanje koji bi mogli oštetiti, poremetiti ili na drugi način negativno utjecati na mrežne i informacijske sustave, njihove korisnike i pogođene osobe;

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „tijelo javne vlasti” znači svaka vlast ili druga javna uprava, uključujući javna savjetodavna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ili bilo koja fizička ili pravna osoba koja obavlja javne upravne zadaće u skladu s nacionalnim pravom, uključujući posebne dužnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

„tijelo javne vlasti” znači svaka vlast ili druga javna uprava, uključujući javna savjetodavna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ili bilo koja fizička ili pravna osoba koja obavlja javne upravne zadaće u skladu s nacionalnim pravom, uključujući posebne dužnosti;

| (3) | „tijelo javne vlasti” znači svaka vlast ili druga javna uprava, uključujući javna savjetodavna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ili bilo koja fizička ili pravna osoba koja obavlja javne upravne zadaće u skladu s 
  pravom Unije i
  nacionalnim pravom, uključujući posebne dužnosti; |
| --- | --- |

(3)

„tijelo javne vlasti” znači svaka vlast ili druga javna uprava, uključujući javna savjetodavna tijela na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, ili bilo koja fizička ili pravna osoba koja obavlja javne upravne zadaće u skladu s 
  pravom Unije i
  nacionalnim pravom, uključujući posebne dužnosti;

pravom Unije i

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „država članica
  sudionica”
  znači država članica koja dobrovoljno financijski pridonosi administrativnim i upravnim troškovima Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

„država članica
  sudionica”
  znači država članica koja dobrovoljno financijski pridonosi administrativnim i upravnim troškovima Centra za stručnost.

sudionica”

| (4) | „država članica
  doprinositeljica”
  znači država članica koja dobrovoljno financijski pridonosi administrativnim i upravnim troškovima Centra za stručnost. |
| --- | --- |

(4)

„država članica
  doprinositeljica”
  znači država članica koja dobrovoljno financijski pridonosi administrativnim i upravnim troškovima Centra za stručnost.

doprinositeljica”

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | „europski digitalnoinovacijski centri” znači pravni subjekt kako je definiran Uredbom (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)

(4.a)

„europski digitalnoinovacijski centri” znači pravni subjekt kako je definiran Uredbom (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

„europski digitalnoinovacijski centri” znači pravni subjekt kako je definiran Uredbom (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća

1a

.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka a

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | zadrži i razvije tehnološke i
  industrijske kapacitete
  u području kibersigurnosti
  koji su nužni za zaštitu njezina jedinstvenog digitalnog tržišta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

zadrži i razvije tehnološke i
  industrijske kapacitete
  u području kibersigurnosti
  koji su nužni za zaštitu njezina jedinstvenog digitalnog tržišta;

zadrži i razvije tehnološke i

u području kibersigurnosti

| (a) | razvije tehnološke, industrijske, društvene, akademske
  i 
  istraživačke stručne
  kapacitete
  i sposobnosti za kibersigurnost
  koji su nužni za zaštitu njezina jedinstvenog digitalnog tržišta
  te unaprjeđenje zaštite podataka građana, poduzeća i javnih uprava Unije
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvije tehnološke, industrijske, društvene, akademske
  i 
  istraživačke stručne
  kapacitete
  i sposobnosti za kibersigurnost
  koji su nužni za zaštitu njezina jedinstvenog digitalnog tržišta
  te unaprjeđenje zaštite podataka građana, poduzeća i javnih uprava Unije
  ;

razvije tehnološke, industrijske, društvene, akademske

istraživačke stručne

i sposobnosti za kibersigurnost

te unaprjeđenje zaštite podataka građana, poduzeća i javnih uprava Unije

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | poveća otpornost i pouzdanost infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava, uključujući ključnu infrastrukturu, internet i najčešće korišten hardver i softver u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

poveća otpornost i pouzdanost infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava, uključujući ključnu infrastrukturu, internet i najčešće korišten hardver i softver u Uniji;

poveća otpornost i pouzdanost infrastrukture mrežnih i informacijskih sustava, uključujući ključnu infrastrukturu, internet i najčešće korišten hardver i softver u Uniji;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka b

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | poveća konkurentnost industrije kibersigurnosti u Uniji i pretvori kibersigurnost u 
  konkurentnu prednost
  drugih industrija Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

poveća konkurentnost industrije kibersigurnosti u Uniji i pretvori kibersigurnost u 
  konkurentnu prednost
  drugih industrija Unije.

konkurentnu prednost

| (b) | poveća konkurentnost industrije kibersigurnosti u Uniji i pretvori kibersigurnost u 
  jednu od konkurentnih prednosti
  drugih industrija Unije; |
| --- | --- |

(b)

poveća konkurentnost industrije kibersigurnosti u Uniji i pretvori kibersigurnost u 
  jednu od konkurentnih prednosti
  drugih industrija Unije;

jednu od konkurentnih prednosti

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | poveća razinu osviještenosti o prijetnjama kibersigurnosti i povezanim društvenim i etičkim posljedicama i razlozima za zabrinutost te da smanji nedostatak vještina za kibersigurnost u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

poveća razinu osviještenosti o prijetnjama kibersigurnosti i povezanim društvenim i etičkim posljedicama i razlozima za zabrinutost te da smanji nedostatak vještina za kibersigurnost u Uniji;

poveća razinu osviještenosti o prijetnjama kibersigurnosti i povezanim društvenim i etičkim posljedicama i razlozima za zabrinutost te da smanji nedostatak vještina za kibersigurnost u Uniji;

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka bb (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | postigne vodeći položaj Unije u području kibersigurnosti i osigura najviše standarde kibersigurnosti u cijeloj Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

postigne vodeći položaj Unije u području kibersigurnosti i osigura najviše standarde kibersigurnosti u cijeloj Uniji;

postigne vodeći položaj Unije u području kibersigurnosti i osigura najviše standarde kibersigurnosti u cijeloj Uniji;

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka bc (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka bc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bc) | ojača konkurentnost i sposobnost Unije te istovremeno smanji njezinu digitalnu ovisnost većim korištenjem kibersigurnosnih proizvoda, procesa i usluga razvijenih unutar Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bc)

(bc)

ojača konkurentnost i sposobnost Unije te istovremeno smanji njezinu digitalnu ovisnost većim korištenjem kibersigurnosnih proizvoda, procesa i usluga razvijenih unutar Unije;

ojača konkurentnost i sposobnost Unije te istovremeno smanji njezinu digitalnu ovisnost većim korištenjem kibersigurnosnih proizvoda, procesa i usluga razvijenih unutar Unije;

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka bd (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka bd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bd) | poveća povjerenje građana, potrošača i poduzeća u digitalni svijet i stoga pridonese ciljevima strategije za jedinstveno digitalno tržište; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bd)

(bd)

poveća povjerenje građana, potrošača i poduzeća u digitalni svijet i stoga pridonese ciljevima strategije za jedinstveno digitalno tržište;

poveća povjerenje građana, potrošača i poduzeća u digitalni svijet i stoga pridonese ciljevima strategije za jedinstveno digitalno tržište;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 1.

Članak 4. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | olakšavati rad Mreže nacionalnih koordinacijskih centara („Mreža”)
  iz članka 6. i 
  Zajednice stručnjaka za kibersigurnost
  iz članka 8. te
  pomagati u koordinaciji njihova rada
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

olakšavati rad Mreže nacionalnih koordinacijskih centara („Mreža”)
  iz članka 6. i 
  Zajednice stručnjaka za kibersigurnost
  iz članka 8. te
  pomagati u koordinaciji njihova rada
  ;

olakšavati rad Mreže nacionalnih koordinacijskih centara („Mreža”)

Zajednice stručnjaka za kibersigurnost

pomagati u koordinaciji njihova rada

| 1. | stvoriti i voditi Mrežu
  iz članka 6. i 
  Zajednicu
  iz članka 8. te
  olakšavati njihov rad
  ; |
| --- | --- |

1.

stvoriti i voditi Mrežu
  iz članka 6. i 
  Zajednicu
  iz članka 8. te
  olakšavati njihov rad
  ;

stvoriti i voditi Mrežu

Zajednicu

olakšavati njihov rad

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | pridonositi provedbi
  programa Digitalna Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (26) u dijelu koji se odnosi na kibersigurnost, a posebno mjera povezanih s člankom 6. Uredbe (EU) br. XXX [Program Digitalna Europa], programa Obzor Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (27), a posebno odjeljka 2.2.6. stupa II. Priloga I. Odluci br. XXX o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije [referentni broj posebnog programa] te drugih programa Unije kada je tako predviđeno u pravnim aktima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

pridonositi provedbi
  programa Digitalna Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (26) u dijelu koji se odnosi na kibersigurnost, a posebno mjera povezanih s člankom 6. Uredbe (EU) br. XXX [Program Digitalna Europa], programa Obzor Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (27), a posebno odjeljka 2.2.6. stupa II. Priloga I. Odluci br. XXX o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije [referentni broj posebnog programa] te drugih programa Unije kada je tako predviđeno u pravnim aktima Unije;

pridonositi provedbi

26

27

| 2. | koordinirati provedbom
  programa Digitalna Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (26) u dijelu koji se odnosi na kibersigurnost, a posebno mjera povezanih s člankom 6. Uredbe (EU) br. XXX [Program Digitalna Europa], programa Obzor Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (27), a posebno odjeljka 2.2.6. stupa II. Priloga I. Odluci br. XXX o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije [referentni broj posebnog programa] te drugih programa Unije kada je tako predviđeno u pravnim aktima Unije
  i doprinijeti provedbi mjera koje se financiraju iz Europskog fonda za obranu uspostavljenog Uredbom (EU) 2019/XXX
  ; |
| --- | --- |

2.

koordinirati provedbom
  programa Digitalna Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (26) u dijelu koji se odnosi na kibersigurnost, a posebno mjera povezanih s člankom 6. Uredbe (EU) br. XXX [Program Digitalna Europa], programa Obzor Europa uspostavljenog Uredbom br. XXX (27), a posebno odjeljka 2.2.6. stupa II. Priloga I. Odluci br. XXX o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanje i inovacije [referentni broj posebnog programa] te drugih programa Unije kada je tako predviđeno u pravnim aktima Unije
  i doprinijeti provedbi mjera koje se financiraju iz Europskog fonda za obranu uspostavljenog Uredbom (EU) 2019/XXX
  ;

koordinirati provedbom

26

27

i doprinijeti provedbi mjera koje se financiraju iz Europskog fonda za obranu uspostavljenog Uredbom (EU) 2019/XXX

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | unapređivati sposobnosti, znanje i infrastrukture u području kibersigurnosti u službi industrije, javnog sektora i istraživačkih zajednica obavljanjem sljedećih zadaća: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

unapređivati sposobnosti, znanje i infrastrukture u području kibersigurnosti u službi industrije, javnog sektora i istraživačkih zajednica obavljanjem sljedećih zadaća:

| 3. | unapređivati
  otpornost, kapacitete,
  sposobnosti, znanje i infrastrukture u području kibersigurnosti u službi
  društva,
  industrije, javnog sektora i istraživačkih zajednica obavljanjem sljedećih zadaća
  , uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske i istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti i povezane usluge
  : |
| --- | --- |

3.

unapređivati
  otpornost, kapacitete,
  sposobnosti, znanje i infrastrukture u području kibersigurnosti u službi
  društva,
  industrije, javnog sektora i istraživačkih zajednica obavljanjem sljedećih zadaća
  , uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske i istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti i povezane usluge
  :

otpornost, kapacitete,

društva,

, uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske i istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti i povezane usluge

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske
  i 
  istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti
  i 
  povezane usluge,
  stjecanjem, nadogradnjom, upravljanjem radom i stavljanjem na raspolaganje
  takvih infrastruktura
  i povezanih usluga velikom broju korisnika u cijeloj Uniji
  od
  industrije,
  od MSP-ova
  ,
  do
  javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske
  i 
  istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti
  i 
  povezane usluge,
  stjecanjem, nadogradnjom, upravljanjem radom i stavljanjem na raspolaganje
  takvih infrastruktura
  i povezanih usluga velikom broju korisnika u cijeloj Uniji
  od
  industrije,
  od MSP-ova
  ,
  do
  javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice;

uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske

istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti

povezane usluge,

takvih infrastruktura

od

od MSP-ova

do

| (a) | stjecanjem, nadogradnjom, upravljanjem radom i stavljanjem na raspolaganje
  objekata i opreme Centra za stručnost i
  povezanih usluga
  na pravedan, otvoren i transparentan način
  velikom broju korisnika u cijeloj Uniji
  iz
  industrije,
  osobito MSP-ovima
  ,
  te iz
  javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice; |
| --- | --- |

(a)

stjecanjem, nadogradnjom, upravljanjem radom i stavljanjem na raspolaganje
  objekata i opreme Centra za stručnost i
  povezanih usluga
  na pravedan, otvoren i transparentan način
  velikom broju korisnika u cijeloj Uniji
  iz
  industrije,
  osobito MSP-ovima
  ,
  te iz
  javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice;

objekata i opreme Centra za stručnost i

na pravedan, otvoren i transparentan način

iz

osobito MSP-ovima

te iz

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske i istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti i povezane usluge,
  pružanjem potpore drugim subjektima, uključujući financijske potpore, za stjecanje, nadogradnju, upravljanje radom i stavljanje na raspolaganje takvih
  infrastruktura
  i povezanih usluga velikom broju korisnika u cijeloj Uniji
  od
  industrije,
  do
  MSP-ova, javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske i istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti i povezane usluge,
  pružanjem potpore drugim subjektima, uključujući financijske potpore, za stjecanje, nadogradnju, upravljanje radom i stavljanje na raspolaganje takvih
  infrastruktura
  i povezanih usluga velikom broju korisnika u cijeloj Uniji
  od
  industrije,
  do
  MSP-ova, javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice;

uzimajući u obzir najsuvremenije industrijske i istraživačke infrastrukture u području kibersigurnosti i povezane usluge,

infrastruktura

od

do

| (b) | pružanjem potpore drugim subjektima, uključujući financijske potpore, za stjecanje, nadogradnju, upravljanje radom i stavljanje na raspolaganje takvih
  objekata
  i povezanih usluga velikom broju korisnika u cijeloj Uniji,
  iz
  industrije,
  a posebno
  MSP-ova,
  te iz
  javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice; |
| --- | --- |

(b)

pružanjem potpore drugim subjektima, uključujući financijske potpore, za stjecanje, nadogradnju, upravljanje radom i stavljanje na raspolaganje takvih
  objekata
  i povezanih usluga velikom broju korisnika u cijeloj Uniji,
  iz
  industrije,
  a posebno
  MSP-ova,
  te iz
  javnog sektora i istraživačke i znanstvene zajednice;

objekata

iz

a posebno

te iz

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ba (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | pružanjem financijske i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima, MSP-ovima, mikropoduzećima, udrugama, pojedinačnim stručnjacima koji djeluju u području kibersigurnosti te projektima u području civilne tehnologije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

pružanjem financijske i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima, MSP-ovima, mikropoduzećima, udrugama, pojedinačnim stručnjacima koji djeluju u području kibersigurnosti te projektima u području civilne tehnologije;

pružanjem financijske i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima, MSP-ovima, mikropoduzećima, udrugama, pojedinačnim stručnjacima koji djeluju u području kibersigurnosti te projektima u području civilne tehnologije;

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka bb (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | financiranjem ispitivanja sigurnosnog koda softvera i s tim povezanih poboljšanja za projekte besplatnog softvera otvorenog koda koji se obično upotrebljava za infrastrukturu, proizvode i procese; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

financiranjem ispitivanja sigurnosnog koda softvera i s tim povezanih poboljšanja za projekte besplatnog softvera otvorenog koda koji se obično upotrebljava za infrastrukturu, proizvode i procese;

financiranjem ispitivanja sigurnosnog koda softvera i s tim povezanih poboljšanja za projekte besplatnog softvera otvorenog koda koji se obično upotrebljava za infrastrukturu, proizvode i procese;

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka c

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | pružanjem
  znanja i tehničke pomoći iz područja kibersigurnosti
  industriji
  i tijelima javne vlasti, posebno podupiranjem mjera usmjerenih na olakšavanje pristupa stručnom znanju dostupnom u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

pružanjem
  znanja i tehničke pomoći iz područja kibersigurnosti
  industriji
  i tijelima javne vlasti, posebno podupiranjem mjera usmjerenih na olakšavanje pristupa stručnom znanju dostupnom u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost;

pružanjem

industriji

| (c) | olakšavanjem razmjene
  znanja i tehničke pomoći iz područja kibersigurnosti
  , među ostalima, s civilnim društvom, industrijom
  i tijelima javne vlasti
  te akademskom i istraživačkom zajednicom
  , posebno podupiranjem mjera usmjerenih na olakšavanje pristupa stručnom znanju dostupnom u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost
  s ciljem poboljšanja kiberotpornosti unutar Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

olakšavanjem razmjene
  znanja i tehničke pomoći iz područja kibersigurnosti
  , među ostalima, s civilnim društvom, industrijom
  i tijelima javne vlasti
  te akademskom i istraživačkom zajednicom
  , posebno podupiranjem mjera usmjerenih na olakšavanje pristupa stručnom znanju dostupnom u Mreži i Zajednici stručnjaka za kibersigurnost
  s ciljem poboljšanja kiberotpornosti unutar Unije
  ;

olakšavanjem razmjene

, među ostalima, s civilnim društvom, industrijom

te akademskom i istraživačkom zajednicom

s ciljem poboljšanja kiberotpornosti unutar Unije

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ca (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | promicanjem „integrirane sigurnosti” kao načela u procesu razvoja, održavanja, upravljanja radom i ažuriranja infrastruktura, proizvoda i usluga, posebno podupiranjem najsuvremenijih sigurnih metoda razvoja, odgovarajućeg sigurnosnog testiranja, revizija sigurnosti, uključujući obvezu proizvođača ili pružatelja da bez odlaganja i nakon procijenjenog vijeka trajanja proizvoda stave na raspolaganje ažuriranja kojima se ispravljaju nove slabosti ili prijetnje ili da omoguće trećoj strani da izradi i dostavi takva ažuriranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

promicanjem „integrirane sigurnosti” kao načela u procesu razvoja, održavanja, upravljanja radom i ažuriranja infrastruktura, proizvoda i usluga, posebno podupiranjem najsuvremenijih sigurnih metoda razvoja, odgovarajućeg sigurnosnog testiranja, revizija sigurnosti, uključujući obvezu proizvođača ili pružatelja da bez odlaganja i nakon procijenjenog vijeka trajanja proizvoda stave na raspolaganje ažuriranja kojima se ispravljaju nove slabosti ili prijetnje ili da omoguće trećoj strani da izradi i dostavi takva ažuriranja;

promicanjem „integrirane sigurnosti” kao načela u procesu razvoja, održavanja, upravljanja radom i ažuriranja infrastruktura, proizvoda i usluga, posebno podupiranjem najsuvremenijih sigurnih metoda razvoja, odgovarajućeg sigurnosnog testiranja, revizija sigurnosti, uključujući obvezu proizvođača ili pružatelja da bez odlaganja i nakon procijenjenog vijeka trajanja proizvoda stave na raspolaganje ažuriranja kojima se ispravljaju nove slabosti ili prijetnje ili da omoguće trećoj strani da izradi i dostavi takva ažuriranja;

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka cb (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | pomaganjem politikama kojima se doprinosi izvornom kodu i njihovom razvoju, osobito za javna tijela kod kojih se primjenjuju projekti koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

pomaganjem politikama kojima se doprinosi izvornom kodu i njihovom razvoju, osobito za javna tijela kod kojih se primjenjuju projekti koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda;

pomaganjem politikama kojima se doprinosi izvornom kodu i njihovom razvoju, osobito za javna tijela kod kojih se primjenjuju projekti koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda;

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka cc (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 3. – podtočka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | okupljanjem dionika iz industrije, sindikata, akademske zajednice, istraživačkih organizacija i javnih tijela kako bi se osigurala dugoročna suradnja u području razvoja i primjene proizvoda i procesa za kibersigurnost, uključujući, prema potrebi, udruživanje i dijeljenje resursa i informacija u vezi s takvim proizvodima i procesima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

okupljanjem dionika iz industrije, sindikata, akademske zajednice, istraživačkih organizacija i javnih tijela kako bi se osigurala dugoročna suradnja u području razvoja i primjene proizvoda i procesa za kibersigurnost, uključujući, prema potrebi, udruživanje i dijeljenje resursa i informacija u vezi s takvim proizvodima i procesima;

okupljanjem dionika iz industrije, sindikata, akademske zajednice, istraživačkih organizacija i javnih tijela kako bi se osigurala dugoročna suradnja u području razvoja i primjene proizvoda i procesa za kibersigurnost, uključujući, prema potrebi, udruživanje i dijeljenje resursa i informacija u vezi s takvim proizvodima i procesima;

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | pridonijeti raširenoj primjeni najsuvremenijih proizvoda i 
  rješenja
  za kibersigurnost u 
  cijelom gospodarstvu
  , obavljanjem sljedećih zadaća: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

pridonijeti raširenoj primjeni najsuvremenijih proizvoda i 
  rješenja
  za kibersigurnost u 
  cijelom gospodarstvu
  , obavljanjem sljedećih zadaća:

rješenja

cijelom gospodarstvu

| 4. | pridonijeti raširenoj primjeni najsuvremenijih
  i održivih
  proizvoda i 
  procesa
  za kibersigurnost u 
  cijeloj Uniji
  , obavljanjem sljedećih zadaća: |
| --- | --- |

4.

pridonijeti raširenoj primjeni najsuvremenijih
  i održivih
  proizvoda i 
  procesa
  za kibersigurnost u 
  cijeloj Uniji
  , obavljanjem sljedećih zadaća:

i održivih

procesa

cijeloj Uniji

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poticanjem istraživanja
  i
  razvoja
  u području kibersigurnosti i
  tijela javne vlasti
  te korisničkih industrija da prihvate proizvode i rješenja Unije za kibersigurnost
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

poticanjem istraživanja
  i
  razvoja
  u području kibersigurnosti i
  tijela javne vlasti
  te korisničkih industrija da prihvate proizvode i rješenja Unije za kibersigurnost
  ;

i

u području kibersigurnosti i

te korisničkih industrija da prihvate proizvode i rješenja Unije za kibersigurnost

| (a) | poticanjem istraživanja, razvoja
  i prihvaćanja kibersigurnosnih proizvoda Unije i holističkih procesa u cijelom inovacijskom ciklusu, između ostalih, od strane
  tijela javne vlasti
  , industrije i tržišta
  ; |
| --- | --- |

(a)

poticanjem istraživanja, razvoja
  i prihvaćanja kibersigurnosnih proizvoda Unije i holističkih procesa u cijelom inovacijskom ciklusu, između ostalih, od strane
  tijela javne vlasti
  , industrije i tržišta
  ;

i prihvaćanja kibersigurnosnih proizvoda Unije i holističkih procesa u cijelom inovacijskom ciklusu, između ostalih, od strane

, industrije i tržišta

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pomaganjem tijelima javne vlasti, industrijama na strani potražnje i drugim korisnicima
  u prihvaćanju
  i 
  integriranju najnovijih rješenja
  za kibersigurnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pomaganjem tijelima javne vlasti, industrijama na strani potražnje i drugim korisnicima
  u prihvaćanju
  i 
  integriranju najnovijih rješenja
  za kibersigurnost;

u prihvaćanju

integriranju najnovijih rješenja

| (b) | pomaganjem tijelima javne vlasti, industrijama na strani potražnje i drugim korisnicima
  da povećaju svoju otpornost prihvaćanjem
  i 
  integriranjem najsuvremenijih proizvoda i procesa
  za kibersigurnost; |
| --- | --- |

(b)

pomaganjem tijelima javne vlasti, industrijama na strani potražnje i drugim korisnicima
  da povećaju svoju otpornost prihvaćanjem
  i 
  integriranjem najsuvremenijih proizvoda i procesa
  za kibersigurnost;

da povećaju svoju otpornost prihvaćanjem

integriranjem najsuvremenijih proizvoda i procesa

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | posebno podupiranjem tijela javne vlasti u organizaciji javne nabave ili obavljanju nabave najsuvremenijih proizvoda i 
  rješenja
  za kibersigurnost u ime javnih tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

posebno podupiranjem tijela javne vlasti u organizaciji javne nabave ili obavljanju nabave najsuvremenijih proizvoda i 
  rješenja
  za kibersigurnost u ime javnih tijela;

rješenja

| (c) | posebno podupiranjem tijela javne vlasti u organizaciji javne nabave ili obavljanju nabave najsuvremenijih proizvoda i 
  procesa
  za kibersigurnost u ime javnih tijela
  , među ostalim pružanjem potpore za nabavu, radi povećanja sigurnosti javnog ulaganja i ostvarivanja veće koristi od njega
  ; |
| --- | --- |

(c)

posebno podupiranjem tijela javne vlasti u organizaciji javne nabave ili obavljanju nabave najsuvremenijih proizvoda i 
  procesa
  za kibersigurnost u ime javnih tijela
  , među ostalim pružanjem potpore za nabavu, radi povećanja sigurnosti javnog ulaganja i ostvarivanja veće koristi od njega
  ;

procesa

, među ostalim pružanjem potpore za nabavu, radi povećanja sigurnosti javnog ulaganja i ostvarivanja veće koristi od njega

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka d

Članak 4. – stavak 1. – točka 4. – podtočka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pružanjem financijske potpore i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima u sektoru kibersigurnosti i MSP-ovima kako bi
  se mogli povezati
  s mogućim tržištima i 
  privući
  ulaganja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pružanjem financijske potpore i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima u sektoru kibersigurnosti i MSP-ovima kako bi
  se mogli povezati
  s mogućim tržištima i 
  privući
  ulaganja;

se mogli povezati

privući

| (d) | pružanjem financijske potpore i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima u sektoru kibersigurnosti i MSP-ovima
  , mikropoduzećima, pojedinačnim stručnjacima, najčešće upotrebljavanim projektima koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda i projektima u području civilne tehnologije
  kako bi
  produbili stručno znanje o kibersigurnosti, povezali se
  s mogućim tržištima
  te razvojnim mogućnostima
  i 
  privukli
  ulaganja; |
| --- | --- |

(d)

pružanjem financijske potpore i tehničke pomoći novoosnovanim poduzećima u sektoru kibersigurnosti i MSP-ovima
  , mikropoduzećima, pojedinačnim stručnjacima, najčešće upotrebljavanim projektima koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda i projektima u području civilne tehnologije
  kako bi
  produbili stručno znanje o kibersigurnosti, povezali se
  s mogućim tržištima
  te razvojnim mogućnostima
  i 
  privukli
  ulaganja;

, mikropoduzećima, pojedinačnim stručnjacima, najčešće upotrebljavanim projektima koji obuhvaćaju besplatni softver otvorenog koda i projektima u području civilne tehnologije

produbili stručno znanje o kibersigurnosti, povezali se

te razvojnim mogućnostima

privukli

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 5. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | poboljšavati razumijevanje kibersigurnosti
  i
  pridonositi smanjenju nedostatka vještina u Uniji u području kibersigurnosti obavljanjem sljedećih zadaća: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

poboljšavati razumijevanje kibersigurnosti
  i
  pridonositi smanjenju nedostatka vještina u Uniji u području kibersigurnosti obavljanjem sljedećih zadaća:

i

| 5. | poboljšavati razumijevanje kibersigurnosti, pridonositi smanjenju nedostatka
  vještina i ojačati razinu
  vještina u Uniji u području kibersigurnosti obavljanjem sljedećih zadaća: |
| --- | --- |

5.

poboljšavati razumijevanje kibersigurnosti, pridonositi smanjenju nedostatka
  vještina i ojačati razinu
  vještina u Uniji u području kibersigurnosti obavljanjem sljedećih zadaća:

vještina i ojačati razinu

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 5. – podtočka -a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 5. – podtočka -a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | podupiranjem posebnog cilja br. 4 „Napredne digitalne vještine” iz programa Digitalna Europa, tamo gdje je to prikladno, u suradnji s europskim digitalnoinovacijskim centrima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

podupiranjem posebnog cilja br. 4 „Napredne digitalne vještine” iz programa Digitalna Europa, tamo gdje je to prikladno, u suradnji s europskim digitalnoinovacijskim centrima;

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | podupiranjem daljnjeg razvoja vještina
  u području
  kibersigurnosti, prema potrebi
  zajedno
  s relevantnim agencijama i tijelima EU-a, uključujući
  s ENISA-om
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

podupiranjem daljnjeg razvoja vještina
  u području
  kibersigurnosti, prema potrebi
  zajedno
  s relevantnim agencijama i tijelima EU-a, uključujući
  s ENISA-om
  ;

u području

zajedno

s ENISA-om

| (a) | podupiranjem daljnjeg razvoja
  , objedinjavanja i razmjene kibersigurnosnih
  vještina
  i kompetencija na svim relevantnim obrazovnim razinama, podupiranjem cilja postizanja rodne ravnoteže, omogućavanjem zajedničke visoke razine znanja o
  kibersigurnosti
  i doprinošenjem otpornosti korisnika i infrastruktura diljem Unije u suradnji s Mrežom i
  , prema potrebi
  , usklađivanjem
  s relevantnim agencijama i tijelima EU-a, uključujući
  ENISA-u
  ; |
| --- | --- |

(a)

podupiranjem daljnjeg razvoja
  , objedinjavanja i razmjene kibersigurnosnih
  vještina
  i kompetencija na svim relevantnim obrazovnim razinama, podupiranjem cilja postizanja rodne ravnoteže, omogućavanjem zajedničke visoke razine znanja o
  kibersigurnosti
  i doprinošenjem otpornosti korisnika i infrastruktura diljem Unije u suradnji s Mrežom i
  , prema potrebi
  , usklađivanjem
  s relevantnim agencijama i tijelima EU-a, uključujući
  ENISA-u
  ;

, objedinjavanja i razmjene kibersigurnosnih

i kompetencija na svim relevantnim obrazovnim razinama, podupiranjem cilja postizanja rodne ravnoteže, omogućavanjem zajedničke visoke razine znanja o

i doprinošenjem otpornosti korisnika i infrastruktura diljem Unije u suradnji s Mrežom i

, usklađivanjem

ENISA-u

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka a

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružanjem financijske potpore za istraživanje u području kibersigurnosti na temelju zajedničkog višegodišnjeg strateškog
  programa
  za industriju, tehnologiju i istraživanje koji se stalno ocjenjuje i unaprjeđuje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružanjem financijske potpore za istraživanje u području kibersigurnosti na temelju zajedničkog višegodišnjeg strateškog
  programa
  za industriju, tehnologiju i istraživanje koji se stalno ocjenjuje i unaprjeđuje;

programa

| (a) | pružanjem financijske potpore za istraživanje u području kibersigurnosti na temelju zajedničkog višegodišnjeg strateškog
  plana
  za industriju, tehnologiju i istraživanje
  iz članka 13.
  koji se stalno ocjenjuje i unaprjeđuje; |
| --- | --- |

(a)

pružanjem financijske potpore za istraživanje u području kibersigurnosti na temelju zajedničkog višegodišnjeg strateškog
  plana
  za industriju, tehnologiju i istraživanje
  iz članka 13.
  koji se stalno ocjenjuje i unaprjeđuje;

plana

iz članka 13.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka b

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | podupiranjem opsežnih istraživačkih i demonstracijskih projekata posvećenih tehnološkim sposobnostima sljedeće generacije u području kibersigurnosti, u suradnji s industrijom i 
  mrežom
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

podupiranjem opsežnih istraživačkih i demonstracijskih projekata posvećenih tehnološkim sposobnostima sljedeće generacije u području kibersigurnosti, u suradnji s industrijom i 
  mrežom
  ;

mrežom

| (b) | podupiranjem opsežnih istraživačkih i demonstracijskih projekata posvećenih tehnološkim sposobnostima sljedeće generacije u području kibersigurnosti, u suradnji s industrijom
  , akademskom
  i 
  istraživačkom zajednicom, javnim sektorom i tijelima, uključujući Mrežu i Zajednicu
  ; |
| --- | --- |

(b)

podupiranjem opsežnih istraživačkih i demonstracijskih projekata posvećenih tehnološkim sposobnostima sljedeće generacije u području kibersigurnosti, u suradnji s industrijom
  , akademskom
  i 
  istraživačkom zajednicom, javnim sektorom i tijelima, uključujući Mrežu i Zajednicu
  ;

, akademskom

istraživačkom zajednicom, javnim sektorom i tijelima, uključujući Mrežu i Zajednicu

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka ba (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | brigom da se poštuju temeljna prava i etičko postupanje tijekom provedbe istraživačkih projekta u području kibersigurnosti koje podupire Centar za stručnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

brigom da se poštuju temeljna prava i etičko postupanje tijekom provedbe istraživačkih projekta u području kibersigurnosti koje podupire Centar za stručnost;

brigom da se poštuju temeljna prava i etičko postupanje tijekom provedbe istraživačkih projekta u području kibersigurnosti koje podupire Centar za stručnost;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka bb (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | praćenjem izvješća o slabostima koje je otkrila Zajednica i omogućavanjem objavljivanja slabosti, izrade zakrpa, popravaka i rješenja te njihove distribucije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

praćenjem izvješća o slabostima koje je otkrila Zajednica i omogućavanjem objavljivanja slabosti, izrade zakrpa, popravaka i rješenja te njihove distribucije;

praćenjem izvješća o slabostima koje je otkrila Zajednica i omogućavanjem objavljivanja slabosti, izrade zakrpa, popravaka i rješenja te njihove distribucije;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka bc (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka bc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bc) | praćenje rezultata istraživanja u vezi s algoritmima za samoučenje korištenima za zlonamjerne kiberaktivnosti u suradnji s ENISA-om i pružanjem potpore provedbi Direktive (EU) 2016/1148; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bc)

(bc)

praćenje rezultata istraživanja u vezi s algoritmima za samoučenje korištenima za zlonamjerne kiberaktivnosti u suradnji s ENISA-om i pružanjem potpore provedbi Direktive (EU) 2016/1148;

praćenje rezultata istraživanja u vezi s algoritmima za samoučenje korištenima za zlonamjerne kiberaktivnosti u suradnji s ENISA-om i pružanjem potpore provedbi Direktive (EU) 2016/1148;

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka bd (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka bd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bd) | podupiranjem istraživanja u području kiberkriminala; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bd)

(bd)

podupiranjem istraživanja u području kiberkriminala;

podupiranjem istraživanja u području kiberkriminala;

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka be (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka be (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (be) | podupiranjem istraživanja i razvoja proizvoda i procesa koji se mogu slobodno proučavati, dijeliti i nadograđivati, osobito u području provjerenog ili provjerljivog hardvera ili softvera, u bliskoj suradnji s industrijom, Mrežom i Zajednicom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(be)

(be)

podupiranjem istraživanja i razvoja proizvoda i procesa koji se mogu slobodno proučavati, dijeliti i nadograđivati, osobito u području provjerenog ili provjerljivog hardvera ili softvera, u bliskoj suradnji s industrijom, Mrežom i Zajednicom;

podupiranjem istraživanja i razvoja proizvoda i procesa koji se mogu slobodno proučavati, dijeliti i nadograđivati, osobito u području provjerenog ili provjerljivog hardvera ili softvera, u bliskoj suradnji s industrijom, Mrežom i Zajednicom;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka c

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podupiranjem istraživanja i inovacija za standardizaciju u tehnologiji kibersigurnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

podupiranjem istraživanja i inovacija za standardizaciju u tehnologiji kibersigurnosti;

| (c) | podupiranjem istraživanja i inovacija za
  formalnu i neformalnu
  standardizaciju
  i certifikaciju
  u tehnologijikibersigurnosti
  , stvaranjem poveznice s postojećim aktivnostima i po potrebi u bliskoj suradnji s europskim organizacijama za normizaciju, tijelima za certifikaciju i ENISA-om
  ; |
| --- | --- |

(c)

podupiranjem istraživanja i inovacija za
  formalnu i neformalnu
  standardizaciju
  i certifikaciju
  u tehnologijikibersigurnosti
  , stvaranjem poveznice s postojećim aktivnostima i po potrebi u bliskoj suradnji s europskim organizacijama za normizaciju, tijelima za certifikaciju i ENISA-om
  ;

formalnu i neformalnu

i certifikaciju

, stvaranjem poveznice s postojećim aktivnostima i po potrebi u bliskoj suradnji s europskim organizacijama za normizaciju, tijelima za certifikaciju i ENISA-om

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka ca (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 6. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | pružanju posebne potpore MSP-ovima olakšavajući im pristup znanju i osposobljavanju s pomoću prilagođenog pristupa rezultatima istraživanja i razvoja koji su poduprli Centar za stručnost i Mreža s ciljem povećanja konkurentnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

pružanju posebne potpore MSP-ovima olakšavajući im pristup znanju i osposobljavanju s pomoću prilagođenog pristupa rezultatima istraživanja i razvoja koji su poduprli Centar za stručnost i Mreža s ciljem povećanja konkurentnosti;

pružanju posebne potpore MSP-ovima olakšavajući im pristup znanju i osposobljavanju s pomoću prilagođenog pristupa rezultatima istraživanja i razvoja koji su poduprli Centar za stručnost i Mreža s ciljem povećanja konkurentnosti;

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 7. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka 7. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | jačati suradnju između civilnog i obrambenog sektora u pogledu tehnologija za dvojnu uporabu i primjenu u kibersigurnosti, obavljanjem sljedećih zadaća: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.

jačati suradnju između civilnog i obrambenog sektora u pogledu tehnologija za dvojnu uporabu i primjenu u kibersigurnosti, obavljanjem sljedećih zadaća:

| 7. | jačati suradnju između civilnog i obrambenog sektora u pogledu tehnologija za dvojnu uporabu i primjenu u kibersigurnosti, obavljanjem sljedećih zadaća
  , a to su reaktivna i obrambena tehnologija, primjene i usluge kiberobrane
  : |
| --- | --- |

7.

jačati suradnju između civilnog i obrambenog sektora u pogledu tehnologija za dvojnu uporabu i primjenu u kibersigurnosti, obavljanjem sljedećih zadaća
  , a to su reaktivna i obrambena tehnologija, primjene i usluge kiberobrane
  :

, a to su reaktivna i obrambena tehnologija, primjene i usluge kiberobrane

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 8. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka 8. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8. | jačati sinergiju između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti u pogledu Europskog fonda za obranu obavljanjem sljedećih zadaća: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.

jačati sinergiju između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti u pogledu Europskog fonda za obranu obavljanjem sljedećih zadaća:

| 8. | jačati sinergiju između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti u pogledu Europskog fonda za obranu obavljanjem sljedećih zadaća
  , a to su reaktivna i obrambena tehnologija, primjene i usluge kiberobrane
  : |
| --- | --- |

8.

jačati sinergiju između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti u pogledu Europskog fonda za obranu obavljanjem sljedećih zadaća
  , a to su reaktivna i obrambena tehnologija, primjene i usluge kiberobrane
  :

, a to su reaktivna i obrambena tehnologija, primjene i usluge kiberobrane

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 8. – podtočka ba (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 8. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | pružanjem pomoći i savjeta Komisiji u pogledu provedbe Uredbe (EU) 2019/XXX [preinaka Uredbe (EZ) br. 428/2009 kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0616]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

pružanjem pomoći i savjeta Komisiji u pogledu provedbe Uredbe (EU) 2019/XXX [preinaka Uredbe (EZ) br. 428/2009 kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0616].

pružanjem pomoći i savjeta Komisiji u pogledu provedbe Uredbe (EU) 2019/XXX [preinaka Uredbe (EZ) br. 428/2009 kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0616].

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a | doprinositi naporima Unije za poboljšanje međunarodne suradnje u području kibersigurnosti:









  (a) | olakšavanjem sudjelovanja Centra za stručnost na međunarodnim konferencijama i vladinih organizacija, kao i doprinosa međunarodnim organizacijama za normizaciju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a

8.a

doprinositi naporima Unije za poboljšanje međunarodne suradnje u području kibersigurnosti:

(a)

(a)

olakšavanjem sudjelovanja Centra za stručnost na međunarodnim konferencijama i vladinih organizacija, kao i doprinosa međunarodnim organizacijama za normizaciju;

olakšavanjem sudjelovanja Centra za stručnost na međunarodnim konferencijama i vladinih organizacija, kao i doprinosa međunarodnim organizacijama za normizaciju;

| (b) | suradnjom s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u sklopu relevantnih okvira međunarodne suradnje. |
| --- | --- |

(b)

(b)

suradnjom s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u sklopu relevantnih okvira međunarodne suradnje.

suradnjom s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u sklopu relevantnih okvira međunarodne suradnje.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – naslov

Članak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ulaganje u infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  rješenja
  i njihova uporaba | Ulaganje u infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  procese
  i njihova uporaba |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ulaganje u infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  rješenja
  i njihova uporaba

rješenja

Ulaganje u infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  procese
  i njihova uporaba

procese

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako Centar za stručnost pruža financijska sredstva za infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  rješenja
  u skladu s člankom 4. stavcima 3. i 4. u obliku bespovratnih sredstava ili nagrade, u planu rada Centra za stručnost može se posebno navesti sljedeće: | 1.   Ako Centar za stručnost pruža financijska sredstva za infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  procese
  u skladu s člankom 4. stavcima 3. i 4. u obliku
  javne nabave,
  bespovratnih sredstava ili nagrade, u planu rada Centra za stručnost može se posebno navesti sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako Centar za stručnost pruža financijska sredstva za infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  rješenja
  u skladu s člankom 4. stavcima 3. i 4. u obliku bespovratnih sredstava ili nagrade, u planu rada Centra za stručnost može se posebno navesti sljedeće:

1.   Ako Centar za stručnost pruža financijska sredstva za infrastrukture, sposobnosti, proizvode ili
  procese
  u skladu s člankom 4. stavcima 3. i 4. u obliku
  javne nabave,
  bespovratnih sredstava ili nagrade, u planu rada Centra za stručnost može se posebno navesti sljedeće:

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka a

Članak 5. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pravila za rad infrastrukture ili sposobnosti, uključujući, prema potrebi, povjeravanje upravljanja subjektu domaćinu na temelju kriterija koje utvrđuje Centar za stručnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pravila za rad infrastrukture ili sposobnosti, uključujući, prema potrebi, povjeravanje upravljanja subjektu domaćinu na temelju kriterija koje utvrđuje Centar za stručnost;

| (a) | specifična
  pravila za rad infrastrukture ili sposobnosti, uključujući, prema potrebi, povjeravanje upravljanja subjektu domaćinu na temelju kriterija koje utvrđuje Centar za stručnost; |
| --- | --- |

(a)

specifična
  pravila za rad infrastrukture ili sposobnosti, uključujući, prema potrebi, povjeravanje upravljanja subjektu domaćinu na temelju kriterija koje utvrđuje Centar za stručnost;

specifična

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 5. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | specifična pravila kojima se uređuju različite faze provedbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

specifična pravila kojima se uređuju različite faze provedbe;

specifična pravila kojima se uređuju različite faze provedbe;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka bb (nova)

Članak 5. – stavak 1. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | ja je zbog doprinosa Unije pristup otvoren koliko je to moguće i zatvoren koliko je potrebno te da je moguća ponovna uporaba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

ja je zbog doprinosa Unije pristup otvoren koliko je to moguće i zatvoren koliko je potrebno te da je moguća ponovna uporaba.

ja je zbog doprinosa Unije pristup otvoren koliko je to moguće i zatvoren koliko je potrebno te da je moguća ponovna uporaba.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Centar za stručnost može biti odgovoran za opće izvršenje relevantnih aktivnosti zajedničke nabave, uključujući pretkomercijalne nabave u ime članova Mreže
  , članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost ili trećih strana koje predstavljaju korisnike proizvoda i rješenja za kibersigurnost
  . U tu svrhu, Centru za stručnost može pomagati jedan ili više nacionalnih koordinacijskih centara
  ili
  članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost. | 2.   Centar za stručnost može biti odgovoran za opće izvršenje relevantnih aktivnosti zajedničke nabave, uključujući pretkomercijalne nabave u ime članova Mreže. U tu svrhu, Centru za stručnost može pomagati jedan ili više nacionalnih koordinacijskih centara, članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost
  ili relevantnih europskih digitalnoinovacijskih centara
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Centar za stručnost može biti odgovoran za opće izvršenje relevantnih aktivnosti zajedničke nabave, uključujući pretkomercijalne nabave u ime članova Mreže
  , članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost ili trećih strana koje predstavljaju korisnike proizvoda i rješenja za kibersigurnost
  . U tu svrhu, Centru za stručnost može pomagati jedan ili više nacionalnih koordinacijskih centara
  ili
  članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost.

2.   Centar za stručnost može biti odgovoran za opće izvršenje relevantnih aktivnosti zajedničke nabave, uključujući pretkomercijalne nabave u ime članova Mreže. U tu svrhu, Centru za stručnost može pomagati jedan ili više nacionalnih koordinacijskih centara, članova Zajednice stručnjaka za kibersigurnost
  ili relevantnih europskih digitalnoinovacijskih centara
  .

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak - 1. (novi)

Članak 6. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  U svakoj državi članici osniva se jedan nacionalni koordinacijski centar. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  U svakoj državi članici osniva se jedan nacionalni koordinacijski centar.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4.

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Imenovani nacionalni koordinacijski centar
  ima sposobnost
  podupirati Centar za stručnost i Mrežu u izvršavanju njihove misije utvrđene u članku 3. ove Uredbe. Oni posjeduju tehnološko stručno znanje u području kibersigurnosti ili imaju pristup tom znanju te mogu djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom i istraživačkom zajednicom. | 4.   Imenovani nacionalni koordinacijski centar
  sposoban je
  podupirati Centar za stručnost i Mrežu u izvršavanju njihove misije utvrđene u članku 3. ove Uredbe. Oni posjeduju tehnološko stručno znanje u području kibersigurnosti ili imaju pristup tom znanju te mogu djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom
  , akademskom
  i istraživačkom zajednicom
  te građanima. Komisija objavljuje smjernice s daljnjim pojedinostima o postupku procjene i objašnjenjem primjene kriterija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Imenovani nacionalni koordinacijski centar
  ima sposobnost
  podupirati Centar za stručnost i Mrežu u izvršavanju njihove misije utvrđene u članku 3. ove Uredbe. Oni posjeduju tehnološko stručno znanje u području kibersigurnosti ili imaju pristup tom znanju te mogu djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom i istraživačkom zajednicom.

4.   Imenovani nacionalni koordinacijski centar
  sposoban je
  podupirati Centar za stručnost i Mrežu u izvršavanju njihove misije utvrđene u članku 3. ove Uredbe. Oni posjeduju tehnološko stručno znanje u području kibersigurnosti ili imaju pristup tom znanju te mogu djelotvorno surađivati i koordinirati aktivnosti s industrijom, javnim sektorom
  , akademskom
  i istraživačkom zajednicom
  te građanima. Komisija objavljuje smjernice s daljnjim pojedinostima o postupku procjene i objašnjenjem primjene kriterija.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 5.

Članak 6. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara temelji se na sporazumu potpisanom između Centra za stručnost i svakog od nacionalnih koordinacijskih centara.
  U sporazumu su predviđena
  pravila kojima se uređuje odnos između Centra za stručnost i svakog nacionalnog koordinacijskog centra te podjela zadaća. | 5.   Odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara temelji se na
  standardnom
  sporazumu potpisanom između Centra za stručnost i svakog od nacionalnih koordinacijskih centara.
  Sporazum sadržava isti skup usklađenih općih uvjeta koji čine
  pravila kojima se uređuje odnos između Centra za stručnost i svakog nacionalnog koordinacijskog centra te podjela zadaća
  te posebne uvjete prilagođene svakom pojedinom nacionalnom koordinacijskom centru
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara temelji se na sporazumu potpisanom između Centra za stručnost i svakog od nacionalnih koordinacijskih centara.
  U sporazumu su predviđena
  pravila kojima se uređuje odnos između Centra za stručnost i svakog nacionalnog koordinacijskog centra te podjela zadaća.

5.   Odnos između Centra za stručnost i nacionalnih koordinacijskih centara temelji se na
  standardnom
  sporazumu potpisanom između Centra za stručnost i svakog od nacionalnih koordinacijskih centara.
  Sporazum sadržava isti skup usklađenih općih uvjeta koji čine
  pravila kojima se uređuje odnos između Centra za stručnost i svakog nacionalnog koordinacijskog centra te podjela zadaća
  te posebne uvjete prilagođene svakom pojedinom nacionalnom koordinacijskom centru
  .

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 5.a (novi)

Članak 6. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 45.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem usklađenih općih uvjeta sporazuma iz stavka 5. ovog članka, uključujući njihov format. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 45.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem usklađenih općih uvjeta sporazuma iz stavka 5. ovog članka, uključujući njihov format.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka a

Članak 7. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | podupirati Centar za stručnost u ostvarivanju ciljeva, a posebno u koordiniranju Zajednice stručnjaka za kibersigurnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

podupirati Centar za stručnost u ostvarivanju ciljeva, a posebno u koordiniranju Zajednice stručnjaka za kibersigurnost;

| (a) | podupirati Centar za stručnost u ostvarivanju ciljeva, a posebno u 
  uspostavi i
  koordiniranju Zajednice stručnjaka za kibersigurnost; |
| --- | --- |

(a)

podupirati Centar za stručnost u ostvarivanju ciljeva, a posebno u 
  uspostavi i
  koordiniranju Zajednice stručnjaka za kibersigurnost;

uspostavi i

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka b

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | olakšavati sudjelovanje industrije i drugih zainteresiranih strana na razini države članice u prekograničnim projektima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

olakšavati sudjelovanje industrije i drugih zainteresiranih strana na razini države članice u prekograničnim projektima;

| (b) | promicati, poticati i
  olakšavati sudjelovanje
  civilnog društva,
  industrije
  , a posebno novoosnovanih poduzeća i MSP-ova, akademske i istraživačke zajednice
  i drugih zainteresiranih strana na razini države članice u prekograničnim projektima; |
| --- | --- |

(b)

promicati, poticati i
  olakšavati sudjelovanje
  civilnog društva,
  industrije
  , a posebno novoosnovanih poduzeća i MSP-ova, akademske i istraživačke zajednice
  i drugih zainteresiranih strana na razini države članice u prekograničnim projektima;

promicati, poticati i

civilnog društva,

, a posebno novoosnovanih poduzeća i MSP-ova, akademske i istraživačke zajednice

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 7. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | u suradnji s drugim subjektima sa sličnim zadaćama, djelovati kao jedinstvena kontaktna točka za proizvode i procese u području kibersigurnosti koji se financiraju s pomoću drugih programa Unije poput programa InvestEU, programa jedinstvenog tržišta, osobito za MSP-ove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

u suradnji s drugim subjektima sa sličnim zadaćama, djelovati kao jedinstvena kontaktna točka za proizvode i procese u području kibersigurnosti koji se financiraju s pomoću drugih programa Unije poput programa InvestEU, programa jedinstvenog tržišta, osobito za MSP-ove;

u suradnji s drugim subjektima sa sličnim zadaćama, djelovati kao jedinstvena kontaktna točka za proizvode i procese u području kibersigurnosti koji se financiraju s pomoću drugih programa Unije poput programa InvestEU, programa jedinstvenog tržišta, osobito za MSP-ove;

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka c

Članak 7. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | pridonositi, zajedno s Centrom za stručnost, prepoznavanju i uklanjanju kibersigurnosnih izazova u 
  industriji u
  pojedinim sektorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

pridonositi, zajedno s Centrom za stručnost, prepoznavanju i uklanjanju kibersigurnosnih izazova u 
  industriji u
  pojedinim sektorima;

industriji u

| (c) | pridonositi, zajedno s Centrom za stručnost, prepoznavanju i uklanjanju kibersigurnosnih izazova u pojedinim sektorima; |
| --- | --- |

(c)

pridonositi, zajedno s Centrom za stručnost, prepoznavanju i uklanjanju kibersigurnosnih izazova u pojedinim sektorima;

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 7. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | blisko surađivati s nacionalnim organizacijama za normizaciju radi jamčenja prihvaćanja postojećih standarda i uključivanja svih relevantnih dionika, posebno MSP-ova, u postavljanje novih standarda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

blisko surađivati s nacionalnim organizacijama za normizaciju radi jamčenja prihvaćanja postojećih standarda i uključivanja svih relevantnih dionika, posebno MSP-ova, u postavljanje novih standarda;

blisko surađivati s nacionalnim organizacijama za normizaciju radi jamčenja prihvaćanja postojećih standarda i uključivanja svih relevantnih dionika, posebno MSP-ova, u postavljanje novih standarda;

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka e

Članak 7. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | nastojati uspostaviti sinergiju s relevantnim aktivnostima na nacionalnoj
  i
  regionalnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

nastojati uspostaviti sinergiju s relevantnim aktivnostima na nacionalnoj
  i
  regionalnoj razini;

i

| (e) | nastojati uspostaviti sinergiju s relevantnim aktivnostima na nacionalnoj, regionalnoj
  i lokalnoj
  razini; |
| --- | --- |

(e)

nastojati uspostaviti sinergiju s relevantnim aktivnostima na nacionalnoj, regionalnoj
  i lokalnoj
  razini;

i lokalnoj

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 7. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | promicati i širiti zajednički minimalni obrazovni program u području kibersigurnosti u suradnji s relevantnim tijelima u državama članicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

promicati i širiti zajednički minimalni obrazovni program u području kibersigurnosti u suradnji s relevantnim tijelima u državama članicama;

promicati i širiti zajednički minimalni obrazovni program u području kibersigurnosti u suradnji s relevantnim tijelima u državama članicama;

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka g

Članak 7. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | promovirati
  i širiti relevantne rezultate rada Mreže, Zajednice stručnjaka za kibersigurnost i Centra za stručnost na nacionalnoj
  ili
  regionalnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

promovirati
  i širiti relevantne rezultate rada Mreže, Zajednice stručnjaka za kibersigurnost i Centra za stručnost na nacionalnoj
  ili
  regionalnoj razini;

promovirati

ili

| (g) | promicati
  i širiti relevantne rezultate rada Mreže, Zajednice stručnjaka za kibersigurnost i Centra za stručnost na nacionalnoj, regionalnoj
  ili lokalnoj
  razini; |
| --- | --- |

(g)

promicati
  i širiti relevantne rezultate rada Mreže, Zajednice stručnjaka za kibersigurnost i Centra za stručnost na nacionalnoj, regionalnoj
  ili lokalnoj
  razini;

promicati

ili lokalnoj

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka h

Članak 7. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | ocjenjivati zahtjeve
  za članstvo u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost
  subjekata koji su u istoj državi članici
  osnovani
  kao koordinacijski centar: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

ocjenjivati zahtjeve
  za članstvo u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost
  subjekata koji su u istoj državi članici
  osnovani
  kao koordinacijski centar:

za članstvo u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost

osnovani

| (h) | ocjenjivati zahtjeve subjekata
  i pojedinaca
  koji su
  osnovani
  u istoj državi članici kao koordinacijski centar
  za članstvo u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost. |
| --- | --- |

(h)

ocjenjivati zahtjeve subjekata
  i pojedinaca
  koji su
  osnovani
  u istoj državi članici kao koordinacijski centar
  za članstvo u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost.

i pojedinaca

osnovani

za članstvo u Zajednici stručnjaka za kibersigurnost.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 4.

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Nacionalni koordinacijski centri, prema potrebi, surađuju posredstvom Mreže za potrebe provedbe zadaća iz stavka 1.
  točaka (a), (b), (c), (e) i (g)
  . | 4.   Nacionalni koordinacijski centri, prema potrebi, surađuju posredstvom Mreže
  te s odgovarajućim europskim digitalnoinovacijskim centrima
  za potrebe provedbe zadaća iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Nacionalni koordinacijski centri, prema potrebi, surađuju posredstvom Mreže za potrebe provedbe zadaća iz stavka 1.
  točaka (a), (b), (c), (e) i (g)
  .

4.   Nacionalni koordinacijski centri, prema potrebi, surađuju posredstvom Mreže
  te s odgovarajućim europskim digitalnoinovacijskim centrima
  za potrebe provedbe zadaća iz stavka 1.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost pridonosi misiji Centra za stručnost utvrđenoj u članku 3. te jača i širi stručno znanje u području kibersigurnosti u cijeloj Uniji. | 1.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost pridonosi misiji Centra za stručnost utvrđenoj u članku 3. te jača
  , objedinjuje, razmjenjuje
  i širi stručno znanje u području kibersigurnosti u cijeloj Uniji
  i pruža tehničko stručno znanje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost pridonosi misiji Centra za stručnost utvrđenoj u članku 3. te jača i širi stručno znanje u području kibersigurnosti u cijeloj Uniji.

1.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost pridonosi misiji Centra za stručnost utvrđenoj u članku 3. te jača
  , objedinjuje, razmjenjuje
  i širi stručno znanje u području kibersigurnosti u cijeloj Uniji
  i pruža tehničko stručno znanje
  .

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost sastoji se od industrije,
  akademskih
  i 
  neprofitnih istraživačkih
  organizacija
  i udruga
  te od javnih tijela i drugih subjekata koji se bave operativnim i tehničkim pitanjima
  . Ona
  okuplja glavne dionike u području tehnoloških
  i
  industrijskih kapaciteta za kibersigurnost u Uniji. U njoj sudjeluju nacionalni koordinacijski centri i institucije te tijela Unije s odgovarajućim stručnim znanjem. | 2.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost sastoji se od
  civilnog društva,
  industrije
  na strani potražnje i ponude
  ,
  uključujući MSP-ove, akademske
  i 
  istraživačke zajednice, udruženja korisnika, pojedinačnih stručnjaka, relevantnih europskih
  organizacija
  za normizaciju
  te od javnih tijela i drugih subjekata koji se bave operativnim i tehničkim pitanjima
  u području kibersigurnosti.
  Okuplja glavne dionike u području tehnoloških, industrijskih
  , akademskih i istraživačkih te društvenih
  kapaciteta
  i sposobnosti
  za kibersigurnost u Uniji. U njoj sudjeluju nacionalni koordinacijski centri i institucije
  , europski digitalnoinovacijski centri
  te tijela Unije s odgovarajućim stručnim znanjem
  kako je navedeno u članku 10. ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost sastoji se od industrije,
  akademskih
  i 
  neprofitnih istraživačkih
  organizacija
  i udruga
  te od javnih tijela i drugih subjekata koji se bave operativnim i tehničkim pitanjima
  . Ona
  okuplja glavne dionike u području tehnoloških
  i
  industrijskih kapaciteta za kibersigurnost u Uniji. U njoj sudjeluju nacionalni koordinacijski centri i institucije te tijela Unije s odgovarajućim stručnim znanjem.

2.   Zajednica stručnjaka za kibersigurnost sastoji se od
  civilnog društva,
  industrije
  na strani potražnje i ponude
  ,
  uključujući MSP-ove, akademske
  i 
  istraživačke zajednice, udruženja korisnika, pojedinačnih stručnjaka, relevantnih europskih
  organizacija
  za normizaciju
  te od javnih tijela i drugih subjekata koji se bave operativnim i tehničkim pitanjima
  u području kibersigurnosti.
  Okuplja glavne dionike u području tehnoloških, industrijskih
  , akademskih i istraživačkih te društvenih
  kapaciteta
  i sposobnosti
  za kibersigurnost u Uniji. U njoj sudjeluju nacionalni koordinacijski centri i institucije
  , europski digitalnoinovacijski centri
  te tijela Unije s odgovarajućim stručnim znanjem
  kako je navedeno u članku 10. ove Uredbe
  .

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 8. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Samo subjekti s poslovnim nastanom u Uniji mogu biti akreditirani članovi Zajednice stručnjaka za kibersigurnost.
  Oni
  dokazuju da
  imaju
  stručno znanje u području kibersigurnosti iz barem jednog od sljedećih područja: | 3.   Samo subjekti s poslovnim nastanom
  i pojedinci s boravištem u Uniji, na europskom gospodarskom području (EGP) ili u Europskom udruženju slobodne trgovine (EFTA)
  mogu biti akreditirani članovi Zajednice stručnjaka za kibersigurnost.
  Kandidati
  dokazuju da
  mogu ponuditi
  stručno znanje u području kibersigurnosti iz barem jednog od sljedećih područja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Samo subjekti s poslovnim nastanom u Uniji mogu biti akreditirani članovi Zajednice stručnjaka za kibersigurnost.
  Oni
  dokazuju da
  imaju
  stručno znanje u području kibersigurnosti iz barem jednog od sljedećih područja:

3.   Samo subjekti s poslovnim nastanom
  i pojedinci s boravištem u Uniji, na europskom gospodarskom području (EGP) ili u Europskom udruženju slobodne trgovine (EFTA)
  mogu biti akreditirani članovi Zajednice stručnjaka za kibersigurnost.
  Kandidati
  dokazuju da
  mogu ponuditi
  stručno znanje u području kibersigurnosti iz barem jednog od sljedećih područja:

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – točka a

Članak 8. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | istraživanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

istraživanje;

| (a) | djelovanje u okviru akademske zajednice ili
  istraživanje; |
| --- | --- |

(a)

djelovanje u okviru akademske zajednice ili
  istraživanje;

djelovanje u okviru akademske zajednice ili

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – podtočka ca (nova)

Članak 8. – stavak 3. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | etika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

etika;

etika;

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3. – točka cb (nova)

Članak 8. – stavak 3. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | formalna i tehnička standardizacija i specifikacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

formalna i tehnička standardizacija i specifikacije.

formalna i tehnička standardizacija i specifikacije.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Centar za stručnost akreditira subjekte osnovane u skladu s nacionalnim pravom kao članove Zajednice stručnjaka za kibersigurnost nakon procjene ispunjava li subjekt kriterije iz stavka 3. koju obavlja nacionalni koordinacijski centar države članice u kojoj subjekt ima poslovni nastan. Akreditacija nije ograničenog trajanja, ali je Centar za stručnost može u bilo kojem trenutku opozvati ako on ili nacionalni koordinacijski centar smatraju da subjekt ne ispunjava kriterije iz stavka 3. ili ako se na njega primjenjuju mjerodavne odredbe iz članka 136. Uredbe XXX [nova Financijska uredba]. | 4.   Centar za stručnost akreditira subjekte osnovane u skladu s nacionalnim pravom
  ili pojedince
  kao članove Zajednice stručnjaka za kibersigurnost nakon
  usklađene
  procjene ispunjava li subjekt kriterije iz stavka 3. koju obavlja
  Centar za stručnost,
  nacionalni koordinacijski centar države članice u kojoj subjekt ima poslovni nastan
  ili u kojoj pojedinac ima boravište
  . Akreditacija nije ograničenog trajanja, ali je Centar za stručnost može u bilo kojem trenutku opozvati ako on ili
  relevantni
  nacionalni koordinacijski centar smatraju da subjekt
  ili pojedinac
  ne ispunjava kriterije iz stavka 3. ili ako se na njega primjenjuju mjerodavne odredbe iz članka 136. Uredbe XXX [nova Financijska uredba].
  Nacionalni koordinacijski centri država članica nastoje postići uravnoteženu zastupljenost dionika u Zajednici aktivno potičući sudjelovanje nedovoljno zastupljenih kategorija, osobito MSP-ova, i skupina pojedinaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Centar za stručnost akreditira subjekte osnovane u skladu s nacionalnim pravom kao članove Zajednice stručnjaka za kibersigurnost nakon procjene ispunjava li subjekt kriterije iz stavka 3. koju obavlja nacionalni koordinacijski centar države članice u kojoj subjekt ima poslovni nastan. Akreditacija nije ograničenog trajanja, ali je Centar za stručnost može u bilo kojem trenutku opozvati ako on ili nacionalni koordinacijski centar smatraju da subjekt ne ispunjava kriterije iz stavka 3. ili ako se na njega primjenjuju mjerodavne odredbe iz članka 136. Uredbe XXX [nova Financijska uredba].

4.   Centar za stručnost akreditira subjekte osnovane u skladu s nacionalnim pravom
  ili pojedince
  kao članove Zajednice stručnjaka za kibersigurnost nakon
  usklađene
  procjene ispunjava li subjekt kriterije iz stavka 3. koju obavlja
  Centar za stručnost,
  nacionalni koordinacijski centar države članice u kojoj subjekt ima poslovni nastan
  ili u kojoj pojedinac ima boravište
  . Akreditacija nije ograničenog trajanja, ali je Centar za stručnost može u bilo kojem trenutku opozvati ako on ili
  relevantni
  nacionalni koordinacijski centar smatraju da subjekt
  ili pojedinac
  ne ispunjava kriterije iz stavka 3. ili ako se na njega primjenjuju mjerodavne odredbe iz članka 136. Uredbe XXX [nova Financijska uredba].
  Nacionalni koordinacijski centri država članica nastoje postići uravnoteženu zastupljenost dionika u Zajednici aktivno potičući sudjelovanje nedovoljno zastupljenih kategorija, osobito MSP-ova, i skupina pojedinaca.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.a (novi)

Članak 8. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 45.a radi dopune ove Uredbe detaljnim navođenjem kriterija predviđenih u stavku 3. ovog članka prema kojima se biraju kandidati te postupaka za procjenu i akreditiranje subjekata koji ispunjavaju kriterije iz stavka 4. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 45.a radi dopune ove Uredbe detaljnim navođenjem kriterija predviđenih u stavku 3. ovog članka prema kojima se biraju kandidati te postupaka za procjenu i akreditiranje subjekata koji ispunjavaju kriterije iz stavka 4. ovog članka.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | pružaju potporu Centru za stručnost izvješćivanjem o slabostima i njihovim otkrivanjem, pomaganjem da ih se ublaži i pružanjem savjeta o tome kako smanjiti takve slabosti, među ostalim certificiranjem u skladu s programima donesenima u skladu s Uredbom (EU) 2019/XXX [Akt o kibersigurnosti]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.a)

(5.a)

pružaju potporu Centru za stručnost izvješćivanjem o slabostima i njihovim otkrivanjem, pomaganjem da ih se ublaži i pružanjem savjeta o tome kako smanjiti takve slabosti, među ostalim certificiranjem u skladu s programima donesenima u skladu s Uredbom (EU) 2019/XXX [Akt o kibersigurnosti].

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar za stručnost surađuje s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući s 
  Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost
  , timom za hitne računalne intervencije (CERT-EU), Zajedničkom službom za vanjsko djelovanje, Zajedničkim istraživačkim centrom Komisije, Izvršnom agencijom za istraživanje, Izvršnom agencijom za inovacije i mreže, Europskim centrom za kiberkriminal pri Europolu i Europskom obrambenom agencijom. | 1.   
  Kako bi osigurao usklađenost i komplementarnost,
  Centar za stručnost surađuje s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući s 
  ENISA-om
  , timom za hitne računalne intervencije (CERT-EU), Zajedničkom službom za vanjsko djelovanje, Zajedničkim istraživačkim centrom Komisije, Izvršnom agencijom za istraživanje, Izvršnom agencijom za inovacije i mreže,
  relevantnim europskim digitalnoinovacijskim centrima,
  Europskim centrom za kiberkriminal pri Europolu i Europskom obrambenom agencijom
  u pogledu projekata, usluga i sposobnosti za dvojnu uporabu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar za stručnost surađuje s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući s 
  Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost
  , timom za hitne računalne intervencije (CERT-EU), Zajedničkom službom za vanjsko djelovanje, Zajedničkim istraživačkim centrom Komisije, Izvršnom agencijom za istraživanje, Izvršnom agencijom za inovacije i mreže, Europskim centrom za kiberkriminal pri Europolu i Europskom obrambenom agencijom.

1.   
  Kako bi osigurao usklađenost i komplementarnost,
  Centar za stručnost surađuje s relevantnim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, uključujući s 
  ENISA-om
  , timom za hitne računalne intervencije (CERT-EU), Zajedničkom službom za vanjsko djelovanje, Zajedničkim istraživačkim centrom Komisije, Izvršnom agencijom za istraživanje, Izvršnom agencijom za inovacije i mreže,
  relevantnim europskim digitalnoinovacijskim centrima,
  Europskim centrom za kiberkriminal pri Europolu i Europskom obrambenom agencijom
  u pogledu projekata, usluga i sposobnosti za dvojnu uporabu
  .

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ta suradnja odvija se u okviru radnih aranžmana.
  Ti aranžmani podnose se Komisiji na prethodno odobrenje
  . | 2.   Ta suradnja odvija se u okviru radnih aranžmana.
  Te aranžmane usvaja Upravni odbor prije odobrenja Komisije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ta suradnja odvija se u okviru radnih aranžmana.
  Ti aranžmani podnose se Komisiji na prethodno odobrenje
  .

2.   Ta suradnja odvija se u okviru radnih aranžmana.
  Te aranžmane usvaja Upravni odbor prije odobrenja Komisije
  .

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Upravni odbor sastoji se od jednog predstavnika svake države članice
  i pet
  predstavnika Komisije, u ime Unije. | 1.   Upravni odbor sastoji se od jednog predstavnika svake države članice
  , jednog predstavnika kojeg kao promatrača imenuje Europski parlament, četiri
  predstavnika Komisije, u ime Unije
  , pri čemu se nastoji postići rodna ravnoteža među članovima odbora i njihovim zamjenicima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Upravni odbor sastoji se od jednog predstavnika svake države članice
  i pet
  predstavnika Komisije, u ime Unije.

1.   Upravni odbor sastoji se od jednog predstavnika svake države članice
  , jednog predstavnika kojeg kao promatrača imenuje Europski parlament, četiri
  predstavnika Komisije, u ime Unije
  , pri čemu se nastoji postići rodna ravnoteža među članovima odbora i njihovim zamjenicima
  .

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Članovi Upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se uzimajući u obzir njihovo znanje u području
  tehnologije
  te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Komisija i države članice nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet njegova rada. Komisija i države članice imaju za cilj postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru. | 3.   Članovi Upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se uzimajući u obzir njihovo znanje u području
  kibersigurnosti
  te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Komisija i države članice nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet njegova rada. Komisija i države članice imaju za cilj postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Članovi Upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se uzimajući u obzir njihovo znanje u području
  tehnologije
  te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Komisija i države članice nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet njegova rada. Komisija i države članice imaju za cilj postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru.

3.   Članovi Upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se uzimajući u obzir njihovo znanje u području
  kibersigurnosti
  te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Komisija i države članice nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet njegova rada. Komisija i države članice imaju za cilj postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u Upravnom odboru.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 6.

Članak 12. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Prema potrebi
  Komisija
  može pozvati promatrače, među ostalim zastupnike odgovarajućih tijela, ureda i agencija Unije, da sudjeluju na sastancima Upravnog odbora. | 6.   Prema potrebi
  Upravni odbor
  može pozvati promatrače, među ostalim zastupnike odgovarajućih tijela, ureda i agencija Unije
  te članove Zajednice
  , da sudjeluju na sastancima Upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Prema potrebi
  Komisija
  može pozvati promatrače, među ostalim zastupnike odgovarajućih tijela, ureda i agencija Unije, da sudjeluju na sastancima Upravnog odbora.

6.   Prema potrebi
  Upravni odbor
  može pozvati promatrače, među ostalim zastupnike odgovarajućih tijela, ureda i agencija Unije
  te članove Zajednice
  , da sudjeluju na sastancima Upravnog odbora.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 7.

Članak 12. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   
  Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (
  ENISA) stalni
  je promatrač
  u Upravnom odboru. | 7.   ENISA
  i Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  stalni
  su promatrači
  u Upravnom odboru
  i imaju savjetodavnu ulogu bez prava glasa
  .
  Upravni odbor u najvećoj mogućoj mjeri uvažava stajališta stalnih promatrača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   
  Europska agencija za mrežnu i informacijsku sigurnost (
  ENISA) stalni
  je promatrač
  u Upravnom odboru.

7.   ENISA
  i Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  stalni
  su promatrači
  u Upravnom odboru
  i imaju savjetodavnu ulogu bez prava glasa
  .
  Upravni odbor u najvećoj mogućoj mjeri uvažava stajališta stalnih promatrača.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka (a)

Članak 13. – stavak 3. – točka (a)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | donosi višegodišnji strateški plan u kojem su navedeni glavni prioriteti i planirane inicijative Centra za stručnost, uključujući procjenu potreba za financiranjem i izvora financiranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

donosi višegodišnji strateški plan u kojem su navedeni glavni prioriteti i planirane inicijative Centra za stručnost, uključujući procjenu potreba za financiranjem i izvora financiranja;

| (a) | donosi višegodišnji strateški plan u kojem su navedeni glavni prioriteti i planirane inicijative Centra za stručnost, uključujući procjenu potreba za financiranjem i izvora financiranja
  , uzimajući u obzir savjete ENISA-e
  ; |
| --- | --- |

(a)

donosi višegodišnji strateški plan u kojem su navedeni glavni prioriteti i planirane inicijative Centra za stručnost, uključujući procjenu potreba za financiranjem i izvora financiranja
  , uzimajući u obzir savjete ENISA-e
  ;

, uzimajući u obzir savjete ENISA-e

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka b

Članak 13. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | donosi plan rada Centra za stručnost, godišnje financijske izvještaje i bilancu te godišnje izvješće o radu, na temelju prijedloga izvršnog direktora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

donosi plan rada Centra za stručnost, godišnje financijske izvještaje i bilancu te godišnje izvješće o radu, na temelju prijedloga izvršnog direktora;

| (b) | donosi plan rada Centra za stručnost, godišnje financijske izvještaje i bilancu te godišnje izvješće o radu, na temelju prijedloga izvršnog direktora
  , uzimajući u obzir savjete ENISA-e
  ; |
| --- | --- |

(b)

donosi plan rada Centra za stručnost, godišnje financijske izvještaje i bilancu te godišnje izvješće o radu, na temelju prijedloga izvršnog direktora
  , uzimajući u obzir savjete ENISA-e
  ;

, uzimajući u obzir savjete ENISA-e

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka e

Članak 13. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | donosi
  kriterije i
  postupke za ocjenjivanje i akreditiranje subjekata kao članova Zajednice
  stručnjaka za kibersigurnost
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

donosi
  kriterije i
  postupke za ocjenjivanje i akreditiranje subjekata kao članova Zajednice
  stručnjaka za kibersigurnost
  ;

kriterije i

stručnjaka za kibersigurnost

| (e) | donosi postupke za ocjenjivanje i akreditiranje subjekata kao članova Zajednice; |
| --- | --- |

(e)

donosi postupke za ocjenjivanje i akreditiranje subjekata kao članova Zajednice;

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka ea (nova)

Članak 13. – stavak 3. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | donosi radne aranžmane iz članka 10. stavka 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

donosi radne aranžmane iz članka 10. stavka 2.;

donosi radne aranžmane iz članka 10. stavka 2.;

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka ga (nova)

Članak 13. – stavak 3. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | donosi pravila o transparentnosti za Centar za stručnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

donosi pravila o transparentnosti za Centar za stručnost;

donosi pravila o transparentnosti za Centar za stručnost;

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka i

Članak 13. – stavak 3. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | osniva radne skupine s članovima Zajednice
  stručnjaka za kibersigurnost
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

osniva radne skupine s članovima Zajednice
  stručnjaka za kibersigurnost
  ;

stručnjaka za kibersigurnost

| (i) | osniva radne skupine s članovima Zajednice
  , uzimajući u obzir savjete stalnih promatrača
  ; |
| --- | --- |

(i)

osniva radne skupine s članovima Zajednice
  , uzimajući u obzir savjete stalnih promatrača
  ;

, uzimajući u obzir savjete stalnih promatrača

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka l

Članak 13. – stavak 3. – točka l

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (l) | promiče
  Centar
  za stručnost
  na globalnoj razini kako bi povećao njegovu privlačnost i pretvorio ga u vrhunsko tijelo izvrsnosti u području kibersigurnosti
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(l)

promiče
  Centar
  za stručnost
  na globalnoj razini kako bi povećao njegovu privlačnost i pretvorio ga u vrhunsko tijelo izvrsnosti u području kibersigurnosti
  ;

Centar

na globalnoj razini kako bi povećao njegovu privlačnost i pretvorio ga u vrhunsko tijelo izvrsnosti u području kibersigurnosti

| (l) | promiče
  suradnju Centra
  za stručnost
  s globalnim akterima
  ; |
| --- | --- |

(l)

promiče
  suradnju Centra
  za stručnost
  s globalnim akterima
  ;

suradnju Centra

s globalnim akterima

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka r

Članak 13. – stavak 3. – točka r

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (r) | donosi strategiju za suzbijanje prijevara koja je razmjerna rizicima od prijevare, uzimajući u obzir analizu troškova i koristi mjera koje će se provoditi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(r)

donosi strategiju za suzbijanje prijevara koja je razmjerna rizicima od prijevare, uzimajući u obzir analizu troškova i koristi mjera koje će se provoditi;

| (r) | donosi strategiju za suzbijanje prijevara
  i korupcije
  koja je razmjerna rizicima od prijevare
  i korupcije
  , uzimajući u obzir analizu troškova i koristi mjera koje će se provoditi
  te donosi sveobuhvatne mjere za zaštitu osoba koje prijavljuju povrede prava Unije u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije
  ; |
| --- | --- |

(r)

donosi strategiju za suzbijanje prijevara
  i korupcije
  koja je razmjerna rizicima od prijevare
  i korupcije
  , uzimajući u obzir analizu troškova i koristi mjera koje će se provoditi
  te donosi sveobuhvatne mjere za zaštitu osoba koje prijavljuju povrede prava Unije u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije
  ;

i korupcije

i korupcije

te donosi sveobuhvatne mjere za zaštitu osoba koje prijavljuju povrede prava Unije u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3. – točka s

Članak 13. – stavak 3. – točka s

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (s) | donosi metodologiju za izračun
  financijskog
  doprinosa država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(s)

donosi metodologiju za izračun
  financijskog
  doprinosa država članica;

financijskog

| (s) | donosi
  opsežnu definiciju financijskih doprinosa država članica i
  metodologiju za izračun
  iznosa dobrovoljnih
  doprinosa država članica
  koji se prema toj definiciji mogu smatrati financijskim doprinosima, pri čemu se taj izračun vrši na kraju svake financijske godine
  ; |
| --- | --- |

(s)

donosi
  opsežnu definiciju financijskih doprinosa država članica i
  metodologiju za izračun
  iznosa dobrovoljnih
  doprinosa država članica
  koji se prema toj definiciji mogu smatrati financijskim doprinosima, pri čemu se taj izračun vrši na kraju svake financijske godine
  ;

opsežnu definiciju financijskih doprinosa država članica i

iznosa dobrovoljnih

koji se prema toj definiciji mogu smatrati financijskim doprinosima, pri čemu se taj izračun vrši na kraju svake financijske godine

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Upravni odbor među svojim članovima s pravom glasa bira predsjednika i zamjenika predsjednika, na razdoblje od dvije godine. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika može se produljiti jednom na temelju odluke Upravnog odbora. Međutim, ako im članstvo u Upravnom odboru prestane u bilo kojem trenutku tijekom njihova mandata, mandat im automatski prestaje na taj datum. Zamjenik predsjednika po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika ako predsjednik nije u mogućnosti obavljati svoje zadaće. Predsjednik sudjeluje u glasovanju. | 1.   Upravni odbor među svojim članovima s pravom glasa bira predsjednika i zamjenika predsjednika, na razdoblje od dvije godine
  , nastojeći postići rodnu ravnotežu
  . Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika može se produljiti jednom na temelju odluke Upravnog odbora. Međutim, ako im članstvo u Upravnom odboru prestane u bilo kojem trenutku tijekom njihova mandata, mandat im automatski prestaje na taj datum. Zamjenik predsjednika po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika ako predsjednik nije u mogućnosti obavljati svoje zadaće. Predsjednik sudjeluje u glasovanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Upravni odbor među svojim članovima s pravom glasa bira predsjednika i zamjenika predsjednika, na razdoblje od dvije godine. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika može se produljiti jednom na temelju odluke Upravnog odbora. Međutim, ako im članstvo u Upravnom odboru prestane u bilo kojem trenutku tijekom njihova mandata, mandat im automatski prestaje na taj datum. Zamjenik predsjednika po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika ako predsjednik nije u mogućnosti obavljati svoje zadaće. Predsjednik sudjeluje u glasovanju.

1.   Upravni odbor među svojim članovima s pravom glasa bira predsjednika i zamjenika predsjednika, na razdoblje od dvije godine
  , nastojeći postići rodnu ravnotežu
  . Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika može se produljiti jednom na temelju odluke Upravnog odbora. Međutim, ako im članstvo u Upravnom odboru prestane u bilo kojem trenutku tijekom njihova mandata, mandat im automatski prestaje na taj datum. Zamjenik predsjednika po službenoj dužnosti zamjenjuje predsjednika ako predsjednik nije u mogućnosti obavljati svoje zadaće. Predsjednik sudjeluje u glasovanju.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Izvršni direktor sudjeluje u raspravama, osim ako Upravni odbor odluči drukčije, ali nema pravo glasa.
  Upravni odbor može, ovisno o slučaju, pozvati druge osobe da prisustvuju njegovim sastancima u svojstvu promatrača. | 3.   Izvršni direktor sudjeluje u raspravama, osim ako Upravni odbor odluči drukčije, ali nema pravo glasa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Izvršni direktor sudjeluje u raspravama, osim ako Upravni odbor odluči drukčije, ali nema pravo glasa.
  Upravni odbor može, ovisno o slučaju, pozvati druge osobe da prisustvuju njegovim sastancima u svojstvu promatrača.

3.   Izvršni direktor sudjeluje u raspravama, osim ako Upravni odbor odluči drukčije, ali nema pravo glasa.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 4.

Članak 14. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Članovi Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora mogu, na poziv predsjednika, sudjelovati u sastancima Upravnog odbora, bez prava glasa. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Članovi Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora mogu, na poziv predsjednika, sudjelovati u sastancima Upravnog odbora, bez prava glasa.

Briše se.

Briše se.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Briše se. |
| Pravila Upravnog odbora o glasovanju | |
| 1.
     
  Unija ima 50 % glasačkih prava. Glasačka prava Unije nedjeljiva su. | |
| 2.
     
  Svaka država članica sudionica ima jedan glas. | |
| 3.
     
  Upravni odbor donosi odluke većinom od barem 75 % svih glasova, uključujući glasove odsutnih članova, koji čine barem 75 % ukupnih financijskih doprinosa Centru za stručnost. Financijski doprinos izračunava se na temelju procijenjenih rashoda koje predlažu države članice iz članka 17. stavka 2. točke (c) i temelji se na izvješću o vrijednosti doprinosa država članica sudionica iz članka 22. stavka 5. | |
| 4.
     
  Pravo glasa imaju samo predstavnici Komisije i predstavnici država članica sudionica. | |
| 5.
     
  Predsjednik sudjeluje u glasovanju. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Briše se.

Briše se.

Pravila Upravnog odbora o glasovanju

Pravila Upravnog odbora o glasovanju

1.
     
  Unija ima 50 % glasačkih prava. Glasačka prava Unije nedjeljiva su.

2.
     
  Svaka država članica sudionica ima jedan glas.

3.
     
  Upravni odbor donosi odluke većinom od barem 75 % svih glasova, uključujući glasove odsutnih članova, koji čine barem 75 % ukupnih financijskih doprinosa Centru za stručnost. Financijski doprinos izračunava se na temelju procijenjenih rashoda koje predlažu države članice iz članka 17. stavka 2. točke (c) i temelji se na izvješću o vrijednosti doprinosa država članica sudionica iz članka 22. stavka 5.

4.
     
  Pravo glasa imaju samo predstavnici Komisije i predstavnici država članica sudionica.

5.
     
  Predsjednik sudjeluje u glasovanju.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.a (novi)

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 15.a |
| | Pravila Upravnog odbora o glasovanju |
| | 1.
     
  Odluke o kojima se glasuje mogu se odnositi na: |
| | (a) | upravljanje i organizaciju Centra za stručnost i Mreže; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.a

Članak 15.a

Pravila Upravnog odbora o glasovanju

Pravila Upravnog odbora o glasovanju

1.
     
  Odluke o kojima se glasuje mogu se odnositi na:

(a)

(a)

upravljanje i organizaciju Centra za stručnost i Mreže;

upravljanje i organizaciju Centra za stručnost i Mreže;

| (b) | dodjelu proračunskih sredstava Centru za stručnost i Mrežu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dodjelu proračunskih sredstava Centru za stručnost i Mrežu;

dodjelu proračunskih sredstava Centru za stručnost i Mrežu;

| (c) | zajedničke mjere nekoliko država članica, koje se mogu nadopunjavati iz proračuna Unije na temelju odluke u skladu s točkom (b). |
| --- | --- |

(c)

(c)

zajedničke mjere nekoliko država članica, koje se mogu nadopunjavati iz proračuna Unije na temelju odluke u skladu s točkom (b).

zajedničke mjere nekoliko država članica, koje se mogu nadopunjavati iz proračuna Unije na temelju odluke u skladu s točkom (b).

2.
     
  Upravni odbor donosi odluke na temelju barem 75 % glasova svih članova. Glasačka prava Unije zastupa Komisija i ona su nedjeljiva.

3.
     
  Pri donošenju odluka iz stavka 1. točke (a) zastupljena je svaka država članica i ima jednako pravo glasa. Za preostale raspoložive glasove do 100 %, Unija bi trebala imati najmanje 50 % glasačkih prava u skladu sa svojim financijskim doprinosom.

4.
     
  Pri donošenju odluka iz stavka 1. točaka (b) ili (c) ili bilo koje druge odluke koja nije obuhvaćena nijednom drugom kategorijom iz stavka 1., Unija ima najmanje 50 % glasačkih prava u skladu sa svojim financijskim doprinosom. Glasačka prava imaju samo države članice doprinositeljice i oni odgovaraju njihovom financijskom doprinosu.

5.
     
  Ako je predsjednik izabran iz redova predstavnika država članica, predsjednik sudjeluje u glasovanju kao predstavnik svoje države članice.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor s popisa kandidata koji predlaže Komisija, nakon otvorenog
  i
  transparentnog postupka odabira. | 3.   Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor s popisa kandidata koji predlaže Komisija,
  uključujući nominacije država članica kojima se nastoji postići rodna ravnoteža,
  nakon otvorenog, transparentnog i 
  nediskriminirajućeg
  postupka odabira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor s popisa kandidata koji predlaže Komisija, nakon otvorenog
  i
  transparentnog postupka odabira.

3.   Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor s popisa kandidata koji predlaže Komisija,
  uključujući nominacije država članica kojima se nastoji postići rodna ravnoteža,
  nakon otvorenog, transparentnog i 
  nediskriminirajućeg
  postupka odabira.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 5.

Članak 16. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Mandat izvršnoga direktora traje
  četiri godine
  . Do kraja tog razdoblja Komisija provodi procjenu u kojoj se uzimaju u obzir ocjena uspješnosti izvršnog direktora te budući izazovi i zadaće Centra za stručnost. | 5.   Mandat izvršnoga direktora traje
  pet godina
  . Do kraja tog razdoblja Komisija provodi procjenu u kojoj se uzimaju u obzir ocjena uspješnosti izvršnog direktora te budući izazovi i zadaće Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Mandat izvršnoga direktora traje
  četiri godine
  . Do kraja tog razdoblja Komisija provodi procjenu u kojoj se uzimaju u obzir ocjena uspješnosti izvršnog direktora te budući izazovi i zadaće Centra za stručnost.

5.   Mandat izvršnoga direktora traje
  pet godina
  . Do kraja tog razdoblja Komisija provodi procjenu u kojoj se uzimaju u obzir ocjena uspješnosti izvršnog direktora te budući izazovi i zadaće Centra za stručnost.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6.

Članak 16. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Upravni odbor na prijedlog Komisije, kojim se uzima u obzir procjena iz stavka 5., može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za razdoblje od najdulje
  četiri godine
  . | 6.   Upravni odbor na prijedlog Komisije, kojim se uzima u obzir procjena iz stavka 5., može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za razdoblje od najdulje
  pet godina
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Upravni odbor na prijedlog Komisije, kojim se uzima u obzir procjena iz stavka 5., može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za razdoblje od najdulje
  četiri godine
  .

6.   Upravni odbor na prijedlog Komisije, kojim se uzima u obzir procjena iz stavka 5., može jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za razdoblje od najdulje
  pet godina
  .

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 8.

Članak 16. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Upravnog odbora koji djeluje na prijedlog Komisije. | 8.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Upravnog odbora koji djeluje na
  prijedlog svojih članova ili na
  prijedlog Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Upravnog odbora koji djeluje na prijedlog Komisije.

8.   Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo na temelju odluke Upravnog odbora koji djeluje na
  prijedlog svojih članova ili na
  prijedlog Komisije.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka c

Članak 17. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | nakon savjetovanja s Upravnim odborom i Komisijom, izrađuje i podnosi Upravnom odboru na donošenje nacrt višegodišnjeg strateškog plana i nacrt godišnjeg plana rada Centra za stručnost, uključujući područje primjene poziva na podnošenje prijedloga, poziva na iskaz interesa i poziva na podnošenje ponuda koji su potrebni za provođenje plana rada i odgovarajuće procjene troškova kako su predložile države članice i Komisija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

nakon savjetovanja s Upravnim odborom i Komisijom, izrađuje i podnosi Upravnom odboru na donošenje nacrt višegodišnjeg strateškog plana i nacrt godišnjeg plana rada Centra za stručnost, uključujući područje primjene poziva na podnošenje prijedloga, poziva na iskaz interesa i poziva na podnošenje ponuda koji su potrebni za provođenje plana rada i odgovarajuće procjene troškova kako su predložile države članice i Komisija;

| (c) | nakon savjetovanja s Upravnim odborom
  , Industrijskim i znanstvenim savjetodavnim odborom, ENISA-om
  i Komisijom, izrađuje i podnosi Upravnom odboru na donošenje nacrt višegodišnjeg strateškog plana i nacrt godišnjeg plana rada Centra za stručnost, uključujući područje primjene poziva na podnošenje prijedloga, poziva na iskaz interesa i poziva na podnošenje ponuda koji su potrebni za provođenje plana rada i odgovarajuće procjene troškova kako su predložile države članice i Komisija; |
| --- | --- |

(c)

nakon savjetovanja s Upravnim odborom
  , Industrijskim i znanstvenim savjetodavnim odborom, ENISA-om
  i Komisijom, izrađuje i podnosi Upravnom odboru na donošenje nacrt višegodišnjeg strateškog plana i nacrt godišnjeg plana rada Centra za stručnost, uključujući područje primjene poziva na podnošenje prijedloga, poziva na iskaz interesa i poziva na podnošenje ponuda koji su potrebni za provođenje plana rada i odgovarajuće procjene troškova kako su predložile države članice i Komisija;

, Industrijskim i znanstvenim savjetodavnim odborom, ENISA-om

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka h

Članak 17. – stavak 2. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka naknadnih evaluacija i svake dvije godine izvješćuje Komisiju o napretku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka naknadnih evaluacija i svake dvije godine izvješćuje Komisiju o napretku;

| (h) | izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka naknadnih evaluacija i svake dvije godine izvješćuje Komisiju
  i Europski parlament
  o napretku; |
| --- | --- |

(h)

izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka naknadnih evaluacija i svake dvije godine izvješćuje Komisiju
  i Europski parlament
  o napretku;

i Europski parlament

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka l

Članak 17. – stavak 2. – točka l

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (l) | odobrava popis mjera odabranih za financiranje na temelju rang-liste koju je izradila skupina neovisnih stručnjaka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(l)

odobrava popis mjera odabranih za financiranje na temelju rang-liste koju je izradila skupina neovisnih stručnjaka;

| (l) | nakon savjetovanja s Industrijskim i znanstvenim savjetodavnim odborom i ENISA-om
  odobrava popis mjera odabranih za financiranje na temelju rang-liste koju je izradila skupina neovisnih stručnjaka; |
| --- | --- |

(l)

nakon savjetovanja s Industrijskim i znanstvenim savjetodavnim odborom i ENISA-om
  odobrava popis mjera odabranih za financiranje na temelju rang-liste koju je izradila skupina neovisnih stručnjaka;

nakon savjetovanja s Industrijskim i znanstvenim savjetodavnim odborom i ENISA-om

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka s

Članak 17. – stavak 2. – točka s

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (s) | izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka iz izvješća o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i izvješćuje Komisiju o napretku dva puta godišnje te redovito izvješćuje Upravni odbor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(s)

izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka iz izvješća o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i izvješćuje Komisiju o napretku dva puta godišnje te redovito izvješćuje Upravni odbor;

| (s) | izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka iz izvješća o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i izvješćuje Komisiju
  i Europski parlament
  o napretku dva puta godišnje te redovito izvješćuje Upravni odbor; |
| --- | --- |

(s)

izrađuje akcijski plan na temelju zaključaka iz izvješća o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji i istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i izvješćuje Komisiju
  i Europski parlament
  o napretku dva puta godišnje te redovito izvješćuje Upravni odbor;

i Europski parlament

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka v

Članak 17. – stavak 2. – točka v

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (v) | osigurava učinkovitu komunikaciju s institucijama Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(v)

osigurava učinkovitu komunikaciju s institucijama Unije;

| (v) | osigurava učinkovitu komunikaciju s institucijama Unije
  te na zahtjev podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću
  ; |
| --- | --- |

(v)

osigurava učinkovitu komunikaciju s institucijama Unije
  te na zahtjev podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću
  ;

te na zahtjev podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor ima najviše
  16
  članova. Članove imenuje Upravni odbor među predstavnicima subjekata Zajednice
  stručnjaka za kibersigurnost
  . | 1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor ima najviše
  25
  članova. Članove imenuje Upravni odbor među predstavnicima subjekata Zajednice
  ili njezinim pojedinačnim članovima
  .
  Članovi mogu postati samo predstavnici subjekata koji nisu pod kontrolom treće zemlje ili subjekta iz treće zemlje, osim država EGP-a i EFTA-e. Imenovanje se provodi u skladu s otvorenim, transparentnim i nediskriminirajućim postupkom. Sastavom odbora nastoji se postići rodna ravnoteža i uravnotežena zastupljenost interesnih skupina iz industrije, akademske zajednice i civilnog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor ima najviše
  16
  članova. Članove imenuje Upravni odbor među predstavnicima subjekata Zajednice
  stručnjaka za kibersigurnost
  .

1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor ima najviše
  25
  članova. Članove imenuje Upravni odbor među predstavnicima subjekata Zajednice
  ili njezinim pojedinačnim članovima
  .
  Članovi mogu postati samo predstavnici subjekata koji nisu pod kontrolom treće zemlje ili subjekta iz treće zemlje, osim država EGP-a i EFTA-e. Imenovanje se provodi u skladu s otvorenim, transparentnim i nediskriminirajućim postupkom. Sastavom odbora nastoji se postići rodna ravnoteža i uravnotežena zastupljenost interesnih skupina iz industrije, akademske zajednice i civilnog društva.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Članovi Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora stručnjaci su za istraživanje, industrijski razvoj
  i profesionalne usluge
  u području kibersigurnosti
  ili za njihovu primjenu
  . Zahtjeve u pogledu tog stručnog znanja dodatno utvrđuje Upravni odbor. | 2.   Članovi Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora stručnjaci su za istraživanje, industrijski razvoj
  , ponudu, provedbu i uvođenje profesionalnih usluga ili proizvoda
  u području kibersigurnosti. Zahtjeve u pogledu tog stručnog znanja dodatno utvrđuje Upravni odbor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Članovi Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora stručnjaci su za istraživanje, industrijski razvoj
  i profesionalne usluge
  u području kibersigurnosti
  ili za njihovu primjenu
  . Zahtjeve u pogledu tog stručnog znanja dodatno utvrđuje Upravni odbor.

2.   Članovi Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora stručnjaci su za istraživanje, industrijski razvoj
  , ponudu, provedbu i uvođenje profesionalnih usluga ili proizvoda
  u području kibersigurnosti. Zahtjeve u pogledu tog stručnog znanja dodatno utvrđuje Upravni odbor.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 5.

Članak 18. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Predstavnici Komisije i 
  Europske agencije za mrežnu i informacijsku sigurnost mogu sudjelovati
  u radu Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i 
  podupirati
  njegov rad. | 5.   Predstavnici Komisije i 
  ENISA-e pozvani su da sudjeluju
  u radu Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i 
  podupiru
  njegov rad.
  Odbor može prema potrebi na pojedinačnoj osnovi pozvati dodatne predstavnike Zajednice u svojstvu promatrača, savjetnika ili stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Predstavnici Komisije i 
  Europske agencije za mrežnu i informacijsku sigurnost mogu sudjelovati
  u radu Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i 
  podupirati
  njegov rad.

5.   Predstavnici Komisije i 
  ENISA-e pozvani su da sudjeluju
  u radu Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora i 
  podupiru
  njegov rad.
  Odbor može prema potrebi na pojedinačnoj osnovi pozvati dodatne predstavnike Zajednice u svojstvu promatrača, savjetnika ili stručnjaka.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor sastaje se barem
  dvaput
  godišnje. | 1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor sastaje se barem
  triput
  godišnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor sastaje se barem
  dvaput
  godišnje.

1.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor sastaje se barem
  triput
  godišnje.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  može savjetovati Upravni odbor
  o osnivanju radnih skupina o posebnim pitanjima koja su važna za rad Centra za stručnost, prema potrebi,
  čiji
  rad koordiniraju jedan ili više članova Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora. | 2.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  daje prijedloge Upravnom odboru
  o osnivanju radnih skupina o posebnim pitanjima koja su važna za rad Centra za stručnost,
  kada ta pitanja spadaju u zadaće i područja nadležnosti utvrđena u članku 20. i
  prema potrebi,
  a njihov
  rad koordiniraju jedan ili više članova Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  može savjetovati Upravni odbor
  o osnivanju radnih skupina o posebnim pitanjima koja su važna za rad Centra za stručnost, prema potrebi,
  čiji
  rad koordiniraju jedan ili više članova Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora.

2.   Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  daje prijedloge Upravnom odboru
  o osnivanju radnih skupina o posebnim pitanjima koja su važna za rad Centra za stručnost,
  kada ta pitanja spadaju u zadaće i područja nadležnosti utvrđena u članku 20. i
  prema potrebi,
  a njihov
  rad koordiniraju jedan ili više članova Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  savjetuje
  se s Centrom za stručnost o obavljanju svojih aktivnosti te obavlja sljedeće zadaće: | Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  redovito
  se
  savjetuje
  s Centrom za stručnost o obavljanju svojih aktivnosti te obavlja sljedeće zadaće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  savjetuje
  se s Centrom za stručnost o obavljanju svojih aktivnosti te obavlja sljedeće zadaće:

savjetuje

Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor
  redovito
  se
  savjetuje
  s Centrom za stručnost o obavljanju svojih aktivnosti te obavlja sljedeće zadaće:

redovito

savjetuje

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka 1.

Članak 20. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | pruža izvršnom direktoru i Upravnom odboru strateške savjete i informacije za izradu plana rada i višegodišnjeg strateškog plana unutar rokova koje je utvrdio Upravni odbor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

pruža izvršnom direktoru i Upravnom odboru strateške savjete i informacije za izradu plana rada i višegodišnjeg strateškog plana unutar rokova koje je utvrdio Upravni odbor;

| (1) | pruža izvršnom direktoru i Upravnom odboru strateške savjete i informacije za
  korištenje, usmjerenje i djelovanje Centra za stručnost u području industrije i znanosti te
  izradu plana rada i višegodišnjeg strateškog plana unutar rokova koje je utvrdio Upravni odbor; |
| --- | --- |

(1)

pruža izvršnom direktoru i Upravnom odboru strateške savjete i informacije za
  korištenje, usmjerenje i djelovanje Centra za stručnost u području industrije i znanosti te
  izradu plana rada i višegodišnjeg strateškog plana unutar rokova koje je utvrdio Upravni odbor;

korištenje, usmjerenje i djelovanje Centra za stručnost u području industrije i znanosti te

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 20. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | savjetuje Upravni odbor o osnivanju radnih skupina za posebna pitanja koja su važna za rad Centra za stručnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1.a)

(1.a)

savjetuje Upravni odbor o osnivanju radnih skupina za posebna pitanja koja su važna za rad Centra za stručnost;

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka 3.

Članak 20. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | promiče i prikuplja povratne informacije o planu rada i višegodišnjem strateškom planu Centra za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

promiče i prikuplja povratne informacije o planu rada i višegodišnjem strateškom planu Centra za stručnost.

| (3) | promiče i prikuplja povratne informacije o planu rada i višegodišnjem strateškom planu Centra za stručnost
  te savjetuje Upravni odbor o tome kako poboljšati strateško usmjerenje i djelovanje Centra za stručnost
  . |
| --- | --- |

(3)

promiče i prikuplja povratne informacije o planu rada i višegodišnjem strateškom planu Centra za stručnost
  te savjetuje Upravni odbor o tome kako poboljšati strateško usmjerenje i djelovanje Centra za stručnost
  .

te savjetuje Upravni odbor o tome kako poboljšati strateško usmjerenje i djelovanje Centra za stručnost

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka a

Članak 21. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | 1 981 668 000
   EUR iz programa Digitalna Europa, uključujući do 23 746 000  EUR za administrativne troškove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

1 981 668 000
   EUR iz programa Digitalna Europa, uključujući do 23 746 000  EUR za administrativne troškove;

1 981 668 000

| (a) | 1 780 954 875  EUR u cijenama iz 2018. (1 998 696 000
   EUR
  u tekućim cijenama)
  iz programa Digitalna Europa, uključujući do
  21 385 465  EUR u cijenama iz 2018. (
  23 746 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za administrativne troškove; |
| --- | --- |

(a)

1 780 954 875  EUR u cijenama iz 2018. (1 998 696 000
   EUR
  u tekućim cijenama)
  iz programa Digitalna Europa, uključujući do
  21 385 465  EUR u cijenama iz 2018. (
  23 746 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za administrativne troškove;

1 780 954 875  EUR u cijenama iz 2018. (1 998 696 000

u tekućim cijenama)

21 385 465  EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | iznos iz Europskog fonda za obranu za obrambene aktivnosti Centra za stručnost, uključujući sve povezane administrativne troškove kao što su troškovi koje Centar za stručnost može ostvariti kada djeluje kao voditelj projekta za djelovanja koje se provode u okviru Europskog fonda za obranu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

iznos iz Europskog fonda za obranu za obrambene aktivnosti Centra za stručnost, uključujući sve povezane administrativne troškove kao što su troškovi koje Centar za stručnost može ostvariti kada djeluje kao voditelj projekta za djelovanja koje se provode u okviru Europskog fonda za obranu.

iznos iz Europskog fonda za obranu za obrambene aktivnosti Centra za stručnost, uključujući sve povezane administrativne troškove kao što su troškovi koje Centar za stručnost može ostvariti kada djeluje kao voditelj projekta za djelovanja koje se provode u okviru Europskog fonda za obranu.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Najveći doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava u općem proračunu Unije dodijeljenih [programu Digitalna Europa]
  i
  posebnom programu za provedbu programa Obzor Europa, koji je uspostavljen Odlukom XXX. | 2.   Najveći doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava u općem proračunu Unije dodijeljenih [programu Digitalna Europa], posebnom programu za provedbu programa Obzor Europa, koji je uspostavljen Odlukom XXX
  , Europskom fondu za obranu te drugim programima i projektima koji spadaju u područje djelovanja Centra za stručnost ili Mreže
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Najveći doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava u općem proračunu Unije dodijeljenih [programu Digitalna Europa]
  i
  posebnom programu za provedbu programa Obzor Europa, koji je uspostavljen Odlukom XXX.

2.   Najveći doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava u općem proračunu Unije dodijeljenih [programu Digitalna Europa], posebnom programu za provedbu programa Obzor Europa, koji je uspostavljen Odlukom XXX
  , Europskom fondu za obranu te drugim programima i projektima koji spadaju u područje djelovanja Centra za stručnost ili Mreže
  .

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 4.

Članak 21. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Financijski doprinos Unije ne obuhvaća zadaće iz članka 4. stavka 8. točke (b). | 4.   Financijski doprinos Unije
  iz programa Digitalna Europa i programa Obzor Europa
  ne obuhvaća zadaće iz članka 4. stavka 8. točke (b).
  One se mogu obuhvatiti financijskim doprinosima iz Europskog fonda za obranu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Financijski doprinos Unije ne obuhvaća zadaće iz članka 4. stavka 8. točke (b).

4.   Financijski doprinos Unije
  iz programa Digitalna Europa i programa Obzor Europa
  ne obuhvaća zadaće iz članka 4. stavka 8. točke (b).
  One se mogu obuhvatiti financijskim doprinosima iz Europskog fonda za obranu.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 4.

Članak 22. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije Centru za stručnost ako države članice sudionice ne plaćaju, plaćaju samo djelomično
  ili kasno plaćaju
  svoje doprinose iz stavka 1. | 4.   Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije Centru za stručnost ako države članice sudionice ne plaćaju
  ili
  plaćaju samo djelomično svoje doprinose iz stavka 1.
  Ukidanje, smanjenje ili obustava financijskog doprinosa Unije moraju biti razmjerni, u pogledu iznosa i vremena, smanjenju, ukidanju ili obustavi doprinosa iz država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije Centru za stručnost ako države članice sudionice ne plaćaju, plaćaju samo djelomično
  ili kasno plaćaju
  svoje doprinose iz stavka 1.

4.   Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije Centru za stručnost ako države članice sudionice ne plaćaju
  ili
  plaćaju samo djelomično svoje doprinose iz stavka 1.
  Ukidanje, smanjenje ili obustava financijskog doprinosa Unije moraju biti razmjerni, u pogledu iznosa i vremena, smanjenju, ukidanju ili obustavi doprinosa iz država članica.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4. – točka a

Članak 23. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | financijskih doprinosa država članica sudionica administrativnim troškovima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

financijskih doprinosa država članica sudionica administrativnim troškovima;

| (a) | financijskih doprinosa
  Unije i
  država članica sudionica administrativnim troškovima; |
| --- | --- |

(a)

financijskih doprinosa
  Unije i
  država članica sudionica administrativnim troškovima;

Unije i

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4. – točka b

Članak 23. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | financijskih doprinosa država članica sudionica troškovima poslovanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

financijskih doprinosa država članica sudionica troškovima poslovanja;

| (b) | financijskih doprinosa
  Unije i
  država članica sudionica troškovima poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

financijskih doprinosa
  Unije i
  država članica sudionica troškovima poslovanja;

Unije i

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 8.a (novi)

Članak 23. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Centar za stručnost blisko surađuje s drugim institucijama, agencijama i tijelima Unije kako bi iskoristio sinergije i tamo gdje je to prikladno smanjio administrativne troškove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a
     
  Centar za stručnost blisko surađuje s drugim institucijama, agencijama i tijelima Unije kako bi iskoristio sinergije i tamo gdje je to prikladno smanjio administrativne troškove.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar za stručnost poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim sankcijama. | 1.   Centar za stručnost poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti,
  redovitim i
  učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim sankcijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar za stručnost poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim sankcijama.

1.   Centar za stručnost poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti,
  redovitim i
  učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim sankcijama.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 7.

Članak 31. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   
  Osoblje Centra
  za stručnost sastoji
  se
  od privremenih i ugovornih djelatnika. | 7.   
  Centar
  za stručnost
  nastoji među svojim osobljem postići rodnu ravnotežu. Osoblje se
  sastoji od privremenih i ugovornih djelatnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   
  Osoblje Centra
  za stručnost sastoji
  se
  od privremenih i ugovornih djelatnika.

7.   
  Centar
  za stručnost
  nastoji među svojim osobljem postići rodnu ravnotežu. Osoblje se
  sastoji od privremenih i ugovornih djelatnika.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 34. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | članci 22. [Vlasništvo nad rezultatima], 23. [Vlasništvo nad rezultatima] i 30. [Primjena pravila o klasificiranim podacima] Uredbe (EU) 2019/XXX [Europski fond za obranu] primjenjuje se na sudjelovanje u svim obrambenim djelovanjima koja provodi Centar za stručnost, kada je to predviđeno u planu rada, a dodjela neisključivih licencija može biti ograničena na treće strane koje imaju poslovni nastan ili za koje se smatra da imaju poslovni nastan u državama članicama i koje su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

članci 22. [Vlasništvo nad rezultatima], 23. [Vlasništvo nad rezultatima] i 30. [Primjena pravila o klasificiranim podacima] Uredbe (EU) 2019/XXX [Europski fond za obranu] primjenjuje se na sudjelovanje u svim obrambenim djelovanjima koja provodi Centar za stručnost, kada je to predviđeno u planu rada, a dodjela neisključivih licencija može biti ograničena na treće strane koje imaju poslovni nastan ili za koje se smatra da imaju poslovni nastan u državama članicama i koje su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica.

članci 22. [Vlasništvo nad rezultatima], 23. [Vlasništvo nad rezultatima] i 30. [Primjena pravila o klasificiranim podacima] Uredbe (EU) 2019/XXX [Europski fond za obranu] primjenjuje se na sudjelovanje u svim obrambenim djelovanjima koja provodi Centar za stručnost, kada je to predviđeno u planu rada, a dodjela neisključivih licencija može biti ograničena na treće strane koje imaju poslovni nastan ili za koje se smatra da imaju poslovni nastan u državama članicama i koje su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica.

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1.

Članak 35. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar za stručnost obavlja svoje zadaće uz
  visok
  stupanj transparentnosti. | 1.   Centar za stručnost obavlja svoje zadaće uz
  najviši
  stupanj transparentnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar za stručnost obavlja svoje zadaće uz
  visok
  stupanj transparentnosti.

1.   Centar za stručnost obavlja svoje zadaće uz
  najviši
  stupanj transparentnosti.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 2.

Članak 35. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Centar za stručnost osigurava da
  javnost
  i 
  sve zainteresirane strane dobiju
  odgovarajuće, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije, posebno u pogledu rezultata
  njegova
  rada. Centar objavljuje i izjave o interesima dane u skladu s člankom
  41
  . | 2.   Centar za stručnost osigurava da
  se javnosti
  i 
  svim zainteresiranim stranama pravovremeno predočuju sveobuhvatne,
  odgovarajuće, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije, posebno u pogledu rezultata rada
  Centra za stručnost, Mreže, Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora te Zajednice
  . Centar objavljuje i izjave o interesima dane u skladu s člankom
  42
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Centar za stručnost osigurava da
  javnost
  i 
  sve zainteresirane strane dobiju
  odgovarajuće, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije, posebno u pogledu rezultata
  njegova
  rada. Centar objavljuje i izjave o interesima dane u skladu s člankom
  41
  .

2.   Centar za stručnost osigurava da
  se javnosti
  i 
  svim zainteresiranim stranama pravovremeno predočuju sveobuhvatne,
  odgovarajuće, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije, posebno u pogledu rezultata rada
  Centra za stručnost, Mreže, Industrijskog i znanstvenog savjetodavnog odbora te Zajednice
  . Centar objavljuje i izjave o interesima dane u skladu s člankom
  42
  .

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 3.

Članak 38. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Evaluacija iz stavka 2. uključuje ocjenu rezultata koje je ostvario Centar za stručnost, uzimajući u obzir njegove ciljeve, mandat i zadaće. Ako Komisija smatra da je daljnje djelovanje Centra za stručnost opravdano s obzirom na dodijeljene ciljeve, mandat i zadaće, ona može predložiti produljenje trajanja mandata Centra za stručnost utvrđenog u članku 46. | 3.   Evaluacija iz stavka 2. uključuje ocjenu rezultata koje je ostvario Centar za stručnost, uzimajući u obzir njegove ciljeve, mandat i zadaće
  te učinkovitost i djelotvornost
  . Ako Komisija smatra da je daljnje djelovanje Centra za stručnost opravdano s obzirom na dodijeljene ciljeve, mandat i zadaće, ona može predložiti produljenje trajanja mandata Centra za stručnost utvrđenog u članku 46. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Evaluacija iz stavka 2. uključuje ocjenu rezultata koje je ostvario Centar za stručnost, uzimajući u obzir njegove ciljeve, mandat i zadaće. Ako Komisija smatra da je daljnje djelovanje Centra za stručnost opravdano s obzirom na dodijeljene ciljeve, mandat i zadaće, ona može predložiti produljenje trajanja mandata Centra za stručnost utvrđenog u članku 46.

3.   Evaluacija iz stavka 2. uključuje ocjenu rezultata koje je ostvario Centar za stručnost, uzimajući u obzir njegove ciljeve, mandat i zadaće
  te učinkovitost i djelotvornost
  . Ako Komisija smatra da je daljnje djelovanje Centra za stručnost opravdano s obzirom na dodijeljene ciljeve, mandat i zadaće, ona može predložiti produljenje trajanja mandata Centra za stručnost utvrđenog u članku 46.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38.a (novi)

Članak 38.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 38.a




  Pravna osobnost Centra za stručnost





  1.
     
  Centar za stručnost ima pravnu osobnost.






  2.
     
  U svakoj državi članici Centar za stručnost ima najširu pravnu sposobnost koja se pravnim subjektima priznaje u skladu sa zakonodavstvom te države članice. Osobito može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 38.a

Pravna osobnost Centra za stručnost

1.
     
  Centar za stručnost ima pravnu osobnost.

2.
     
  U svakoj državi članici Centar za stručnost ima najširu pravnu sposobnost koja se pravnim subjektima priznaje u skladu sa zakonodavstvom te države članice. Osobito može stjecati pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.

Članak 42. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Upravni odbor Centra za stručnost donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika
  te za postupanje u slučajevima sukoba interesa. Ta pravila sadržavaju odredbe kojima se nastoji spriječiti sukob interesa u pogledu predstavnika članova koji sudjeluju u Upravnom odboru
  te
  u Industrijskom
  i 
  znanstvenom savjetodavnom odboru u skladu s Uredbom XXX [nova Financijska uredba]
  . | Upravni odbor Centra za stručnost donosi pravila za sprečavanje
  , utvrđivanje i rješavanje
  sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika
  , uključujući izvršnog direktora, Upravnog odbora
  te
  Industrijskog
  i 
  znanstvenog savjetodavnog odbora i Zajednice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Upravni odbor Centra za stručnost donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika
  te za postupanje u slučajevima sukoba interesa. Ta pravila sadržavaju odredbe kojima se nastoji spriječiti sukob interesa u pogledu predstavnika članova koji sudjeluju u Upravnom odboru
  te
  u Industrijskom
  i 
  znanstvenom savjetodavnom odboru u skladu s Uredbom XXX [nova Financijska uredba]
  .

te za postupanje u slučajevima sukoba interesa. Ta pravila sadržavaju odredbe kojima se nastoji spriječiti sukob interesa u pogledu predstavnika članova koji sudjeluju u Upravnom odboru

u Industrijskom

znanstvenom savjetodavnom odboru u skladu s Uredbom XXX [nova Financijska uredba]

Upravni odbor Centra za stručnost donosi pravila za sprečavanje
  , utvrđivanje i rješavanje
  sukoba interesa svojih članova, tijela i zaposlenika
  , uključujući izvršnog direktora, Upravnog odbora
  te
  Industrijskog
  i 
  znanstvenog savjetodavnog odbora i Zajednice
  .

, utvrđivanje i rješavanje

, uključujući izvršnog direktora, Upravnog odbora

Industrijskog

znanstvenog savjetodavnog odbora i Zajednice

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.a (novi)

Članak 42. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice jamče sprečavanje, utvrđivanje i rješavanje sukoba interesa u pogledu nacionalnih koordinacijskih centara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice jamče sprečavanje, utvrđivanje i rješavanje sukoba interesa u pogledu nacionalnih koordinacijskih centara.

Države članice jamče sprečavanje, utvrđivanje i rješavanje sukoba interesa u pogledu nacionalnih koordinacijskih centara.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.b (novi)

Članak 42. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pravila iz stavka 1. u skladu su s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pravila iz stavka 1. u skladu su s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046.

Pravila iz stavka 1. u skladu su s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – naslov

Članak 44. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potpora države članice domaćina | Sjedište i
  potpora države članice domaćina |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potpora države članice domaćina

Sjedište i
  potpora države članice domaćina

Sjedište i

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak - 1. (novi)

Članak 44. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Sjedište Centra za stručnost utvrđuje se jasnim demokratskim postupkom, uz primjenu transparentnih kriterija i u skladu s pravom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sjedište Centra za stručnost utvrđuje se jasnim demokratskim postupkom, uz primjenu transparentnih kriterija i u skladu s pravom Unije.

Sjedište Centra za stručnost utvrđuje se jasnim demokratskim postupkom, uz primjenu transparentnih kriterija i u skladu s pravom Unije.

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak - 1.a (novi)

Članak 44. – stavak - 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Država članica domaćin osigurava najbolje uvjete za jamčenje pravilnog funkcioniranja Centra za stručnost, uključujući jedinstvenu lokaciju, i druge uvjete kao što su dostupnost odgovarajućih obrazovnih objekata za djecu članova osoblja, odgovarajući pristup tržištu rada, socijalno osiguranje i zdravstvena zaštita njihove djece i partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica domaćin osigurava najbolje uvjete za jamčenje pravilnog funkcioniranja Centra za stručnost, uključujući jedinstvenu lokaciju, i druge uvjete kao što su dostupnost odgovarajućih obrazovnih objekata za djecu članova osoblja, odgovarajući pristup tržištu rada, socijalno osiguranje i zdravstvena zaštita njihove djece i partnera.

Država članica domaćin osigurava najbolje uvjete za jamčenje pravilnog funkcioniranja Centra za stručnost, uključujući jedinstvenu lokaciju, i druge uvjete kao što su dostupnost odgovarajućih obrazovnih objekata za djecu članova osoblja, odgovarajući pristup tržištu rada, socijalno osiguranje i zdravstvena zaštita njihove djece i partnera.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1.

Članak 44. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Može
  se
  sklopiti
  administrativni sporazum između Centra za stručnost i države članice
  [Belgija]
  u kojoj se nalazi njegovo sjedište o povlasticama i imunitetima i drugim oblicima potpore koju ta država članica osigurava Centru za stručnost. | Sklapa
  se administrativni sporazum između Centra za stručnost i države članice
  domaćina
  u kojoj se nalazi njegovo sjedište o povlasticama i imunitetima i drugim oblicima potpore koju ta država članica osigurava Centru za stručnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Može
  se
  sklopiti
  administrativni sporazum između Centra za stručnost i države članice
  [Belgija]
  u kojoj se nalazi njegovo sjedište o povlasticama i imunitetima i drugim oblicima potpore koju ta država članica osigurava Centru za stručnost.

Može

sklopiti

[Belgija]

Sklapa
  se administrativni sporazum između Centra za stručnost i države članice
  domaćina
  u kojoj se nalazi njegovo sjedište o povlasticama i imunitetima i drugim oblicima potpore koju ta država članica osigurava Centru za stručnost.

Sklapa

domaćina

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45.a (novi)

Članak 45.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 45.a |
| | Izvršavanje delegiranja ovlasti |
| | 1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. |
| | 2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 5.a i članka 8. stavka 4.b dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. |
| | 3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 5.a i članka 8. stavka 4.b. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| | 4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |
| | 5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. |
| | 6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 5.a i članka 8. stavka 4.b stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ne njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 45.a

Članak 45.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 5.a i članka 8. stavka 4.b dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6. stavka 5.a i članka 8. stavka 4.b. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 5.a i članka 8. stavka 4.b stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ne njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnim odborima na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0084/2019).

1

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća od... o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom (SL L ..., ..., str. ...).

1a

Uredba (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća od... o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom (SL L ..., ..., str. ...).

(23)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

23

(23)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

23

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o ENISA-i (Agenciji Europske unije za kibersigurnost) i kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (SL L ...)(2017/0225(COD)).

1a

Uredba (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o ENISA-i (Agenciji Europske unije za kibersigurnost) i kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (SL L ...)(2017/0225(COD)).

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o ENISA-i (Agenciji Europske unije za kibersigurnost) i kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (SL L ...)(2017/0225(COD)).

1a

Uredba (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o ENISA-i (Agenciji Europske unije za kibersigurnost) i kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (SL L ...)(2017/0225(COD)).

(24)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

24

(24)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

24

(1a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

1a

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(1a)  
  Uredba (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027., (SL L ...) (2018/0227(COD)).

1a

Uredba (EU) 2019/XXX Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027., (SL L ...) (2018/0227(COD)).

(26)  [dodati puni naslov i upućivanje na SL]

26

(27)  [dodati puni naslov i upućivanje na SL]

27

(26)  [dodati puni naslov i upućivanje na SL]

26

(27)  [dodati puni naslov i upućivanje na SL]

27

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/570 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/570

---

P8_TA(2019)0190

Izmjena Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0567 – C8-0384/2018 – 2018/0298(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/74)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0567),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0384/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0384/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 25. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0004/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0004/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 298.

---

P8_TC1-COD(2018)0298

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 391/2009 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/492.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/571 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/571

---

P8_TA(2019)0191

Izmjena Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0568 – C8-0385/2018 – 2018/0299(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/75)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0568), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0568),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0385/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. listopada 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. listopada 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor nadležni odbori u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor nadležni odbori u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0009/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za regionalni razvoj (A8-0009/2019),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 301.

(2)  SL C 461, 21.12.2018., str. 173.

---

P8_TC1-COD(2018)0299

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/495.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/572 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/572

---

P8_TA(2019)0192

Lučki uređaji za prihvat isporuke brodskog otpada ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ i izmjenama Direktive 2009/16/EZ i Direktive 2010/65/EU (COM(2018)0033 – C8-0014/2018 – 2018/0012(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/76)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0033), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0033),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0014/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. svibnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. listopada 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. listopada 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za ribarstvo (A8-0326/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za ribarstvo (A8-0326/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 283, 10.8.2018., str. 61.

(2)  SL C 461, 21.12.2018., str. 220.

---

P8_TC1-COD(2018)0012

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, izmjeni Direktive 2010/65/EU i stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/883.)

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/573 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/573

---

P8_TA(2019)0193

Produljenje prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije (COM(2018)0085 – C8-0097/2018 – 2018/0040(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/77)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0085),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0097/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0097/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. veljače 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0342/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0342/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0040

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 radi produljenja prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene u Carinskom zakoniku Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/632.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća

Europski parlament i Vijeće pozdravljaju tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2018 naslovljeno „Niz kašnjenja u primjeni carinskih informatičkih sustava: što je pošlo po zlu?” i druga nedavna relevantna izvješća u području carine, koja su suzakonodavcima pružila bolji pregled uzroka kašnjenja u provedbi informatičkih sustava potrebnih za poboljšanje carinskih aktivnosti u Europskoj uniji.

Europski parlament i Vijeće smatraju da bi svaka buduća revizija Europskog revizorskog suda kojom se ocjenjuju izvješća Komisije pripremljena na temelju članka 278.a Carinskog zakonika Unije mogla pozitivno doprinijeti izbjegavanju daljnjih kašnjenja.

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju i države članice da te revizije u cijelosti uzmu u obzir.

Izjava Komisije

Komisija pozdravlja dogovor Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu produljenja roka prijelazne uporabe sredstava koja nisu tehnike elektroničke obrade podataka predviđene Carinskim zakonikom Unije.

Komisija prima na znanje zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća u kojoj se navodi da bi se dodatna kašnjenja mogla izbjeći ako bi Europski revizorski sud ocjenjivao izvješća koja Komisija sastavlja na temelju članka 278.a Carinskog zakonika Unije.

Ako Revizorski sud odluči ocjenjivati izvješća Komisije, ona će u skladu s člankom 287. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s njim u potpunosti surađivati i u cijelosti uvažiti takve nalaze.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/575 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/575

---

P8_TA(2019)0194

Borba protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća borbi protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/413/PUP (COM(2017)0489 – C8-0311/2017 – 2017/0226(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/78)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0489), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0489),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0311/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom, češki Senat i Španjolski parlament, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom, češki Senat i Španjolski parlament,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. siječnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. siječnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0276/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 197, 8.6.2018., str. 24.

---

P8_TC1-COD(2017)0226

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. ožujka 2019. radi donošenja Direktive (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv prijevara i krivotvorenja u vezi s bezgotovinskim sredstvima plaćanja i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/413/PUP

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/713.)

---

Četvrtak, 14. ožujka 2019.

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/576 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/576

---

P8_TA(2019)0206

Nadležnost, priznavanje i izvršenje odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Nacrtu uredbe Vijeća o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (15401/2018 – C8-0023/2019 – 2016/0190(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – ponovno savjetovanje)

(2021/C 23/79)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (15401/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (15401/2018),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2016)0411),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 18. siječnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 18. siječnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0023/2019),

| — | uzimajući u obzir članke 78.c i 78.e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 78.c i 78.e Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0056/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0056/2019),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0017.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/577 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/577

---

P8_TA(2019)0208

Minimalno pokriće gubitka za neprihodujuće izloženosti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (COM(2018)0134 – C8-0117/2018 – 2018/0060(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2021/C 23/80)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0134), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0134),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0117/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0117/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 12. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 12. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika, te činjenicu se predstavnik Vijeća pismom od 7. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika, te činjenicu se predstavnik Vijeća pismom od 7. siječnja 2019. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0440/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0440/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 79, 4.3.2019., str. 1.

(2)  SL C 367, 10.10.2018., str. 43.

---

P8_TC1-COD(2018)0060

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/630).

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/578 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/578

---

P8_TA(2019)0209

Zaštita tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 868/2004 (COM(2017)0289 – C8-0183/2017 – 2017/0116(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 23/81)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0289), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0289),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0183/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0183/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. siječnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. siječnja 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Europskim odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 12. prosinca 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0125/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0125/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 197, 8.6.2018., str. 58.

---

P8_TC1-COD(2017)0116

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2019. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti tržišnog natjecanja u zračnom prijevozu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 868/2004

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/712).

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/579 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/579

---

P8_TA(2019)0210

Smjernice za proračun za 2020. – dio III.

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2020., dio III. – Komisija (2019/2001(BUD))

(2021/C 23/82)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2019. (5) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2019. (5) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/1 od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2016., te dokument za razmatranje koji je predstavila Komisija pod nazivom „Prema održivoj Europi do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/1 od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2016., te dokument za razmatranje koji je predstavila Komisija pod nazivom „Prema održivoj Europi do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. veljače 2019. o proračunskim smjernicama za 2020. (06323/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. veljače 2019. o proračunskim smjernicama za 2020. (06323/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 86.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 86.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0172/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0172/2019),

| A. | budući da će se pregovori o proračunu Unije za 2020. odvijati usporedno s pregovorima o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i reformi sustava vlastitih sredstava EU-a; budući da će 2020. biti sedma godina VFO-a 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da će se pregovori o proračunu Unije za 2020. odvijati usporedno s pregovorima o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i reformi sustava vlastitih sredstava EU-a; budući da će 2020. biti sedma godina VFO-a 2014. – 2020.;

| B. | budući da je Vijeće posljednjih godina u više navrata postupilo proturječno te, premda je predstavilo nove političke prioritete za EU, nije pokazalo spremnost za pružanje novih odobrenih sredstava za njihovo financiranje; budući da nove političke prioritete i buduće izazove EU-a treba financirati novim odobrenim sredstvima, a ne smanjenjem iznosa odobrenih sredstava za postojeće programe; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vijeće posljednjih godina u više navrata postupilo proturječno te, premda je predstavilo nove političke prioritete za EU, nije pokazalo spremnost za pružanje novih odobrenih sredstava za njihovo financiranje; budući da nove političke prioritete i buduće izazove EU-a treba financirati novim odobrenim sredstvima, a ne smanjenjem iznosa odobrenih sredstava za postojeće programe;

| C. | budući da će prema kraju tekućeg razdoblja financijskog programiranja provedba višegodišnjih programa zahtijevati dodatna financijska sredstva, zbog čega se treba pripremiti za plaćanja koja će biti potrebna u 2020. kako bi se u prvim godinama VFO-a 2021. – 2027. spriječila nova kriza plaćanja; |
| --- | --- |

C.

budući da će prema kraju tekućeg razdoblja financijskog programiranja provedba višegodišnjih programa zahtijevati dodatna financijska sredstva, zbog čega se treba pripremiti za plaćanja koja će biti potrebna u 2020. kako bi se u prvim godinama VFO-a 2021. – 2027. spriječila nova kriza plaćanja;

Proračun za 2020.: most prema Europi budućnosti – ulaganje u inovacije, održivi razvoj te zaštitu i sigurnost građana

| 1. | ističe da proračun Unije za 2020. predstavlja most prema sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje od 2021. do 2027. te da bi trebao doprinijeti stvaranju zajedničke i dugoročne vizije budućih političkih prioriteta Unije i donijeti europsku dodanu vrijednost; očekuje da u vrijeme donošenja proračuna za 2020. biti u jeku njegovi pregovori s Vijećem o VFO-u, nakon postizanja političkog dogovora u Europskom vijeću; smatra da će stabilni i odgovorni proračun za 2020. koji je usmjeren na budućnost olakšati postizanje sporazuma i prelazak na sljedeći VFO; stoga namjerava u potpunosti iskoristiti postojeću fleksibilnost i druge odredbe utvrđene u Uredbi o VFO-u i Financijskoj uredbi kako bi se ojačali ključni programi EU-a u proračunu za 2020., vodeći računa o proračunskom pristupu koji se temelji na uspješnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na izradu posebnih poljoprivrednih programa kojima će se s jedne strane promicati kratki lanci opskrbe, pravedne cijene za proizvođače, stabilan i prihvatljiv dohodak za poljoprivrednike i, s druge strane, pravedna raspodjela plaćanja među zemljama te vrste proizvodnje i proizvođači, pri čemu bi se uklonile trenutačne razlike i išlo u korist država članica s najvećim manjkovima u proizvodnji te malih i srednjih proizvođača; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stoga smatra da se u proračunu EU-a za sljedeću godinu trebaju definirati jasni politički prioriteti i da taj proračun mora omogućiti Uniji stvaranje održivog i uključivog gospodarskog rasta i radnih mjesta, daljnje ulaganje u inovacijske i istraživačke kapacitete za buduća rješenja, poticati konkurentnost, jamčiti sigurnu i mirnu Europu, poboljšati radne i životne uvjete građana, jačati gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, podupirati Uniju u suočavanju s izazovima u pogledu okoliša i klimatskih promjena kako bi ispunila svoje obveze iz Pariškog sporazuma, doprinositi potpunoj provedbi ciljeva održivog razvoja UN-a i ispuniti ciljeve iz europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je, s obzirom na to da je 2020. posljednja godina sadašnjeg VFO-a, potrebno dodatno ubrzati provedbu programa EU-a, prvenstveno onih koji uključuju podijeljeno upravljanje u okviru kohezijske, zajedničke poljoprivredne i zajedničke ribarstvene politike, kako bi se nadoknadila prethodna kašnjenja i došlo do završne faze; očekuje da će se to odraziti u znatnom povećanju zahtjeva za plaćanje i stoga očekuje da će se doseći maksimalna razina godišnje razine odobrenih sredstava za plaćanje za 2020.; ističe obvezu Parlamenta da osigura potrebna sredstva za plaćanja u 2020. te da u prvim godinama VFO-a 2021. – 2027. spriječi ponavljanje krize iz sadašnjeg razdoblja; ističe potrebu za kontinuiranim poboljšanjem nadzornih i korektivnih mehanizama kako bi se zajamčila pravilna i brza provedba programa EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost decentraliziranih agencija pri jamčenju provedbe zakonodavnih prioriteta Unije čime će se postići ciljevi politika EU-a, kao što su oni povezani s konkurentnosti, održivim rastom, zapošljavanjem i upravljanjem trenutačnim migracijskim i izbjegličkim tokovima; očekuje da će pregovori o proračunu za 2020. rezultirati odgovarajućim operativnim i administrativnim financiranjem agencija EU-a, čime će im se omogućiti ispunjavanje sve brojnijih zadaća i ostvarivanje najboljih mogućih rezultata; ponavlja svoje stajalište da je 2018. posljednja godina provedbe smanjenja broja zaposlenih od 5 % i tzv. „baze za preraspodjelu osoblja”; očekuje da će se Komisija i Vijeće suzdržati od daljnjeg rezanja sredstava za agencije u proračunu za 2020.; |
| --- | --- |

5.

Inovacije i istraživanja za buduća rješenja: potpora održivom i uključivom gospodarskom rastu kako bi se predvidjele promjene i povećala konkurentnost

| 6. | ističe da je važno da Europa preuzme vodstvo u ključnim tehnologijama u području kao što su svemir, zdravstvena skrb, okoliš, poljoprivreda, sigurnost i prijevoz; ističe da je potrebno osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti i dalje nude rješenja za europske potrebe, izazove i konkurentnost te u tom kontekstu podsjeća na važnu ulogu temeljnih istraživanja; ističe da važnost neometanog prijelaza s Obzora 2020. na Obzor Europa kako bi se zajamčila stabilnost poduzeća, istraživačkih infrastruktura i akademske zajednice; izražava zabrinutost zbog toga što tijekom cijelog razdoblja provedbe program Obzor 2020. nije imao ni približno dovoljno sredstava, što je dovelo do niske stope uspješnosti izvrsnih prijava; stoga u proračunu za sljedeću godinu namjerava osigurati najveću moguću godišnju dodjelu sredstava za program Obzor 2020., potpuno koristeći postojeće odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe o VFO-u i Financijske uredbe; također ističe važnost jačanja sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da tehnološka preobrazba Europe otvara mogućnost za gospodarski rast i traži da se iz proračuna EU-a odvoje odgovarajuća sredstva za pružanje potpore digitalizaciji europske industrije i promicanje digitalnih vještina i poduzetništva; ističe važnost dodatnih ulaganja u digitalne kapacitete, uključujući računalstvo visokih performansi EU-a, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost; ističe da se očekuje da će se za program Digitalna Europa osigurati znatno veća sredstava u VFO-u 2021. – 2027. te stoga u okviru proračuna za sljedeću godinu namjerava povećati financiranje u tom području; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe uspjeh Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u poticanju dodatnih ulaganja u EU-u u cilju postizanja najmanje 500 milijardi EUR ulaganja do 2020., nakon produljenja njegova trajanja; međutim ističe preporuke Europskog revizorskog suda za dodatno poboljšanje njegove provedbe u pogledu dodatnosti odabranih projekata; podsjeća da je jamstveni fond EFSU-a djelomično financiran preraspodjelom iz programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe te ponovno potvrđuje svoje dugogodišnje stajalište da se nove inicijative moraju u cijelosti financirati novim sredstvima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | u potpunosti je uvjeren da je poboljšanje pravednosti i pružanje jednakih mogućnosti u europskom socijalnom tržišnom gospodarstvu preduvjet za održivi razvoj Unije; namjerava osigurati dostatna sredstva za programe kao što su COSME i Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET), koji znatno doprinose uspjehu start-upova te malih i srednjih poduzeća, koji su okosnica europskog gospodarstva te ključni pokretači gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta, inovacija i socijalne integracije; ističe visoku razinu provedbe tih programa i ističe njihov kapacitet za još veću apsorpciju sredstava; |
| --- | --- |

9.

Sigurnost, zaštita i mir za europske građane

| 10. | smatra da su zaštita vanjskih granica EU-a i unutarnja sigurnost uz pomoć ojačane europske granične i obalne straže i Europola, Europska unija bez unutarnjih granica i pravilno funkcioniranje schengenskog prostora i sloboda kretanja unutar EU-a neodvojivo povezani i uzajamno korisni; istodobno naglašava važnost snažnih ulaganja EU-a u području unutarnje sigurnosti, među ostalim u cilju bolje provedbe zakonodavstva i pružanja pravosudnog odgovora na prekogranične prijetnje u području kriminala te promicanja razmjene informacija, uz pružanje snažnije potpore Eurojustu i Uredu europskog javnog tužitelja; smatra da je potrebno osigurati odgovarajuća sredstva, osoblje i osposobljavanje osoblja za agencije koje djeluju u području sigurnosti, pravosuđa i granične kontrole s obzirom da je trenutna razina financiranja nedovoljna u pogledu znatnog povećanja njihovih odgovornosti, važnosti njihove suradnje i potrebe za tehnološkim inovacijama i prilagodbom te s obzirom na njihovu ključnu ulogu u poticanju suradnje i koordinacije među državama članicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | istovremeno naglašava humanitarnu odgovornost migracijske politike EU-a i prepoznaje ključnu ulogu Europskog potpornog ureda za azil i Agencije za temeljna prava u razvoju i provedbi zajedničkih praksi u području azila u državama članicama; smatra da je potrebno osigurati odgovarajuća sredstva, osoblje i osposobljavanje osoblja za sve agencije koje djeluju u području migracija, azila i ljudskih prava te odgovarajuće financijske i ljudske resurse kako bi mogle pravilno izvršavati svoje zadaća; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja predanost država članica obnovljenom obrambenom programu EU-a i njihovu spremnost na daljnju suradnju u području obrane u Europi; naglašava važnost pokretanja Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP), kao prve etape Europskog fonda za obranu; zahtijeva da se dodatno poveća proračun Unije za obranu koji će se isključivo financirati novim odobrenim sredstvima kako bi se poboljšala konkurentnost i inovativnost europske obrambene industrije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | čvrsto podržava pojačane napore EU-a za suzbijanje sve većih sigurnosnih prijetnji kao što su radikalizacija i nasilni ekstremizam u Europi i susjednim zemljama, kao i bolju koordinaciju takvih programa na razini EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je kibersigurnost ključna za blagostanje i sigurnost Unije, kao i za privatnost njezinih građana, da kibernapadi, kiberkriminal i manipulacija ugrožavaju otvorena društva, te da gospodarska špijunaža dovodi u pitanje funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta te prijeti konkurentnosti europskih poduzeća; traži odgovarajuća financijska sredstva koja će relevantnim agencijama biti dovoljna za pokrivanje njihovih operativnih i administrativnih zadaća za pomoć u osiguranju sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, u izgradnji snažne kibernetičke otpornosti i borbi protiv kibernetičkog kriminala; u tom kontekstu podržava stratešku suradnju Agencije EU-a za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) i Europola; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da su mir i stabilnost temeljne vrijednosti koje se podupiru u proračunu Europske unije i u tom pogledu ističe znatan doprinos koji je Unija dala miru i pomirenju na irskom otoku, posebno kroz svoju potporu sporazumu na Veliki petak i financiranjem programa PEACE i INTERREG; naglašava da je važno nastaviti financiranje tih programa nakon Brexita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra, pozivajući se na svoju rezoluciju od 25. listopada 2018. o korištenju podacima korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (6), da je borba protiv dezinformiranja, posebno praćenje i otkrivanje dezinformacija i bilo koje druge vrste vanjskog uplitanja, prioritet za jamčenje pravednih i demokratskih izbora, osobito u godini održavanja europskih izbora; traži dodatna financijska sredstva za poboljšanje sustavne upotrebe strateških komunikacijskih alata kako bi se omogućio snažan koordinirani odgovor EU-a; podržava smjernice Komisije o načinu korištenja postojećih propisa EU-a u cilju borbe protiv korištenja osobnih podataka za usmjeravanje na određenu skupinu građana na društvenim medijima tijekom izbornih razdoblja i jamčenja pravednosti izbornog postupka; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zabrinut je zbog toga što nedovoljno europskih građana smatra da Europska unija radi za njih i da im donosi znatne koristi; zahtijeva primjerena financijska sredstva kako bi Komisija ulagala u instrumente kao što su nedavne inicijative Parlamenta „Što Europa čini za mene?” i aplikacija „Citizens’ App”, kojima se građani informiraju o radu Unije i ističe trud uložen u promicanje mira, demokracije, vladavine prava i slobode govora; smatra da bi trebalo raditi na širenju tih alata na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su zajednička poljoprivredna politika i zajednička ribarstvena politika temelji europske integracije kojima je cilj osigurati sigurnu i visokokvalitetnu opskrbu hranom za europske građane, pravilno funkcioniranje jedinstvenog poljoprivrednog tržišta, održivost ruralnih regija dugi niz godina i održivo upravljanje prirodnim resursima; podsjeća da te politike doprinose održivosti i stabilnosti EU-a; poziva Komisiju da nastavi pomagati proizvođačima iz cijele Europe u suočavanju s neočekivanim tržišnim nestabilnostima i da zajamči sigurnost i visoku kvalitetu opskrbe hranom; traži da se posebna pozornost posveti poljoprivredi malih razmjera i malom ribarstvu; |
| --- | --- |

18.

Povećanje solidarnosti i međusobnog razumijevanja

| 19. | zahtijeva dodatna financijska sredstva kako bi se zadovoljila buduća potražnja za programom Erasmus+, osnovnim programom za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport u Europi, vodeći računa i o njegovoj vanjskoj dimenziji; naglašava da su potrebna odgovarajuća sredstva za „demokratizaciju” programa kako bi njegova sredstva bila dostupna osobama iz svih sredina i kako bi bio usmjeren prema europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja kao načinu borbe protiv nezaposlenosti mladih; podsjeća da je Parlament zatražio da financijska omotnica za taj program bude utrostručena u sljedećem VFO-u; poziva na osnaživanje suradnje između obrazovanja, naukovanja, kulture i istraživanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je u vrijeme kada se europski projekt dovodi u pitanje važno ponovno osnažiti predanost Europi kroz kulturu, znanje, stvaralaštvo i inovacije; stoga smatra da bi se programi Kreativna Europa i MEDIA trebali podupirati na odgovarajući način; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da borba protiv nezaposlenosti mladih zahtijeva znatna dodatna financijska sredstva kako bi se stvorile prilike za obrazovanje, osposobljavanje i zapošljavanje; u tom pogledu naglašava pozitivan učinak Inicijative za zapošljavanje mladih, koja je do kraja 2017. pružala potporu otprilike 1,7 milijuna mladih; pozdravlja činjenicu da su na izrazit zahtjev Parlamenta pregovori o proračunu za 2019. rezultirali ukupnim proračunom za Inicijativu za zapošljavanje mladih u iznosu od 350 milijuna EUR u 2019.; očekuje da će proračun za 2020. biti vrlo ambiciozan u pogledu tog programa kako bi se u sljedećem VFO-u osigurao neometan prijelaz na program Europski socijalni fond plus (ESF +); naglašava potrebu da se ubrza provedba tog programa i da se dodatno poboljša njegova učinkovitost kako bi nacionalnim politikama zapošljavanja osigurao veću europsku dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vjeruje da socijalna kohezija u Europi mora doprinijeti održivim rješenjima za borbu protiv siromaštva, socijalne isključenosti i diskriminacije te boljoj uključenosti osoba s invaliditetom i dugoročnim strukturnim demografskim promjenama; ističe potrebu za financijskim sredstvima za relevantne programa EU-a kojima se sve starijem stanovništvu u Europi pruža odgovarajuća potpora u pogledu pristupa mobilnosti, zdravstvenoj skrbi i javnim uslugama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća da je potrebna solidarnost i podjela odgovornosti između država članica u području migracija i azila te poziva države članice da u okviru nacionalnih programa dobro iskoriste Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI); traži da se 2020. tom fondu osiguraju odgovarajuća proračunska sredstava za podupiranje prijema tražitelja azila u državama članicama, pravednih strategija povratka, programa preseljenja, zakonitih migracijskih politika te promicanje učinkovite integracije državljana trećih zemalja; smatra da bi u okviru europskog sustava azila trebalo ojačati ulogu gradova i općina; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da dugoročno rješenje trenutačnog problema migracije leži u političkom, gospodarskom, ekonomskom, društvenom i ekološkom razvoju zemalja iz kojih potječu migracijski tokovi; poziva na to da se Instrumentu europskog susjedstva i Instrumentu za razvojnu suradnju dodijele dostatna financijska sredstva za potporu tom prioritetu i za promicanje daljnjeg razvoja održivih i uzajamno korisnih partnerstava s, primjerice, afričkim zemljama; u tom kontekstu ponovno potvrđuje potrebu za pružanjem dostatne i trajne financijske potpore međunarodnim organizacijama, uključujući Agenciju UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), Agenciju UN-a za izbjeglice (UNHCR) i Međunarodnu organizaciju za migracije (IOM); traži veću financijsku i organizacijsku potporu programima koji doprinose razmjeni između EU-a i partnerskih zemalja u područjima kao što su stručno osposobljavanje, osnivanje start-upova, potpora malim i srednjim poduzećima, zdravstvena skrb i obrazovanje te politikama koje se odnose na čistu vodu, pročišćavanje otpadnih voda i zbrinjavanje otpada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da se rodna diskriminacija ne može tolerirati i da je u suprotnosti s vrijednostima EU-a; ističe da je stopa uspješnosti prijava za program Daphne i druge fondove usmjerene na borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama zabrinjavajuće nizak te namjerava osigurati povećanje sredstava za taj program; nadalje, smatra da je rodno osviještena politika učinkovita strategija za postizanje rodne ravnopravnosti i borbu protiv diskriminacije te poziva da se u relevantne politike i programe potrošnje EU-a uključi perspektiva rodne ravnopravnosti; od Komisije očekuje da što prije predstavi okvir za rodno osviještenu politiku u proračunu Unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja važnost europske politike susjedstva kojom se jačaju odnosi sa susjednim zemljama i podržavaju mirovni procesi, potiče gospodarski i socijalni rast te održiva prekogranična suradnja; podsjeća na to da su čvrsti odnosi između EU-a i zapadnog Balkana ključni za stabilizaciju područja i njihovih pretpristupnih procesa; podsjeća da financiranje iz proračuna Unije mora biti prilagođeno jačanju sposobnosti država da nastave s potrebnim pravnim, političkim, društvenim i gospodarskim reformama, posebno jačajući pravilno funkcioniranje javne uprave te podupirući stabilnost i otpornost demokratskih institucija te provedbe vladavine prava; |
| --- | --- |

26.

Suočavanje s izazovima u području okoliša i klimatskim promjenama

| 27. | ističe da proračun za 2020. mora znatno doprinijeti suočavanju s izazovima u području okoliša i klimatskim promjenama kako bi se kompenzirao postojeći zaostatak i kako bi se ispunile obveze EU-a; podsjeća da se Unija obvezala da će biti predvodnica u prelasku na niskougljično i klimatski neutralno gospodarstvo, no žali zbog toga što Unija ne ispunjava svoje klimatske ciljeve, posebno one prema kojima bi u razdoblju 2014. – 2020. 20 % rashoda Unije trebalo biti povezano s klimom; stoga smatra da je znatno povećanje potrošnje povezane s klimom ključno za postizanje napretka u ostvarivanju ciljeva klimatske politike Unije i Pariškog sporazuma; smatra da je potrebno dodatno promicati i optimizirati uključivanje klimatskih pitanja u sve sektore politike Unije te da je, po potrebi, potrebno uvesti sustav provjere u pogledu klime i održivosti; zahtijeva povećanje financijskih sredstava za sve relevantne programe Unije kojima se podržavaju projekti s europskom dodanom vrijednošću i koji doprinose prijelazu na čistu energiju i učinkovitosti resursa, promicanju održivog zelenog i plavog gospodarstva i očuvanju prirode, s naglaskom na biološku raznolikost, staništa i ugrožene vrste; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da bi, ako se rješavanju problema klimatskih promjena želi pristupiti na dosljedan i učinkovit način, ratifikacija i provedba Pariškog sporazuma trebala biti uvjet EU-a za buduće trgovinske sporazume; u tom pogledu podsjeća na svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji (7) i na svoj poziv Komisiji da provede sveobuhvatnu procjenu o usklađenosti postojećih sporazuma o slobodnoj trgovini s obvezama iz Pariškog sporazuma; smatra da, ako neki partner EU-a ne ispuni te obveze, Komisija može nametnuti privremenu obustavu obveza EU-a u pogledu liberalizacije trgovine prema tim partnerima; |
| --- | --- |

28.

Otvorena pitanja uoči proračunskog postupka za 2020.

| 29. | očekuje da povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije u ožujku 2019. neće izravno utjecati na proračun za 2020. jer će Ujedinjena Kraljevina doprinijeti i sudjelovati u izvršenju proračuna; međutim, potiče Komisiju da procijeni sve moguće ishode i pripremi se za njih kako bi osigurala dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i da osigura plan za nepredviđene situacije te definira jasne obveze i okvirne mehanizme, štiteći proračun EU-a u slučaju da Ujedinjena Kraljevina ne doprinosi ili ne sudjeluje u izvršenju proračuna EU-a za 2020.; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da će, prema zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o jačanju naslova 1.a kroz izmjenu proračuna, koja je izdana u zajedničkim zaključcima o proračunu za 2019., Komisija predstaviti izmjenu proračuna kojom se povećavaju razine odobrenih sredstava za program Erasmus+ i Obzor 2020. čim tehnička prilagodba VFO-a za 2020. bude dovršena u proljeće 2019., kako bi ju Vijeće i Europski parlament mogli čim prije obraditi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da se člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe dopušta da se opozvani iznosi nastali kao rezultat potpunog ili djelomičnog neprovođenja odgovarajućih istraživačkih projekata ponovno stave na raspolaganje za istraživačke programe u okviru godišnjeg proračunskog postupka te da u njegovoj provedbi nisu predviđeni nikakvi dodatni preduvjeti; poziva Komisiju da posebno izvijesti o iznosima opozvanih sredstava za istraživačke programe te da pruži sve relevantne informacije i detalje povezane s tim člankom; traži od predsjedništva Vijeća da razjasni je li taj članak sada u potpunosti jasan svim državama članicama; u svakom slučaju zahtijeva da se ta odredba i odgovarajući postupak pokrenu u kontekstu proračunskog postupka za 2020. te da se već sada uključe u nacrt proračuna; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi, kao grana proračunskog tijela koju izravno biraju građani, Parlament trebao ispuniti svoju političku ulogu i iznijeti prijedloge za pilot-projekte i pripremna djelovanja kojima će se izraziti njegova politička vizija za budućnost; obvezuje se da će, u tom kontekstu, predložiti paket pilot-projekata i pripremnih djelovanja razrađenih u uskoj suradnji sa svakim od svojih odbora kako bi pronašao pravu ravnotežu između političke volje i tehničke izvedivosti, u skladu s procjenom Komisije; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(5)  SL L 67, 7.3.2019.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0433.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0280.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/585 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/585

---

P8_TA(2019)0212

Imenovanje Sebastiana Laviole za novog člana Jedinstvenog sanacijskog odbora

Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o prijedlogu Komisije u vezi s imenovanjem člana Jedinstvenog sanacijskog odbora (N8-0021/2019 – C8-0042/2019 – 2019/0901(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/83)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije u vezi s imenovanjem Sebastiana Laviole na dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora od 30. siječnja 2019. (N8-0021/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije u vezi s imenovanjem Sebastiana Laviole na dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora od 30. siječnja 2019. (N8-0021/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 56. stavak 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 56. stavak 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1),

| — | uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0148/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0148/2019),

| A. | budući da je člankom 56. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014 predviđeno da se članovi Jedinstvenog sanacijskog odbora iz članka 43. stavka 1. točke (b) te Uredbe imenuju na temelju zasluga, vještina, poznavanja bankovnih i financijskih pitanja te iskustva povezanog s financijskim nadzorom, regulacijom i sanacijom banaka; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 56. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014 predviđeno da se članovi Jedinstvenog sanacijskog odbora iz članka 43. stavka 1. točke (b) te Uredbe imenuju na temelju zasluga, vještina, poznavanja bankovnih i financijskih pitanja te iskustva povezanog s financijskim nadzorom, regulacijom i sanacijom banaka;

| B. | budući da su, unatoč obvezama iz članka 56. stavka 4. Uredbe (EU) br. 806/2014 i bez obzira na brojne pozive Parlamenta u pogledu ravnoteže spolova prilikom predstavljanja popisa kandidata, svi kandidati bili muškarci, što Parlament osuđuje; budući da Parlament žali zbog toga što su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarskih i financijskih usluga te zahtijeva da se taj zahtjev poštuje upri sljedećem imenovanju; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža; |
| --- | --- |

B.

budući da su, unatoč obvezama iz članka 56. stavka 4. Uredbe (EU) br. 806/2014 i bez obzira na brojne pozive Parlamenta u pogledu ravnoteže spolova prilikom predstavljanja popisa kandidata, svi kandidati bili muškarci, što Parlament osuđuje; budući da Parlament žali zbog toga što su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarskih i financijskih usluga te zahtijeva da se taj zahtjev poštuje upri sljedećem imenovanju; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža;

| C. | budući da je u skladu s člankom 56. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 Komisija 7. prosinca 2018. sastavila uži popis kandidata za dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora iz članka 43. stavka 1. točke (b) te Uredbe; |
| --- | --- |

C.

budući da je u skladu s člankom 56. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 Komisija 7. prosinca 2018. sastavila uži popis kandidata za dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora iz članka 43. stavka 1. točke (b) te Uredbe;

| D. | budući da je taj popis u skladu s člankom 56. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 dostavljen Parlamentu; |
| --- | --- |

D.

budući da je taj popis u skladu s člankom 56. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 806/2014 dostavljen Parlamentu;

| E. | budući da je Komisija 30. siječnja 2019. donijela prijedlog o imenovanju Sebastiana Laviolea kao člana Odbora i direktora za razvoj i koordinaciju sanacijske politike u Jedinstvenom sanacijskom odboru te ga je proslijedila Parlamentu; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija 30. siječnja 2019. donijela prijedlog o imenovanju Sebastiana Laviolea kao člana Odbora i direktora za razvoj i koordinaciju sanacijske politike u Jedinstvenom sanacijskom odboru te ga je proslijedila Parlamentu;

| F. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata za dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora, posebno u odnosu na uvjete utvrđene člankom 56. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014; |
| --- | --- |

F.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata za dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora, posebno u odnosu na uvjete utvrđene člankom 56. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014;

| G. | budući da je 26. veljače 2019. u tom odboru održano saslušanje Sebastiana Laviole, na kojem je on održao uvodnu riječ, a zatim odgovarao na pitanja članova odbora; |
| --- | --- |

G.

budući da je 26. veljače 2019. u tom odboru održano saslušanje Sebastiana Laviole, na kojem je on održao uvodnu riječ, a zatim odgovarao na pitanja članova odbora;

| 1. | odobrava prijedlog Komisije u vezi s imenovanjem Sebastiana Laviole na dužnost člana Jedinstvenog sanacijskog odbora na razdoblje od pet godina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 225, 30.7.2014., str. 1.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/587 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/587

---

P8_TA(2019)0213

Imenovanje člana Izvršnog odbora Europske središnje banke

Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Preporuci Vijeća o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke (05940/2019 – C8-0050/2019 – 2019/0801(NLE))

(Savjetovanje)

(2021/C 23/84)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 11. veljače 2019. (05940/2019) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 11. veljače 2019. (05940/2019) (1),

| — | uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 283. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim se Europsko vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0050/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol (br. 4) o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11.2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol (br. 4) o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11.2.,

| — | uzimajući u obzir članak 122. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0144/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0144/2019),

| A. | budući da se Europsko vijeće pismom od 14. veljače 2019. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem g. Philipa R. Lanea na funkciju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina, počevši od 1. lipnja 2019.; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europsko vijeće pismom od 14. veljače 2019. savjetovalo s Europskim parlamentom u vezi s imenovanjem g. Philipa R. Lanea na funkciju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina, počevši od 1. lipnja 2019.;

| B. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 283. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i nužne potpune neovisnosti ESB-a, u skladu s člankom 130. Ugovora; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, Odbor zaprimio životopis kandidata kao i njegove odgovore na pismeni upitnik koji mu je upućen; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 283. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i nužne potpune neovisnosti ESB-a, u skladu s člankom 130. Ugovora; budući da je, u okviru tog ocjenjivanja, Odbor zaprimio životopis kandidata kao i njegove odgovore na pismeni upitnik koji mu je upućen;

| C. | budući da je u tom Odboru 26. veljače 2019. održano saslušanje kandidata, tijekom kojega je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je u tom Odboru 26. veljače 2019. održano saslušanje kandidata, tijekom kojega je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora;

| D. | budući da Parlament žali zbog toga što, unatoč brojnim zahtjevima koje je uputio Vijeću da ponovno razmotri nedostatak rodne ravnoteže u Izvršnom odboru ESB-a, Europsko vijeće nije te zahtjeve shvatilo ozbiljno i traži da se taj zahtjev poštuje pri sljedećem imenovanju; budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere za osiguranje rodne ravnoteže; |
| --- | --- |

D.

budući da Parlament žali zbog toga što, unatoč brojnim zahtjevima koje je uputio Vijeću da ponovno razmotri nedostatak rodne ravnoteže u Izvršnom odboru ESB-a, Europsko vijeće nije te zahtjeve shvatilo ozbiljno i traži da se taj zahtjev poštuje pri sljedećem imenovanju; budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere za osiguranje rodne ravnoteže;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o Preporuci Vijeća da se Philipa R. Lanea imenuje članom Izvršnog odbora Europske središnje banke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Europskom vijeću, Vijeću i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Još nije objavljena u Službenom listu.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/588 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/588

---

P8_TA(2019)0214

Imenovanje Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo

Odluka Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu imenovanja predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (N8-0028/2019 – C8-0052/2019 – 2019/0902(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 23/85)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odabir Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, o čemu je 19. veljače 2019. odlučeno u Odboru nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (C8-0052/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odabir Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, o čemu je 19. veljače 2019. odlučeno u Odboru nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (C8-0052/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0146/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0146/2019),

| A. | budući da je člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 predviđeno da se predsjednik Europskog nadzornog tijela za bankarstvo imenuje na temelju zasluga, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu, nakon provedbe otvorenog selekcijskog postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010 predviđeno da se predsjednik Europskog nadzornog tijela za bankarstvo imenuje na temelju zasluga, vještina, znanja o financijskim institucijama i tržištima te iskustva relevantnog za financijski nadzor i regulativu, nakon provedbe otvorenog selekcijskog postupka;

| B. | budući da je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo 12. prosinca 2018. objavilo natječaj za radno mjesto predsjednika Nadzornog tijela; budući da je rok za podnošenje prijava bio 11. siječnja 2019.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo 12. prosinca 2018. objavilo natječaj za radno mjesto predsjednika Nadzornog tijela; budući da je rok za podnošenje prijava bio 11. siječnja 2019.;

| C. | budući da je Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 5. veljače 2019. usvojio uži popis kandidata za radno mjesto predsjednika Nadzornog tijela; |
| --- | --- |

C.

budući da je Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 5. veljače 2019. usvojio uži popis kandidata za radno mjesto predsjednika Nadzornog tijela;

| D. | budući da je 19. veljače 2019. Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo odabrao Joséa Manuela Campu za predsjednika Nadzornog tijela, o čemu je izvijestio Parlament; |
| --- | --- |

D.

budući da je 19. veljače 2019. Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo odabrao Joséa Manuela Campu za predsjednika Nadzornog tijela, o čemu je izvijestio Parlament;

| E. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije kandidata kojeg je odabrao Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, posebno u odnosu na uvjete utvrđene člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010; |
| --- | --- |

E.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije kandidata kojeg je odabrao Odbor nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, posebno u odnosu na uvjete utvrđene člankom 48. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010;

| F. | budući da je 26. veljače 2019. Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku održao saslušanje Joséa Manuela Campe na kojem je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora; |
| --- | --- |

F.

budući da je 26. veljače 2019. Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku održao saslušanje Joséa Manuela Campe na kojem je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora;

| G. | budući da, unatoč brojnim pozivima koje je Europski parlament prilikom prethodnih imenovanja uputio u pogledu rodne ravnoteže pri podnošenju popisa kandidata, Parlament žali što su svi kandidati bili muškarci i traži da se taj zahtjev poštuje pri sljedećem imenovanju; budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža; |
| --- | --- |

G.

budući da, unatoč brojnim pozivima koje je Europski parlament prilikom prethodnih imenovanja uputio u pogledu rodne ravnoteže pri podnošenju popisa kandidata, Parlament žali što su svi kandidati bili muškarci i traži da se taj zahtjev poštuje pri sljedećem imenovanju; budući da su žene i dalje nedovoljno zastupljene na izvršnim položajima u području bankarstva i financijskih usluga; budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere kako bi se osigurala rodna ravnoteža;

| 1. | odobrava imenovanje Joséa Manuela Campe za predsjednika Europskog nadzornog tijela za bankarstvo na razdoblje od pet godina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

---

| 21.1.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 23/590 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 23/590

---

P8_TA(2019)0218

Osnivanje Europskog monetarnog fonda

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda (COM(2017)0827 – 2017/0333R(APP))

(2021/C 23/86)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda (COM(2017)0827), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda (COM(2017)0827),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 5. srpnja 2018. o prijedlozima reforme ekonomske i monetarne unije (EMU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 5. srpnja 2018. o prijedlozima reforme ekonomske i monetarne unije (EMU),

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika Euroskupine upućeno predsjedniku Europskog vijeća od 25. lipnja 2018. o daljnjem produbljivanju ekonomske i monetarne unije i izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 29. lipnja 2018. o reformi Europskog stabilizacijskog mehanizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika Euroskupine upućeno predsjedniku Europskog vijeća od 25. lipnja 2018. o daljnjem produbljivanju ekonomske i monetarne unije i izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 29. lipnja 2018. o reformi Europskog stabilizacijskog mehanizma,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Euroskupine o produbljenju ekonomske i monetarne unije od 4. prosinca 2018. upućeno čelnicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Euroskupine o produbljenju ekonomske i monetarne unije od 4. prosinca 2018. upućeno čelnicima,

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 14. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja od 14. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko stajalište o budućoj suradnji između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma od 14. studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko stajalište o budućoj suradnji između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma od 14. studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 11. travnja 2018. o Prijedlogu uredbe o osnivanju Europskog monetarnog fonda (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 11. travnja 2018. o Prijedlogu uredbe o osnivanju Europskog monetarnog fonda (3),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje br. 2/2018 Europskog revizorskog suda od 18. rujna 2018. o razmatranju aspekata revizije i odgovornosti u vezi s prijedlogom od 6. prosinca 2017. o osnivanju Europskog monetarnog fonda unutar pravnog okvira Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje br. 2/2018 Europskog revizorskog suda od 18. rujna 2018. o razmatranju aspekata revizije i odgovornosti u vezi s prijedlogom od 6. prosinca 2017. o osnivanju Europskog monetarnog fonda unutar pravnog okvira Unije,

| — | uzimajući u obzir Izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije, Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti EU-a te Komisijin dokument za razmatranje od 31. svibnja 2017. o produbljenju ekonomske i monetarne unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije, Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti EU-a te Komisijin dokument za razmatranje od 31. svibnja 2017. o produbljenju ekonomske i monetarne unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o jačanju europske demokracije u budućoj ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2013. o jačanju europske demokracije u budućoj ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima (7),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za ustavna pitanja (A8-0087/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za ustavna pitanja (A8-0087/2019),

| A. | budući da je uvođenje eura jedno od najznačajnijih političkih postignuća europskog projekta i jedan od temelja izgradnje EMU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je uvođenje eura jedno od najznačajnijih političkih postignuća europskog projekta i jedan od temelja izgradnje EMU-a;

| B. | budući da su financijska i ekonomska kriza razotkrile nedostatke u strukturi eura, što je naglasilo hitnu potrebu za brzim produbljenjem ekonomske i monetarne unije i za jačanjem njezine demokratske odgovornosti i transparentnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da su financijska i ekonomska kriza razotkrile nedostatke u strukturi eura, što je naglasilo hitnu potrebu za brzim produbljenjem ekonomske i monetarne unije i za jačanjem njezine demokratske odgovornosti i transparentnosti;

| C. | budući da euro građanima EU-a pruža zaštitu i mogućnosti; budući da je snažno i stabilno europodručje ključno za njegove članice i za EU kao cjelinu; |
| --- | --- |

C.

budući da euro građanima EU-a pruža zaštitu i mogućnosti; budući da je snažno i stabilno europodručje ključno za njegove članice i za EU kao cjelinu;

| D. | budući da se za članstvo u zajedničkom valutnom području potrebno pridržavati zajedničkih pravila i obveza, kao što su oni utvrđeni u Paktu o stabilnosti i rastu, te upotrebljavati zajedničke alate za odgovor na teške ekonomske i financijske šokove i za promicanje odgovornosti, solidarnosti i socioekonomske uzlazne konvergencije; budući da se Ugovorom o Europskom stabilizacijskom mehanizmu predviđa jasna veza s europskim mehanizmima makroekonomskog nadzora, a osobito pridržavanje pravila iz Pakta o stabilnosti i rastu, uključujući njegove klauzule o fleksibilnosti te provedbu održivih i uključivih strukturnih reformi; budući da bi smanjenje i podjela rizika trebali ići ukorak s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

D.

budući da se za članstvo u zajedničkom valutnom području potrebno pridržavati zajedničkih pravila i obveza, kao što su oni utvrđeni u Paktu o stabilnosti i rastu, te upotrebljavati zajedničke alate za odgovor na teške ekonomske i financijske šokove i za promicanje odgovornosti, solidarnosti i socioekonomske uzlazne konvergencije; budući da se Ugovorom o Europskom stabilizacijskom mehanizmu predviđa jasna veza s europskim mehanizmima makroekonomskog nadzora, a osobito pridržavanje pravila iz Pakta o stabilnosti i rastu, uključujući njegove klauzule o fleksibilnosti te provedbu održivih i uključivih strukturnih reformi; budući da bi smanjenje i podjela rizika trebali ići ukorak s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije;

| E. | budući da stvaranje Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF) i njegove kasnije preobrazbe u Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) predstavlja važan korak prema stvaranju europskog mehanizma za krizno upravljanje, kojim će se ojačati ekonomska i monetarna unija i pružiti financijska pomoć nekolicini europskih zemalja koje su pogođene krizom; |
| --- | --- |

E.

budući da stvaranje Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF) i njegove kasnije preobrazbe u Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) predstavlja važan korak prema stvaranju europskog mehanizma za krizno upravljanje, kojim će se ojačati ekonomska i monetarna unija i pružiti financijska pomoć nekolicini europskih zemalja koje su pogođene krizom;

| F. | budući da međuvladina priroda ESM-a utječe na postupak donošenja odluka, a posebno na njegovu sposobnost da brzo odgovori na ekonomske i financijske šokove; |
| --- | --- |

F.

budući da međuvladina priroda ESM-a utječe na postupak donošenja odluka, a posebno na njegovu sposobnost da brzo odgovori na ekonomske i financijske šokove;

| G. | budući da bi se buduće uključivanje ESM-a u pravni okvir EU-a trebalo nastaviti razmatrati kao dio projekta dovršenja EMU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da bi se buduće uključivanje ESM-a u pravni okvir EU-a trebalo nastaviti razmatrati kao dio projekta dovršenja EMU-a;

| H. | budući da tekuća rasprava o budućnosti Europe i EMU-a ističe različita politička stajališta država članica o dugoročnoj budućnosti ESM-a, ali isto tako pruža dobar temelj za bitan prvi korak prema jačanju njegove uloge, razvoju financijskih instrumenata i poboljšanju učinkovitosti i demokratske odgovornosti kao dijela reforme ESM-a; budući da bi iz rasprave o produbljenju EMU-a trebalo proizaći političko rješenje za reformu ESM-a; |
| --- | --- |

H.

budući da tekuća rasprava o budućnosti Europe i EMU-a ističe različita politička stajališta država članica o dugoročnoj budućnosti ESM-a, ali isto tako pruža dobar temelj za bitan prvi korak prema jačanju njegove uloge, razvoju financijskih instrumenata i poboljšanju učinkovitosti i demokratske odgovornosti kao dijela reforme ESM-a; budući da bi iz rasprave o produbljenju EMU-a trebalo proizaći političko rješenje za reformu ESM-a;

| I. | budući da bi reforma ESM-a kratkoročno trebala doprinijeti bankovnoj uniji, čime bi se osigurao odgovarajući zajednički fiskalni zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju; |
| --- | --- |

I.

budući da bi reforma ESM-a kratkoročno trebala doprinijeti bankovnoj uniji, čime bi se osigurao odgovarajući zajednički fiskalni zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju;

| 1. | pozdravlja Prijedlog Komisije od 6. prosinca 2017. o uredbi Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda te ga smatra korisnim doprinosom tekućoj raspravi o budućnosti Europe, produbljenju ekonomske i monetarne unije i reformi ESM-a; osobito pozdravlja prijedlog Komisije za uključenje ESM-a u pravni poredak EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da će se funkcije koje će izvršavati reformirani ESM ubrajati u područje ekonomske politike te da bi naziv „Europski monetarni fond” mogao navesti na krivi trag; napominje da je ESB u svojem mišljenju od 11. travnja 2018. predložio da sljednik ESM-a zadrži naziv „ESM”; s obzirom na navedeno poziva na to da se na odgovarajući i temeljit način razmotre implikacije izbora naziva za reformirani ESM kako bi se osigurao najmanji mogući učinak na njegovo neometano funkcioniranje; predlaže da ESM zadrži svoj sadašnji naziv, koji je prepoznat na tržištima kapitala, kako bi bilo jasno da je monetarna politika europodručja i dalje u nadležnosti ESB-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije poduprto postojanjem institucije koja služi kao „zajmodavac u krajnjoj nuždi”; u tom kontekstu priznaje pozitivan doprinos ESM-a uklanjanju nedostataka institucionalnog okvira ekonomske i monetarne unije, osobito pružanjem financijske pomoći nekolicini država članica pogođenih globalnom financijskom krizom te dužničkom krizom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na svoja prethodna stajališta u korist uključivanja ESM-a u pravni okvir EU-a, čime bi se ESM učinio punopravnim tijelom EU-a; ustraje u tome da bi se u okviru tog uključivanja trebala uzeti u obzir uloga nacionalnih parlamenata i da bi se ono trebalo i dalje smatrati dijelom projekta dovršenja EMU-a; smatra da bi se takvim uključivanjem omogućilo upravljanje u skladu s metodom Zajednice, osigurala potpuna dosljednost fiskalnih pravila i obveza, olakšala koordinacija ekonomskih i fiskalnih politika te ojačala demokratska legitimnost i odgovornost posredstvom Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi u slučaju buduće upotrebe proračunskih sredstava EU-a Parlament trebao imati političku ovlast da u okviru postupka davanja razrješnice izvršava sva primjenjiva prava proračunskog nadzora nad ESM-om; napominje da bi se u tom slučaju Europski revizorski sud trebao smatrati neovisnim vanjskim revizorom i da bi mu trebalo dati jasnu i službenu ulogu u okviru postupka davanja razrješnice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na ovlasti nacionalnih parlamenata u pogledu provedbe fiskalnog i demokratskog nadzora; smatra da bi trebalo dodatno poboljšati nadzor nad reformiranim ESM-om koji provode nacionalni parlamenti i Europski parlament; smatra da bi nacionalni parlamenti trebali bi imati pravo na pristup informacijama o aktivnostima reformiranog ESM-a i na stupanje u dijalog s njegovim glavnim direktorom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da je prijedlogom Komisije pokrenuta dinamična rasprava o njegovim političkim, financijskim i pravnim posljedicama; međutim, naglašava da ta rasprava o dugoročnoj viziji institucionalnog okvira ESM-a ne bi smjela odgoditi hitne mjere za jačanje i provođenje demokratske odgovornosti ekonomske i monetarne unije i njezinog kapaciteta za promicanje financijske stabilnosti i konvergencije te reagiranje na ekonomske šokove; stoga poziva da se provede konkretna kratkoročna reforma ESM-a revizijom Ugovora o ESM-u, ne dovodeći u pitanje ambicioznije promjene u budućnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da bi glavni cilj reformiranog ESM-a i dalje trebalo biti pružanje prijelazne financijske pomoći državama članicama kojima je to potrebno, na temelju konkretnih uvjeta dogovorenih u programima prilagodbe i uzimajući u obzir stečeno iskustvo iz prethodnih programa financijske pomoći kojima su upravljali Komisija, Međunarodni monetarni fond i ESB; naglašava da reformirani ESM mora raspolagati odgovarajućim kapacitetima za djelovanje u tu svrhu; stoga se protivi svakom pokušaju da se reformirani ESM pretvori u instrument isključivo za banke ili da se smanji njegov financijski kapacitet za pružanje potpore državama članicama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da bi se raspon financijskih instrumenata dostupan za ESM trebao poboljšati i biti na raspolaganju reformiranom EMF-u, uključujući mogućnost pružanja dostatne preventivne financijske pomoći, čime bi se državama članicama pružila mogućnost pristupa pomoći prije nego što se suoče s velikim poteškoćama prikupljanja sredstava na tržištu kapitala; smatra da bi pristup uvjetnoj kreditnoj liniji radi predostrožnosti trebao biti omogućen na temelju pisma namjere i podložan primjenjivim kriterijima; napominje da se ti financijski instrumenti moraju iskoristiti za pomoć državama članicama u slučaju ozbiljnih ekonomskih i financijskih šokova; podsjeća da se financijska pomoć državama članicama može dopuniti budućim proračunskim instrumentom za konvergenciju i konkurentnost u cilju promicanja ekonomske i financijske stabilizacije, ulaganja i uzlazne socioekonomske konvergencije u europodručju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da EMU obuhvaća sve države članice EU-a od kojih su sve, osim Danske i Ujedinjene Kraljevine, obvezne usvojiti euro i pridružiti se europodručju, te bi stoga svaki ESM trebao biti otvoren za sudjelovanje svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi reformirani ESM, zajedno s Komisijom te u bliskoj suradnji s ESB-om, trebao imati istaknutiju ulogu u upravljanju programima financijske pomoći, čime bi se osigurala veća autonomija institucionalnog okvira EU-a kad god je to potrebno, ne dovodeći u pitanje odgovarajuća partnerstva s drugim institucijama, primjerice Međunarodnim monetarnim fondom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi reformirani ESM trebao imati vlastito stručno znanje za izradu i procjenu elemenata koji se zahtijevaju njegovim statutom; međutim, naglašava da se procjena zahtjeva ESM-a za financijsku pomoć te njegovo donošenje odluka o izradi programa prilagodbe, u suradnji s drugim institucijama, ni na koji način ne bi smjeli zamijeniti, udvostručiti ili se podudarati s uobičajenim makroekonomskim i fiskalnim nadzorom koji je predviđen financijskim pravilima i propisima EU-a, koji moraju ostati u isključivoj nadležnosti Komisije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi se u mogućim budućim programima prilagodbe trebao uzeti u obzir socijalni učinak predloženih mjera, također u usporedbi s dugoročnim utjecajem nikakve promjene politike, s obzirom na prethodnu i smislenu procjenu socijalnog učinka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je u reformiranom ESM-u, osobito u hitnim slučajevima, potrebno osigurati učinkovit postupak donošenja odluka; u tom kontekstu poziva na procjenu trenutačnog upravljačkog okvira; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na brzu reformu ESM-a kojom će se također iznova utvrditi njegova uloga, funkcije i financijski instrumenti kako bi novi ESM mogao pružati potporu za likvidnost u slučaju sanacije i služiti kao fiskalni zaštitni mehanizam Jedinstvenom fondu za sanaciju; traži da zajednički zaštitni mehanizam što prije postane operativan, do 2020., pod uvjetom da su ispunjeni dogovoreni uvjeti, a svakako prije 2024.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe rizik koji proizlazi iz odgode produbljenja bankovne unije; pozdravlja zaključke Euroskupine upućene čelnicima o produbljenju EMU-a od 4. prosinca 2018., koji su u svojoj cijelosti potvrđeni na sastanku na vrhu država europodručja održanom 14. prosinca 2018.; posebno pozdravlja uvođenje zajedničkog zaštitnog mehanizma u Jedinstveni fond za sanaciju, pod uvjetom da je postignut dovoljan napredak u području smanjenja rizika, što će se ocijeniti 2020., i potvrdu sažetog pregleda najvažnijih podataka o reformi ESM-a; podsjeća na svoje prethodno stajalište o potrebi dopunjavanja europskog sustava osiguranja depozita (EDIS), prepoznajući da bi smanjenje i podjela rizika trebali ići ruku pod ruku; napominje da nije postignut nikakav neposredni rezultat u pogledu budućeg proračuna europodručja i funkcije stabilizacije, ali prima na znanje mandat za rad na proračunskom instrumentu za konvergenciju i konkurentnost; naglašava da je znatan napredak postignut u području smanjenja rizika; podsjeća da je Parlament znatno pridonio tom napretku, posebice kada je riječ o paketu mjera za banke i zaštitnim mjerama za loše kredite; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaže uspostavu protokola za privremeni memorandum o suradnji između ESM-a i Parlamenta, koji bi odmah stupio na snagu, kako bi se poboljšao međuinstitucijski dijalog i povećala transparentnost i odgovornost ESM-a te kako bi se konkretno utvrdila prava Parlamenta i njegovih članova u vezi s pitanjima oko reformiranog ESM-a, redovitih saslušanja, prava imenovanja i odgovarajućih prava proračunskog nadzora; podsjeća na svoj zahtjev za međuinstitucijski sporazum o gospodarskom upravljanju; ističe da bi glavnog direktora reformiranog ESM-a trebao izabrati Parlament i da bi on trebao odgovarati Parlamentu, u skladu s prijedlogom Vijeća; snažno potiče na to da se u sastavu upravljačkih tijela reformiranog ESM-a zajamči rodna ravnoteža; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Komisiji, Vijeću, Euroskupini, Europskoj središnjoj banci, glavnom direktoru Europskog stabilizacijskog mehanizma te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL C 252, 18.7.2018., str. 201.

(2)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(3)  SL C 220, 25.6.2018., str. 2.

(4)  SL C 65, 19.2.2016., str. 96.

(5)  SL C 378, 9.11.2017., str. 182.

(6)  SL C 252, 18.7.2018., str. 235.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0226.

---