# Jurnalul Oficial C 37/2 fe

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 37 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 642 februarie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 37

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 642 februarie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | Interactio – la distanță – A 141-a sesiune plenară a CoR, 8.12.2020-10.12.2020 |
| 2021/C 37/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | Interactio – la distanță – A 141-a sesiune plenară a CoR, 8.12.2020-10.12.2020 |
| 2021/C 37/02 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Către un turism mai durabil pentru orașele și regiunile UE | 8 |
| 2021/C 37/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia UE pentru revigorarea zonelor rurale | 16 |
| 2021/C 37/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — De la fermă la consumator: dimensiunea locală și regională | 22 |
| 2021/C 37/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Evaluarea guvernanței economice | 28 |
| 2021/C 37/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Oportunități și sinergii ale adaptării preventive la schimbările climatice pentru a promova durabilitatea și calitatea vieții în regiuni și localități — care sunt condițiile-cadru necesare în acest sens? | 33 |
| 2021/C 37/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Impactul schimbărilor climatice asupra regiunilor: evaluarea Pactului verde european | 40 |
| 2021/C 37/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Consolidarea guvernanței locale și a democrației reprezentative prin intermediul noilor instrumente ale tehnologiei digitale | 47 |
| 2021/C 37/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor — Provocările din sectorul transportului public din orașe și regiunile metropolitane | 51 |
| 2021/C 37/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Raportul Comisiei Europene privind punerea în aplicare a parteneriatului strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE | 57 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

Interactio – la distanță – A 141-a sesiune plenară a CoR, 8.12.2020-10.12.2020

2021/C 37/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

Interactio – la distanță – A 141-a sesiune plenară a CoR, 8.12.2020-10.12.2020

2021/C 37/02

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Către un turism mai durabil pentru orașele și regiunile UE

8

2021/C 37/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia UE pentru revigorarea zonelor rurale

16

2021/C 37/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor — De la fermă la consumator: dimensiunea locală și regională

22

2021/C 37/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Evaluarea guvernanței economice

28

2021/C 37/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Oportunități și sinergii ale adaptării preventive la schimbările climatice pentru a promova durabilitatea și calitatea vieții în regiuni și localități — care sunt condițiile-cadru necesare în acest sens?

33

2021/C 37/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Impactul schimbărilor climatice asupra regiunilor: evaluarea Pactului verde european

40

2021/C 37/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema Consolidarea guvernanței locale și a democrației reprezentative prin intermediul noilor instrumente ale tehnologiei digitale

47

2021/C 37/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Provocările din sectorul transportului public din orașe și regiunile metropolitane

51

2021/C 37/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Raportul Comisiei Europene privind punerea în aplicare a parteneriatului strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE

57

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

Interactio – la distanță – A 141-a sesiune plenară a CoR, 8.12.2020-10.12.2020

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2021

(2021/C 37/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

Având în vedere:

| — | Programul de lucru al Comisiei pentru 2021 (1); |
| --- | --- |

—

Programul de lucru al Comisiei pentru 2021 (1);

| — | Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012; |
| --- | --- |

—

Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012;

| — | Rezoluția CoR privind Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025 (2); |
| --- | --- |

—

Rezoluția CoR privind Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025 (2);

| — | Rezoluția CoR privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 (3), |
| --- | --- |

—

Rezoluția CoR privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2021 (3),

| 1. | subliniază urgența absolută de a se atenua efectele pandemiei, pe măsură ce criza provocată de coronavirus adâncește inegalitățile sociale, economice și teritoriale, după cum s-a menționat în primul Barometru regional și local anual al CoR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistă asupra faptului că autoritățile locale și regionale (ALR) trebuie să se afle în centrul elaborării și punerii în aplicare a agendei de redresare socioeconomice post-COVID-19. Sprijină obiectivul UE de a-și asuma rolul de lider în tranziția verde și cea digitală; CoR se angajează să colaboreze îndeaproape cu părțile interesate relevante, pentru a avea în vedere învățămintele desprinse din gestionarea crizei generate de COVID-19 până în prezent și a se pregăti pentru viitor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă Comisia Europeană să conducă o procedură rapidă menită să găsească o soluție satisfăcătoare și permanentă la problema crizei umanitare din Mediterana, axată în primul rând pe protejarea vieții migranților, dar și pe asigurarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale. CoR și autoritățile locale și regionale își declară maxima disponibilitate de a coopera în acest sens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină, prin urmare, abordarea Comisiei de a trece în revistă prioritățile politice ale UE până la raportul anual de prospectivă strategică, la care CoR va contribui cu date de la autoritățile locale și regionale de pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | împărtășește opinia conform căreia Conferința privind viitorul Europei trebuie să fie lansată cât mai curând posibil. Implicarea deplină a CoR, ca voce a autorităților locale și regionale, în toate organismele conferinței, ar permite ca proiectul să fie mai aproape de cetățenii Europei și să influențeze într-o mai mare măsură modificările necesare ale politicilor, proceselor și cadrului instituțional ale UE. CoR insistă asupra faptului că, în toate consultările publice legate de conferință, trebuie să se asigure un nivel maxim de pluralism; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită celelalte instituții europene să coopereze cu CoR la elaborarea unui model-pilot pentru un dialog permanent și structurat cu cetățenii prin intermediul autorităților locale și regionale, care ar putea contribui, de asemenea, la îmbunătățirea procesului decizional al UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiterează necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor UE, nu în ultimul rând în acele domenii în care aceste autorități se află în avangardă, în special prin aplicarea corespunzătoare a principiului subsidiarității active și prin integrarea principiilor guvernanței pe mai multe niveluri. CoR salută decizia Comisiei de a consolida participarea Comitetului la platforma „Pregătiți pentru viitor” și se angajează să contribuie la realizarea obiectivelor platformei prin intermediul Grupului reprezentanților guvernelor și al subgrupului dedicat RegHub. Subliniază necesitatea unei perspective locale și regionale mai pronunțate în cadrul revizuirii REFIT; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează invitația adresată Comisiei de a monitoriza îndeaproape aplicarea Codului de conduită privind parteneriatul în procesul de pregătire a acordurilor de parteneriat și a programelor pentru perioada 2021-2027 și de a garanta că autoritățile locale și regionale sunt implicate ca parteneri cu drepturi depline. Principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri ar trebui să inspire mai mult guvernanța semestrului european, cu atât mai mult cu cât semestrul oferă orientări pentru programele politicii de coeziune 2021-2027 și pentru Mecanismul de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

8.

| 9. | va evalua cu atenție propunerile legislative privind noi resurse proprii, în special în ceea ce privește impactul lor potențial asupra finanțelor locale și regionale și asupra cetățenilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea de a clarifica interacțiunile dintre Mecanismul de redresare și reziliență (RRF) și finanțarea politicii de coeziune la nivel local și regional; în ceea ce privește mecanismul și statele membre, în special, solicită ca viitoarea reformă națională și planurile de investiții să fie elaborate atât la nivel orizontal, cât și în mod ascendent, și încurajează o gamă largă de reprezentanți ai instituțiilor și părților interesate din UE să participe la Forumul RRF din octombrie 2021; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută angajamentul Comisiei de a utiliza Agenda 2030 a ONU și obiectivele sale de dezvoltare durabilă, precum și Acordul de la Paris din 2015 ca bază pentru construirea cadrului politic pentru o redresare durabilă în UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută pachetul Comisiei intitulat „Fit for 55”, menit să reducă emisiile cu 55 % până în 2030, dar consideră că este necesar și fezabil un obiectiv mai ambițios privind emisiile până în 2030, în conformitate cu poziția Parlamentului European. În acest context, invită Comisia să prezinte, în cadrul pachetului său de măsuri menite să permită reducerea emisiilor de dioxid de carbon cu 55 %, o strategie ambițioasă de adaptare la nivelul UE, care să pună un accent clar pe rolul central al autorităților locale și regionale în adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este pregătit să elaboreze o foaie de parcurs comună COP26 înainte de COP26 la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), de la Glasgow, cu scopul de a demonstra angajamentul UE la toate nivelurile și de a promova rolul și contribuțiile administrațiilor subnaționale în cadrul Acordului de la Paris și al CCONUSC; în prezentarea sa, CoR va sublinia rolul orașelor și regiunilor în punerea în aplicare și accelerarea măsurilor climatice prin colaborarea practică cu industria, universitățile, cetățenii și diferitele comunități; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că propunerea anunțată privind un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon este strâns legată de revizuirea schemei de comercializare a certificatelor de emisii. În vederea prevenirii discriminării între întreprinderile din țările terțe și cele din UE, solicită o evaluare atentă a modului în care eliminarea treptată a certificatelor gratuite va avea impact asupra sectoarelor mari consumatoare de energie din UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | va monitoriza cu atenție punerea în aplicare a Mecanismului pentru o tranziție justă și propune organizarea unui Forum pentru o tranziție justă în a doua jumătate a anului 2021, pentru a trage primele concluzii politice privind punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că dialogurile pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei ar trebui promovate în continuare și extinse la toate domeniile Pactului verde. Solicită recunoașterea deplină a rolului orașelor și regiunilor în punerea în aplicare a politicilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea și solicită un cadru de guvernanță eficient pe mai multe niveluri, prin intermediul Pactului climatic european. În acest context, CoR salută angajamentul Comisiei de a prezenta un plan de acțiune comun pentru punerea în aplicare a Pactului verde, care ar putea include un tablou de bord regional european pentru a urmări progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Pactului verde la nivel subnațional; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea urgentă de a pune în aplicare strategia privind „Valul de renovări ale clădirilor” și de a institui mecanisme de adaptare a acestei părți a tranziției la caracteristicile și circumstanțele locale și de a completa lacunele existente în ceea ce privește resursele financiare și capacitatea tehnică; în contextul valului de renovări și al altor măsuri, solicită să fie oferite posibilități ample de acces direct la fondurile europene pentru regiuni, orașe și comune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută ambiția Comisiei de a lansa un plan de acțiune privind reducerea la zero a poluării apei, aerului și solului, ca parte esențială a Planului de redresare ecologică. Planul, precum și actele legislative ulterioare, trebuie să se bazeze pe principiile-cheie ale unei abordări precaute, conform căreia poluatorul este cel care trebuie să plătească. Planul de acțiune ar trebui elaborat și pus în aplicare în cooperare cu autoritățile locale și regionale, prin inițiative precum Acordul privind orașele verzi și ar trebui să vizeze stabilirea unui cadru ambițios, recunoscând în același timp diferențele și condițiile diferite din statele membre ale UE și permițând adaptări naționale și locale. Abordarea bazată pe riscuri trebuie să se afle în centrul planului, pentru a se asigura că măsurile sunt luate acolo unde ele sunt cele mai adecvate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită obiective specifice în punerea în aplicare a noului Plan de acțiune pentru economia circulară (NCEAP), ținând seama de diferențele regionale, în special în ceea ce privește prevenirea generării de deșeuri, achizițiile publice și parteneriatele public-privat, deoarece acestea ar stimula tehnologiile de inovare și pătrunderea acestora pe piață, precum și recunoașterea rolului important al autorităților locale și regionale într-o societate mai circulară; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se angajează să sprijine punerea în aplicare a Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, analizând în același timp contribuția autorităților locale și regionale la combaterea declinului polenizatorilor și la reducerea presiunii periculoase la care este supus mediul nostru marin. CoR ar dori să sublinieze rolul pe care îl joacă practicile funciare și agricole, precum și gestionarea durabilă a pădurilor în refacerea habitatelor și creșterea rezilienței și a forței tuturor ecosistemelor și zonelor naturale europene. CoR sprijină solicitarea adresată Comisiei de Parlamentul European, de a propune un cadru juridic pentru obligația de diligență de-a lungul lanțurilor de aprovizionare pentru produsele forestiere și agricole și produsele care prezintă un risc pentru ecosisteme, care sunt introduse pe piața UE, fără a impune, în același timp, o sarcină administrativă excesivă furnizorilor de bioproduse în comparație cu produsele sintetice și fosile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită implicarea deplină a regiunilor europene în punerea în aplicare și monitorizarea strategiei UE „De la fermă la consumator”; invită Comisia să integreze în mod eficace obiectivele Pactului verde european și, în special, ale strategiei privind biodiversitatea și strategiei „De la fermă la consumator” în viitoarea politică agricolă comună (PAC) și să le pună în aplicare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă instituțiile UE să transpună noua viziune pe termen lung pentru zonele rurale într-o Agendă rurală a UE, care ar urma să asigure faptul că principiul echilibrului rural-urban este consacrat în toate politicile UE, în conformitate cu obiectivele de coeziune teritorială, și să sporească rolul nivelurilor local și regional în guvernanța politicilor rurale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă lipsa de ambiție a programului de lucru în domeniul maritim și subliniază importanța geopolitică strategică a industriilor maritime de vârf și a regiunilor costiere și maritime puternice. În acest sens, invită Comisia să elaboreze o agendă globală în sprijinul industriilor albastre și al regiunilor maritime; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se angajează să contribuie la inițiativa legislativă pentru un standard european privind obligațiunile ecologice, întrucât acest lucru ar fi extrem de relevant pentru canalizarea investițiilor private și publice durabile la nivel local și regional; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază necesitatea de a se reface legăturile care lipsesc în infrastructura de transport transfrontalieră, în contextul revizuirii Regulamentului privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) și al îmbunătățirii conectivității cu regiunile periferice și ultraperiferice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută angajamentul Comisiei de a prezenta o propunere legislativă de îmbunătățire a condițiilor de muncă ale lucrătorilor de pe platforme online. Se așteaptă, de asemenea, ca actul legislativ privind serviciile digitale să abordeze standardele minime pentru munca echitabilă la distanță și drepturile digitale la locul de muncă; |
| --- | --- |

26.

| 27. | regretă că, în 2021, nu este planificată nicio propunere de reglementare privind inteligența artificială, în continuarea recent adoptatei Cărți albe pe această temă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | va elabora indicatori pentru transformarea digitală la nivel local și regional, pentru a se stabili obiective și a se înființa mai rapid platforme digitale și un mecanism de monitorizare pentru Deceniul digital 2030, care să abordeze inegalitățile și să prevină decalajul digital; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită o abordare cuprinzătoare la nivelul UE a securității și rezilienței rețelelor 5G, având în vedere că asigurarea conectivității în bandă largă și implementarea 5G la nivel local și regional, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, precum și în zonele de munte și în cele îndepărtate, devin esențiale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să consolideze dimensiunea locală a strategiei industriale a UE, extinzând domeniul său de aplicare sectorial și consolidând coordonarea politică la nivelul UE, în special prin implicarea CoR și a administrațiilor regionale în cadrul Forumului industrial și al Alianței europene pentru materii prime, astfel încât regiunile și orașele să își poată asuma dubla tranziție, ecologică și digitală, a industriilor lor, pentru a putea beneficia de potențialul de diversificare economică al acestei strategii, incluzând, de asemenea, implicarea industriei în sisteme EFP, pentru a garanta că vor fi dezvoltate competențele necesare noilor tipuri de ocupații; |
| --- | --- |

30.

| 31. | va prezenta, împreună cu orașele și regiunile care doresc să participe, modul în care centrele SEC pot contribui la dezvoltarea ecosistemelor regionale de inovare și, prin colaborarea lor la nivel european, pot contribui la accelerarea creșterii inteligente durabile și la eliminarea decalajului în materie de inovare în Europa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | propune Comisiei să consolideze guvernanța locală și regională a strategiei pentru IMM-uri, având în vedere că impactul economic al pandemiei de COVID-19 a afectat puternic IMM-urile din toate regiunile UE și accentuează problemele cronice, cum ar fi accesul nesatisfăcător la finanțare și întârzierea plăților, și ținând seama de structurile și nevoile diverse ale IMM-urilor, precum și de diferitele condiții economice și instituționale din Europa. În ceea ce-l privește, CoR se angajează să coopereze cu Comisia și cu comunitatea de afaceri pentru elaborarea și apoi aplicarea unui test al IMM-urilor care să fie adecvat scopului, în special prin intermediul rețelei „Regiune europeană întreprinzătoare” (REI); |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să țină seama de dificultățile cu care se confruntă părțile interesate de la nivel local și regional, care le împiedică să beneficieze pe deplin de avantajele pieței unice, și așteaptă cu interes actualizarea raportului privind obstacolele din calea pieței unice și măsurile pe care Comisia intenționează să le ia pentru a asigura aplicarea deplină a Directivei privind serviciile. De asemenea, CoR solicită Comisiei să prezinte o nouă propunere îmbunătățită privind pașaportul pentru servicii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută accentul pus de Comisie pe Pachetul privind economia echitabilă și așteaptă cu interes planul de acțiune pentru pilonul european al drepturilor sociale, care ar trebui să se bazeze pe o mai bună utilizare empirică și politică a instrumentului tabloului de bord social. CoR va sprijini dimensiunea locală și regională a pilonului, jucând un rol activ în cadrul conferinței ce va preceda summitul social de la Porto, din 2021. În plus, CoR va colabora cu Comisia pentru dezvoltarea inițiativei „Bursele locurilor de muncă la nivel local”; |
| --- | --- |

34.

| 35. | așteaptă cu interes noul cadru pentru strategia privind sănătatea și securitatea în muncă. În acest sens, invită Comisia să accelereze ritmul în 2021, pentru a atinge obiectivul de a stabili 50 de valori limită de expunere profesională (VLEP), stabilit inițial pentru 2020; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în dezvoltarea planului de acțiune pentru economia socială, cu o puternică dimensiune regională și locală; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută preluarea, de către Comisie, a solicitării CoR privind o Garanție pentru copii, care ar consolida incluziunea socială și bunăstarea copiilor, precum și promovarea drepturilor lor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se așteaptă ca strategia în beneficiul persoanelor cu handicap să stabilească obiective ambițioase și măsurabile și să includă toate domeniile de politică; își exprimă angajamentul față de obiectivele Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și ar dori ca Comisia Europeană să ofere sprijin pentru punerea în aplicare a acesteia la nivel local și regional; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ia act de faptul că programul de lucru pentru 2021 prevede revizuirea dispozițiilor privind ajutoarele de stat în nouă domenii diferite care sunt de maximă importanță pentru autoritățile locale și regionale. Se angajează, prin urmare, să ia parte în mod activ la revizuire. În acest scop, CoR se va baza pe consultarea Rețelei de centre regionale pentru evaluarea punerii în aplicare a politicilor, care analizează deja cadrul în domeniul serviciilor de interes economic general și în cel al ajutoarelor regionale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută flexibilitatea oferită de activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere, care permite adoptarea de măsuri de coordonare a politicilor aplicate rapid și cu fermitate. Subliniază că această suspendare este importantă atâta timp cât autoritățile publice se confruntă cu costuri extraordinare în lupta cu pandemia și până când vor fi trase concluziile adecvate în urma actualei crize provocate de COVID-19, pentru a fi bine pregătiți pentru viitoare crize; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă că, din programul de lucru, lipsesc măsuri de sprijinire a unei redresări durabile în industria turismului, un sector economic important pentru regiuni și pentru asigurarea mijloacelor de subzistență la nivel local în întreaga Europă și unul dintre cele grav afectate de criză; reafirmă că este important să se aloce resurse financiare suficiente și să se definească o abordare regională coordonată pentru a salva sectorul și să se elaboreze o politică europeană pe termen lung în domeniul turismului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită etape clare și mijloace adecvate pentru finalizarea spațiului european al educației până în 2025. sprijină eforturile Comisiei de a inspira o cultură a învățării pe tot parcursul vieții și de a facilita tranzițiile profesionale în UE și solicită o „garanție pentru un set minim de calificări și competențe” pentru tineri, recunoscută și validată în toate statele membre, care să fie realizată în cadrul viitoarelor conturi individuale de învățare și al unei abordări europene privind micro-certificatele (ținând seama de faptul că programele de studiu sunt și continuă să fie principala idee care stă la baza modului de organizare a învățământului superior); |
| --- | --- |

42.

| 43. | așteaptă cu interes exploatarea deplină a oportunităților oferite de Platforma de schimb de cunoștințe (PSC) cu Comisia, pentru a promova specializarea inteligentă și durabilă și pentru a sprijini inovarea și incluziunea socială, ecosistemele de inovare la nivel local și regional; recomandă punerea în aplicare, împreună cu Comisia, a unor proiecte-pilot în cadrul Platformei de schimb de cunoștințe și al inițiativei „Știința întâlnește regiunile”, inclusiv la nivel macroregional, pentru a promova politica de inovare și specializarea inteligentă; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază necesitatea de a sprijini autoritățile locale și regionale din țările candidate la aderarea la UE și din țările partenere din vecinătatea UE, pentru a le ajuta să urmărească prioritățile strategice ale Uniunii și să evite accentuarea decalajului, scopul final constând într-o mai bună redresare după pandemia de COVID-19 și în consolidarea rezilienței la nivel comunitar; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută intenția Comisiei de a lansa o comunicare privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică și, având în vedere cea de a 25-a aniversare a Procesului de la Barcelona, subliniază necesitatea consolidării alianțelor dintre țărmurile de nord și de sud ale Mediteranei. În acest context, reamintește importanța politicii europene de vecinătate ca instrument-cheie pentru abordarea provocărilor comune și subliniază că succesul acesteia va depinde de implicarea adecvată a entităților regionale și locale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sprijină ferm angajamentul Comisiei de a-și menține rolul de lider în consolidarea multilateralismului bazat pe norme și de a plasa ODD în centrul reformei OMC; consideră că această inițiativă, combinată cu o mai bună aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ar trebui să contribuie la îmbunătățirea standardelor sociale, de mediu și climatice în țările terțe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | înțelege incertitudinile legate de negocierile în curs cu Regatul Unit, dar este profund dezamăgit de faptul că, în programul de lucru pentru 2021, nu există nicio trimitere la relațiile viitoare dintre UE și Regatul Unit, având în vedere impactul direct și dramatic al Brexitului asupra multor autorități locale și regionale din UE. Așteaptă, prin urmare, propunerea Comisiei privind rezerva de ajustare la Brexit și insistă asupra faptului că ea trebuie concepută în așa fel încât să nu abordeze doar deficiențele economice de la nivelul statelor membre, ci să țină seama și de dimensiunea teritorială a Brexitului; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută accentul pus de Comisie pe necesitatea de a proteja întreprinderile din UE și piața unică de practicile comerciale și de concurență neloiale, în special prin intermediul inițiativelor legislative anunțate privind crearea unor condiții echitabile de concurență, achizițiile publice și guvernanța corporativă durabilă. CoR solicită Parlamentului European și Consiliului să avanseze în negocierile privind regulamentul de punere în aplicare, propunerea privind exporturile cu dublă utilizare și instrumentul internațional de achiziții publice legat de Acordul multilateral al OMC privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sugerează Comisiei să îmbunătățească și să consolideze relația dintre politica de coeziune și componenta privind ajutoarele de stat a politicii în domeniul concurenței, din perspectiva criteriilor juridice, pentru a evita obstacolele tehnice și blocajele care împiedică punerea în aplicare adecvată a elementelor lor respective, în special acele acțiuni cofinanțate din Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune, care sunt afectate de normele privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reiterează necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în configurarea unei Uniuni a sănătății, deoarece acestea au responsabilități semnificative în domeniul sănătății publice în majoritatea statelor membre. salută, în acest context, intenția Comisiei de a consolida cadrul UE de detectare a amenințărilor transfrontaliere grave la adresa sănătății și de reacție la acestea, inclusiv prin întărirea rolului agențiilor existente și înființarea unei agenții europene pentru cercetare avansată în domeniul biomedical și dezvoltare; în acest sens, salută pachetul privind Uniunea Europeană a sănătății, care vizează consolidarea coordonării naționale în cadrul UE și a structurilor și mecanismelor existente pentru o mai bună protecție, prevenire, pregătire și reacție la riscurile pentru sănătatea umană la nivelul UE. CoR reamintește necesitatea de a include furnizorii de asistență medicală de la nivel regional și local în aceste noi mecanisme, care ar trebui să sprijine și furnizarea de medicamente, materiale medicale și spitalicești. De asemenea, CoR sprijină ferm propunerea, care reflectă propunerea CoR privind un mecanism european pentru situații de urgență în domeniul sănătății, de a crea posibilitatea ca UE să declare o situație de urgență la nivelul UE care ar declanșa o coordonare sporită și ar permite dezvoltarea, stocarea și achiziționarea de produse relevante pentru situații de criză; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să controleze practicile neloiale în materie de ajutoare de stat instituite de mai mulți actori care profită de cadrul temporar european pentru ajutoarele de stat, deși există un risc real de afectare negativă a funcționării corecte a pieței unice, și să pună în aplicare acțiuni corective; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută propunerea Comisiei privind un spațiu european al datelor medicale, dar solicită o evaluare aprofundată a impactului propunerii la nivel local și regional, pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor, reducând în același timp la minimum sarcina administrativă și financiară; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să se angajeze într-un dialog cu CoR și cu regiunile interesate de viitoarea evaluare a Directivei privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reiterează necesitatea de a se asigura că viitoarele propuneri din cadrul noului pact privind migrația și azilul respectă principiul subsidiarității și se bazează pe solidaritate, în special cu regiunile care se află în prima linie a presiunii migrației. Pactul ar trebui, de asemenea, să recunoască rolul esențial pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în primirea și integrarea migranților și să pună la dispoziție sprijin european direct pentru aceste sarcini. Susține, de asemenea, că este esențial să se abordeze cauzele profunde ale migrației și să fie combătut traficul de ființe umane, în cooperare cu țările de origine și de tranzit. Este pregătit să coopereze prin furnizarea de date de la autoritățile locale și regionale și prin instituirea unor canale permanente de schimburi politice între acestea și Comisie; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își reiterează intenția de a colabora cu Comisia la un proiect comun de promovare a angajamentului Europei menit a proteja valorile, identitățile și cetățenia UE prin educație și cultură la nivel regional și local; reiterează apelul adresat Comisiei Europene, pe baza priorităților CoR pentru perioada 2020-2025, de a pune în aplicare propunerile inițiativei cetățenești europene de succes pentru o mai bună protecție a minorităților în UE; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită garantarea liberei circulații în spațiul Schengen, prin consolidarea coordonării între toate statele membre și regiunile implicate în gestionarea frontierelor; Cetățenii UE țin foarte mult la libertatea lor de circulație, în special având în vedere restricțiile cu care s-au confruntat recent în timpul crizei generate de COVID-19 și faptul că această libertate este atât o parte integrantă a cetățeniei europene, cât și un element esențial pentru construirea unei identități europene; |
| --- | --- |

56.

| 57. | sprijină ferm sectoarele culturale și creative (SCC), afectate grav de criza provocată de pandemia de COVID-19, și solicită o cultură a solidarității în faza de redresare. Pledează pentru o dimensiune solidă a patrimoniului cultural în cadrul noului „Bauhaus european” anunțat de președinta von der Leyen și inclus în strategia privind „Valul de renovări ale clădirilor”, combinând performanța cu inventivitatea; |
| --- | --- |

57.

| 58. | se așteaptă în continuare ca Comisia să prezinte o propunere de directivă privind consolidarea principiului egalității de remunerare între femei și bărbați prin transparența salarială și își reiterează apelul adresat Comisiei, de a propune adoptarea unei decizii a Consiliului, ca urmare a strategiei privind egalitatea de gen 2020-2025, care să clasifice toate formele de violență pe criterii de gen ca infracțiune deosebit de gravă, în sensul prevederilor de la articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; invită, de asemenea, Comisia să promoveze aderarea UE la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul din 2011) și salută declarațiile Comisiei în acest sens din programul său de lucru pentru 2021; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută călduros și intenția Comisiei de a prezenta o inițiativă cu scopul de a extinde lista euroinfracțiunilor, pentru a include infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură împotriva grupurilor vulnerabile de persoane, în special prevenirea și combaterea rasismului, antisemitismului și discriminării persoanelor LGBTI+; |
| --- | --- |

59.

| 60. | îndeamnă instituțiile europene să finalizeze negocierile și să adopte propunerea de regulament privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (MTFE), care va avea un impact pe termen lung, semnificativ și pozitiv asupra viitorului cooperării transfrontaliere. Subliniază, de asemenea, necesitatea, scoasă în evidență în cursul crizei actuale, a unui cadru juridic adecvat al UE care să permită instituirea și gestionarea eficientă a serviciilor publice transfrontaliere. Cadrele actuale sunt adesea asociate cu sarcini administrative și costuri copleșitoare, ceea ce face ca multe autorități locale și regionale să renunțe la planurile lor privind astfel de servicii, punându-i pe cetățenii europeni din zonele lor într-o poziție dezavantajoasă; |
| --- | --- |

60.

| 61. | întrucât Uniunea Europeană a recunoscut deja, la nivel politic și juridic, situația unică a regiunilor ultraperiferice, invită Comisia Europeană să instituie ca bună practică în viitoarele sale programe anuale de lucru includerea unei anexe cu propunerile specifice pe care intenționează să le prezinte în acel an acestor regiuni, cu identificarea propunerilor legislative care includ măsuri specifice pentru regiunile ultraperiferice, indiferent dacă aceste propuneri legislative se bazează pe articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pe un temei juridic dublu sau numai pe un temei juridic sectorial general pentru aplicarea tratatelor, atât timp cât acestea prevăd o diferență de tratament de facto între regiunile ultraperiferice. Această anexă va include, de asemenea, menționarea altor acte (comunicări, rapoarte) pe care Comisia Europeană intenționează să le adreseze regiunilor ultraperiferice în acel an; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reiterează faptul că, din cauza dificultăților deosebite cu care se confruntă regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene ca urmare a pandemiei de COVID-19, Comisia Europeană ar trebui să își actualizeze, la începutul anului 2021, strategia sa din 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE” [COM(2017) 623 final, 24.10.2017], care prezintă noi măsuri de sprijin eficace pentru regiunile ultraperiferice în sectoarele social, economic, teritorial și cultural; |
| --- | --- |

62.

| 63. | încredințează președintelui mandatul de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președințiilor germană, portugheză și slovenă ale Consiliului UE și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

63.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 690 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA (JO C 324, 1.10.2020, p. 8).

2

(3)  COR-2020-02622-00-00-RES-TRA (JO C 324, 1.10.2020, p. 16).

3

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

Interactio – la distanță – A 141-a sesiune plenară a CoR, 8.12.2020-10.12.2020

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/8

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Către un turism mai durabil pentru orașele și regiunile UE”

(2021/C 37/02)

| Raportor: | Manuel Alejandro CARDENETE FLORES (ES-RE), ministru adjunct pentru turism, renovare, justiție și administrație locală în Guvernul Regiunii Andaluzia |
| --- | --- |

Raportor:

Manuel Alejandro CARDENETE FLORES (ES-RE), ministru adjunct pentru turism, renovare, justiție și administrație locală în Guvernul Regiunii Andaluzia

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații preliminare

| 1. | subliniază că turismul constituie un sector strategic, un instrument de integrare și un motor-cheie pentru redresarea socioeconomică, că acesta reprezintă peste 10 % din produsul intern brut al UE și creează locuri de muncă pentru 26 de milioane de persoane, reprezentând 6 % din totalul exporturilor UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază importanța transportului și a mobilității ca elemente-cheie pentru coeziunea socială, economică și teritorială a UE, punând accentul pe necesitatea de a adopta soluții de mobilitate inteligente și durabile, în special în acele regiuni a căror dezvoltare economică este afectată în cea mai mare măsură de dependența lor totală de transportul aerian și maritim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atrage atenția asupra faptului că marea diversitate a călătorilor din punct de vedere social, cultural, al vârstei și al veniturilor creează o gamă largă de oportunități de afaceri pentru multe întreprinderi, de la corporațiile multinaționale la microîntreprinderi. Ecosistemul turistic cuprinde sectoare precum cazarea, transportul, gastronomia, cultura, sportul și activitățile recreative, precum și serviciile agențiilor de turism touroperatoare. Din el fac parte aproximativ 2,4 milioane de întreprinderi, dintre care peste 90 % sunt IMM-uri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină recomandările și orientările Organizației Mondiale a Turismului (OMT), precum și viziunea One Planet pentru redresarea durabilă a turismului și promovarea Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) din domeniile turismului și transporturilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aprobă definiția turismului durabil formulată de OMT, care îl descrie ca fiind „turismul care ține seama pe deplin de impactul economic, social și de mediu actual și viitor, pentru a răspunde nevoilor vizitatorilor, ale industriei, ale mediului și ale comunităților-gazdă”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că criza provocată de SARS-CoV-2 a schimbat dramatic scenariul, cu un cost uman incalculabil și cu consecințe economice devastatoare care au afectat puternic Europa, provocând pierderi personale, dificultăți financiare grave și falimentul multor întreprinderi, în special în sectorul turismului și în cel al transporturilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște că aceste dificultăți sunt agravate în cazul regiunilor ultraperiferice ale UE, care depind în foarte mare măsură de sectorul turismului și ale căror perspective de redresare economică sunt grav compromise, ca urmare a dependenței lor aproape totale de transportul aerian și a imposibilității de a utiliza alte moduri de transport; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea promovării unor servicii turistice durabile care să țină seama de bogatul patrimoniu istoric și cultural european, precum și de patrimoniul natural unic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește caracterul transversal al turismului, demonstrat de această criză, dat fiind că un declin al turismului nu afectează doar sectoare precum serviciile de cazare și de restaurație și transportul, ci și numeroase domenii ale economiei cu valoare adăugată sporită; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că Europa trebuie să mențină o atitudine proactivă și un spirit de conducere în această criză și în eventualele crize viitoare, luând în timp util măsurile necesare pentru a preveni colapsul sectorului turismului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște că actuala criză sanitară provocată de pandemia de COVID-19 a scos în evidență vulnerabilitatea deosebită a turismului din teritoriile insulare, care dispun de resurse limitate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește statelor membre și instituțiilor UE că este important să se aloce resurse financiare suficiente pentru a salva sectorul, precum și să se elaboreze o politică europeană pe termen lung în domeniul turismului, pentru un turism durabil și de calitate, bazat pe respectarea mediului și pe combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | susține că trebuie să se ia măsuri și să se depună eforturi sporite în ceea ce privește îmbunătățirea modelelor actuale de turism și transport, urmărind sustenabilitatea deplină a acestora din punct de vedere social, economic și al mediului și considerând această criză drept un factor declanșator pentru o reflecție menită să pună bazele rezilienței și sustenabilității viitoare a sectoarelor turismului și transportului; |
| --- | --- |

13.

Impactul pandemiei de COVID-19 asupra sectoarelor turismului și transporturilor în Europa și răspunsul pentru redresarea și reziliența pe termen scurt și mediu ale UE: pachetul pentru turism și transport

| 14. | subliniază că OMT a estimat că pierderile cauzate de pandemie în industria turismului la nivel mondial în primele cinci luni ale anului 2020 au fost de trei ori mai mari decât cele înregistrate în timpul crizei financiare internaționale din 2009 (1); |
| --- | --- |

14.

| 15. | pledează pentru o mai mare coordonare între statele membre în ceea ce privește instituirea de interdicții și măsuri de izolare, pentru a înlesni relansarea sectorului, a reduce confuzia din rândul turiștilor și a încuraja călătoriile; salută, în acest sens, eforturile Comisiei Europene și ale Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor de a furniza informații obiective și acurate cu privire la evoluția pandemiei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că pentru a se permite redresarea turismului, este important să se adopte o strategie comună privind mobilitatea persoanelor în interiorul UE, care să promoveze o mai mare încredere în călătorii, în special prin testarea la sursă a infectării cu COVID-19, și anume înainte de începerea călătoriei, crescând astfel securitatea călătoriilor și evitându-se impunerea unor perioade de carantină; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută răspunsul rapid al UE pentru salvarea turismului și a transportului și, în special, Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Turism și transport în 2020 și ulterior” și recomandările și orientările care o însoțesc – pachetul pentru turism și transport –, care au sprijinit statele membre în activitatea de restabilire a unei libere circulații sigure și fără restricții și de redeschidere a frontierelor interne, abordând criza de lichidități și restabilirea încrederii consumatorilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută, de asemenea, aprobarea Cadrului temporar privind ajutoarele de stat (2), care a permis statelor membre să ofere un sprijin mai mare întreprinderilor, precum și noul Instrument de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj în situație de urgență (SURE) (3), menit să sprijine veniturile familiilor și să mențină capacitatea productivă și capitalul uman ale întreprinderilor și ale economiei; REACT-EU (4), care permite autorităților de management să schimbe destinația fondurilor structurale și de investiții europene pentru a trata efectele cele mai urgente ale crizei; Fondul european de ajustare la globalizare, care oferă avantaje persoanelor din sectorul turismului care au fost disponibilizate ca urmare a crizei; și proiecte precum „Re-open EU” (5), o platformă online pentru diseminarea de date actualizate privind restricțiile de călătorie în Europa, sănătatea publică și măsurile de securitate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apreciază eforturile Comisiei Europene menite să faciliteze fluiditatea unor volume mai mari de ajutoare de stat pentru salvarea întreprinderilor europene și propune ca unele dintre norme (printre care norma de minimis modificată) să rămână în vigoare atât timp cât este necesar în regiunile afectate în mod deosebit de criză; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă toate statele membre să utilizeze toate tipurile de ajutoare permise temporar în temeiul cadrului mai sus menționat pentru a răspunde nevoilor urgente de lichidități și pentru a acoperi nevoile imediate de capital circulant și de investiții și să permită, în condițiile crizei, salvarea acelor întreprinderi care au fost grav afectate ca urmare a izbucnirii pandemiei de COVID-19 (6), oferindu-le astfel posibilitatea de a-și reorienta și dezvolta activitatea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută măsurile convenite de statele membre ale UE, care sunt, potrivit președintelui Comitetului Regiunilor, „un exemplu de solidaritate”, și afirmă că este esențial ca bugetul UE și Planul de redresare să fie puse rapid la dispoziția orașelor și a întreprinderilor din toate orașele, regiunile și satele din Europa pentru ca acestea să facă față acestei crize fără precedent; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită să se depună eforturi în vederea obținerii acordului pentru realizarea unui parteneriat autentic între toate nivelurile de guvernanță, favorizând asumarea în comun a responsabilității și evitând o centralizare excesivă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia Europeană ca, în cooperare cu statele membre, să adopte o serie de orientări și liste de verificare specifice pentru UE, destinate autorităților locale și regionale, care să le ofere instrucțiuni încă din primele zile după producerea dezastrelor, chiar înainte de punerea în aplicare a măsurilor naționale și ale UE; constată că orientările cuprinse în pachetul pentru turism și transport constituie deja un excelent punct de referință; |
| --- | --- |

23.

| 24. | identifică măsurile prevăzute de pachetul pentru turism și transport ca un prim pas important, menit să îmbunătățească capacitatea de răspuns a destinațiilor turistice locale în fața noilor valuri ale pandemiei și în fața altor posibile dezastre care pot pune la încercare capacitatea de redresare a sectorului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că, din cauza pandemiei, este urgent să se elaboreze noi strategii care să sprijine sectorul HORECA și să se dezvolte activități turistice la nivel local, cum ar fi turismul rural, gastronomia locală sau tradițiile locale. Tendințele s-au schimbat la scară globală, iar locurile turistice mai mici, destinațiile izolate, în care familiile și grupurile mai mici pot călători în condiții de siguranță, au devenit mai atractive. Pentru ca turismul să supraviețuiască în următorii 2-3 ani, trebuie să ne direcționăm turiștii către destinațiile proprii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că costurile generate de măsurile de precauție legate de pandemia de COVID-19 în transportul public ar putea fi incluse în contractele de servicii publice, evitându-se astfel transferul unor sarcini financiare suplimentare ridicate către autoritățile de transport, care sunt adesea autorități locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își exprimă sprijinul pentru introducerea treptată a exonerării de obligația de a deține viză pe termen lung, pentru a stimula sosirile vizitatorilor din țări terțe și pentru a încuraja turiștii să se întoarcă în Europa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | speră că, în viitor, orice decizie a autorităților naționale cu privire la interdicțiile de călătorie și închiderile temporare ale frontierelor va fi comunicată în prealabil autorităților europene, precum și regiunilor de frontieră, pentru a îmbunătăți coordonarea și pentru a asigura accesul la informații în timp util; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sprijină cu fermitate planul de redresare pentru Europa, pentru a contribui la repararea prejudiciilor economice și sociale provocate de pandemia de COVID-19, pentru a lansa redresarea europeană și pentru a menține locurile de muncă existente și a crea altele noi; |
| --- | --- |

29.

Necesitatea de a lua măsuri pentru realizarea unui turism mai durabil

| 30. | indică faptul că turismul s-a numărat printre industriile care au înregistrat cea mai rapidă creștere în ultimii ani; o creștere care a evidențiat dificultățile unei dezvoltări echilibrate pentru dimensiunile economică, de mediu și socială ale sustenabilității; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută Comunicările Comisiei intitulate „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (2010) și „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier” (2014); |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că turismul se confruntă, în prezent, cu noi provocări cu impact major la care va trebui să ofere răspunsuri, cum ar fi schimbările climatice, congestionarea sporită, presiunea excesivă asupra infrastructurii și a consumului de apă și energie, degradarea mediului, care trebuie abordate urgent și prioritar, pierderea identității și a respectului față de autenticitatea satelor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | afirmă că turismul poate fi un model de activitate în cadrul tranziției ecologice durabile susținute de Pactul verde, ce are ca obiectiv transformarea Europei în primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050, în procesele de adaptare economică la era digitală și în promovarea egalității și a incluziunii sociale; încurajează ferm instituțiile UE și statele membre să adopte mijloacele necesare pentru realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște că aceste obiective se pot realiza numai dacă se stabilesc pe o bază solidă, care să definească cu precizie domeniul de aplicare, obligațiile și implicațiile punerii în practică a unei autentice dezvoltări durabile pentru această activitate, cu un angajament ferm de a garanta punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

34.

Modurile de transport pentru călătorii

| 35. | reamintește că turismul constă într-un lanț valoric complex, din care fac parte multe părți interesate, care are o legătură directă cu activitățile de transport de călători; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește necesitatea unor progrese în sectorul turistic, astfel încât economia circulară să devină o realitate în acest sector; |
| --- | --- |

36.

| 37. | observă că prognozele OMT și ale Forumului Internațional al Transporturilor indică o creștere de aproximativ 25 % a emisiilor de dioxid de carbon legate de transportul turistic până în 2030; |
| --- | --- |

37.

| 38. | recunoaște, prin urmare, necesitatea de a analiza și pune în aplicare sau implementa căi pentru o mai bună conectivitate a orașelor și a regiunilor europene, de a sprijini opțiunile mai puțin poluante și de a examina soluții de îmbunătățire a intermodalității, în conformitate cu obiectivul final al Pactului verde, și salută punerea în aplicare de către Comisia Europeană a unei strategii pentru o mobilitate durabilă și inteligentă în 2020; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează ferm statele membre ale UE să depună eforturi comune pentru a aborda de urgență lipsa alternativelor de transport durabil și să investească în dezvoltarea și valorificarea rutelor feroviare de mare distanță, în special a rutelor trenurilor de noapte, făcând călătoriile cu emisii reduse de dioxid de carbon o opțiune mai atractivă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sprijină legătura dintre ajutoarele publice acordate companiilor aeriene și angajamentele acestora de a îndeplini obiectivele de reducere a emisiilor poluante; |
| --- | --- |

40.

| 41. | afirmă că acest angajament trebuie promovat în diferitele moduri de transport, atât în transportul rutier, cât și în transportul maritim, acordând o atenție deosebită navelor de croazieră, dat fiind impactul semnificativ al acestora asupra mediului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | regretă sprijinul redus pentru transportul cu autobuzul și transportul feroviar (moduri esențiale pentru transportul local și regional) în raport cu transportul aerian, ceea ce exercită o mai mare presiune asupra finanțării modurilor de transport mai durabile, și solicită angajamentul ferm în favoarea sporirii oportunităților de mobilitate durabilă în Europa prin transportul feroviar, reamintind că Comisia Europeană identifică drept obiectiv pentru anul 2021 îmbunătățirea contribuției sectorului feroviar la turismul durabil în UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atrage atenția, în contextul implementării viitoarelor măsuri privind emisiile de CO2 în transportul aerian și maritim, prevăzute în Pactul verde european și în noua strategie de mobilitate durabilă, asupra importanței evaluării impactului lor în regiunile ultraperiferice ale UE, a căror coeziune economică și socială depinde în mare măsură de transportul aerian și maritim, atât în termeni de mobilitate a cetățenilor, cât și de dezvoltare a activității lor economice; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază necesitatea acordării unui sprijin financiar pentru ca operatorii de transport public, care au înregistrat o scădere dramatică a veniturilor, să poată dezvolta o flotă de transport mai durabilă, cu vehicule cu emisii zero și cu emisii reduse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | își exprimă interesul de a elabora inițiative care să stabilească o legătură între călătoriile cu trenul și descoperirea culturală și turismul în contextul post-criză, de a dezvolta inițiativa #DiscoverEU și de a lucra în strânsă cooperare cu reprezentanții regiunilor UE pentru a promova oportunități pentru turismul feroviar în Anul european al căilor ferate (EYR 2021) și după acesta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază importanța recunoașterii EuroVelo (7)
  ca o altă TEN-T (rețea transeuropeană de transport), pe lângă rețelele rutiere, feroviare și de căi navigabile interioare existente, care va conduce la o infrastructură de ciclism mai sigură, directă, coerentă și conectată, de care vor beneficia toate categoriile de bicicliști și care va oferi un impuls suplimentar semnificativ turismului pe bicicletă; |
| --- | --- |

46.

Impactul asupra mediului natural

| 47. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că încălzirea globală poate reduce atractivitatea anumitor destinații turistice sau poate chiar amenința mijloacele de subzistență ale acestora și își reafirmă hotărârea de a lupta împotriva schimbărilor climatice în timp util și în conformitate cu stadiul actual al științei în domeniu, întreaga gamă de inițiative și măsuri de politică stabilite în avizele Comitetului European al Regiunilor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reamintește că această luptă va fi esențială pentru soarta multor regiuni costiere și insulare, având în vedere creșterea nivelului mării, stațiunile de schi afectate de lipsa zăpezii și regiunile lovite de incendii forestiere, inundații sau viscole (8); |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că turismul poate contribui în mod semnificativ la obiectivul ambițios al Europei privind economia circulară și insistă asupra faptului că regiunile și orașele ar trebui să facă parte din dezbaterea privind modul de promovare a agendei pe teren; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recomandă ca industria turismului și transporturile să îmbunătățească oferta de produse neutre din punct de vedere climatic prin utilizarea energiei curate, prin utilizarea redusă a substanțelor chimice nocive și a plasticului, prin procesele de reciclare a apelor pluviale și a apelor uzate menajere (9), care reduc considerabil cererea de apă potabilă din rețeaua de aprovizionare, și prin reciclarea deșeurilor, precum și ca aceste sisteme să fie utilizate într-un mod mai sistematic; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prezintă necesitatea acordării unui sprijin mai mare turismului pe bicicletă, care aduce beneficii economiilor locale prin faptul că sunt vizitate zone care nu sunt vizitate în general în cadrul turismului convențional și prin utilizarea întreprinderilor și a serviciilor locale; în plus, infrastructura necesară pentru acest lucru oferă avantaje și rezidenților locali, oferind o conectivitate mai mare care contribuie la asigurarea sustenabilității pe termen lung a comunităților locale; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sprijină continuarea activității grupului de lucru al DG MARE – European Boat Industry (Industria europeană a construcțiilor navale) cu privire la scoaterea din uz a navelor, pentru a elabora o foaie de parcurs comună a UE în ceea ce privește cercetarea și inovarea cu scopul de a crește nivelul de reciclare a materialelor de construcție a navelor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază importanța promovării unui turism maritim costier durabil, în cadrul căruia să se intensifice activitățile de cunoaștere și de conservare a mediului marin. De asemenea, recunoaște potențialul major al navigației, al sporturilor care folosesc forța vântului și a valurilor, al activităților subacvatice și, în general, al sporturilor nautice pentru știință, pentru sensibilizarea în ceea ce privește mediul, pentru cartografierea oceanică și pentru cercetarea cu privire la problemele de mediu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază importanța turismului în dezvoltarea rurală, care nu mai trebuie interpretat exclusiv din punctul de vedere al dezvoltării agricole, ci ca vector de progres al zonelor rurale mai puțin dezvoltate, cu terenuri agricole marginale cu randament productiv scăzut, dar de o mare importanță în ceea ce privește valoarea ecologică și peisagistică, dar și protecția biodiversității; din acest motiv, instituțiile europene ar trebui să integreze în mod adecvat turismul și oportunitățile oferite de acesta în Strategia în domeniul biodiversității, în Strategia „De la fermă la consumator”, în noua politică agricolă comună, în rețeaua Natura 2000 și în viziunea pe termen lung asupra zonelor rurale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că este important să se promoveze un turism mai durabil, cu o mai mare valoare adăugată pentru regiuni, prin integrarea în oferta turistică a produselor „de la zero kilometri”, și că este necesară valorificarea zonelor naturale și protejate și a potențialului cerului ca resursă turistică (astroturism); |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază importanța utilizării tehnologiilor digitale bazate pe 5G, internetul obiectelor (IoT), inteligența artificială și volumele mari de date, pentru a furniza servicii de turism inteligente, inovatoare, durabile și scalabile, cu valoare adăugată ridicată, capabile să stimuleze generarea unor modele turistice noi, mai eficiente, mai accesibile și incluzive, extinse la toate regiunile și în special la zonele rurale, și pentru a dispune în aceste zone de tehnologii de telecomunicații care să asigure o conectivitate adecvată; |
| --- | --- |

56.

Efectele sociale și economice și necesitatea de a evita perceperea turismului ca fiind o problemă

| 57. | reamintește că turismul și, în special, turismul excesiv [depășirea pragurilor capacității fizice, ecologice, sociale, economice, psihologice sau politice a destinațiilor (10)], la fel ca toate activitățile umane, generează un impact asupra mediului social în care se desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază necesitatea de a evita efectele negative ale turismului excesiv, care conduc la o creștere a congestionării, la presiuni asupra infrastructurii, la creșterea cererii de energie și apă, la degradarea mediului, la deteriorarea siturilor și a monumentelor istorice, la pierderea identității și a autenticității și la creșterea costului vieții pentru rezidenții locali, inclusiv la o inegalitate din ce în ce mai mare între aceștia; consideră că instituțiile UE și statele membre trebuie să ia în considerare de urgență măsuri și inițiative pentru a evita impactul negativ al turismului excesiv; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că promovarea și dezvoltarea turismului în zonele rurale poate constitui o sursă de dezvoltare economică și poate crea prosperitate, contribuind la atragerea populației sau la stoparea declinului ei numeric în zonele afectate de depopulare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | recomandă punerea în aplicare a politicilor de promovare și emancipare destinate femeilor. Femeile joacă un rol esențial în menținerea activității economice în sectorul turismului, deoarece ele sunt principalii actori în combaterea depopulării. Asigurarea capacității lor de inserție profesională reprezintă o garanție pentru menținerea populației în zonele respective. Se impune evaluarea nevoilor lor, oferindu-li-se instrumente de consolidare a capacităților și de îmbunătățire a competitivității, prin acțiuni de formare specifică; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că unele modele de turism bazate pe utilizarea intensivă a mijloacelor de transport la costuri reduse și deplasarea masivă a călătorilor favorizează turismul excesiv, în timp ce mijloacele de comunicare socială și platformele de schimburi inter pares pot, de asemenea, să ofere o publicitate exagerată în legătură cu destinațiile; prin urmare, solicită inițierea unor discuții pe marginea creșterii și a calității turismului; |
| --- | --- |

61.

| 62. | identifică Declarația NECSTouR de la Barcelona „Cele mai bune locuri de trăit, cele mai bune locuri de vizitat” ca punct de referință pentru a demonstra că sectoarele turismului și patrimoniului cultural, material și imaterial pot colabora îndeaproape în beneficiul cetățenilor europeni și al patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că turismul trebuie privit ca o parte a soluției, și nu ca o problemă, și, prin urmare, identifică necesitatea de a formula propuneri pentru acțiuni noi, diferite de cele care se află deja în desfășurare, și de a oferi un impuls mai ferm acțiunilor care se află în desfășurare, motiv pentru care subliniază necesitatea de a reglementa noile modalități de ofertă turistică și platformele economiei colaborative, în conformitate cu criteriile de concurență loială, de a îmbunătăți sistemele de control și inspecție și de a garanta calitatea și legalitatea serviciilor prestate într-un cadru comun de concurență comercială liberă, menținând totodată patrimoniul, cultura, identitatea și calitatea vieții populației rezidente; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază, în acest sens, avantajul diseminării bunelor practici, a strategiilor și a metodologiilor utilizate în turismul durabil, elaborate în cadrul diferitelor programe europene, cum ar fi PANORAMED, proiectele orizontale MED, MITOMED+ sau WINTERMED, cu scopul de a promova capitalizarea și reproductibilitatea acestora; |
| --- | --- |

64.

| 65. | propune, prin urmare, decernarea în continuare a Premiului „Capitala Europeană a Turismului Inteligent”; |
| --- | --- |

65.

Digitalizarea și datele: avantajele pentru crearea unui sistem de monitorizare și trasabilitate a acțiunilor

| 66. | subliniază schimbările importante survenite în cadrul lanțurilor de distribuție și în modul de consum al turismului, care au permis multor întreprinderi să ajungă direct la clienții lor, oportunitate care nu a fost suficient exploatată de micile întreprinderi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că informația reprezintă materia primă fundamentală pentru turism, care este utilizată de cele mai revoluționare inițiative din acest sector; |
| --- | --- |

67.

| 68. | identifică importanța inițiativei OMT intitulate „Către un cadru statistic pentru măsurarea turismului durabil” (11), inclusiv dimensiunile economică, socială și de mediu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că nivelul de detaliu, calitatea datelor, interpretarea și utilizarea corectă a acestora vor avea un impact direct asupra eficacității acțiunilor politice pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19 și asupra căutării de soluții pentru transformarea Europei într-un continent neutru din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

69.

| 70. | este preocupat de lipsa de armonizare și de fragmentarea datelor în ceea ce privește impactul economic al turismului, situație care prejudiciază procesul de adoptare a unor decizii sistemice pentru sprijinirea sectorului turismului și al transporturilor; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază faptul că datele oficiale nu sunt în măsură să producă informații suficient de rapid pentru a face față situației actuale, astfel că regiunile și orașele au fost nevoite să pună în aplicare alte mecanisme de măsurare, care nu sunt încă integrate în datele oficiale; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută faptul că, în martie 2020, Comisia Europeană a ajuns la un acord cu platformele economiei colaborative (12) pentru a publica date-cheie cu privire la unitățile de cazare turistică și încurajează Comisia Europeană să exploreze împreună indicatori pentru a defini strategii de redresare care să aducă beneficii sectorului turismului; |
| --- | --- |

72.

| 73. | reamintește că platformele economiei colaborative cresc costurile locuințelor la nivel local prin transferul destinației locuințelor de la rezidenții locali în serviciul turiștilor. În ciuda hotărârii Curții Europene de Justiție, platformele economiei colaborative nu sunt un simplu furnizor de informații. Prin urmare, solicită Comisiei Europene să legifereze astfel încât autoritățile regionale și locale să poată să reglementeze activitățile acestor platforme pe teritoriile lor, pentru a garanta că respectă aceleași norme administrative privind închirierea pe timpul verii ca părțile interesate mai tradiționale; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază necesitatea de a institui instrumente standardizate, care să poată ghida orașele, regiunile și sectorul afacerilor în urmărirea unor politici mai durabile, integrate în noul program statistic european și care să consolideze monitorizarea economică, socială și de mediu a turismului; subliniază importanța înlesnirii accesului la date, a îmbunătățirii actualizării și interconectării acestora și a punerii la dispoziție a unui sistem armonizat de cartografiere; |
| --- | --- |

74.

| 75. | recomandă definirea unui cadru juridic pentru a produce și a publica conturi satelit în domeniul turismului în fiecare dintre statele membre ale UE; |
| --- | --- |

75.

| 76. | face apel la o mai bună colectare a datelor, la nivelul NUTS 3, cu privire la numărul de turiști și excursioniști, cu privire la alte forme noi de cazare și cu privire la tipul de transport și cu o defalcare regională și a principalelor destinații locale din statisticile privind cazarea; |
| --- | --- |

76.

| 77. | recomandă instituirea unui sistem de măsurare pentru a monitoriza consumul de apă și emisiile generate de sectorul turismului, inclusiv de industria turismului și de produsele sale caracteristice, în conturile statistice pentru apă, aer și energie; |
| --- | --- |

77.

| 78. | încurajează Eurostat să exploreze în continuare volumele mari de date (big data) ca sursă de date pentru statisticile în domeniul turismului, ținând seama de provocările legate de obținerea, independența, fiabilitatea, accesibilitatea, calitatea și disponibilitatea în timp a acestor date; |
| --- | --- |

78.

| 79. | solicită analizarea problemei turismului excesiv, prin includerea, în studiile privind veniturile și condițiile de viață, în estimările-semnal privind impactul turismului și în raportul „Calitatea vieții în orașele europene” elaborat de Comisia Europeană, a unor date calitative privind atitudinea rezidenților față de turism; |
| --- | --- |

79.

| 80. | recomandă să se întreprindă în continuare acțiuni care să pună în valoare și să optimizeze activitatea deosebită desfășurată în ultimii ani de către Comisia Europeană, cum ar fi sistemul de indicatori ETIS sau Platforma S3 (13) pentru digitalizarea și securitatea turismului și Tourism of Tomorrow Lab; |
| --- | --- |

80.

| 81. | îndeamnă Comisia Europeană și Parlamentul European să includă în următorul Program statistic european sisteme și instrumente de monitorizare orientate într-o măsură mai mare către satisfacerea nevoilor specifice ale regiunilor și orașelor, care să permită trasabilitatea corespunzătoare a politicilor puse în aplicare în domeniul turismului; |
| --- | --- |

81.

Necesitatea unei noi recunoașteri a turismului ca politică fundamentală a UE, în concordanță cu contribuția și potențialul de creștere ale acestuia și cu un angajament mai puternic în favoarea dezvoltării durabile

| 82. | dorește ca actuala criză să fie un semnal de alarmă care să încurajeze Comisia Europeană să practice o politică în domeniul turismului mai ambițioasă pentru Europa la nivel de mediu, economic și social; |
| --- | --- |

82.

| 83. | salută inițiativa Comisiei Europene de a organiza o Convenție europeană în domeniul turismului, cu scopul de a elabora o foaie de parcurs pentru 2050 către un ecosistem turistic european durabil, inovator și rezilient („Agenda europeană pentru turism 2050”), în cadrul căreia regiunile să poată participa în mod activ; |
| --- | --- |

83.

| 84. | își exprimă disponibilitatea de a organiza o conferință a părților, cu participarea organismelor publice și private, pentru a partaja experiențe legate de mijloacele de redresare alese de diferitele destinații și de forma pe care o va lua turismul UE în viitor; |
| --- | --- |

84.

| 85. | își exprimă convingerea că Comisia pentru transport și turism a Parlamentului European și CoR își vor uni eforturile pentru a tinde către o politică solidă în domeniul turismului în UE; |
| --- | --- |

85.

| 86. | propune organizarea unei sesiuni comune între Comisia pentru transport și turism a Parlamentului European și Comisia NAT a CoR pentru a purta discuții pe marginea viitorului politicii în domeniul turismului în UE după criza provocată de pandemia de COVID-19 și în legătură cu dezbaterile privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

86.

| 87. | așteaptă cu interes menținerea unei strânse colaborări cu Grupul pentru turism al Parlamentului European și solicită asocierea deplină cu acest grup, cu scopul de a face cunoscută vocea autorităților locale și regionale în cadrul dezbaterilor sale; |
| --- | --- |

87.

| 88. | reiterează importanța ca statele membre și autoritățile lor regionale să includă prioritățile turismului în programele lor operaționale care se vor desfășura după 2020, cu scopul de a facilita accesul la finanțarea europeană pentru finanțarea proiectelor în domeniul turismului; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază că mecanismul actual de finanțare este greu accesibil pentru IMM-uri și destinații și propune crearea unor instrumente concrete (ghișeu unic sau instrument online), aflate în legătură cu autoritățile de gestionare a fondurilor europene, care să faciliteze procesul de solicitare și de prelucrare a cererilor; |
| --- | --- |

89.

| 90. | recomandă Comitetului European al Regiunilor să își consolideze cooperarea cu OMT printr-un memorandum de înțelegere și prin elaborarea unor planuri comune de acțiune; |
| --- | --- |

90.

| 91. | solicită Consiliului să implice Comitetul European al Regiunilor și autoritățile locale și regionale în cadrul grupurilor de lucru și reuniunilor Consiliului referitoare la turism; |
| --- | --- |

91.

| 92. | propune formularea unui nou cadru european pentru un turism durabil, în conformitate cu Pactul verde și cu Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite, care să respecte strategiile puse în aplicare în acest sens la nivelul regiunilor și să integreze diferitele politici pe care UE le dezvoltă în domeniu, cum ar fi sprijinul pentru digitalizarea sectorului, promovarea destinațiilor turistice inteligente, decarbonizarea activității, promovarea economiei circulare, încurajarea unui turism accesibil și favorabil incluziunii, oprirea depopulării zonelor rurale, îmbunătățirea guvernanței participative și parteneriatul public-privat; |
| --- | --- |

92.

| 93. | solicită Comisiei Europene să analizeze crearea unei direcții generale orientate exclusiv către turismul durabil și solicită Parlamentului European să ia în considerare posibilitatea înființării unei comisii parlamentare specifice axate pe durabilitatea sectorului turismului. |
| --- | --- |

93.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.e-unwto.org/doi/epdf/10.18111/wtobarometereng.2020.18.1.4

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ro/TXT/?uri=OJ%3AJOC_2020_091_I_0001

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0113

3

(4)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/factsheet/2020_mff_reacteu_en.pdf

4

(5)  https://reopen.europa.eu/ro

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1587137448000&uri=CELEX:52020DC0112

6

(7)  Rețea europeană de 17 rute de ciclism pe distanță lungă, care traversează și conectează întregul continent.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2017)603932

8

(9)  https://ec.europa.eu/environment/emas/takeagreenstep/pdf/BEMP-5.7-FINAL.pdf

9

(10)  Un studiu recent al Parlamentului European a arătat că 105 destinații din Uniunea Europeană erau expuse riscului reprezentat de turismul excesiv; a se vedea: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/629184/IPOL_STU(2018)629184_EN.pdf

10

(11)  https://www.unwto.org/Measuring-Sustainability-Tourism

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/IP_20_194

12

(13)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/tourism

13

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/16

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia UE pentru revigorarea zonelor rurale

(2021/C 37/03)

| Raportor: | Enda STENSON (IE-AE), membru al Consiliului Comitatului Leitrim |
| --- | --- |

Raportor:

Enda STENSON (IE-AE), membru al Consiliului Comitatului Leitrim

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații preliminare

| 1. | observă că zonele rurale și intermediare reprezintă 88 % din teritoriul UE, sunt locuite de 55 % din populația sa totală, produc 43 % din valoarea adăugată brută a UE și cuprind 56 % din totalul locurilor de muncă din Uniune. Comitetul observă și că zonele rurale nu sunt omogene, unele dintre ele fiind afectate de provocări demografice importante (depopulare, probleme legate de îmbătrânire etc.), care le împiedică dezvoltarea economică și socială. Ca atare, dezvoltarea rurală este extrem de importantă pentru Comitetul Regiunilor și este un instrument vital pentru realizarea obiectivului de coeziune teritorială prevăzut în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că noua viziune pe termen lung pentru zonele rurale ar trebui transformată într-un cadru de politică concret – Agenda rurală. Agenda rurală ar trebui să propună un set de politici integrate care să ofere comunităților locale posibilitatea și mijloacele de a transforma provocările în avantaje; aceste provocări includ decarbonizarea, schimbările climatice, digitalizarea, gestionarea activă a resurselor naturale, mobilitatea durabilă și oportunități echitabile de locuri de muncă și de venituri, schimbarea generațiilor, integrarea noilor migranți și inovarea socială; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Agenda rurală ar trebui:






  — | să asigure integrarea de legături reciproc avantajoase între mediul rural și mediul urban în toate politicile UE, în conformitate cu obiectivele de coeziune teritorială, prin utilizarea la maximum a potențialului puternicei interdependențe dintre zonele rurale și urbane; |
| --- | --- | --- |

3.

—

să asigure integrarea de legături reciproc avantajoase între mediul rural și mediul urban în toate politicile UE, în conformitate cu obiectivele de coeziune teritorială, prin utilizarea la maximum a potențialului puternicei interdependențe dintre zonele rurale și urbane;

| — | să diversifice punctele de acces; chestiunile referitoare la zonele rurale ar trebui să se regăsească în toate politicile UE. Nevoile zonelor rurale depășesc cu mult limita a ceea ce poate asigura politica de dezvoltare rurală, însă finanțarea UE nu acoperă în prezent nici necesarul cantitativ, nici cel calitativ; |
| --- | --- |

—

să diversifice punctele de acces; chestiunile referitoare la zonele rurale ar trebui să se regăsească în toate politicile UE. Nevoile zonelor rurale depășesc cu mult limita a ceea ce poate asigura politica de dezvoltare rurală, însă finanțarea UE nu acoperă în prezent nici necesarul cantitativ, nici cel calitativ;

| — | să armonizeze diversele norme și să reintegreze Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală în Regulamentul privind dispozițiile comune, pentru a încuraja și facilita proiectele cu finanțare multiplă în zonele rurale, care nu au neapărat legătură cu agricultura; |
| --- | --- |

—

să armonizeze diversele norme și să reintegreze Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală în Regulamentul privind dispozițiile comune, pentru a încuraja și facilita proiectele cu finanțare multiplă în zonele rurale, care nu au neapărat legătură cu agricultura;

| — | să monitorizeze cheltuielile UE cu ajutorul unei abordări bazate pe „testarea în mediu rural”; |
| --- | --- |

—

să monitorizeze cheltuielile UE cu ajutorul unei abordări bazate pe „testarea în mediu rural”;

| — | să regândească tipologia urban-rural pentru a îmbunătăți direcționarea sprijinului; |
| --- | --- |

—

să regândească tipologia urban-rural pentru a îmbunătăți direcționarea sprijinului;

| — | să sporească rolul autorităților locale și regionale în dezvoltarea și guvernanța politicilor rurale. Ar trebui stimulată participarea grupurilor de acțiune locală la punerea în practică a acestui tip de guvernanță, având în vedere capacitatea lor de a reprezenta teritoriul și de a pune în aplicare politici de dezvoltare adaptate cerințelor și nevoilor zonelor depopulate și expuse riscurilor demografice, prin angajamentul părților interesate și cetățenilor din zonele rurale, prin inițiative ascendente precum LEADER/DLRC; |
| --- | --- |

—

să sporească rolul autorităților locale și regionale în dezvoltarea și guvernanța politicilor rurale. Ar trebui stimulată participarea grupurilor de acțiune locală la punerea în practică a acestui tip de guvernanță, având în vedere capacitatea lor de a reprezenta teritoriul și de a pune în aplicare politici de dezvoltare adaptate cerințelor și nevoilor zonelor depopulate și expuse riscurilor demografice, prin angajamentul părților interesate și cetățenilor din zonele rurale, prin inițiative ascendente precum LEADER/DLRC;

| — | să combată depopularea și excluziunea socială, de exemplu prin promovarea inițiativei privind satele inteligente, a bioeconomiei și a inovării sociale și prin eliminarea decalajului digital; |
| --- | --- |

—

să combată depopularea și excluziunea socială, de exemplu prin promovarea inițiativei privind satele inteligente, a bioeconomiei și a inovării sociale și prin eliminarea decalajului digital;

| 4. | subliniază obiectivul de formulare a unei agende reale pentru revitalizarea rurală, care trebuie să integreze următoarele: sprijin pentru comunitățile rurale durabile și dinamice, sprijin pentru întreprinderi, educație și formare, ocuparea forței de muncă, crearea de locuri de muncă, dezvoltarea urbană adaptată la realitatea demografică locală, îmbunătățirea conectivității digitale, a serviciilor publice (sănătate, educație, justiție etc.) și a infrastructurii, exploatarea sustenabilă a resurselor, maximizarea potențialului turismului rural într-un peisaj natural sănătos și divers și valorificarea creativității și a potențialului cultural al zonelor rurale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, în întreaga Europă, diversitatea culturală și biologică sunt strâns interconectate, formând împreună o identitate unică a regiunilor, iar corelarea lor mai puternică are un mare potențial pentru atingerea obiectivelor de durabilitate ale Uniunii Europene. Este necesară o înțelegere mai aprofundată, deoarece cunoștințele ecologice tradiționale nu sunt incluse în strategiile de dezvoltare rurală și în directivele privind natura. Este necesar să se stimuleze legăturile dintre om și natură prin conceptul de diversitate bioculturală, ca element esențial al identității. Capitalul natural bogat al regiunilor europene este esențial pentru economie și contribuie în mod semnificativ la obiectivele UE în materie de dezvoltare durabilă și biodiversitate. Există multiple legături între comunitățile locale și terenurile lor, între bogatele lor cunoștințe ecologice tradiționale și tehnologiile favorabile mediului. Aceste elemente sunt prezente în întreaga Europă chiar și în prezent, însă au nevoie de o mai bună interconectare și recunoaștere la toate nivelurile societății; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că actuala criză provocată de pandemie a scos la iveală și a agravat efectele unei serii de amenințări de lungă durată pentru zonele rurale și a adăugat o dimensiune de urgență suplimentară în ceea ce privește revigorarea regiunilor rurale din întreaga Uniune Europeană. Zonele rurale, localitățile și satele din mediul rural au fost afectate, printre altele, de reducerea cererii de produse agricole ca urmare a închiderii sectoarelor de turism și HORECA, de incapacitatea de a găsi mână de lucru sezonieră esențială, de izolarea socială considerabilă și de o vulnerabilitate la pandemie relativ mai ridicată din cauza serviciilor limitate de la nivelul micilor spitale regionale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă că, dintr-o perspectivă pe termen mai lung, pandemia poate modifica modelele de consum și de producție, obiceiurile de muncă de la distanță, importanța calității vieții și a formelor de mobilitate, ceea ce poate deschide noi oportunități pentru creșterea durabilă în regiunile rurale, în special în cele aflate în apropierea centrelor metropolitane și care sunt bine conectate cu acestea. Reevaluarea relocării lanțurilor de producție ar putea deschide, de asemenea, noi oportunități în unele zone rurale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că regiunile rurale ale UE dispun de un important potențial de a găsi soluții pentru provocările actuale și emergente. Regiunile rurale contribuie în mod semnificativ la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și a Pactului verde european prin răspunsul la schimbările climatice, la pierderea biodiversității și la depresiunea economică; prin măsuri care să vizeze reducerea și captarea (prin absorbție) a emisiilor de gaze cu efect de seră, biotopurile și oportunitățile economice pe baza producției durabile de alimente și a energiei din surse regenerabile, fiind conștiente că, în zonele urbane, ar trebui să se pună un accent mai mare pe reducerea poluării cu gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recomandă că, în spiritul coeziunii teritoriale și al echilibrului dintre mediul urban și cel rural, este important ca toate politicile și resursele europene să asigure respectarea principiilor cunoscute drept cele trei E-uri:






  — | condiții de viață echivalente în zonele urbane și cele rurale, care ar trebui să fie inclus ca principiu de bază în toate politicile europene; |
| --- | --- | --- |

9.

—

condiții de viață echivalente în zonele urbane și cele rurale, care ar trebui să fie inclus ca principiu de bază în toate politicile europene;

| — | egalitatea de drepturi pentru toți, indiferent dacă locuiesc în teritorii urbane sau rurale (a se vedea Carta drepturilor fundamentale); |
| --- | --- |

—

egalitatea de drepturi pentru toți, indiferent dacă locuiesc în teritorii urbane sau rurale (a se vedea Carta drepturilor fundamentale);

| — | echitate în ceea ce privește mijloacele și practicile în rândul tuturor actorilor și teritoriilor, în special utilizând schimburile și competențele partajate, pentru a compensa nevoile specifice ale teritoriilor rurale; |
| --- | --- |

—

echitate în ceea ce privește mijloacele și practicile în rândul tuturor actorilor și teritoriilor, în special utilizând schimburile și competențele partajate, pentru a compensa nevoile specifice ale teritoriilor rurale;

Finanțarea politicii de dezvoltare rurală

| 10. | solicită ca, în următoarea perioadă de programare, zonele rurale să fie mai bine luate în considerare, prin creșterea nivelului FEADR și prin garantarea faptului că toate politicile UE acordă atenția cuvenită dezvoltării rurale în sens larg și nu se concentrează doar asupra chestiunilor legate de agricultură; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită majorări ale bugetului european alocat dezvoltării rurale, dată fiind importanța zonelor rurale în Europa. În mod îngrijorător, noua alocare prevăzută în CFM este semnificativ mai scăzută în actuala perioadă de programare și CoR solicită ca acest lucru să fie inversat și finanțarea pentru mediul rural să fie majorată, în special pentru perioada 2023-2027; în același timp, solicită utilizarea unor noi fonduri și programe de redresare și reziliență la scară largă pentru dezvoltarea rurală, întrucât zonele rurale se numără printre cele mai vulnerabile zone; |
| --- | --- |

11.

| 12. | respinge ideea majorării cofinanțării pentru pilonul 2 al PAC, întrucât aceasta ar dezavantaja cel mai mult categoriile cele mai sărace de fermieri, regiunile mai puțin dezvoltate și zonele rurale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | propune să se transfere până la 15 % din fonduri din pilonul 1 al PAC în pilonul 2 fără cofinanțare, alături de o cotă suplimentară de 15 % pentru măsurile de mediu și climatice și de 2 % pentru tinerii fermieri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită ca problemele cu care se confruntă spațiul rural să se regăsească și să fie abordate în toate politicile UE. Toate structurile politice ar trebui să facă din dezvoltarea rurală unul dintre obiectivele lor prioritare, în conformitate cu obiectivul de coeziune teritorială prevăzut în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită crearea, în noul CFM, a unui fond de dezvoltare rurală dedicat în mod special zonelor rurale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită dezvoltarea în continuare a instrumentelor financiare și adaptarea lor la proiectele la scară mică, eventual prin crearea de „bănci de dezvoltare rurală”, care ar putea acționa ca intermediari între instituțiile creditoare și beneficiarii împrumuturilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită o mai mare armonizare între Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și alte fonduri europene, cum ar fi Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Orizont Europa, pentru abordarea dezvoltării durabile în zonele rurale. Aceste sinergii ar permite actorilor din mediul rural o mai bună abordare a aspectelor transversale, îmbunătățirea cooperării și a calității vieții în zonele rurale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină simplificarea fondurilor structurale și de investiții și solicită, de asemenea, simplificarea raportării și a monitorizării programelor, în special cu ajutorul noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

18.

Sporirea rolului autorităților locale și regionale în guvernanța politicilor rurale

| 19. | observă că propunerea legislativă privind planurile strategice PAC tinde să marginalizeze sau chiar să pericliteze rolul și autonomia regiunilor europene în cadrul managementului PAC, alocându-le doar sarcina de a pune în aplicare măsurile stabilite la nivel național; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pledează pentru o PAC viitoare care să mențină o relație directă cu zonele teritoriului rural prin rolul activ al regiunilor UE, care au o contribuție crucială în definirea și punerea în aplicare a politicilor de dezvoltare rurală la nivel local; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită flexibilitate cu privire la normele privind ajutoarele de stat și la introducerea unor programe de reînnoire a zonelor rurale și a satelor, care să permită dezvoltarea acestora. În plus, strategiilor locale și regionale privind dezvoltarea rurală trebuie să li se acorde mai multă recunoaștere, iar aceste strategii trebuie să fie integrate în cadrele naționale de planificare. Autoritățile locale și regionale pot acționa ca brokeri în materie de inovare în comunitățile locale; |
| --- | --- |

21.

Depopularea

| 22. | constată tendința îngrijorătoare de depopulare a zonelor rurale care, pe măsură ce agricultura evoluează, concentrează crearea de locuri de muncă mai ales în jurul centrelor urbane, având drept consecință o diminuare a ofertei de servicii în mediul rural; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pledează pentru stabilirea unor criterii care să permită identificarea zonelor rurale aflate sub nivelul NUTS3 care se confruntă cu problema depopulării, pentru a aborda declinul numărului populației și a reduce dezechilibrele existente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră, totuși, că depopularea necesită noi modalități de abordare a dezvoltării rurale care să se raporteze la această reducere nedorită a populației, nu ca la o povară, ci ca la o eventuală oportunitate pozitivă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este de părere că acceptarea acestei scăderi nedorite a populației poate contribui la reorientarea politicilor rurale și a deciziilor în materie de investiții pentru regenerarea pe o bază mai verde și de dimensiuni mai mici, pentru deschiderea de noi orizonturi în sensul inovării și a modernizării guvernanței și a serviciilor publice prin strategii holistice, proactive și bazate pe realitatea zonei; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Încurajează utilizarea muncii la distanță și digitalizarea, a educației și formării digitale. Este de părere că munca mobilă și la distanță, educația și formarea pe durata actualei pandemii ilustrează potențialul a ceea ce s-ar putea realiza în zonele rurale dacă serviciile ar fi disponibile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că acceptarea tendinței de depopulare rurală și de abandonare a exploatațiilor agricole necesită elaborarea unor politici rurale și strategii care să vizeze creșterea rezilienței teritoriilor abandonate la efectele schimbărilor climatice, cum ar fi eroziunea, inundațiile sau incendiile majore, intensificarea reducerii amprentei de carbon și stimularea conservării naturii și a peisajului. Consideră, prin urmare, că promovarea sectorului forestier și sprijinirea comunităților care dețin păduri oferă un mare potențial în acest sens; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră necesar să se scoată în lumină valoarea modului de viață rural și să se contracareze hegemonia culturală și socială a modului de viață urban, pentru a elimina stereotipurile, contribuind astfel la îmbunătățirea imaginii și reputației teritoriilor mai afectate de riscuri demografice și generând empatie pentru aceste zone, și încurajează marketingul teritorial: zonele rurale trebuie să-și îmbunătățească imaginea și să promoveze calitatea mai bună a vieții celor care aleg să locuiască în mediul rural. Aceasta se poate realiza prin dezvoltarea reprezentării regionale, încurajarea politicilor și îmbunătățirea comunicării cu privire la ofertele de locuri de muncă, inclusiv la opțiunile de muncă la distanță și de formare, disponibile în regiune; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că ar trebui acordată o atenție specială nevoilor tinerilor pentru a-i încuraja să rămână în zonele rurale, oferindu-le opțiuni educative, de calificare, recalificare și de formare interesante, asigurate la nivel local, astfel încât să nu fie nevoiți să-și abandoneze studiile (inclusiv prin învățarea la distanță, când este necesar). De asemenea, ar putea fi stabilite anumite măsuri astfel încât, după studii, ei să se poată întoarce în locul de origine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită modernizarea oportunităților de formare profesională și de calificare/recalificare oferite în zonele rurale și adaptarea lor la condițiile de concurență de la nivel mondial și la nevoile întreprinderilor locale și dezvoltarea în continuare a fondurilor FSE către formarea profesională din zonele rurale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene și statelor membre de a încuraja și a înlesni într-un mod mai proactiv instalarea femeilor în zonele rurale, promovând activități care să le ajute să găsească mai ușor un echilibru între viața profesională și cea personală (1), sporind oferta de servicii de îngrijire și asistență a copiilor și a membrilor dependenți ai familiei; |
| --- | --- |

31.

Creșterea verde

| 32. | recunoaște că zonele rurale trebuie să profite de oportunitățile de dezvoltare a sectorului energiei și a ecosistemelor alimentare locale și de o integrare mai puternică a mediului rural/urban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră esențială consolidarea participării și a pozițiilor de conducere deținute de femei în cadrul grupurilor de acțiune locală și al rețelelor de dezvoltare rurală, recunoscând rolul lor ca factor-cheie în structura teritorială, economică și socială a zonelor rurale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută Pactul verde european și strategia „De la fermă la consumator” și este de părere că acestea pot crea locuri de muncă și pot preveni pierderile economice ale zonelor rurale. Investițiile trebuie să se concentreze pe proiecte durabile care sunt gestionate de comunitate și sunt orientate spre modele de economie circulară care utilizează în mod optim lanțurile de producție, creând locuri de muncă și reducând amprenta de carbon; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sprijină o PAC care să fie sustenabilă din trei puncte de vedere (economic, social și ecologic) și care, prin intermediul standardelor sale de mediu, să poată îndeplini obiectivele Pactului verde european, și să fie un instrument în plus pentru punerea în aplicare a strategiei „De la fermă la consumator” și a Strategiei UE în domeniul biodiversității; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recomandă ca agricultorii, crescătorii de animale și silvicultorii să fie formați și finanțați pentru a identifica oportunități de gestionare durabilă a mediului natural și opțiuni de comercializare a produselor lor, alături de aceste produse putând fi comercializate produse din sectorul energiei, al turismului, al stocării de carbon și din ecosistemele locale. Crearea de cooperative pentru a reuni producători din toate sectoarele ar trebui să beneficieze de o mai mare susținere; |
| --- | --- |

36.

Conectivitatea digitală

| 37. | observă că o mare parte din această investiție s-a axat pe zone cu densitate mare, însă trebuie să se acorde prioritate investițiilor în mediul rural pentru a se asigura faptul că zonele rurale dispun de infrastructura adecvată pentru conectivitatea digitală, de exemplu centre digitale și de inovare care facilitează învățarea și munca la distanță, spații antreprenoriale și cursuri de formare pentru utilizarea noilor tehnologii, care vor contribui, de exemplu, la promovarea și comercializarea produselor locale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că rețelele de telecomunicații de mare viteză sunt critice pentru competitivitatea în mediul rural și creșterea economică și trebuie depuse eforturi pentru a garanta aceeași capacitate pentru toate regiunile, în conformitate cu obiectivele stabilite în contextul Agendei digitale pentru Europa 2020; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită ca fondurile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, care dispune de un buget de 560 de miliarde EUR, să investească într-o conectivitate sporită și îmbunătățită și să se axeze pe eliminarea decalajului digital dintre zonele rurale și zonele urbane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită:






  — | recunoașterea accesului la internet ca un drept public la nivelul UE și a nevoii de a accelera dezvoltarea internetului de mare viteză în zonele rurale; |
| --- | --- | --- |

40.

—

recunoașterea accesului la internet ca un drept public la nivelul UE și a nevoii de a accelera dezvoltarea internetului de mare viteză în zonele rurale;

| — | susținerea accesului la finanțare pentru investiții în rețele în bandă largă pentru proiectele la scară mică; |
| --- | --- |

—

susținerea accesului la finanțare pentru investiții în rețele în bandă largă pentru proiectele la scară mică;

| — | recunoașterea nevoii de digitalizare a serviciilor publice, introducerea de cursuri de formare pentru populație din diferite grupuri de vârstă cu privire la utilizarea tehnologiilor digitale și adaptarea predării la publicul-țintă; |
| --- | --- |

—

recunoașterea nevoii de digitalizare a serviciilor publice, introducerea de cursuri de formare pentru populație din diferite grupuri de vârstă cu privire la utilizarea tehnologiilor digitale și adaptarea predării la publicul-țintă;

| — | măsuri pentru promovarea formării în materie de TIC, sensibilizare și dezvoltarea IMM-urilor; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru promovarea formării în materie de TIC, sensibilizare și dezvoltarea IMM-urilor;

| — | acordarea unor facilități întreprinderilor cu servicii de internet, astfel încât să poată oferi o acoperire completă a teritoriului; |
| --- | --- |

—

acordarea unor facilități întreprinderilor cu servicii de internet, astfel încât să poată oferi o acoperire completă a teritoriului;

Accesul la servicii

| 41. | subliniază că comunitățile rurale au dreptul la standarde de bază pentru servicii, cum ar fi serviciile medicale (asistență medicală de bază), capacitatea de a accesa serviciile poștale, bancare și de asigurare în zonele rurale, participarea la viața politică și accesul la artă și cultură; |
| --- | --- |

41.

| 42. | observă suprapunerea dintre indisponibilitatea infrastructurii digitale și lipsa accesului la servicii și solicită statelor membre să asigure o accesibilitate armonioasă pentru toți cetățenii și toate întreprinderile situate în zonele rurale. Pot fi dezvoltate centre pentru scopuri multiple cum ar fi educația, munca și formarea la distanță, centrele de sănătate și e-sănătate, cafenelele, oficiile poștale, spațiile creative, laboratoarele mobile și centrele comunitare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | observă nevoia de sisteme de transport durabile/inovatoare care să permită accesul la servicii esențiale, aceste mijloace de transport fiind înțelese ca prelungiri ale serviciilor publice de bază ale orașelor mai mari către localitățile rurale mai mici; |
| --- | --- |

43.

Calitatea vieții

| 44. | observă importanța creșterii economice și a creării de locuri de muncă, dar și faptul că acestea trebuie completate, între altele, de o ofertă suficientă de servicii de bună calitate, locuințe, educație și formare, învățare pe tot parcursul vieții și sisteme de sănătate, pentru a se asigura că zonele rurale nu sunt numai durabile, ci și locuri atractive de locuit; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută crearea unei infrastructuri interoperabile de date în conformitate cu strategia de date a Comisiei Europene din 19 februarie 2020, cu spații de date specializate (de exemplu, spații europene comune de date privind mobilitatea, mediul sau agricultura, spații de date administrative, din sfera sănătății sau a energiei), care se bazează pe infrastructura de date spațiale din Europa în temeiul Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (Inspire) (2), ca o componentă transversală, asigurând astfel servicii publice și private în zonele rurale într-un mod sustenabil și eficient; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită un plan de acțiune inovator pentru a aborda lipsa conectivității transporturilor cu regiunile rurale, de munte, insulare și ultraperiferice; încurajează mobilitatea durabilă pentru toți, prin promovarea dezvoltării de noi moduri de transport, curate și alternative pentru persoane și bunuri (vehicule electrice sau cu hidrogen, co-voiajarea și folosirea în comun a autovehiculelor particulare și o combinație a diferitelor tipuri de servicii pentru reducerea costurilor – transport la cerere); |
| --- | --- |

46.

| 47. | sprijină cooperarea între municipalități, cunoscută sub denumirea de „contracte de reciprocitate între orașe și mediul rural”, ce recunosc diversitatea zonelor rurale și vizează promovarea legăturilor dintre mediul urban și mediul rural; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că acest tip de abordare de amenajare spațială necesită strategii mai ample care să recunoască importanța unei rețele urbane policentrice pentru dezvoltarea zonelor conectate la aceste zone metropolitane, inclusiv localitățile de dimensiuni mici și medii situate în proximitate. Scopul este de a elimina decalajul dintre zonele urbane și zonele rurale prin promovarea de parteneriate avantajoase pentru toate părțile, cum ar fi mediul și tranziția energetică, dezvoltarea economică, calitatea serviciilor și organizarea administrativă și, de asemenea, de a elimina decalajul dintre comunitățile urbane și cele rurale în domeniile educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută rezultatele proiectului SIMRA (3) (Inovarea socială în zone rurale marginalizate), care a demonstrat că inovarea socială poate fi un ingredient vital în abordarea provocărilor rurale cum ar fi emigrația, diversificarea întreprinderilor rurale, schimbările climatice, stilurile de viață în schimbare și restructurarea economiilor rurale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută cererile de propuneri specifice din cadrul Orizont 2020 în funcție de nivelul de dezvoltare al inovării sociale și solicită ca această îmbunătățire să fie pusă în aplicare pentru toate fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

50.

Zone rurale și sate inteligente

| 51. | salută inițiativa Comisiei Europene privind acțiunea UE pentru satele inteligente, care este un prim pas spre recunoașterea necesității de a întreprinde acțiuni specifice de sprijinire a revigorării zonelor rurale ca locuri durabile în care se poate trăi, învăța și lucra, deși acest lucru nu este suficient; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește că avizul CoR privind satele inteligente solicită ca această agendă să fie integrată în diverse politici și oportunități de finanțare. Nu este vorba doar de furnizarea de servicii în bandă largă, ci și de modul de a găsi căi inteligente de dezvoltare a aprovizionării cu energie, de a furniza servicii pentru comunități, de o adevărată nouă revoluție în modul în care se pot integra structuri în zonele rurale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | salută setul de instrumente ale Rețelei Europene de Dezvoltare Rurală (REDR) destinate măsurilor de dezvoltare rurală pe care statele membre le pot pune în aplicare pentru a susține satele inteligente și a îmbunătăți, astfel, inovarea socială, inclusiv: cooperarea (în speciale LEADER), schimbul de cunoștințe, rețelele PAC, instalarea tinerilor întreprinzători și a întreprinderilor rurale nou-înființate, crearea de industrii rurale, investițiile etc. În același timp, CoR consideră că există și o nevoie de măsuri de sprijin mai flexibile pentru inovarea în activitățile neagricole integrate și care contribuie la activitatea principală, permițând favorizarea bioeconomiei și punerea în valoare a teritoriului; acestea cuprind nu numai promovarea înființării de noi întreprinderi, ci și posibilitatea de a promova dezvoltarea întreprinderilor în afara sectorului agricol; acest lucru ar trebui inclus la articolul 69 din Regulamentul privind planurile strategice PAC; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită ca și localitățile de dimensiuni medii să aibă acces la finanțarea pentru mediul urban; subliniază că aceste localități sunt vitale pentru zonele rurale și sunt deseori excluse din programe din cauza dimensiunii lor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază rolul pozitiv al viitorului program LEADER, al dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității (DLRC), finanțată din diferite fonduri, și al altor inițiative ascendente; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că, atunci când se vorbește despre zonele rurale, se vorbește, de fapt, despre comunitățile care trăiesc în aceste zone și despre mediul de viață al acestora. CoR este de părere că prin politici UE de gestionare activă și conservare a spațiului rural și prin activități transversale din punctul de vedere al programelor și al domeniilor politice, ar putea fi obținute multe lucruri care să garanteze că zonele rurale sunt locuri minunate în care se poate locui, munci, produce și în care se poate întemeia o familie. |
| --- | --- |

56.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  JO C 225, 27.7.2012, p. 174 și JO C 207, 30.6.2017, p. 57

1

(2)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

2

(3)  http://www.simra-h2020.eu/

3

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/22

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — De la fermă la consumator: dimensiunea locală și regională

(2021/C 37/04)

| Raportor: | domnul Guido MILANA (IT-PSE), membru al Consiliului local Olevano Romano (Roma) |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Guido MILANA (IT-PSE), membru al Consiliului local Olevano Romano (Roma)

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută călduros strategia „De la fermă la consumator” (denumită în continuare „strategia”), care, împreună cu „Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030” (1), se află în centrul Pactului verde european (2), fiind de importanță crucială pentru a face din Europa primul continent neutru din punct de vedere climatic cel târziu până în 2050; subliniază că cele două strategii trebuie să se coreleze perfect pentru a limita impactul sistemelor alimentare asupra climei, durabilității mediului și biodiversității, prin promovarea sănătății solurilor, protejarea polenizatorilor, utilizarea resurselor biologice pentru combaterea integrată, prin protecția resurselor hidrologice și a ecosistemelor, garantând totodată aprovizionarea și producția de alimente sigure și sănătoase. Ele trebuie, de asemenea, să contribuie la soluționarea problemei depopulării zonelor rurale; consideră că autonomia alimentară este o miză strategică majoră, care implică menținerea unor capacități de producție. În acest scop, este necesară o asistență bugetară suficientă din partea UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază nevoia de coerență între diferitele sectoare legate de produsele alimentare, cum ar fi agricultura, creșterea animalelor, silvicultura, pescuitul, afacerile maritime, și politicile de mediu, politicile privind energia și sănătatea, protecția consumatorilor, producția, ocuparea forței de muncă, dezvoltarea rurală și politicile forestiere, printr-o abordare bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri, astfel încât eforturile concertate la nivel european să poată contribui la punerea în aplicare a strategiei în vederea atingerii obiectivelor ambițioase și comune ale reformei. Contribuția comunităților locale și a comunităților rurale trebuie să fie mai bine recunoscută și integrată în politici. Este esențial să se recupleze identitatea culturală a regiunilor cu ecosistemele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că pandemia de COVID-19 ne-a făcut extrem de conștienți de legăturile existente între sănătatea noastră și ecosisteme, lanțurile de aprovizionare, modelele de consum și limitele planetei. Pandemia actuală este doar un exemplu: creșterea frecvenței secetelor, a inundațiilor, a incendiilor forestiere și a noilor dăunători ne reamintește în mod constant că sistemul nostru alimentar este amenințat și că trebuie să devină mai durabil și mai rezilient, capabil să funcționeze în orice circumstanțe și să ofere cetățenilor o cantitate suficientă de alimente sănătoase, adecvate și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că dezvoltarea unei agriculturi durabile nu va fi posibilă dacă Europa continuă să importe produse agricole ieftine și care nu respectă normele de producție europene, care fac o concurență neloială filierelor de producție europene, și dacă își exportă excedentele la prețuri mai mici decât costurile sale de producție; cere să fie introduse urgent noi norme multilaterale mai juste și mai solidare, astfel încât să nu fie prejudiciată viabilitatea economică a întreprinderilor europene; dorește ca această nouă abordare să fie orientată către consolidarea perspectivelor economice ale producătorilor și a legăturilor dintre producători și consumatori, sprijinind sisteme alimentare diversificate și alternative sau complementare la sistemele de producție convenționale; subliniază necesitatea unei redistribuiri mai echitabile a valorii, care să permită o remunerare mai bună a producătorilor care furnizează bunuri publice de calitate și servicii ecosistemice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia Europeană să aplice în mod consecvent setul existent de indicatori (de exemplu, indicatorii privind obiectivele de dezvoltare durabilă) pentru a monitoriza progresele înregistrate în realizarea obiectivului de a reuni producția durabilă de alimente, serviciile ecosistemice și perspectivele economice echitabile pentru fermieri și angajați în cadrul diferitelor politici sectoriale; trebuie prevăzută introducerea unor indicatori noi numai pentru acele sectoare care sunt insuficient reprezentate în prezent; solicită participarea activă a tuturor actorilor din sistemul alimentar la monitorizarea și evaluarea punerii în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | speră că rolul regiunilor și al orașelor ca actori importanți în tranziția alimentară va fi recunoscut și sprijinit; printre alte funcții, Comitetul European al Regiunilor reprezintă un rezervor de cunoștințe privind practicile orașelor și regiunilor europene și, prin urmare, poate fi un intermediar important pentru comunicarea și învățarea reciprocă între nivelurile de guvernare; în cadrul definirii și punerii în aplicare a noii PAC, este indispensabil ca regiunile europene să poată continua să își exercite rolul de autorități de management, astfel încât să însoțească tranzițiile evocate de strategia „De la fermă la consumator” într-un mod cât mai apropiat de realitatea din teritoriu și să se asigure că viitoarele planuri strategice răspund necesităților locale. În acest sens, ar fi esențială regionalizarea primului pilon în cadrul planurilor strategice, astfel încât programele ecologice (ecoscheme) să poată fi gestionate adecvat, ca instrumente importante de însoțire a punerii în aplicare a strategiei, într-un mod care să corespundă nevoilor specifice fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

6.

Sprijin pentru producători, promovarea unor lanțuri de aprovizionare scurte și transparente

| 7. | recomandă să fie tratată cu mai multă atenție tendința de concentrare a terenurilor în favoarea agroindustriei, creșterea prețului terenurilor, abandonarea terenurilor în zonele marginale și, în consecință, pierderea de terenuri agricole de către producătorii mici și mijlocii și de către noii fermieri; recomandă, prin urmare, modificarea instrumentelor existente ale politicii agricole comune (PAC), ca de exemplu limitarea eventuală a plăților directe pentru fiecare exploatație, cu scopul de a facilita accesul la terenurile agricole pentru agricultura locală și de dimensiuni mici și mijlocii și pentru noii fermieri din domeniul agroecologiei, organizați în exploatații individuale sau în asociații, și a evita scăderea numărului de fermieri activi; recomandă să se mențină echilibrul dintre economie și ecologie în PAC; încurajează utilizarea apelor recuperate pentru irigarea în zonele deficitare și promovarea agrosilviculturii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută intenția planului Comisiei de a consolida agricultura ecologică, exprimată prin voința de a i se aloca, după un studiu de evaluare a impactului, cel puțin 25 % din suprafața agricolă a UE până în 2030, precum și creșterea semnificativă a acvaculturii ecologice; invită, de asemenea, Comisia să evalueze alte sisteme de cultivare și de producție care oferă beneficii pentru mediu. În acest sens, recomandă să se aibă în vedere și să se sprijine rolul politicilor teritoriale locale și regionale ca mijloc de conservare și de creștere a suprafețelor pentru producția ecologică, integrată și de precizie, care acordă atenție economisirii resurselor de mediu, prin intermediul unor programe precum politicile alimentare locale [inclusiv biodistrictele, ecoregiunile, bioregiunile (3)] și al unor procese de formare; solicită ca, în cadrul PAC, tranziția să se coreleze cu evoluția consumului de produse ecologice; solicită, de asemenea, măsuri de sprijinire a structurării întregului sector ecologic, nu doar a dezvoltării producției, pentru a menține valoarea adăugată asociată acestei metode de producție și de prelucrare în diferite regiuni, sprijinind – printre altele – realizarea unor rețele de apă, pentru a asigura aprovizionarea producătorilor din sectorul agricol ecologic cu apă compatibilă cu reglementările; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită punerea unui accent mai puternic pe lanțurile de aprovizionare scurte, precum și recunoașterea diversității sistemelor europene de producție, inclusiv a sistemelor de producție alternative, care vizează dezvoltarea unor forme locale/regionale de producție, prelucrare și comercializare, bazate pe calitatea nutrițională, pe bunăstarea animalelor și pe protecția mediului; solicită instituirea unui cadru european pentru promovarea și consolidarea lanțurilor de aprovizionare scurte, plecând de la practicile locale inovatoare și de succes; solicită sprijinirea proiectelor teritoriale colective care implică prelucrători, autorități locale, ferme și exploatații forestiere, comercianți și consumatori locali, pentru a dezvolta o aprovizionare cu alimente la nivel local; solicită, de asemenea, să se acorde sprijin pentru diversificarea producției și prelucrării locale/regionale, pentru dezvoltarea de noi sectoare (de exemplu, sectorul proteinelor vegetale, în special leguminoase, și sectoarele de calitate, precum fructele de pădure, fructele cu coajă lemnoasă etc.), care prevăd inclusiv punerea în valoare a filierelor derivate legate de fluxurile secundare și de deșeuri, pentru a crea valoare adăugată în diferitele etape ale lanțului de aprovizionare cu alimente, analizând totodată posibilitatea introducerii unei certificări pentru producția durabilă și care să cuprindă și gestionarea resurselor hidrice și a solului; În acest context, CoR observă că noțiuni precum „local” sau „regional” ar trebui luate în considerare din perspectiva produsului în cauză. Principiul de bază este amprenta ecologică redusă a produsului, evitarea transporturilor inutile și o relație îmbunătățită între producători și consumatori. |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște că producția, prelucrarea, vânzarea cu amănuntul, ambalarea și transportul produselor alimentare contribuie la poluarea aerului, a solului și a apei, la emisiile de gaze cu efect de seră și au un impact profund asupra biodiversității; prin urmare, solicită punerea în valoare a fluxurilor secundare, în scopul realizării unui model al economiei circulare; în acord cu Comisia Europeană, consideră că sunt necesare următoarele măsuri:






  (a) | reducerea cu 50 % a utilizării și a riscului global al pesticidelor chimice și cu 50 % a utilizării pesticidelor mai periculoase (4) până în 2030, garantând că fermierilor li se oferă alternative reale (care nu le limitează productivitatea) atât la pesticide, cât și la practicile agricole utilizate, alocându-se mai multe resurse cercetării în acest domeniu și accelerând accesul la piețe; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

reducerea cu 50 % a utilizării și a riscului global al pesticidelor chimice și cu 50 % a utilizării pesticidelor mai periculoase (4) până în 2030, garantând că fermierilor li se oferă alternative reale (care nu le limitează productivitatea) atât la pesticide, cât și la practicile agricole utilizate, alocându-se mai multe resurse cercetării în acest domeniu și accelerând accesul la piețe;

| (b) | reducerea cu cel puțin 50 % a pierderilor de nutrienți, fără ca acest lucru să conducă la deteriorarea fertilității solului; |
| --- | --- |

(b)

reducerea cu cel puțin 50 % a pierderilor de nutrienți, fără ca acest lucru să conducă la deteriorarea fertilității solului;

| (c) | reducerea utilizării îngrășămintelor cu cel puțin 20 % până în 2030; |
| --- | --- |

(c)

reducerea utilizării îngrășămintelor cu cel puțin 20 % până în 2030;

| (d) | reducerea cu 50 % a vânzărilor de substanțe antimicrobiene utilizate pentru animalele de fermă și pentru acvacultură până în 2030; |
| --- | --- |

(d)

reducerea cu 50 % a vânzărilor de substanțe antimicrobiene utilizate pentru animalele de fermă și pentru acvacultură până în 2030;

| (e) | reducerea în continuare a emisiilor de gaze cu efect de seră produse de sectorul agricol și a celor legate de utilizarea terenurilor, în special cele de protoxid de azot și metan, acesta din urmă provenind inclusiv din sectorul creșterii animalelor și din exploatarea în scopuri agricole a zonelor mlăștinoase, contribuind în mod adecvat la procesul conceput de Legea europeană a climei. În acest scop, solicită Comisiei să publice cât mai curând posibil un plan pentru 2030 privind obiectivele climatice, destinat să crească obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 (5) și punând în aplicare un plan coerent, cu angajamente financiare adecvate; |
| --- | --- |

(e)

reducerea în continuare a emisiilor de gaze cu efect de seră produse de sectorul agricol și a celor legate de utilizarea terenurilor, în special cele de protoxid de azot și metan, acesta din urmă provenind inclusiv din sectorul creșterii animalelor și din exploatarea în scopuri agricole a zonelor mlăștinoase, contribuind în mod adecvat la procesul conceput de Legea europeană a climei. În acest scop, solicită Comisiei să publice cât mai curând posibil un plan pentru 2030 privind obiectivele climatice, destinat să crească obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 (5) și punând în aplicare un plan coerent, cu angajamente financiare adecvate;

| (f) | creșterea suprafețelor de pajiști și a producției de furaje proteice în Europa, reducând astfel cantitățile de furaje și proteine importate care nu sunt conforme cu standardele europene în materie de climă și mediu; |
| --- | --- |

(f)

creșterea suprafețelor de pajiști și a producției de furaje proteice în Europa, reducând astfel cantitățile de furaje și proteine importate care nu sunt conforme cu standardele europene în materie de climă și mediu;

| 11. | invită Comisia să efectueze, în cadrul punerii în aplicare, studii de impact asupra modului în care sunt stabilite obiectivele numerice. Țările care utilizează cantități mari de antibiotice, de produse chimice de protecție a plantelor și de nutrienți pentru plante ar trebui să fie încurajate să își reducă utilizarea mai mult decât țările cu niveluri deja scăzute de utilizare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | propune efectuarea unor evaluări ale impactului transparente și ușor de comunicat, pentru a monitoriza obiectivele atinse pe termen mediu și pentru a renegocia ajustările necesare în colaborare cu statele membre, autoritățile locale și regionale și cu actorii din sectorul agroindustrial; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recomandă introducerea unor măsuri mai stricte împotriva impactului practicilor agricole industriale intensive asupra mediului; pledează ca etichetarea certificată oficial în domeniul bunăstării animale prevăzută în strategie să devină obligatorie la nivelul UE; recomandă introducerea obligației de a utiliza o etichetă clară cu privire la metoda de creștere a animalelor, care să specifice ciclul de viață a animalului, permițându-le astfel producătorilor să indice practicile folosite, iar consumatorilor să aleagă produsele după preferințe; propune reducerea treptată și planificată a creșterii animalelor în cuști în întreaga Uniune Europeană, inclusiv prin limitarea densității animalelor în cadrul exploatației respective și sprijinirea creșterii extensive în acvacultură; solicită ca plafonarea densității animalelor în exploatație să reprezinte o condiție pentru accesul la plățile PAC și să fie consolidată ca condiționalitatea PAC privind normele de bunăstare a animalelor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită ca noile programe ecologice să ofere un flux de finanțare obligatoriu, echitabil, eficace și tot mai important pentru promovarea practicilor productive durabile, care îmbunătățesc în mod semnificativ, între altele, sechestrarea carbonului (carbon farming) de către fermieri și silvicultori și sporesc biodiversitatea; cu toate acestea, reamintește că măsurile de agromediu și climă din cel de-al doilea pilon al PAC s-au dovedit a fi de departe cea mai eficace măsură de ecologizare a politicii agricole comune, ceea ce se datorează abordării ascendente utilizate la definirea acestor măsuri în cazul unei gestionări regionalizate; de aceea, solicită utilizarea posibilității de a transfera fonduri de la primul la al doilea pilon al PAC și implicarea autorităților regionale în definirea programelor de ecologizare atât la scară europeană, cât și națională, în vederea asigurării unei coerențe și complementarități sporite între aceste programe și măsurile de agromediu și climă, precum și pentru a ține seama mai bine de necesitățile teritoriilor; recomandă, de asemenea, sprijinirea unor practici de creștere a animalelor în sistem extensiv, cu un impact ecologic mai redus. Pentru un echilibru de durabilitate ecologică, economică și socială, este necesar ca fermierii să poată primi, din fonduri europene și naționale, compensații pentru orice costuri suplimentare pe care le presupune producția agricolă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că este necesar, în paralel cu schimbările din sectorul agricol, să se accelereze tranziția către producția durabilă de pește; recomandă luarea de măsuri pentru protejarea și valorizarea micilor pescari, precum cei care își desfășoară activitatea în mod sustenabil în regiunile ultraperiferice, și combaterea creșterii intensive în cuști, a practicilor de pescuit ilegale și a practicilor de pescuit excesiv, inclusiv introducerea unor măsuri mai adecvate în cadrul revizuirii politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și al acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită elaborarea de propuneri pentru planificarea spațiilor maritime și crearea unei rețele de zone în care toate formele de pescuit să fie interzise pentru o perioadă de timp suficient de lungă pentru a realiza mai eficient obiectivele de asigurare a echilibrului între recoltarea resurselor piscicole și capacitatea mării de a le reproduce; solicită orientarea eforturilor către o eficacitate sporită în instituirea unor planuri durabile de gestionare a pescuitului în zonele cele mai fragile din punct de vedere ecologic. |
| --- | --- |

16.

Mediul alimentar, combaterea obezității, promovarea unui consum responsabil și critic

| 17. | reiterează importanța alegerilor și a obiceiurilor alimentare ale consumatorilor ca factor determinant al schimbării sistemului alimentar; sprijină intenția Comisiei de a facilita tranziția către regimuri alimentare sănătoase și durabile, în conformitate cu Obiectivul 12 al Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă (6); invită Comisia, prin urmare, să pună în aplicare un pachet de măsuri coerente și specifice pentru promovarea dietei mediteraneene, dovedită a fi una sănătoasă, și a unor regimuri alimentare sănătoase, cu o componentă vegetală mai pronunțată și un consum adecvat și responsabil de grăsimi și zaharuri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să definească sisteme mai adecvate de etichetare nutrițională a produselor, coordonate la nivel european și bazate pe cele mai recente date de cercetare științifică; invită Comisia să ia în considerare crearea unei baze de date europene privind valorile nutritive și să pună în aplicare un program european de etichetare nutrițională. Pentru a stimula un consum conștient, obiectivul ar trebui să fie furnizarea unor informații transparente, complete și clare cu privire la calitatea nutrițională, ținând seama de originea produselor, de impactul asupra mediului al transportului și de metodele de producție; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază, în plus, importanța extinderii măsurilor, pe lângă etichetarea informațiilor, prin educație, stimulente și măsuri structurale, în vederea unui consum critic și responsabil și a încurajării unor medii alimentare sănătoase și accesibile pentru toți; recomandă, prin urmare, campanii de informare și programe educaționale privind o alimentație sănătoasă și diete bogate în componente vegetale și fibre; sprijină adoptarea unor stimulente fiscale pentru a încuraja consumatorii să opteze pentru regimuri alimentare sănătoase și durabile; încurajează, de asemenea, luarea de măsuri pentru a descuraja industria agroalimentară să comercializeze alimente intens prelucrate și nesănătoase, bogate în zaharuri, sare și grăsimi saturate și să le facă publicitate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sprijină cu fermitate măsurile care garantează că prețul alimentelor reflectă costurile sociale și de mediu reale și că producătorii primari beneficiază de venituri echitabile pentru munca lor; invită Comisia, prin urmare, să discute cu statele membre despre adoptarea unor măsuri de limitare a puterii de cumpărare a procesatorilor sau vânzătorilor cu amănuntul, consolidând în schimb poziția de negociere a producătorilor din sectorul primar, ținând seama de costurile de mediu și de costurile privind sănătatea publică demonstrate la nivel științific. CoR consideră acceptabil ca un preț echitabil pentru produse să determine un preț mai ridicat pentru consumatori (7); |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să facă din dreptul la alimentație unul dintre pilonii punerii în aplicare a strategiei; propune, prin urmare, colaborarea cu statele membre și cu autoritățile locale și regionale în vederea elaborării unor măsuri pe termen scurt și mediu (de exemplu, prin sprijin economic sau anularea datoriilor gospodăriilor cu venituri reduse) și pe termen lung (politici sociale structurale) pentru a promova accesul grupurilor cele mai vulnerabile la un sistem alimentar mai durabil și mai sănătos, contribuind la combaterea obezității și a malnutriției; solicită elaborarea unui Plan de acțiune european privind obezitatea infantilă pentru perioada de după 2020. Subliniază că prețul abordabil al alimentelor sănătoase ar trebui să fie sprijinit mai degrabă prin politici și măsuri sociale directe, asigurând, în același timp, prețuri echitabile ale produselor, atât pentru fermieri, cât și pentru angajați. |
| --- | --- |

21.

Achiziții publice durabile, achiziții de produse alimentare ecologice (green food procurement), programe educaționale

| 22. | solicită să se pună un accent mai mare pe rolul achizițiilor publice ecologice și al achizițiilor de produse alimentare ecologice (green food procurement) ca mijloc de sprijinire a regimurilor alimentare sănătoase și durabile și de consolidare și promovare a agriculturii locale bazate pe particularități regionale, asigurând cote de piață pentru producătorii locali și regionali (8); |
| --- | --- |

22.

| 23. | este necesară stabilirea unor criterii mai flexibile pentru introducerea produselor locale și regionale în achizițiile publice, în special adoptându-se principiul „0 kilometri” în cantinele școlare; de asemenea, CoR pledează pentru adoptarea unui sistem de consiliere eficient sau pentru întocmirea unui ghid european simplificat, pentru a oferi autorităților publice orientări clare cu privire la modul de introducere a unor criterii de durabilitate sporită; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sprijină Comisia în eforturile de încurajare a statelor membre și a autorităților locale și regionale să pună în aplicare programe educaționale privind agricultura, alimentele, mediul și clima în școli; consideră că este esențial să se încurajeze consumul critic și să se promoveze educația în agricultură, cultura alimentară și sensibilizarea tinerei generații și a grupurilor cele mai vulnerabile cu privire la aspectele de mediu. |
| --- | --- |

24.

Reducerea și prevenirea generării de deșeuri, promovarea unei economii circulare

| 25. | îndeamnă Comisia să prezinte o legislație ambițioasă și obiective obligatorii pentru prevenirea și reducerea risipei de alimente; speră ca Comisia să mențină cu fermitate obiectivul obligatoriu de reducere la jumătate a deșeurilor alimentare până în 2030, pe baza activității desfășurate în cooperare cu Platforma UE privind pierderile alimentare și risipa de alimente și solicită Comisiei să acorde o mare atenție și un sprijin substanțial regiunilor ultraperiferice, dat fiind că, pentru o mai mare circularitate a economiilor lor, este important să se îmbunătățească gestionarea, reciclarea și valorificarea deșeurilor și subproduselor din sectorul agroalimentar și cel al pescuitului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recomandă să se mențină o imagine de ansamblu a lanțului alimentar, prin prevederea de măsuri privind limitarea risipei de alimente în amonte (producția primară), în procesul de prelucrare, în timpul transportului, comercializării și consumului produselor alimentare, atât în cadrul, cât și în afara gospodăriilor; propune ca supermarketurile să fie încurajate să stocheze produsele într-un mod mai eficient și să se adopte măsuri de taxare a supermarketurilor pentru utilizarea ineficientă a surplusului; salută inițiativa unora dintre statele membre privind obligația de a dona stocurile excedentare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită furnizarea pe etichetele produselor alimentare a unor informații mai adecvate privind termenul de expirare, prin evaluarea indicației „a se consuma de preferință înainte de”, dar și a „caracterului necomestibil”; consideră că este importantă, de asemenea, lansarea unor campanii de comunicare și de sensibilizare a consumatorilor, menite să încurajeze bunele conduite în ceea ce privește limitarea risipei de alimente; se recomandă, de asemenea, o abordare ascendentă care să vizeze cunoașterea și consolidarea inovațiilor și a bunelor practici care se remarcă în numeroase realități urbane și regionale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sprijină stabilirea de măsuri de promovare a diseminării modelelor de producție și de dezvoltare teritorială bazate pe forme de eliminare totală a deșeurilor, pe reutilizare și pe economia circulară în întregul sector, inclusiv în sectorul materialelor plastice; subliniază că achizițiile publice sunt un instrument puternic prin care autoritățile locale și regionale pot stabili standarde și pot orienta piața către produse și servicii mai durabile și locale; propune o abordare ascendentă, cu programe de stimulare a măsurilor de promovare a circularității în contexte urbane, periurbane și rurale (9). |
| --- | --- |

28.

Comerțul internațional, solidaritatea și dezvoltarea durabilă în țările terțe

| 29. | consideră că este necesar să se adopte o abordare cuprinzătoare în ceea ce privește tranziția către sisteme agroalimentare durabile, prin cooperarea cu țările terțe și politicile comerciale internaționale; subliniază că UE, care este cel mai mare importator și exportator de produse alimentare din lume, și-a sporit dependența față de țările terțe și, până în prezent, a dezvoltat o politică comercială aflată în contradicție cu obiectivele sale sociale și de mediu; îndeamnă Comisia să caute în mod activ soluții cu privire la acest subiect, în special în ceea ce privește regulile comerțului internațional cu produse agricole, evoluția prețurilor pe piața UE și pe piețele internaționale și atingerea unui echilibru sustenabil între cererea și producția de carne și produse lactate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | insistă ca acordurile comerciale să fie evaluate ținând seama de obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pe baza conceptului de dezvoltare durabilă; solicită consolidarea capitolelor privind gestionarea durabilă a pădurilor și combaterea defrișărilor, a bunăstării animalelor și a încălcării drepturilor omului (10); |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că politica comercială care nu garantează că piețele externe respectă înaltele standarde europene de durabilitate și siguranță a alimentelor poate submina grav piața internă și poate pune în pericol sectorul nostru agricol; consideră că acordurile comerciale europene sunt esențiale pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile între piața internă și piața externă, pentru protejarea competitivității fermierilor europeni și pentru garantarea unui randament echitabil; solicită insistent să se negocieze cu țările terțe o reciprocitate strictă a normelor de producție, aducând reglementările lor fitosanitare și de mediu la același nivel cu cele din UE și identificând, acolo unde este cazul, produsele locale de excelență, și să se consolideze controlul asupra produselor la intrarea pe piața comună europeană; sprijină o taxă vamală pe carbon, care să împiedice întreprinderile din UE să își transfere producția către țări cu standarde de mediu mai puțin stricte. |
| --- | --- |

31.

Guvernanță, punere în aplicare și monitorizare

| 32. | recomandă orientarea în mod consecvent a viitoarei PAC, a PCP, a programelor operaționale și a planurilor naționale strategice în domeniul PAC în funcție de obiectivele stabilite de Pactul verde european, în special în cadrul strategiilor „De la fermă la consumator” și „Biodiversitatea pentru 2030”; în acest sens, solicită ca în regulamentul PAC să fie incluse obiective europene comune cuantificabile și măsurabile pentru planurile strategice naționale; propune să se prevadă indicatori de impact clari pentru stabilirea obiectivelor și urmărirea rezultatelor; solicită ca regiunile să joace un rol proeminent în guvernanța planurilor strategice, în special pentru cel de al doilea pilon; speră că planurile de reformă a PAC vor ține seama de perspectiva teritorială și regională; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că este regretabil că ponderea alocată PAC în CFM 2021-2027 Consiliul European (prin poziția sa adoptată în iulie) a scăzut cu 6,4 % față de perioada actuală. Obiectivele ambițioase pentru punerea în aplicare a unei tranziții verzi în producția agricolă europeană trebuie să meargă mână în mână cu un buget ambițios pentru PAC, în special pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală; în plus, regretă că eforturile vizând transformarea PAC, în sensul unei orientări mai clare care să vizeze interesul general, durabilitatea și protejarea resurselor, nu s-au reflectat mai bine, până în prezent, în propuneri de regulament și că abordările existente nu au dat rezultate decât cu mare întârziere, din cauza perioadelor tranzitorii lungi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută intenția de a-i implica pe toți actorii din sistemul alimentar, inclusiv societatea civilă și reprezentanții autorităților locale și regionale, în punerea în aplicare și monitorizarea Strategiei; consideră că strategia ar trebui să instituie sisteme de guvernanță orizontale și pe mai multe niveluri, capabile să creeze legături transversale între diversele direcții generale competente ale Comisiei; propune să se urmeze modele participative, cum ar fi consiliile de politică alimentară (food policy councils), introduse în cadrul multor organisme locale și regionale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sugerează Comisiei să inițieze o cooperare strânsă nu numai cu Parlamentul, ci și cu Comitetul European al Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European în punerea în aplicare și monitorizarea celor două strategii. |
| --- | --- |

35.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 380 final.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  Un exemplu este BioRegio Bayern 2012, al cărei obiectiv este de a ajunge la o proporție de 30 % a suprafeței ecologice până în 2030 (Sursa: Rolul autorităților locale și regionale în consolidarea sustenabilității sistemelor alimentare (The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable), studiu comandat de CoR).

3

The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable

(4)  Este vorba despre produse de protecție a plantelor care conțin substanțe active care îndeplinesc criteriile de excludere stabilite la punctele 3.6.2-3.6.5 și 3.8.2 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1) sau care sunt considerate a fi substanțe susceptibile de înlocuire în conformitate cu criteriile stabilite la punctul 4 din anexa respectivă.

4

(5)  Aceeași solicitare a fost formulată în cadrul avizului Legea europeană a climei: instituirea cadrului pentru realizarea neutralității climatice [COR-2020/01361 – raportor: domnul Juan Moreno Bonilla (ES-PPE)] (JO C 324, 1.10.2020, p. 58).

5

Legea europeană a climei: instituirea cadrului pentru realizarea neutralității climatice

(6)  ODD 12: Consumul și producția responsabile.

6

(7)  Cf., de exemplu, Willet, W., et al. (2019), Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems, The Lancet Commissions, 393 (1170), 447-492. Cf. și, Howard, P. et al., Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry, MIT Press, 2019.

7

Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems

The Lancet Commissions

Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry

(8)  Reamintește și reiterează, în acest context, punctul 19 al Rezoluției privind alimentația sustenabilă (JO C 313, 22.9.2015, p. 5), adoptată în cadrul celei de a 113-a sesiuni plenare din iulie 2015: „recomandă ca diferitele părți interesate de producția durabilă și de consumul responsabil [...] să fie informate cu privire la posibilitățile de a include criterii de durabilitate în anunțurile de participare [...]”.

8

(9)  Un exemplu este cazul orașului Maribor din Slovenia, unde sinergiile dintre orașe și zonele rurale se regăsesc în conversia deșeurilor organice în îngrășăminte (sursa: The Role of Local and Regional Authorities in Making Food systems more durable, un studiu comandat de CoR).

9

The Role of Local and Regional Authorities in Making Food systems more durable

(10)  Aceeași solicitare a fost formulată în Avizul Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial [COR-2019/04601 – raportor: domnul Roby Biwer (LU-PSE)] (JO C 324, 1.10.2020, p. 48).

10

Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/28

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Evaluarea guvernanței economice”

(2021/C 37/05)

| Raportor: | Elio DI RUPO (BE-PSE), ministru-președinte al Regiunii Valone |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Evaluarea guvernanței economice
  COM(2020) 55 final |

Raportor:

Elio DI RUPO (BE-PSE), ministru-președinte al Regiunii Valone

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Evaluarea guvernanței economice

COM(2020) 55 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută prezentarea de către Comisia Europeană, la data de 5 februarie 2020, a Comunicării sale pe tema „Evaluarea guvernanței economice”, precum și deschiderea către o reformă a normelor economice și bugetare pe care Comisia o manifestă în acest document; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută, de asemenea, faptul că, la 20 martie, Comisia Europeană și-a prezentat propunerea de a recurge – pentru prima dată în istoria zonei euro – la clauza derogatorie generală prevăzută deja în Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) actual, în scopul de a consolida măsurile bugetare de urgență ca răspuns la pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că această clauză derogatorie trebuie să rămână aplicabilă atât timp cât consecințele financiare și bugetare ale crizei cauzate de pandemia de COVID-19, atât din punctul de vedere al deficitelor, cât și al datoriilor statelor membre, nu sunt încă pe deplin cunoscute. Aceeași logică ar trebui să prevaleze pentru o eventuală eliminare treptată la nivel european a cadrului temporar privind ajutoarele de stat, care poate fi luată în considerare numai într-un context macroeconomic stabilizat și în urma unei dezbateri între Comisia Europeană, Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază de asemenea faptul că, în opinia Organizației Mondiale a Sănătății, pandemia ar putea rămâne prezentă în următorii doi ani și că dezvoltarea unui vaccin sau a unor medicamente performante nu pare posibilă decât în decursul anului 2021; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată, de asemenea, că, pe lângă impactul socioeconomic al pandemiei de COVID-19, contextul economic și financiar s-a schimbat profund de la ultima reformă a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) din 2013. Într-adevăr, ratele dobânzii se situează la un nivel minim istoric, iar costul real al datoriei publice este negativ în multe țări, în timp ce media în zona euro era de aproximativ 3 % la începutul deceniului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră, așadar, că Comisia ar trebui să reexamineze într-o manieră completă și aprofundată situația din fiecare stat membru și să revizuiască proiectul de evaluare a guvernanței economice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că cadrul european de guvernanță economică produce efecte majore asupra tuturor nivelurilor de guvernanță și îndeosebi asupra guvernelor locale și regionale, care sunt responsabile de aproape o treime din cheltuielile publice și atrag mai mult de jumătate din investițiile publice din Uniunea Europeană în ansamblul său, cu diferențe semnificative între statele membre (1); |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că Pactul de stabilitate și de creștere și celelalte elemente din cadrul actual al guvernanței economice europene sunt marcate la ora actuală de patru deficiențe majore: (i) efecte prociclice: un stat membru aflat în recesiune poate fi constrâns să își reducă cheltuielile, cu riscul de a agrava recesiunea pe care o traversează, aceasta în ciuda flexibilității în raport cu conjunctura prezentate în comunicarea interpretativă din 2015 (2), care este insuficientă. Acest caracter prociclic a fost resimțit cu precădere în ceea ce privește investițiile publice, care au jucat mult prea des rolul de variabilă de ajustare a politicilor de austeritate; (ii) complexitatea: obiectivele multiple, flexibilitatea, excepțiile, clauzele derogatorii și situațiile diferite care trebuie luate în considerare au generat un cadru excesiv de complex și de tehnic, bazat pe indicatori care, de altfel, nu pot fi observați direct, precum deficitul structural și deviația PIB; (iii) lipsa eficacității: dacă deficitele excesive aproape că dispăruseră în 2018, evoluția datoriei era în schimb mult mai puțin favorabilă, chiar și înainte ca impactul fiscal al crizei cauzate de coronavirus în 2020 să se facă resimțit. Numărul de state membre care depășesc limita de 60 % a crescut de la 9, în 2008, la 14, în 2018 (3). Aplicarea de sancțiuni financiare nu este credibilă, fiind chiar contraproductivă; (iv) lipsa transparenței și a legitimității: cadrul de guvernanță economică devine opac, din cauza complexității și a caracterului său tehnic. Nici Parlamentul European, nici administrațiile publice locale și regionale, nici societatea civilă și nici celelalte părți implicate nu sunt asociate acestuia într-o manieră veritabilă. Pe de altă parte, cadrul actual nu stabilește o corelație între responsabilitățile nivelurilor de guvernanță pentru punerea în aplicare a PSC și nu recunoaște decât o responsabilitate colectivă națională, independent de gestiunea bugetară efectivă de la diferite niveluri. Aceste lipsuri structurale ale cadrului existent, legate de efectele sale nedorite și de lipsa sa de eficiență, i-au știrbit profund legitimitatea, în special în statele cele mai afectate de criza din zona euro, supuse unor măsuri de condiționalitate, fapt care alimentează respingerea UE și orientarea către extremele politice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază, în conformitate cu constatările Comisiei din comunicare, că reformele pachetelor de șase și, respectiv, de două măsuri legislative au condus la o coordonare mai strânsă a politicilor bugetare în zona euro. Cadrul de supraveghere consolidat a servit drept bază pentru consolidarea structurilor bugetare ale statelor membre, chiar dacă Uniunea continua să sufere, chiar și înainte de apariția pandemiei de COVID-19, de disparități teritoriale și sociale foarte mari; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută succesul obligațiunilor sociale emise de Comisie la 17 octombrie 2020 pentru a finanța sprijinul temporar în valoare de 100 de miliarde EUR pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE), disponibil până la 31 decembrie 2022 sub formă de împrumuturi acordate statelor membre care trebuie să mobilizeze resurse financiare însemnate pentru a combate consecințele economice și sociale negative ale epidemiei de coronavirus pe teritoriul lor. În opinia CoR, dacă programul SURE va avea un impact pozitiv de durată, el ar putea deschide calea către instituirea unui sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj; |
| --- | --- |

10.

Indicatori

| 11. | insistă ca guvernele naționale și administrațiile publice de la nivel regional și local, precum și cetățenii să poată înțelege clar regulile care trebuie aplicate. În acest scop, regulile aplicabile trebuie să aibă la bază indicatori care pot fi verificați direct și care integrează o stabilizare contraciclică, care să nu fie afectată de variații conjuncturale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră, de asemenea, că guvernanța economică trebuie să se bazeze pe un echilibru între indicatorii legați de disciplina bugetară și indicatorii nebugetari. Prin urmare, consideră că în continuitatea procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), care include indicatori mai variați, printre care rata șomajului, o guvernanță economică reformată trebuie să ia în considerare creșterea necesarului de investiții și de cheltuieli publice (4) pentru a sprijini tranziția în sectoarele esențiale ale sănătății, alimentației, transporturilor, renovării termice a clădirilor, energiei și în sectorul digital, din care o parte va trebui să fie suportată de bugetele naționale, în completarea finanțării din surse private și europene. La aceasta se adaugă presiunile exercitate asupra cheltuielilor publice pentru adaptarea economiei la schimbările climatice în curs sau pentru a compensa impactul social al creșterii impozitării emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este de acord cu criticile privind utilizarea ca indicator a „PIB-ului potențial”, respectiv potențialul „de producție” realizabil prin valorificarea integrală a stocului de capital productiv și a ofertei de muncă, fără a crea o presiune inflaționistă. Acest concept nu ia în considerare nici energia ca factor de producție, inclusiv riscul de uzură morală accelerată a capitalului productiv ca urmare a restricțiilor legate de utilizarea energiei carbonului, și nici limitele fizice ale dezvoltării activităților umane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită, de asemenea, o reechilibrare în direcția unei mai bune contabilizări a veniturilor. Într-adevăr, reducerea cheltuielilor în sectorul serviciilor sociale, al educației și al sănătății este adesea percepută că fiind modalitatea cea mai simplă de a micșora datoria pe termen scurt. Unele politici fiscale coordonate și măsuri de combatere a fraudei fiscale ar putea însă reduce considerabil presiunea asupra bugetelor publice. Astfel, numai frauda în materie de TVA reprezintă o pierdere de 147 de miliarde EUR (5) pe an, în timp ce suma deficitelor publice ale tuturor statelor membre ale UE se ridica la 109 miliarde EUR, în 2018; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a politicilor economice ale statelor membre, pentru a reduce discrepanțele ciclice și diferențele în materie de convergență. În consecință, sprijină, de asemenea, intenția Comisiei de a remedia dezechilibrele dintre statele membre în ceea ce privește excedentele și deficitele. Statele membre cu excedente de cont curent ar trebui să aplice politici mai expansioniste pentru a stimula cererea internă, în timp ce statele membre care se confruntă cu dezechilibre structurale din cauza nivelurilor scăzute de productivitate și competitivitate ar trebui să-și intensifice investițiile care vizează modernizarea activităților lor de producție. Toate statele membre trebuie, de asemenea, să crească investițiile în formare, cercetare și dezvoltare, care sunt încă insuficiente în acest stadiu, pentru a asigura competitivitatea economiei europene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sugerează din nou ca PDM să fie extinsă, incluzând indicatori auxiliari care să vizeze disparitățile regionale; consideră că trebuie să se țină mai mult seama de progresul în punerea în aplicare a celor 17 obiective de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (ODD), care acoperă nu numai protecția mediului, ci și criterii sociale, economice și de guvernanță; |
| --- | --- |

16.

Investițiile publice și regula de aur

| 17. | consideră că cadrul european de guvernanță economică este parțial răspunzător de scăderea dramatică a investițiilor publice care a avut loc în urma crizei din zona euro, deoarece nu ia suficient în considerare distincția dintre cheltuielile curente și cheltuielile aferente investițiilor. Între 2009 și 2018, valoarea totală a investițiilor publice din UE, ca procent din PIB, a scăzut cu 20 %. Investițiile realizate de autoritățile locale și regionale au scăzut cu aproape 25 %, și cu 40 % sau mai mult în câteva dintre statele membre cele mai afectate de criză (6); |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că Consiliul bugetar european a constatat că statele membre care au o rată ridicată a investițiilor publice au tendința de a le reduce semnificativ în cadrul procedurii lor de deficit excesiv (PDE) (7) și că Comisia a remarcat că cadrul bugetar nu a împiedicat diminuarea investițiilor, nici nu a favorizat creșterea finanțelor publice și, de asemenea, că nici „clauza privind investițiile” din PSC, nici dispozițiile tratatului, care prevede că Comisia „examinează de asemenea dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții [...]” pentru a evalua dacă sunt îndeplinite condițiile pentru lansarea unei proceduri de deficit excesiv [articolul 126 alineatul (3) din TFUE] nu par să fi avut un impact semnificativ (8); |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, în avizul său privind comunicarea interpretativă din 2015 pe această temă (9), CoR afirmase deja că flexibilitatea existentă în cadrul PSC era prea restrictivă și limitată pentru a avea un efect benefic real asupra investițiilor publice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că investițiile publice de înaltă calitate și bine orientate, bazate pe evaluarea impactului teritorial și pe o analiză economică solidă în termeni de costuri și beneficii ale cheltuielilor publice, trebuie să aibă un caracter anticiclic pentru a aduce beneficii generațiilor viitoare. În contextul actual, caracterizat de nevoi extraordinare în materie de cheltuieli publice, descurajarea finanțării investițiilor publice pe bază de deficit poate încuraja investițiile insuficiente, în detrimentul generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că CoR susține în mod constant faptul ca, printre cheltuielile structurale, publice sau asimilate acestora, definite în PSC, să nu fie incluse cheltuielile publice suportate de statele membre și de autoritățile locale și regionale ca urmare a cofinanțării în cadrul fondurilor structurale și de investiții. Într-adevăr, aceste cheltuieli reprezintă, prin definiție, investiții de interes general european, al căror efect de levier, din punctul de vedere al creșterii durabile, este evident; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că introducerea în cadrul de guvernanță economică european a unei „reguli de aur privind investițiile publice” ar putea constitui un instrument adecvat care să stopeze efectele nefaste ale normelor bugetare actuale, excluzând, în cele din urmă, investițiile publice nete din calculul deficitului în cadrul PSC, ceea ce ar permite nu doar menținerea investițiilor publice în perioada de criză, ci și descurajarea insuficienței masive a investițiilor (investiții publice nete negative) de care suferă anumite state membre, penalizând această abordare. Această măsură ar putea să se aplice cu prioritate în ceea ce privește investițiile publice în proiectele care își propun să încurajeze tranziția către o societate durabilă din punctul de vedere economic, social și al mediului înconjurător, astfel cum este definită în ODD și în Pactul verde, dat fiind că se recunoaște că aceste investiții sunt deosebit de importante, nu doar în cadrul relansării ulterioare crizei provocate de COVID-19, ci și pentru a asigura prosperitatea și calitatea vieții generațiilor viitoare. CoR pledează, de asemenea, pentru investiții în capitalul uman și în competențele necesare pentru a facilita tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, pregătită pentru era digitală; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă Comisia, ca după ce își va fi reformulat propunerile ținând cont de prejudiciile economice și bugetare cauzate de COVID-19, să prezinte o carte albă privind reformarea guvernanței economice, întemeiată pe eventuala instituire a unei astfel de reguli de aur. În evaluarea sa, Comisia ar trebui să ia în considerare și alte instrumente, cum ar fi o regulă privind cheltuielile (10), care, pe baza tendințelor de creștere economică și a nivelului datoriei, să limiteze creșterea anuală a cheltuielilor publice totale și să servească la păstrarea încrederii publice, prin creșterea transparenței, reducerea sarcinilor administrative și găsirea unui echilibru între disciplina bugetară și menținerea unei capacități suficiente pentru investițiile publice; |
| --- | --- |

23.

Semestrul european

| 24. | reamintește că guvernanța economică, care este transpusă în practică prin ciclul de coordonare din cadrul semestrului european, suferă din cauza unei lipse de eficacitate a punerii în aplicare a reformelor. Totodată, subliniază că perimetrul reformelor luate în considerare în cadrul semestrului european nu a fost niciodată definit în textele juridice europene, în special în ceea ce privește pertinența lor și valoarea lor adăugată pentru nivelul european. Consideră că această lipsă a unei definiții limitează interacțiunile posibile dintre reformele întreprinse la nivel național și politicile UE (legislație și programe financiare) și pune probleme în ceea ce privește principiul subsidiarității. CoR împărtășește punctul de vedere al Comisiei Europene conform căruia, în viitor, trebuie să se acorde mult mai multă importanță dimensiunii ecologice a politicilor sociale, economice, bugetare și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, în conformitate cu Pactul verde european; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiterează faptul că implicarea insuficientă a autorităților locale și regionale în calitate de parteneri în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor constituie unul dintre motivele principale ale acestei eficacități scăzute, deși 36 % dintre toate recomandările specifice fiecărei țări sunt adresate direct autorităților teritoriale și 83 % dintre ele au o dimensiune teritorială (11); |
| --- | --- |

25.

| 26. | este convins că propunerea sa privind un cod de conduită, în scopul asocierii autorităților locale și regionale la semestrul european (12), poate oricând să remedieze această lipsă de eficiență și eficacitate, datorită unei analize mai bune a realităților locale și regionale și, de asemenea, că punerea sa în aplicare rămâne necesară cu atât mai mult cu cât, din 2019, semestrul european oferă orientări în privința politicii de coeziune, de a cărei gestionare sunt responsabile toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează Comisia Europeană să promoveze reflecția asupra capacității administrative și asupra descentralizării fiscale în statele membre, în scopul de a se verifica dacă sarcinile încredințate autorităților locale și regionale corespund resurselor umane, tehnice și financiare de care dispun, respectându-se în permanență constituțiile statelor membre și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

27.

Transparența și legitimitatea democratică

| 28. | consideră că legitimitatea democratică a sistemului de guvernanță economică european este prea slabă, fapt care periclitează nu doar guvernanța economică în sine, ci și proiectul european în ansamblul său; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută includerea protecției climei în semestrul european și se așteaptă ca aceasta să ofere atât o monitorizare clară, cât și o evaluare a eficacității măsurilor de protecție a climei, astfel încât progresele naționale în punerea în aplicare a obiectivelor semestrului european să devină mai tangibile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atrage atenția Comisiei și a colegiuitorilor asupra faptului că o mai bună implicare a autorităților locale și regionale în semestrul european, prin intermediul unui cod de conduită, ar genera totodată o mai bună reprezentativitate a deciziilor și o mai bună legitimitate a semestrului și, astfel, a guvernanței economice, în general; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină o reformă a Eurogrupului, al cărui statut trebuie oficializat și actualizat în sensul exercitării pe deplin a Președinției sale, al asumării unei mai mari responsabilități în fața Parlamentului European și al unei transparențe sporite a lucrărilor sale, începând cu publicarea în detaliu a tuturor proceselor-verbale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește, în contextul Conferinței privind viitorul UE, convingerea sa că problema deficitului de legitimitate democratică de care suferă UE și, în special, guvernanța sa economică, nu va putea fi soluționată decât cu condiția ca cetățenii europeni să fie convinși că toate preocupările lor principale sunt abordate în cadrul acesteia. Normele sociale, ocuparea forței de muncă, protejarea mediului înconjurător și aspectele de durabilitate conform ODD ale ONU sau lupta împotriva inegalităților de orice fel nu pot fi considerate secundare în raport cu imperativele macroeconomice și bugetare. Prin urmare, CoR susține că Conferința privind viitorul UE ar trebui să poată dezbate modificările privind guvernanța economică prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene: |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că eforturile de soluționare a dificultăților legate de zona euro trebuie să continue prin reinstaurarea unor finanțe publice solide, crearea unui sistem bancar robust, progresul către o uniune fiscală și încurajarea unei creșteri economice durabile; |
| --- | --- |

33.

Guvernanța economică și criza cauzată de pandemia de COVID-19

| 34. | subliniază că autoritățile locale și regionale se află în avanpostul luptei împotriva pandemiei de COVID-19 – care afectează grav Europa – date fiind responsabilitățile lor importante din punctul de vedere al sănătății, al protecției sociale și al sprijinirii economiei. Pe de altă parte, în Italia și în Spania, două dintre statele membre cele mai afectate, autoritățile locale și regionale sunt responsabile pentru peste 90 % din valoarea cheltuielilor sanitare (13). În timp ce numeroase cheltuieli au crescut puternic, veniturile autorităților publice locale și regionale sunt în scădere, fiind puternic marcate de încetinirea fără precedent a activității economice. Acest lucru are un impact major asupra echilibrului bugetar al orașelor și al regiunilor și, drept consecință, asupra echilibrelor bugetare ale statelor membre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că în numeroase state membre autoritățile locale și regionale sunt supuse unor reguli bugetare naționale stricte, care limitează creșterea cheltuielilor lor, obligându-le să asigure un echilibru, sau care limitează deficitul și/sau îndatorarea lor la niveluri deseori prea scăzute în raport cu cele ale statelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă Comisia, Parlamentul și statele membre să nu subestimeze riscul de agravare a divergențelor regionale pe care îl generează criza cauzată de COVID-19, și aceasta din trei motive importante: (i) impactul sanitar este puternic teritorializat, anumite regiuni sau orașe se confruntă cu un număr disproporționat de cazuri și sunt mai mult sau mai puțin capabile să le facă față; (ii) pe lângă impactul direct al situației de urgență asupra zonelor cel mai grav afectate, adoptarea unor măsuri de prevenție mai îndelungate sau mai stricte va exacerba încetinirea economiei și, prin urmare, dificultățile financiare ale întreprinderilor mici și mijlocii și ale lucrătorilor independenți, care se numără printre pilonii de bază ai multor economii regionale, precum și ale autorităților locale și regionale; (iii) anumite sectoare economice (de exemplu, turismul) sunt afectate într-o manieră disproporționată, iar impactul asupra finanțelor infranaționale va depinde, așadar, de specializările sectoriale locale și regionale și de expunerea la lanțurile valorice mondiale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | în consecință, solicită Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze o foaie de parcurs clară, concepută împreună cu autoritățile locale și regionale, pentru a le ajuta să revină la bugete echilibrate și sustenabile, ținând cont de impactul asimetric al actualei pandemii și de faptul că o redresare durabilă din punct de vedere social și de mediu trebuie să fie, de asemenea, sustenabilă din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că situația actuală pune în lumină costul real al politicilor de austeritate care au urmat după criza din zona euro, în special în ceea ce privește deficitul de investiții într-o serie de servicii publice esențiale. Austeritatea nu mai poate fi, încă o dată, răspunsul la această nouă criză. Strategiile de relansare ar trebui să includă planuri de investiții publice ambițioase, cu scopul de a activa o relansare ecologică și socioeconomică durabilă în regiunile și în orașele UE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | este convins că, după criza cauzată de coronavirus, cadrul bugetar va trebui mai mult ca niciodată să fie regândit, pentru a evita ca investițiile publice și serviciile publice să redevină variabila de ajustare a viitoarelor programe de consolidare bugetară. |
| --- | --- |

39.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Cifre aferente anului 2018. Eurostat, cod date: TEC00023 și TEC00022

1

(2)  Comunicarea Comisiei Europene (2015) – Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere COM(2015) 12 final

2

(3)  Eurostat, cod date: TEINA225

3

(4)  În valoare de 260 de miliarde EUR pe an (aproximativ 1,7 % din PIB-ul UE), conform estimărilor Comisiei Europene.

4

(5)  COM(2019) 8 final „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE”, p. 4.

5

(6)  Eurostat, cod date: TEC00022

6

(7)  Consiliul bugetar european (2019) – Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation („Evaluarea normelor fiscale ale UE cu accent pe pachetul de șase, respectiv de două măsuri legislative”), p. 76.

7

Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation

(8)  COM(2020) 55 final, p. 10.

8

(9)  Avizul CoR Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere, raportor: Olga ZRIHEN (BE-PSE), adoptat la 9 iulie 2015 (JO C 313, 22.9.2015, p. 22).

9

Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere

(10)  Avantajele și inconvenientele unei „reguli privind cheltuielile”, precum și ale unei „reguli de aur” în cadrul bugetar al UE. Studiul Parlamentului European https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/645732/IPOL_STU(2020)645732_EN.pdf

10

(11)  CoR Analiza teritorială a recomandărilor specifice fiecărei țări pentru 2018

11

Analiza teritorială a recomandărilor specifice fiecărei țări pentru 2018

(12)  Avizul CoR pe tema „Îmbunătățirea guvernanței semestrului european: un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale”, raportor: Rob Jonkman (NL-CRE), adoptat la 11 mai 2017 (JO C 306, 15.9.2017, p. 24).

12

„Îmbunătățirea guvernanței semestrului european: un cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale”

(13)  OCDE (2020) – Covid-19 and Inter-governmental Fiscal Relations: Early responses and main lessons from the financial crisis („COVID-19 și relațiile fiscale interguvernamentale: Acțiuni timpurii și lecții învățate din criza financiară”), ref: COM-CTPA-ECO-GOV-CFE(2020)2.

13

Covid-19 and Inter-governmental Fiscal Relations: Early responses and main lessons from the financial crisis

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/33

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Oportunități și sinergii ale adaptării preventive la schimbările climatice pentru a promova durabilitatea și calitatea vieții în regiuni și localități — care sunt condițiile-cadru necesare în acest sens?

(2021/C 37/06)

| Raportor: | domnul Markku MARKKULA (FI-PPE), președintele Consiliului Local Espoo |
| --- | --- |
| Document de referință: | Sesizarea Președinției, articolul 41 litera (b) punctul (i) din RP |

Raportor:

domnul Markku MARKKULA (FI-PPE), președintele Consiliului Local Espoo

Document de referință:

Sesizarea Președinției, articolul 41 litera (b) punctul (i) din RP

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Starea de urgență la nivel mondial accelerează acțiunile

| 1. | subliniază că liderii politici ar trebui să considere schimbările climatice ca pe o urgență și o amenințare globală care trebuie abordată în mod colectiv, pe baza unor activități și norme comune care să se bazeze pe eliminarea gândirii compartimentate și a barierelor. UE ar trebui să își asume un rol activ de lider în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și o societate mai rezilientă, pentru a garanta condiții de viață favorabile și aplicarea la nivel mondial a unor proceduri clare, credibile și echivalente pentru întreprinderile europene și pentru instituțiile publice și private; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este important ca orașele și regiunile să joace un rol activ, să își unească forțele cu industria locală și internațională pentru a se adapta la schimbările climatice și a le atenua, prin adoptarea unor obiective din ce în ce mai ambițioase, dar realiste; subliniază, de asemenea, că este esențial să se accelereze acțiunile în cadrul tuturor politicilor relevante ale UE, să se sporească finanțarea pentru adaptare, să se elaboreze în comun metode și instrumente de adaptare adecvate, să se intensifice cooperarea transfrontalieră și schimburile de experiență și de bune practici și să se consolideze capacitățile de reziliență și de adaptare, soluțiile bazate pe natură și oportunitățile de inovare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că aproximativ 800 de guverne regionale din 17 state membre au declarat starea de urgență climatică, ceea ce înseamnă că, în total, aproximativ 40 % din cetățenii UE trăiesc pe teritoriul unor autorități locale și regionale ai căror lideri politici au subliniat în mod deosebit, au acceptat oficial și au declarat gravitatea unei situații de urgență globală din punct de vedere climatic; atrage atenția asupra faptului că există astfel un sprijin ferm pentru asumarea unui rol activ de conducere în direcția unei Europe neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei, punându-se accentul pe o perspectivă ascendentă (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | insistă asupra ideii că pandemia de COVID-19 a accentuat și mai mult caracterul urgent al intervenției timpurii și coordonate – experiența actuală a pandemiei a evidențiat necesitatea de a îmbunătăți reziliența sistemelor sociale și economice, pentru ca ele să facă față unor perturbări de mare amploare, deoarece crizele neprevăzute creează riscuri multiple, în special în cadrul economiilor prea puțin diversificate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că politicile UE de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora trebuie să fie mai bine articulate, atât cu acțiunile sectorului public, cât și cu cele ale sectorului privat, precum și cu activitățile cetățenești care se înscriu în politica UE privind clima: sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), Decizia privind partajarea eforturilor (ESD) și exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF). Pentru atingerea neutralității climatice până în 2050, UE trebuie să accelereze decarbonizarea activităților din toate sectoarele. Orașele și regiunile, în parteneriat cu industria, sunt principalii factori responsabili pentru sectoarele vizate de Decizia privind repartizarea eforturilor, în special în ce privește încălzirea, răcirea, exploatarea terenurilor și transporturile; |
| --- | --- |

5.

Legăturile administrațiilor subnaționale cu ODD ale ONU și CCONUSC

| 6. | consideră că este necesar ca administrațiile subnaționale să joace un rol crucial în consolidarea ambițiilor climatice la nivel mondial și că politicile de adaptare ar trebui să joace un rol fundamental în localizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; UE trebuie să creeze stimulente pentru a încuraja autoritățile locale să îndeplinească ODD; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită CCONUSC să recunoască în mod oficial rolul nivelului subnațional și să promoveze activ implicarea guvernelor subnaționale în politicile de adaptare și atenuare și să propună ca Părțile să adopte obiective ambițioase; atrage atenția asupra contribuțiilor transmise sub forma evaluărilor locale voluntare, care pun în lumină faptul că orașele reprezintă nivelul la care au loc acțiunile cu impact și unde sinergiile și interacțiunile dintre diferitele ODD sunt cel mai bine explorate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră Conferința COP-26 a CCONUSC o etapă esențială în consolidarea poziției UE în avangarda acțiunilor climatice la nivel mondial și subliniază că activitățile și angajamentele continue ale regiunilor și orașelor ar trebui să joace un rol semnificativ și vizibil la COP-26; este pregătit să sprijine instituțiile UE în cooperarea cu CCONUSC în vederea consolidării vizibilității și a recunoașterii guvernelor subnaționale în diplomația climatică mondială și în activitățile din domeniul climei de la nivel mondial; subliniază, în acest sens, colaborarea cu diverse comunități și rețele, de exemplu ICLEI, Coaliția Under2, Regions4, Alianța pentru climă și Orașele și administrațiile locale unite (UCLG); |
| --- | --- |

8.

Către o strategie de adaptare a UE mai influentă, bazată pe cunoștințe noi, învățare și inovare

| 9. | salută planul referitor la o nouă strategie, mai ambițioasă, a UE privind adaptarea la schimbările climatice, care să pună adaptarea pe o poziție prioritară printre ambițiile UE pentru orizontul 2030 și 2050 în domeniul climei, îmbunătățind cunoștințele, consolidând planificarea și accelerând acțiunile, recunoscând, în același timp, necesitatea unor politici de adaptare regionale și locale; subliniază, în acest context, că este necesar ca aspectele legate de adaptarea la schimbările climatice să fie integrate în mod eficient în toate domeniile de politică; îndeamnă Comisia să elaboreze noua Strategie de adaptare a UE, însoțită de obiective și indicatori clari, în conformitate cu principiile subsidiarității active și proporționalității; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că, pentru a sprijini guvernele subnaționale în aplicarea măsurilor lor privind ODD, UE însăși trebuie să fie un exemplu, inclusiv în sensul cooperării cu potențiali parteneri din afara UE pe baza valorilor Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază necesitatea unui sistem de adaptare la nivel european și a unei structuri funcționale de guvernanță pe mai multe niveluri, cu responsabilități clare care să permită adoptarea de măsuri. Este important să se creeze mecanisme eficace de adaptare și atenuare la nivel local și regional prin utilizarea de rețele comune între sectorul public, sectorul privat și cel terțiar, precum și prin consolidarea cunoștințelor, a capacităților și a resurselor financiare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța soluțiilor bazate pe natură în adaptarea la schimbările climatice, întrucât punerea lor în aplicare oferă oportunități de abordare a crizelor interconectate care afectează clima, natura și sănătatea, aducând beneficii atât în sfera socială, cât și în cea ecologică, și promovând totodată durabilitatea și reziliența. Soluțiile bazate pe natură pot fi, de asemenea, un mijloc important pentru concretizarea ODD și a ambițiilor CCONUSC, în special în ceea ce privește valorificarea sinergiilor dintre diferitele ODD și acțiunile climatice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că adaptarea la schimbările climatice va necesita o transformare semnificativă, ea trebuind să fie integrată ca prioritate transversală în planificarea și amenajarea teritoriului; politicile de adaptare au consecințe semnificative în materie de sănătate și justiție socială; |
| --- | --- |

13.

| 14. | observă că nivelul local de pregătire pentru adaptarea la schimbările climatice diferă atât la nivel mondial, cât și în Europa. În prezent, riscurile climatice nu sunt incluse în mod cuprinzător în planificarea generală a gestionării riscurilor și a pregătirii autorităților locale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că, pentru a avea succes, toate măsurile de combatere a schimbărilor climatice, inclusiv cele de adaptare, trebuie să se bazeze pe cele mai bune cunoștințe și inovații existente și că ele depind pe deplin de adeziunea cetățenilor; autoritățile locale și regionale sunt nivelul de guvernare cel mai fiabil, întrucât cunosc cel mai bine necesitățile existente și modul eficace de a aborda solicitările și așteptările cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să sprijine dezvoltarea:






  (a) | durabilității ca „nouă normalitate” pentru toate comunitățile, întreprinderile și pentru toți cetățenii; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

durabilității ca „nouă normalitate” pentru toate comunitățile, întreprinderile și pentru toți cetățenii;

| (b) | durabilității, neutralității emisiilor de dioxid de carbon, economiei circulare și rezilienței ca principiu călăuzitor al tuturor proceselor decizionale, fie ele publice sau private, inclusiv al proceselor bugetare; |
| --- | --- |

(b)

durabilității, neutralității emisiilor de dioxid de carbon, economiei circulare și rezilienței ca principiu călăuzitor al tuturor proceselor decizionale, fie ele publice sau private, inclusiv al proceselor bugetare;

| (c) | planificării și acțiunilor axate pe durabilitate, bazate pe colaborare, cunoștințe și bune practici; |
| --- | --- |

(c)

planificării și acțiunilor axate pe durabilitate, bazate pe colaborare, cunoștințe și bune practici;

| (d) | cercetării și activităților comune în domeniul durabilității – atât la nivel multidisciplinar, cât și interdisciplinar – pentru sporirea și diversificarea know-how-ului; |
| --- | --- |

(d)

cercetării și activităților comune în domeniul durabilității – atât la nivel multidisciplinar, cât și interdisciplinar – pentru sporirea și diversificarea know-how-ului;

| (e) | conectivității digitale pentru toți cetățenii cu competențe adecvate, ca element transversal care să garanteze transformarea verde și digitală; |
| --- | --- |

(e)

conectivității digitale pentru toți cetățenii cu competențe adecvate, ca element transversal care să garanteze transformarea verde și digitală;

| (f) | modalităților de a integra toate aceste elemente în toate soluțiile de învățare din Uniunea Europeană; precum și |
| --- | --- |

(f)

modalităților de a integra toate aceste elemente în toate soluțiile de învățare din Uniunea Europeană; precum și

| (g) | măsurilor de finanțare pentru orașe și regiuni în scopul recalificării și perfecționării forței de muncă; |
| --- | --- |

(g)

măsurilor de finanțare pentru orașe și regiuni în scopul recalificării și perfecționării forței de muncă;

| 17. | susține diminuarea amprentei de carbon prin reducerea la minimum a efectelor negative ale produselor, serviciilor și organizațiilor; solicită, de asemenea, să se pună un accent mai mare pe impactul pozitiv asupra climei (carbon handprint), arătând impactul pozitiv viitor pe care îl pot crea produsele, serviciile sau organizațiile în ceea ce privește durabilitatea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină dezvoltarea unor platforme științifice locale privind schimbările climatice (ele există deja în diferite regiuni și joacă rolul de „IPCC local”) pentru a încuraja cooperarea cu oamenii de știință și a sprijini procesul decizional al aleșilor locali; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că consolidarea rezilienței individuale, comunitare și regionale este un factor esențial în adaptarea la schimbările climatice; subliniază importanța sensibilizării cetățenilor, a învățării, a dezvoltării capacităților și a conceptelor care sprijină o cultură a colaborării transregionale și transnaționale sporite, care poate funcționa practic în întreaga lume; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să creeze instrumente de colaborare la nivel european și să intensifice utilizarea lor pentru elaborarea în comun a unor soluții noi la provocările legate de schimbările climatice și solicită ca echipele de formare digitală virtuală și sistemul de mentorat inter pares să sprijine dezvoltarea durabilă nouă, inovatoare la nivel regional și local; regiunile și orașele sunt gata să joace rolul de laboratoare de testare pentru dezvoltarea de soluții care să poată aborda nevoile diverse ale teritoriilor UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază utilitatea rețelei de laboratoare vii în eliminarea „decalajului în ce privește adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora” și a consolidării inovării în vederea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază rolul agriculturii și al silviculturii (PAC) în politica globală în domeniul climei, întrucât ele joacă un rol important în sporirea rezilienței și a durabilității și în promovarea unor soluții inovatoare în zonele rurale; în acest sens, obiectivele Pactului verde, în special Strategia în domeniul biodiversității și Strategia „De la fermă la consumator”, ar trebui integrate în PAC, punându-se capăt corelării subvențiilor cu dimensiunile terenurilor agricole și corelându-le mai degrabă cu satisfacerea unor standarde ridicate și cu caracter obligatoriu în ce privește protecția climei, biodiversitatea, utilizarea pesticidelor și bunăstarea animalelor, scurtarea lanțurilor de aprovizionare și promovarea producției locale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază sinergiile pozitive dintre politicile de conservare a biodiversității și politicile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea – pilonii fundamentali pe care se bazează lupta globală împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța utilizării sistemelor de informații preventive, precum Galileo și Copernicus, în evaluarea pericolelor și a riscurilor la nivel de comunitate. Acest lucru necesită soluții mai sistematice și cuprinzătoare de extragere și prelucrare a datelor la nivel regional și local, cum ar fi utilizarea de sateliți și senzori cu instrumente asistate de GIS (sistemul de informații geografice) pentru a cartografia vulnerabilitățile asociate diferitelor riscuri legate de schimbările climatice; încurajează autoritățile locale și regionale să utilizeze și să valorifice datele și serviciile disponibile, în special cele oferite de serviciul Copernicus privind schimbările climatice (C3S); |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază necesitatea unor investiții sporite în relevanța tehnologiei spațiale, deoarece aceasta este o componentă-cheie a unei dezvoltări durabile și reziliente, dat fiind că furnizează informații relevante privind riscurile legate de climă și măsurile de adaptare aferente: în acest domeniu, este gata să coopereze cu Comisia, JRC și AEM pentru a explora acțiuni menite să aducă aceste tehnologii mai aproape de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atrage atenția asupra faptului că adaptarea ar trebui recunoscută ca un pilon important al Pactului verde european, care reprezintă noua strategie europeană de creștere; salută propunerea referitoare la Legea europeană a climei, ea fiind un mod de a furniza un cadru cuprinzător atât pentru atenuarea schimbărilor climatice, cât și pentru adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

26.

Orașele și regiunile ar trebui să joace un rol mai important în politicile de adaptare

| 27. | subliniază că orașele și regiunile sunt agenți ai inovării și deschizătoare de drumuri în ceea ce privește politicile climatice și adaptarea la acestea și participă adesea la proiecte de cercetare și inovare, cum ar fi cele din cadrul Orizont 2020 și Orizont Europa, ceea ce le permite să acționeze ca ambasadori ai adaptării la schimbările climatice în întreaga Europă și să promoveze cooperarea transfrontalieră între nivelurile subnaționale în vederea abordării provocărilor climatice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia notă de faptul că autoritățile locale sunt responsabile pentru mai mult de 70 % din măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și până la 90 % din acțiunile de adaptare la acestea și că orice politică de adaptare va funcționa numai dacă va lua în considerare nevoile, opiniile și expertiza de la fața locului a regiunilor și orașelor; atrage atenția că, în întreaga UE, se estimează că aproximativ 40 % dintre orașele cu peste 150 000 de locuitori au adoptat planuri de adaptare (2); |
| --- | --- |

28.

| 29. | aplicațiile digitale pot juca un rol esențial în sprijinirea autorităților locale și regionale la punerea în aplicare a obiectivelor climatice și de dezvoltare durabilă sau la adaptarea la schimbările climatice. În consecință, trebuie avute în vedere întotdeauna soluțiile digitale sustenabile în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora; trebuie să se facă schimb de exemple de bune practici, dar și să se verifice sistematic eficacitatea reală a soluțiilor digitale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atrage atenția că, pe măsură ce clima se schimbă, impactul cel mai vizibil în Europa și la nivel mondial este cauzat de fenomene meteorologice extreme, cum ar fi valurile de căldură, inundațiile, deficitul de apă, incendiile forestiere și bolile, care au drept consecințe pierderi de vieți omenești, importante daune financiare, precum și deteriorarea calității vieții; de asemenea, observă că depopularea zonelor rurale, pierderea accesului la soluri fertile și declinul biodiversității creează dificultăți sociale și economice care constituie o problemă globală tot mai mare, și că ea va avea consecințe de mari proporții în Europa (3); |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța crucială a celor două misiuni care vizează clima, „O Europă rezilientă la schimbările climatice” și „100 de orașe neutre din punct de vedere climatic până în 2030”; dorește să coopereze cu Comisia în vederea încurajării cererilor și nominalizărilor din partea comunităților, orașelor și regiunilor, reprezentând întregul spectru al diversității geografice, sociale și economice a teritoriilor europene; este gata să participe, împreună cu aceste misiuni, cu Convenția primarilor și cu alți parteneri, la elaborarea unui cadru de implementare în vederea atingerii obiectivului neutralității climatice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recomandă AEM, împreună cu diferite organizații de experți, cum ar fi Centrul Comun de Cercetare, Parteneriatul pentru adaptarea la schimbările climatice din cadrul Agendei urbane (4) și Convenția primarilor pentru climă și energie (5), să furnizeze actualizări periodice cu privire la cunoștințele științifice și să prezinte proiecte specifice legate de schimbările climatice, de impactul acestora și de vulnerabilitățile principalelor regiuni biogeografice din Europa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că impactul schimbărilor climatice este inegal și că factorii teritoriali joacă un rol crucial în alegerea corectă a politicii; măsurile de adaptare adecvate depind de anumite vulnerabilități specifice, de exemplu în regiunile ultraperiferice, insulele, zonele montane și de coastă și regiunea arctică din UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită măsuri urgente în zona arctică, în care temperaturile pe timp de iarnă sunt deja cu 2,5 oC mai mari decât temperaturile din perioada preindustrială, ceea ce înseamnă că banchiza și zăpada se topesc cu o viteză fără precedent, după cum a dovedit-o, cel mai recent, printre alții, expediția MOSAiC. Este nevoie de o atenție deosebită din cauza reactivității mai mari a regiunii arctice – fenomen denumit „amplificare polară”; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază bogăția excepțională a naturii mediteraneene și vulnerabilitatea sa deosebită în fața dezastrelor naturale, a schimbărilor climatice și a dezvoltării socioeconomice. Sunt necesare acțiuni specifice pentru a spori sustenabilitatea resurselor naturale, în special pentru protejarea biodiversității; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că schimbările climatice sunt strâns legate de schimbările socioeconomice, cum ar fi urbanizarea; evidențiază faptul că zonele urbane ale Europei, în care trăiesc trei sferturi din populația acesteia, se confruntă cu provocări climatice care necesită soluții și forme de sprijin adaptate din partea UE și a statelor membre (6); subliniază, în același timp, importanța zonelor rurale și periurbane, în care uneori este și mai dificil să se reducă emisiile, solicitând, prin urmare, soluții adecvate și pentru aceste zone; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că dialogul pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei are potențialul de a deveni un instrument puternic, capabil să asigure integrarea verticală eficace și luarea în considerare sistematică a politicilor de adaptare; dialogul ar trebui extins, pentru a cuprinde toate domeniile din cadrul Pactului verde; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază rolul esențial al Convenției primarilor pentru climă și energie și al altor inițiative similare de a apropia politicile de adaptare de orașe și regiuni și cel al semnatarilor Convenției în ce privește punerea în aplicare a planurilor de acțiune în materie de energie durabilă și de climă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este important să se promoveze utilizarea, extinderea și adoptarea tehnologiilor digitale inovatoare care au un impact pozitiv asupra capacităților de integrare și a coeziunii, în cadrul urmăririi unei strategii teritoriale inteligente. Tehnologia 5G, internetul obiectelor și analiza datelor – exemple de astfel de tehnologii – ar trebui văzute ca factori favorizanți pentru transformarea digitală și verde a regiunilor și orașelor și, în special, ca pârghii disruptive în ce privește furnizarea de servicii publice digitale, eficiența energetică, promovarea culturii și a turismului și coeziunea socială și teritorială. |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază rolul sistemelor energetice în adaptare și legăturile dintre acestea, astfel cum sunt prezentate în Comunicarea privind strategia UE pentru integrarea sistemului energetic (7), și invită Comisia Europeană să analizeze în continuare aceste legături în cadrul monitorizării respectivei comunicări; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța consolidării parteneriatelor europene între regiuni și orașe care utilizează conceptele de specializare inteligentă; recomandă sporirea rolului orașelor și regiunilor în cadrul platformei Climate Adapt (8) și dorește să aprofundeze cooperarea, în special cu Agenția Europeană de Mediu, cu CCI-Climă al EIT și cu Centrul Comun de Cercetare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că trebuie îmbunătățite capacitățile de implementare ale regiunilor și orașelor și că este important să se dispună de personal suficient, inclusiv de personal calificat. În special la nivel local, trebuie să se asigure în mod sistematic forța de muncă necesară pentru coordonarea numeroaselor direcții de activitate și domenii de responsabilitate asociate cu punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și a obiectivelor privind acțiunile în domeniul climei; |
| --- | --- |

42.

Finanțare și norme globale

| 43. | îndeamnă Comisia să acorde o atenție deosebită sistemului de stabilire a prețurilor la CO2. Transformarea climatică necesită investiții noi, în special în sectorul privat, în scopul adaptării și atenuării. Pentru a atrage investițiile necesare, prețul CO2 ar trebui stabilit la un nivel previzibil și adecvat. Un astfel de sistem ar trebui să încurajeze întreprinderile din sectorul energetic și alte întreprinderi să joace un rol important în atingerea obiectivelor climatice și în crearea de noi soluții neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că va fi nevoie de un sistem mai eficient de stabilire a prețurilor pentru CO2, care să includă un mecanism de ajustare a carbonului la frontieră, pentru ca CO2 să devină o componentă transparentă a sistemului economic și pentru a stimula tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; astfel s-ar crea noi condiții de concurență echitabile pentru acțiunile din domeniul durabilității și un instrument esențial pentru garantarea transparenței la toate nivelurile și sectoarele a sistemului privind emisiile de CO2; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sprijină solicitarea PE de a se stabili un buget net de gaze cu efect de seră pentru UE-27, pe baza celor mai recente calcule științifice utilizate de IPCC, care să reprezinte partea echitabilă a Uniunii din restul emisiilor globale, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, și să ghideze stabilirea traiectoriei Uniunii către un nivel net al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero până în 2050; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă UE să își asume un rol ferm de lider global, pentru a elabora sistemele necesare de stabilire a prețului și bugetelor de CO2 până în 2030 și a negocia elemente similare cu partenerii ei comerciali de la nivel mondial; |
| --- | --- |

46.

| 47. | propune promovarea unor investiții pe termen lung finanțate de UE în infrastructura legată de adaptare; subliniază că este important să se dispună de oportunități de finanțare adecvate pentru adaptarea la schimbările climatice la toate nivelurile de guvernare, precum și să se exploreze noi opțiuni potențiale referitoare la instalațiile existente și să se analizeze soluții noi și inovatoare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | recomandă ca UE și guvernele naționale să asigure o finanțare publică stabilă și sistematică pentru adaptare, de exemplu pentru utilitățile publice, serviciile de urgență și de salvare și asistența medicală. Adaptarea preventivă necesită investiții ample în infrastructură și în instrumente de salvare care includ adaptarea la schimbările climatice și atenuarea lor în măsurile globale de durabilitate; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută anunțul referitor la obligațiunile ecologice care să finanțeze acțiunile de combatere a schimbărilor climatice; atrage atenția asupra faptului că resursele publice ar putea să nu fie suficiente pentru a răspunde tuturor nevoilor de adaptare și că ar trebui încurajată finanțarea privată a eforturilor de adaptare. Criteriile sistemului de clasificare și gestionarea practică a ceea ce este considerat durabil și sigur trebuie concepute astfel încât să nu impună sarcini administrative celor care doresc să investească în mod durabil. Acest lucru este valabil în special atunci când aceste aspecte depășesc sfera legislației în vigoare a UE și a statelor membre; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recunoaște că noul cadru pentru perioada 2021-2027 se va concentra în mare măsură pe o Europă mai inteligentă prin inovare și pe o Europă mai ecologică, fără emisii de dioxid de carbon; solicită CoR să joace un rol mai important în orientarea utilizării mixului de instrumente pentru investițiile regionale public-private în adaptarea la schimbările climatice și în atenuarea acestora, inclusiv în sprijinirea strategiilor coordonate de la nivel local și în capacitarea autorităților locale în ce privește gestionarea fondurilor UE, naționale, regionale și locale; atrage atenția asupra faptului că programele europene trebuie să promoveze crearea și diseminarea soluțiilor favorabile climei, în beneficiul administrațiilor locale de diverse dimensiuni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că autoritățile locale și regionale cunosc cel mai bine necesitățile cetățenilor și provocările cu care aceștia se confruntă, fiind totodată responsabile cu punerea în aplicare a politicilor UE la nivel local și regional. Prin urmare, este necesar ca statele membre să implice autoritățile locale și regionale în procesul decizional legat de legislația europeană și națională. CoR încurajează statele membre să le delege autorităților locale și regionale gestionarea fondurilor și a instrumentelor financiare, pe baza principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

51.

| 52. | evidențiază noul nivel de angajament al Băncii Europene de Investiții (BEI) de a crește ponderea finanțării dedicate acțiunilor climatice și durabilității mediului până în 2025 și de a elabora propria foaie de parcurs în domeniul climatic (9); salută introducerea sistemului BEI de evaluare a riscurilor climatice (ERC) pentru evaluarea sistematică a riscurilor fizice legate de climă; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază necesitatea de a lega elaborarea noii strategii a UE privind adaptarea de principiile prevăzute de Pactul verde european; îndeamnă Comisia să recunoască orașele și regiunile ca parteneri cu drepturi depline în acest cadru și să abordeze mai bine decalajul dintre măsurile de adaptare la nivel local, ascendente, și cele de la nivel național; |
| --- | --- |

53.

O mai bună coerență și funcționare în întreaga Europă

| 54. | subliniază faptul că obiectivele Pactului climatic se bazează pe subsidiaritatea activă și pe guvernanța pe mai multe niveluri: CoR este pregătit să își ofere sprijinul politic pentru punerea în aplicare a Pactului climatic (10) și să îl facă cunoscut în rândul tuturor orașelor și regiunilor din UE. În acest sens, solicită Comisiei să includă măsurile de adaptare printre tipurile de intervenție ale acestei inițiative importante; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază potențialul Pactului climatic european – pe de o parte, ca instrument de guvernanță inovator care consolidează cooperarea dintre autoritățile locale și regionale și instituțiile europene și, pe de altă parte, ca inițiativă-umbrelă care să stimuleze crearea unor pacte locale privind clima în întreaga UE și să faciliteze utilizarea celor mai bune practici, inclusiv în privința adaptării la schimbările climatice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reiterează importanța integrării politicilor de adaptare în infrastructura teritorială și în planificarea și gestionarea peisajului (11): orașele și regiunile ar trebui să depună eforturi semnificative; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută propunerea referitoare la un plan ambițios privind obiectivele climatice pentru 2030 și invită Comisia să includă și în acest cadru măsuri și obiective de adaptare; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că mai multe inițiative, cum ar fi dialogurile cetățenești, evaluările impactului teritorial, dialogurile pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei și rețeaua de centre regionale (RegHub), precum și Inițiativa europeană privind dezvoltarea urbană, din cadrul politicii de coeziune de după 2020, pot sprijini atât evaluarea acțiunilor de adaptare, cât și stabilirea agendei strategice, prin implicarea celor direct afectați de schimbările climatice și de măsurile de adaptare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută publicarea inițiativei privind valul de renovări, ca inițiativă orientată către viitor ce intensifică eforturile UE într-unul dintre domeniile-cheie pentru îndeplinirea obiectivelor noastre în materie de climă: în acest context, solicită Comisiei Europene să dezvolte în continuare rolul renovării clădirilor în ce privește consolidarea obiectivelor de adaptare și a rezilienței mediului construit; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atrage atenția că impactul schimbărilor climatice asupra cetățenilor variază în funcție de vulnerabilitatea lor socială și economică, vârstă și gen; aspectul social al politicilor de adaptare ar trebui, prin urmare, să fie analizat cu atenție în noua strategie a UE, pe baza activității desfășurate de Agenția Europeană de Mediu pe teren (12); |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că statele membre elaborează în prezent diverse planuri și strategii, cum ar fi strategiile de adaptare la schimbările climatice, planurile naționale privind energia și clima, strategiile naționale pe termen lung și strategiile de dezvoltare durabilă, precum și alte politici sectoriale – de exemplu, cele care privesc biodiversitatea, silvicultura, agricultura sau amenajarea teritoriului; atrage atenția că acest lucru creează un risc de confuzie pentru orașe și regiuni și invită Comisia Europeană să reanalizeze cadrul general în favoarea unei abordări mai integrate; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia să recomande cu fermitate statelor membre să implice guvernele subnaționale în elaborarea strategiilor lor de adaptare și în promovarea dezvoltării unor strategii regionale și locale, precum și a unei defalcări regionale a strategiilor naționale; CoR este pregătit să organizeze în acest scop dialoguri pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei. |
| --- | --- |

62.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://climateemergencydeclaration.org/climate-emergency-declarations-cover-15-million-citizens/

1

(2)  Raport privind punerea în aplicare a strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice [COM(2018) 738 final].

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/themes/climate-change-adaptation

3

(4)  https://ec.europa.eu/futurium/en/climate-adaptation

4

(5)  https://www.conventiaprimarilor.eu/

5

(6)  https://www.conventiaprimarilor.eu/

6

(7)  COM(2020) 299 final.

7

(8)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/

8

(9)  https://www.eib.org/en/about/partners/cso/consultations/item/cb-roadmap-stakeholder-engagement.htm

9

(10)  A se vedea Avizul 1360/2020 pe tema „Pactul climatic european” (JO C 440, 18.12.2020, p. 99), elaborat de domnul Rafał TRZASKOWSKI (PL-PPE), disponibil la adresa https://cor.europa.eu/RO/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1360-2020

10

(11)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/swd_2013_137_en.pdf

11

(12)  https://www.eea.europa.eu/publications/unequal-exposure-and-unequal-impacts

12

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/40

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Impactul schimbărilor climatice asupra regiunilor: evaluarea Pactului verde european”

(2021/C 37/07)

| Raportor: | Andries GRYFFROY (BE-AE), membru al unei adunări regionale: Parlamentul flamand |
| --- | --- |
| Document de referință: | Sesizarea Președinției, articolul 41 litera (b) punctul (i) din RP |

Raportor:

Andries GRYFFROY (BE-AE), membru al unei adunări regionale: Parlamentul flamand

Document de referință:

Sesizarea Președinției, articolul 41 litera (b) punctul (i) din RP

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Conceperea punerii în aplicare a Pactului verde în mod transversal, la toate nivelurile, astfel încât acesta să devină un instrument-cheie pentru redresarea ecologică și să se avanseze către o Europă neutră din punct de vedere climatic

| 1. | subliniază că, potrivit estimărilor PNUD, peste 70 % din atenuarea schimbărilor climatice și până la 90 % din măsurile de adaptare la schimbările climatice sunt întreprinse de autoritățile locale și regionale (ALR) și scoate în evidență faptul că acestea pun în aplicare 70 % din întreaga legislație a UE, ceea ce reprezintă o treime din cheltuielile publice și două treimi din investițiile publice. Prin urmare, obiectivul de a atinge neutralitatea climatică până în 2050 și cel de a spori reziliența teritoriilor trebuie urmărite în colaborare cu autoritățile locale și regionale și cu sprijinul acestora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că Pactul verde constituie un instrument esențial pentru a permite Uniunii Europene să realizeze obiectivele Acordului de la Paris, să pună în aplicare pe deplin Agenda 2030 și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și să aducă o contribuție ambițioasă la Cadrul global post-2020 pentru biodiversitate (1); evidențiază importanța adoptării de noi obiective pentru 2030 pentru a menține creșterea temperaturii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și a continuării eforturilor pentru a limita chiar mai mult creșterea temperaturii, la 1,5 oC, după cum prevede Acordul de la Paris; subliniază că obiectivele care trebuie atinse ar trebui să țină seama de prerogativa fiecărui stat membru de a-și stabili mixul energetic, cu respectarea particularităților și contextului său și în conformitate cu principiul neutralității tehnologice; reamintește că schimbările climatice afectează toate regiunile europene, iar consecințele ample asupra sănătății, a mediului și a economiilor, care pot varia de la o regiune la alta, necesită acțiuni urgente și un efort prin care provocările să se transforme în oportunități; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Pactul verde oferă oportunități care nu trebuie pierdute de promovare a unor soluții inovatoare durabile, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor pentru dezvoltarea locală și regională durabilă. El poate contribui la asigurarea unei economii mai durabile, mai competitive și mai reziliente în Europa și poate oferi o sursă de inspirație, un rol de lider și un model global pentru realizarea neutralității climatice și a redresării ecologice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că, pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a Pactului verde, eforturile trebuie să fie definite conform unei abordări ascendente și să fie împărțite în mod echitabil între teritoriile UE, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, permițând totodată flexibilitatea necesară pentru a asigura eficiența lor din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos în evidență vulnerabilitatea societăților noastre și nevoia de le spori reziliența la șocurile economice, sociale și de mediu; reafirmă rolul central al noului Instrument de redresare al UE în ceea ce privește sprijinirea redresării UE, deschizând, în același timp, calea pentru o tranziție mai ecologică și justă și pentru un viitor mai durabil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită recunoașterea guvernanței pe mai multe niveluri pentru a corela în mod eficient obiectivele Pactului verde cu o redresare ecologică pentru Europa; subliniază că gama largă de teme abordate în Pactul verde oferă un teren propice pentru integrarea planurilor noi și a celor existente în toate sectoarele, astfel încât să se elaboreze și promoveze măsuri de natură să favorizeze necesitățile și valoarea adăugată a teritoriilor și să completeze eforturile naționale, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că planurile naționale pentru redresare și reziliență reprezintă o oportunitate care nu trebuie pierdută de a mobiliza guvernanța pe mai multe niveluri. Aceste acțiuni trebuie să fie sprijinite de cadre de reglementare și de resurse adecvate, implicând pe deplin autoritățile locale și regionale în definirea și punerea în aplicare a planurilor și acordându-le acces direct la fondurile UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește analiza efectuată de Agenția Europeană de Mediu (AEM), care arată faptul că o punere în aplicare sub nivelul optim a legislației UE în domeniul mediului este, cel mai adesea, rezultatul unei coordonări ineficiente între autoritățile locale, regionale și naționale, exacerbată de lipsa capacității administrative și de finanțarea insuficientă, de lipsa de cunoștințe și de date, de insuficiența mecanismelor de asigurare a conformității și de lipsa integrării politicilor; prin urmare, solicită o consolidare sistematică a integrării verticale pentru a reduce decalajele în ceea ce privește nivelul de ambiție, a alinia calendarele pentru punerea în aplicare și prioritățile în materie de investiții, a limita suprapunerea măsurilor și procesele contradictorii sau decuplate, precum și pentru eliminarea lacunelor din cadrul politicilor și al legislației existente (2); |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice încurajează călduros un dialog continuu între statele membre și autoritățile locale și regionale, experiențe cum ar fi planurile naționale integrate privind energia și clima (PNEC) au arătat că un proces structurat de mobilizare și consultare a tuturor nivelurilor de guvernare poate fi dificil de realizat (3); consideră că acest dialog pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei ar trebui promovat mai mult, și extins la toate domeniile cuprinse în Pactul verde, în scopul de a garanta nivelul de coerență necesar pentru o mobilizare adecvată a resurselor, angajamentelor și planurilor. După modelul dialogurilor pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei, își reafirmă disponibilitatea de a crea o platformă permanentă pentru un dialog pe mai multe niveluri privind Pactul verde; subliniază că ar trebui să se garanteze o abordare ascendentă și consultări obligatorii ale autorităților locale și regionale în momentul elaborării planurilor naționale de redresare și reziliență, pentru a asigura o integrare coordonată și eficace a politicilor din cadrul Pactului verde (4). Invită Comisia Europeană să valorifice experiența de punere în aplicare, acumulată inclusiv prin intermediul Rețelei de centre regionale a CoR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că contribuția strategică a autorităților locale și regionale este esențială pentru a asigura integrarea principiului „de a nu prejudicia” și pentru a transforma Pactul verde într-un motor sustenabil și just pentru crearea de locuri de muncă, ca răspuns la nevoile de la nivel regional și local; salută proiectul noii Carte de la Leipzig, care subliniază puterea transformatoare a autorităților locale și regionale – acestea solicită realizarea unor procese integrate de amenajare a teritoriului, coordonate prin intermediul unor abordări integrate, teritoriale, adoptate la mai multe niveluri și participative, cum ar fi „investițiile teritoriale integrate”; solicită Comisiei Europene să dea dovadă de un angajament mai ferm în favoarea Agendei urbane a UE și să o integreze în Pactul verde și în inițiativele digitale (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt cel mai bine plasate pentru a mobiliza comunitățile lor, a atrage investitori privați și a pune în aplicare măsuri ambițioase și oportune, acționând nu numai ca administratori, ci și ca furnizori de servicii. Ele pot adopta pacte verzi locale dintr-o perspectivă globală, ținând seama de diferitele situații economice, sociale, geografice și de mediu de la nivel local; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia Europeană și statele membre să le acorde autorităților locale și regionale mijloacele de a acționa în calitate de parteneri-cheie ai UE pe calea sa către neutralitatea climatică, sprijinind angajamentul manifestat la nivel local și regional, anunțat în mesajul de la Mannheim, de a dezvolta pacte verzi locale și de a pune în aplicare, la nivel local și conform unei logici teritoriale, contracte privind clima și pacte privind clima (6) concepute în cooperare cu cetățenii și cu principalele părți interesate, inclusiv cu întreprinderile, industria și sectoarele cercetării și inovării; |
| --- | --- |

12.

| 13. | propune să colaboreze cu Comisia Europeană pentru a lansa un tablou de bord regional european care să includă indicatori clari, orientați, ușor de utilizat, pentru a măsura și monitoriza impactul cauzat de Pactul verde la nivelul regiunilor (NUTS 2), în coordonare cu sistemul de monitorizare prevăzut în cadrul celui de-al 8-lea program de acțiune pentru mediu. Având în vedere că punctele de plecare și traiectoriile de dezvoltare ale regiunilor Uniunii sunt foarte diferite, tabloul de bord ar face posibile furnizarea de date concrete cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a Pactului verde, identificarea posibilelor obstacole și propunerea de soluții pentru teritoriile rămase în urmă, precum și împărtășirea celor mai bune practici înregistrate de fruntași. Centrul Comun de Cercetare ar putea oferi Comisiei Europene și Comitetului European al Regiunilor sprijinul metodologic necesar pentru elaborarea unui astfel de tablou de bord, care să se alinieze la agențiile și instituțiile relevante, cum ar fi Agenția Europeană de Mediu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută propunerea Comisiei de a elabora Pactul climatic european, care să vizeze implicarea cetățenilor și a comunităților acestora în conceperea de acțiuni concrete, pe teren, în domeniul climei și al mediului; reafirmă că autoritățile locale și regionale sunt pregătite să lucreze în parteneriat cu instituțiile UE, cu statele membre și cu toate părțile interesate relevante în cadrul Pactului climatic, pentru a urmări în comun obiectivele privind neutralitatea climatică și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (7); consideră că activitățile de consolidare a capacităților ar trebui să fie legate de instrumentele de finanțare, pentru a se garanta că planurile și acțiunile concepute de orașe și regiuni pot fi puse în aplicare; |
| --- | --- |

14.

Furnizarea de soluții globale prin punerea în aplicare a Pactului verde la nivel local și regional

| 15. | subliniază că Pactul verde va reuși să creeze o Europă mai puternică, mai durabilă și mai favorabilă incluziunii doar dacă asigură atât integrarea orizontală, cât și cea verticală a tuturor nivelurilor de guvernare, și dacă cetățenii își asumă responsabilitatea tranziției energetice; solicită Comisiei și statelor membre să recunoască rolul de cei mai buni aliați în acest proces al autorităților locale și regionale, nu doar în calitate de parteneri în ceea ce privește punerea în aplicare, ci și în procesul de definire a cadrelor noastre de reglementare, fiscale și financiare la toate nivelurile, în conformitate cu un (veritabil) sistem de guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | evidențiază că autoritățile locale și regionale se bucură de privilegiul de a lucra direct cu cetățenii și de a stimula schimbarea comportamentală a cetățenilor către modele de consum mai durabile, ceea ce le permite să propună soluții viabile și să servească drept „laboratoare vii” pentru idei și cunoștințe noi (8) și să încurajeze adoptarea de obiective ambițioase, dar realiste, prin integrarea lor în măsurile, serviciile și prioritățile actorilor locali pe care îi reprezintă; subliniază responsabilitatea autorităților locale și regionale în implementarea acțiunilor climatice și necesitatea de a consolida comunicarea și educația în domeniul climei, ca instrumente necesare pentru ca cetățenii să devină actori cu capacitate de acțiune și informați în aceste eforturi; subliniază că creșterea obiectivului pentru 2030 nu ar trebui să constituie un factor de descurajare, ci, mai curând, să faciliteze și să permită acțiuni climatice eficace; |
| --- | --- |

16.

| 17. | în vederea pregătirii COP26, invită Comisia să sublinieze rolul și aportul explicite ale contribuțiilor stabilite la nivel regional și local în cadrul contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN) revizuite ale UE în temeiul Acordului de la Paris și, în general, să promoveze în mod activ recunoașterea continuă și participarea directă a administrațiilor subnaționale la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și a proceselor CCONUSC; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial pentru îmbunătățirea respectării ODD, în special a obiectivelor 11 și 17; reamintește că Raportul pe 2019 privind dezvoltarea durabilă în Europa (9) a identificat schimbările climatice, biodiversitatea, economia circulară și convergența standardelor de viață între țări și regiuni ca fiind cele mai mari provocări cu care se confruntă UE în ceea ce privește realizarea ODD; recomandă cu fermitate asigurarea unui cadru armonizat și îndeamnă UE să facă pașii necesari pentru a-și afirma rolul de lider în punerea în aplicare a ODD-urilor atât la nivel european, cât și la nivel global; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța unei implicări continue a autorităților locale și regionale în fiecare etapă a procesului de planificare a redresării și rezilienței: în definirea priorităților, conceperea planurilor, alocarea resurselor și definirea investițiilor; solicită instituțiilor europene să conteze mereu pe sprijinul și consilierea CoR și ale Grupului de lucru privind Pactul verde la nivel local din cadrul CoR, pentru a promova punerea în aplicare a Pactului verde și a unei redresări eficace; |
| --- | --- |

19.

Conectarea și căutarea sinergiilor pentru a accelera punerea în aplicare prin intermediul unor abordări sistematice

| 20. | îndeamnă Comisia să acorde o atenție deosebită sistemului de stabilire a prețurilor la CO2. Transformarea climatică necesită investiții noi, în special în sectorul privat, în scopul adaptării și atenuării. Pentru a atrage investițiile necesare, prețul CO2 ar trebui stabilit la un nivel previzibil și adecvat. Un astfel de sistem ar trebui să încurajeze întreprinderile din sectorul energetic și alte întreprinderi să joace un rol important în atingerea obiectivelor climatice și în crearea de noi soluții neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon; subliniază că un sistem de stabilire a prețurilor pentru CO2, inclusiv un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, pentru ca CO2 să devină o parte transparentă a sistemului economic și pentru a promova tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; un astfel de sistem ar trebui să fie conceput pentru a încuraja întreprinderile din sectorul energetic și alte întreprinderi să creeze noi soluții neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Acest lucru ar crea noi condiții de concurență echitabile pentru acțiuni durabile și constituie un instrument esențial pentru a face din chestiunile legate de CO2 o componentă transparentă a tranziției la toate nivelurile și în toate sectoarele; invită UE să își asume un rol ferm de lider la nivel mondial pentru a dezvolta sistemul necesar până în 2030 și pentru a negocia elemente similare cu partenerii săi comerciali mondiali; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sprijină solicitarea PE de a se stabili un buget net al gazelor cu efect de seră pentru UE-27, pe baza celor mai recente calcule științifice utilizate de IPCC, care să reprezinte partea echitabilă a Uniunii din restul emisiilor globale, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, și să ghideze stabilirea traiectoriei Uniunii către un nivel net al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero până în 2050; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că autoritățile locale și regionale se situează în avangarda redresării verzi; subliniază că ALR integrează deja ODD în planurile lor locale și strategiile lor regionale (10), care pot servi drept punct de plecare esențial în punerea în aplicare a Pactelor verzi locale și regionale într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, construind legătura între multiple planuri și strategii sectoriale și elaborând indicatori adecvați pentru monitorizarea și evaluarea impactului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea de a raționaliza și de a conecta numeroasele inițiative existente finanțate de UE dedicate nivelului local și care contribuie la punerea în aplicare a ODD și a Acordului de la Paris, prin plasarea accentului pe unul sau mai multe sectoare (de exemplu, Convenția primarilor, Acordul privind orașele verzi, Rețeaua capitalelor europene verzi, inițiativa europeană „Orașe inteligente”, 100 de orașe neutre din punctul de vedere al climei și inițiativa „Orașe inteligente – o provocare”), precum și alte inițiative care nu sunt finanțate direct de UE, cum ar fi Coaliția Under2); solicită, de asemenea, Comisiei Europene să contribuie la furnizarea unei imagini de ansamblu clare asupra domeniilor de aplicare și caracteristicilor inițiativelor existente cu finanțare UE legate de Pactul verde și consacrate autorităților locale și regionale, pentru ca acestea să fie mai bine îndrumate în alegerile lor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că punerea în aplicare a Pactului verde va necesita soluții flexibile și inovatoare și noi modele de afaceri pentru transformarea infrastructurii locale și regionale și a ecosistemelor de servicii pentru societatea erei post-carbon, inclusiv tehnologii digitale inteligente și infrastructuri verzi și albastre, pentru a îmbunătăți calitatea spațiilor noastre publice, pentru a sprijini adaptarea la schimbările climatice, a consolida biodiversitatea și a sprijini sănătatea publică și calitatea vieții; salută prioritățile identificate, dar subliniază necesitatea de a consolida interconexiunile dintre acestea, de a consolida diversificarea producției, eficiența din punctul de vedere al costurilor și de a acorda prioritate celor cu un potențial mai mare de creare de locuri de muncă, astfel încât Pactul verde să stimuleze redresarea, inclusiv:






  — | valul de renovări ale clădirilor, atât publice, cât și private, precum și decarbonizarea sistemelor de încălzire și răcire; |
| --- | --- | --- |

24.

—

valul de renovări ale clădirilor, atât publice, cât și private, precum și decarbonizarea sistemelor de încălzire și răcire;

| — | mobilitate și transporturi nepoluante; |
| --- | --- |

—

mobilitate și transporturi nepoluante;

| — | economia circulară și sistemele agroalimentare durabile; |
| --- | --- |

—

economia circulară și sistemele agroalimentare durabile;

| — | biodiversitatea și gestionarea ecosistemelor; |
| --- | --- |

—

biodiversitatea și gestionarea ecosistemelor;

| — | soluțiile bazate pe natură și ecologizarea urbană; |
| --- | --- |

—

soluțiile bazate pe natură și ecologizarea urbană;

| — | ambiția UE de a reduce poluarea la zero; |
| --- | --- |

—

ambiția UE de a reduce poluarea la zero;

| — | digitalizarea; |
| --- | --- |

—

digitalizarea;

| — | politicile în materie de sănătate și de mediu; |
| --- | --- |

—

politicile în materie de sănătate și de mediu;

| — | politica în materie de reziliență, care integrează politicile de coeziune, de dezvoltare rurală, de sănătate și de mediu; |
| --- | --- |

—

politica în materie de reziliență, care integrează politicile de coeziune, de dezvoltare rurală, de sănătate și de mediu;

| — | încurajarea transpunerilor rapide și coerente ale pachetului „Energie curată pentru toți europenii” și adoptarea rapidă a Legii europene a climei pentru a adapta legislația UE privind clima și energia la obiectivul climatic mai ambițios pentru 2030, ca etapă intermediară pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică în 2050; |
| --- | --- |

—

încurajarea transpunerilor rapide și coerente ale pachetului „Energie curată pentru toți europenii” și adoptarea rapidă a Legii europene a climei pentru a adapta legislația UE privind clima și energia la obiectivul climatic mai ambițios pentru 2030, ca etapă intermediară pentru atingerea obiectivului de neutralitate climatică în 2050;

| — | tranziția către o economie albastră durabilă; |
| --- | --- |

—

tranziția către o economie albastră durabilă;

| — | tranziție energetică durabilă și echitabilă, care să încurajeze asumarea directă a acesteia de către cetățeni și accesul la energie sigură și la prețuri accesibile pentru toți; |
| --- | --- |

—

tranziție energetică durabilă și echitabilă, care să încurajeze asumarea directă a acesteia de către cetățeni și accesul la energie sigură și la prețuri accesibile pentru toți;

| 25. | subliniază că Pactul verde oferă oportunitatea unei abordări mai sistematice a accelerării integrării sistemelor energetice și a integrării sectoarelor și a punerii în aplicare a integrării și specializării sectoriale inteligente, consolidând, în același timp, securitatea energetică, protejând sănătatea și mediul și promovând creșterea, inovarea și asumarea rolului de lider în sectorul industrial la nivel mondial; în acest sens, evidențiază că tranziția energetică va trebui pusă în aplicare printr-o abordare globală, abordând aspectele legate de energie și totodată cele sociale, industriale, teritoriale, ecologice și culturale, și ținând seama de specificul fiecărei regiuni și, în special, de cele mai vulnerabile regiuni, cum ar fi regiunile carbonifere și cu emisii ridicate de dioxid de carbon, insulele și regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că ar trebui să se acorde o atenție deosebită regiunilor cu sisteme energetice izolate, cu potențial ridicat în materie de resurse regenerabile și pentru care nu sunt încă disponibile soluții tehnologice inovatoare care să permită interconectarea; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiterează faptul că, deși inovarea are un rol esențial în dezvoltarea unei UE mai sustenabile și mai reziliente, o gamă largă de soluții tehnice pentru o Europă eficientă din punctul de vedere al costurilor și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, care este deja disponibilă pe piață – de exemplu, studiile arată că, prin tehnologiile actuale, într-un sistem energetic interconectat, se pot reduce până la 86 % din emisiile de CO2 (11) și îndeamnă la intensificarea eforturilor de cercetare și dezvoltare în acest domeniu; subliniază că aceste soluții și cele mai bune practici ar trebui să fie ușor accesibile pentru autoritățile locale și regionale prin intermediul Pactului climatic, pentru a promova învățarea inter pares și cooperarea la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că autoritățile locale și regionale se confruntă cu mai multe obstacole legate de lipsa de resurse financiare și umane, precum și de politicile, reglementările și structurile organizaționale existente. Cadrele de reglementare coerente, stabile și predictibile, simplificarea mecanismelor legate de pregătirea proiectelor, dezvoltarea capacităților și asistența tehnică personalizată ar ajuta autoritățile locale și regionale să investească în proiecte ambițioase și să dezvolte proiecte eligibile pentru finanțare; |
| --- | --- |

28.

Accelerarea redresării verzi a Europei prin acordarea unor mandate și finanțări adecvate pentru punerea în aplicare pe teren a Pactului verde

| 29. | consideră că redresarea post-COVID-19 reprezintă o provocare căreia trebuie să i se răspundă printr-o strategie sistematică de investiții, de sprijinire și de promovare a unei căi mai durabile pentru Europa și, în special, prin acțiuni îndrăznețe ale autorităților locale și regionale menite să atenueze efectele socioeconomice negative ale crizei; este convins că instrumentul de redresare „Next Generation EU” (12) și, în special, alocarea a 37 % din bugetul său de 750 de miliarde EUR pentru îndeplinirea obiectivelor Pactului verde și a obiectivului mai general din CFM privind acțiunile legate de climă vor plasa UE pe calea cea bună pentru a-și atinge obiectivele în materie de climă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută posibilitatea ca Fondul pentru o tranziție justă să sprijine recalificarea lucrătorilor prin creșterea ofertei din domeniul educației și formării profesionale, ajutând la crearea de noi oportunități economice, consolidând totodată echitatea socială și reziliența, în special în regiunile vulnerabile, inclusiv în cele cu o structură de producție insuficient diversificată; subliniază importanța promovării competențelor profesionale relevante pentru Pactul verde, ca parte a Agendei europene pentru competențe pentru o competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență, făcând uz de Pactul UE pentru competențe și de parteneriatele europene pentru competențe și consolidând educația publică și sensibilizarea pentru a stimula schimbarea comportamentală către obiceiuri mai durabile, care reduc impactul asupra mediului. |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită o mai bună finanțare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea consolidării programelor operaționale și a ecologizării acestor economii; subliniază importanța FEDR și a noului instrument de redresare pentru promovarea punerii în aplicare a Pactului verde; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă instituțiile UE să aplice principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, integrând o dimensiune locală și regională puternic conturată, prevăzând participarea obligatorie a autorităților locale și regionale la dezvoltarea planurilor de redresare și reziliență (13) și facilitând totodată un proces incluziv, accesibil și transparent la toate nivelurile; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită instituțiile și statele membre să instituie cadre fiscale mai bune și să pună treptat capăt de urgență subvențiilor pentru combustibilii fosili, cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile pentru energiile regenerabile, de a încuraja schimbările comportamentale și de a genera resurse pentru a sprijini o tranziție justă; subliniază importanța garantării unei tranziții durabile și capabile să încurajeze coeziunea socială și economică; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că, deși autoritățile locale și regionale au o capacitate limitată de a genera venituri la bugetul lor prin taxe și impozite locale, ele sunt responsabile pentru 65 % din investițiile publice legate de climă și mediu; în același timp, vor fi afectate în continuare de efectele crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra propriilor finanțe și operațiuni în anii următori. Prin urmare, solicită accesul direct la finanțare de la nivel european, precum și programe coordonate la toate nivelurile de guvernanță și, în special, la cel al planurilor de investiții care sprijină Pactul verde și cel al planurilor de reziliență și redresare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își reiterează apelul de a reduce birocrația și de a simplifica mecanismele legate de pregătirea proiectelor și de participarea la inițiative de consolidare a capacităților autorităților locale și regionale și salută angajamentul Comisiei de a îmbunătăți orientările privind reglementarea în vederea abordării aspectelor legate de durabilitate și inovare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recunoaște că integrarea preocupării pentru mediu în procesul de stabilire a bugetelor (14) este un instrument eficace de elaborare a politicilor bugetare pentru a contribui la evaluarea și îmbunătățirea alinierii cheltuielilor naționale și subnaționale (15), a proceselor legate de venituri și a alocării resurselor cu obiectivele de mediu și de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța implicării autorităților locale și regionale în definirea taxonomiei UE pentru a identifica mai bine investițiile în domeniul climei și durabilității; criteriile și gestionarea acestui sistem de clasificare ar trebui să îmbunătățească sustenabilitatea investițiilor, fără a spori sarcinile și a descuraja investițiile. Autoritățile locale și regionale se confruntă în continuare cu obstacole considerabile în ceea ce privește dobândirea expertizei necesare pentru dezvoltarea de proiecte eligibile pentru finanțare și accesul la investiții pe scară largă și medie (16); |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută creșterea treptată a finanțării dedicate combaterii schimbărilor climatice și durabilității mediului de către Banca Europeană de Investiții (BEI), în calitate de bancă a UE activă în domeniul climei; își reiterează apelul privind continuarea punerii în aplicare a asistenței tehnice personalizate pentru a ajuta autoritățile locale și regionale; invită BEI și Comisia Europeană să consolideze accesul autorităților locale și regionale la programe și sprijin pentru dezvoltarea de proiecte bancabile, inclusiv proiecte la scară mai mică, recurgând la agregarea proiectelor la scară mică în vederea creării economiilor de scară necesare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază necesitatea de a consolida capacitatea autorităților locale și regionale de a atrage și mobiliza finanțare privată prin intermediul unor instrumente precum obligațiunile ecologice, fondurile de investiții și mecanismele de atragere a finanțării din surse multiple pentru a stimula redresarea ecologică; salută misiunea Facilității pentru orașe a UE de a construi o rezervă substanțială de proiecte de investiții în domeniul energiei durabile și de a consolida capacitatea autorităților locale și regionale de a accesa facilități precum fondurile structurale și de investiții europene și asistența pentru dezvoltarea proiectelor din cadrul Orizont 2020; încurajează extinderea și multiplicarea inițiativelor de tip „ghișeu unic” care pot oferi evaluări tehnice, sprijin pentru procedurile de licitație și informații cu privire la opțiunile de finanțare pentru autoritățile locale și regionale; încurajează parteneriatele public-privat și finanțarea mixtă între fondurile ESI și alte programe, cum ar fi Orizont Europa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | evidențiază necesitatea de a direcționa sprijinul financiar către cercetare și inovare care să răspundă nevoilor identificate pe plan local și salută lansarea apelului recent legat de Pactul verde din cadrul Orizont 2020, care solicita acordarea de sprijin orașelor și regiunilor; subliniază faptul că este nevoie de inovații și tehnologie care să furnizeze informațiile necesare și relevante pentru o mai bună planificare, luare a deciziilor și gestionare; subliniază importanța practicilor privind achizițiile publice verzi în integrarea inovației, tehnologiilor și serviciilor durabile; |
| --- | --- |

40.

Evaluarea impactului și monitorizarea rezultatelor în vederea consolidării acțiunilor viitoare la toate nivelurile

| 41. | subliniază necesitatea de a stabili un set de indicatori pentru evaluarea și monitorizarea progreselor înregistrate de Pactul verde din punctul de vedere al legislației, al politicilor și al finanțării la nivel regional, metropolitan și local; propune elaborarea unui tablou de bord regional european care să includă indicatori clari, orientați, ușor de utilizat, pentru a măsura și monitoriza impactul cauzat de Pactul verde, ca instrument de redresare și reziliență, definirea clară a indicatorilor socioeconomici și de mediu pentru măsurarea impactului multiplelor pacte verzi la nivel local, furnizarea unei priviri de ansamblu a politicilor și măsurilor complementare, monitorizarea accesului la fluxurile de finanțare și fluxurile financiare la nivel regional și subnațional și sprijin pentru reevaluare, luarea de decizii în cunoștință de cauză și evaluarea impactului măsurilor întreprinse pentru realizarea obiectivelor de redresare verde, neutralitate din punct de vedere climatic și de dezvoltare socioeconomică; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că monitorizarea eficientă și semnificativă a progreselor prin intermediul unui tablou de bord regional european depinde de mandate adecvate și de o contribuție continuă și coerentă din partea autorităților locale și regionale la elaborarea, introducerea și punerea în aplicare a acestor planuri, permițând o abordare cu adevărat eficientă din punctul de vedere al costurilor a acțiunilor complementare la toate nivelurile; subliniază că autoritățile locale și regionale se confruntă în continuare cu provocări semnificative în ceea ce privește colectarea de date, inclusiv cadrele de reglementare lipsite de consecvență și lipsa mandatelor, capacităților și resurselor și, prin urmare, consideră esențiale alinierea, conectarea și eficientizarea cadrelor de monitorizare și a indicatorilor inițiativelor relevante existente, pentru a se evita dublarea eforturilor și pentru a beneficia de metodologiile și abordările existente; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită o bază de referință coerentă pentru monitorizarea impactului acțiunilor și al măsurilor, întemeiată pe date științifice fiabile, și care să fie orientată către urmărirea proceselor în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și a Acordului de la Paris; subliniază că standardele internaționale, cum ar fi TC 268 în orașele și comunitățile durabile și datele colectate prin intermediul tehnologiilor spațiale, pot contribui la monitorizarea performanței și pot fi sursă de inspirație pentru un astfel de tablou de bord regional; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că tabloul de bord regional european va servi drept instrument de cunoaștere și va contribui la reprezentarea diverselor nevoi și contexte pentru autoritățile locale și regionale din întreaga Europă, sprijinind identificarea și replicarea celor mai bune practici în conformitate cu un set de criterii comune și transparente, inclusiv acțiunile-pilot gata pentru finanțare la nivel local și subnațional; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că tabloul de bord regional european ar trebui să sprijine, de asemenea, monitorizarea planurilor de redresare în zonele vulnerabile, cum ar fi regiunile muntoase, insulare și ultraperiferice, precum și în regiunile mai puțin dezvoltate sau cu o producție mai puțin diversificată; își reiterează apelul de se a înființa un Observator european al neutralității climatice, care să contribuie la îndeplinirea obligațiilor de raportare la nivel național în cadrul guvernanței uniunii energetice și să contribuie la cartografierea și monitorizarea acestor vulnerabilități, și de a se realiza un nou audit al competențelor UE în cadrul Panoramei competențelor în UE. Scopul este de a alinia introducerea politicilor durabile la dezvoltarea competențelor pentru locuri de muncă de bună calitate adaptate exigențelor viitorului în regiunile cele mai vulnerabile și mai puțin dezvoltate sau cu o producție mai puțin diversificată, și de a facilita schimbul eficient de bune practici, bazându-se, de asemenea, pe indicatorii sintetici existenți și pe orice alt tip de indicatori care ar putea fi identificați (17). |
| --- | --- |

45.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Biodiversitatea în orașe și regiuni după 2020, în cadrul celei de a 15-a Conferințe a părților la Convenția privind diversitatea biologică a ONU și în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030 (COR-2020-00539) (JO C 440, 18.12.2020, p. 20).

1

(2)  „Către un al 8-lea program de acțiune pentru mediu (PAM)” (COR 2018-01672) (JO C 168, 16.5.2019, p. 27).

2

(3)  Evaluarea la nivelul UE a Planurilor naționale în domeniul energiei și al climei

3

(4)  Punerea în aplicare a pachetului de măsuri privind energia curată: planurile energetice și climatice naționale (PECN) ca instrument de abordare a guvernanței locale și teritoriale în materie de schimbări climatice și energie activă și pasivă (COR-2019-00618) (JO C 39, 5.2.2020, p. 33).

4

(5)  „Reînnoirea Cartei de la Leipzig pentru orașe europene durabile” (COR-2019-04829) (JO C 440, 18.12.2020, p. 119).

5

(6)  „Pactul climatic european” (COR-2020-01360) (JO C 440, 18.12.2020, p. 99).

6

(7)  „Pactul climatic european” (COR-2020-01360) (JO C 440, 18.12.2020, p. 99).

7

(8)  „Către un al 8-lea program de acțiune pentru mediu (PAM)” (COR 2018-01672) (JO C 168, 16.5.2019, p. 27).

8

(9)  https://www.sustainabledevelopment.report/

9

(10)  Printre exemplele de strategii se numără: Malmö, Mannheim, Regiunea Valonă.

10

(11)  Heat Roadmap Europe 2050 scenario compared to 1990 (Heat Roadmap Europe – Scenariul pentru 2050 în comparație cu 1990), Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (EN) (Cuantificarea impactului foilor de parcurs pentru încălzirea și răcirea cu emisii scăzute de dioxid de carbon).

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_20_940

12

(13)  „Planul de redresare pentru Europa în contextul pandemiei de COVID-19: Mecanismul de redresare și reziliență și Instrumentul de sprijin tehnic” (COR-2020-03381) (JO C 440, 18.12.2020, p. 160).

13

(14)  http://www.oecd.org/environment/green-budgeting/OECD-Green-Budgeting-Framework-Highlights.pdf

14

(15)  EcoBudget

15

(16)  „Punerea în aplicare a Acordului de la Paris printr-o tranziție energetică inovatoare și durabilă la nivel local și regional” (COR-2019-00617) (JO C 39, 5.2.2020, p. 72).

16

(17)  „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COR-2018-05736) (JO C 404, 29.11.2019, p. 58).

17

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/47

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Consolidarea guvernanței locale și a democrației reprezentative prin intermediul noilor instrumente ale tehnologiei digitale”

(2021/C 37/08)

| Raportor: | Rait PIHELGAS (EE-Renew Europe), președintele Consiliului Local Järva |
| --- | --- |

Raportor:

Rait PIHELGAS (EE-Renew Europe), președintele Consiliului Local Järva

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | recunoaște că guvernele și autoritățile publice de la toate nivelurile se confruntă cu provocări tot mai complexe și fără precedent, de la globalizare, dezvoltarea economică și impactul tehnologiei, până la schimbările climatice și demografice, securitate, dezinformare, probleme legate de sănătate și radicalizare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută prioritatea de politică a Comisiei Europene de a se asigura că Europa este „pregătită pentru era digitală” și apelul lansat de președinta von der Leyen privind o tranziție către o nouă lume digitală bazată pe punctele forte și pe valorile europene; sprijină prioritatea de politică „Un nou elan pentru democrația europeană” și angajamentul președintei Comisiei de a spori participarea democratică și transparența la nivelul procesului decizional al UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută angajamentul Comisiei Europene de a sprijini tranziția ecologică și cea digitală, astfel cum se reflectă în noua propunere privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, cu o alocare bugetară de 8,2 miliarde EUR, destinată programului Europa digitală (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină propunerea Parlamentului European exprimată în poziția acestuia referitoare la Conferința privind viitorul Europei, adoptată la 15 ianuarie 2020, de a include „transformarea digitală” printre prioritățile de politică ale conferinței; este de acord cu poziția acestuia potrivit căreia participarea cetățenilor la procesul și la consultările conferinței ar trebui organizată cu ajutorul celor mai eficiente, inovatoare și adecvate platforme, inclusiv al instrumentelor online [...] pentru a garanta că orice cetățean își poate exprima opinia la lucrările conferinței”; subliniază că această conferință ar trebui să aibă rolul unui mediu de testare pentru elaborarea unei forme de dialog structurat și permanent cu cetățenii privind chestiuni legate de UE, în cursul căruia va trebui să ne bazăm într-o măsură semnificativă pe mijloace digitale și procese inovatoare, având în vedere, nu în ultimul rând, restricțiile impuse din cauza pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiterează pozițiile relevante și contextuale din avizele anterioare ale CoR:






  — | Avizul „Perspectiva locală și regională asupra promovării inovării în sectorul public prin soluții digitale”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din 30 noiembrie 2017 (2). CoR consideră că digitalizarea administrației reprezintă un mijloc de a furniza servicii mai bune cetățenilor și afirmă rolul-cheie pe care trebuie să îl joace autoritățile locale și regionale în modernizarea sectorului public. Îndeamnă sectorul public să se angajeze într-un demers inovator axat pe nevoile utilizatorilor și să asigure accesul tuturor cetățenilor și întreprinderilor la serviciile digitale, fără discriminare. De asemenea, subliniază necesitatea cooperării și a schimbului de bune practici inovatoare între administrații și între țări; |
| --- | --- | --- |

5.

—

Avizul „Perspectiva locală și regională asupra promovării inovării în sectorul public prin soluții digitale”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din 30 noiembrie 2017 (2). CoR consideră că digitalizarea administrației reprezintă un mijloc de a furniza servicii mai bune cetățenilor și afirmă rolul-cheie pe care trebuie să îl joace autoritățile locale și regionale în modernizarea sectorului public. Îndeamnă sectorul public să se angajeze într-un demers inovator axat pe nevoile utilizatorilor și să asigure accesul tuturor cetățenilor și întreprinderilor la serviciile digitale, fără discriminare. De asemenea, subliniază necesitatea cooperării și a schimbului de bune practici inovatoare între administrații și între țări;

| — | Avizul „Planul de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din 11 octombrie 2016 (3). CoR consideră că tehnologia digitală ar trebui să fie metoda standard utilizată de administrațiile publice pentru furnizarea de servicii și subliniază că sunt necesare eforturi pe termen lung de consolidare a incluziunii digitale, astfel încât tot mai mulți oameni să poată avea acces la infrastructură și să poată dobândi competențele de care au nevoie pentru a beneficia de oportunitățile oferite de digitalizare. CoR recunoaște că existența unor administrații care dau dovadă de transparență, capabile de a furniza date și servicii într-un mod deschis și sigur, este importantă pentru creșterea transparenței și a eficienței; în același timp, subliniază că pentru anumite tipuri de informații și de date cu caracter personal este necesar un nivel ridicat de protecție. În plus, CoR susține principiul conform căruia serviciile digitale oferite de administrațiile publice ar trebui să fie – prin definiție – transfrontaliere și subliniază că autoritățile locale și regionale din regiunile de frontieră pot juca un rol esențial în identificarea și dezvoltarea unor servicii transfrontaliere relevante, eficiente și fără sincope; |
| --- | --- |

—

Avizul „Planul de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din 11 octombrie 2016 (3). CoR consideră că tehnologia digitală ar trebui să fie metoda standard utilizată de administrațiile publice pentru furnizarea de servicii și subliniază că sunt necesare eforturi pe termen lung de consolidare a incluziunii digitale, astfel încât tot mai mulți oameni să poată avea acces la infrastructură și să poată dobândi competențele de care au nevoie pentru a beneficia de oportunitățile oferite de digitalizare. CoR recunoaște că existența unor administrații care dau dovadă de transparență, capabile de a furniza date și servicii într-un mod deschis și sigur, este importantă pentru creșterea transparenței și a eficienței; în același timp, subliniază că pentru anumite tipuri de informații și de date cu caracter personal este necesar un nivel ridicat de protecție. În plus, CoR susține principiul conform căruia serviciile digitale oferite de administrațiile publice ar trebui să fie – prin definiție – transfrontaliere și subliniază că autoritățile locale și regionale din regiunile de frontieră pot juca un rol esențial în identificarea și dezvoltarea unor servicii transfrontaliere relevante, eficiente și fără sincope;

| — | Avizul „O nouă agendă pentru competențe în Europa”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din 7 decembrie 2016 (4). CoR solicită să se realizeze investiții în competențele digitale și în formarea în domeniul digital și consideră că digitalizarea este o șansă pentru soluționarea multor provocări din domeniul învățământului; |
| --- | --- |

—

Avizul „O nouă agendă pentru competențe în Europa”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din 7 decembrie 2016 (4). CoR solicită să se realizeze investiții în competențele digitale și în formarea în domeniul digital și consideră că digitalizarea este o șansă pentru soluționarea multor provocări din domeniul învățământului;

| 6. | subliniază că motorul transformării digitale nu trebuie să fie tehnologia ca atare, ci că schimbările trebuie să se bazeze pe nevoile și așteptările cetățenilor, pentru care trebuie să se elaboreze răspunsuri caracterizate de un maximum de transparență, de incluziune, de accesibilitate pentru utilizatori, de siguranță și de eficiență din punctul de vedere al costurilor. Aceasta înseamnă că noile provocări necesită, de asemenea, schimbări la nivel local și regional, a căror punere în aplicare depinde, nu în ultimul rând, de capacitatea personalului de conducere de a recunoaște aceste nevoi și de disponibilitatea de a face cele mai pertinente schimbări. Într-o democrație modernă nu este suficient să se exercite în mod regulat democrația reprezentativă, ci trebuie implicați permanent membrii comunității, grupurile de interese și organizațiile. Incluziunea și participarea conduc la adoptarea unor decizii mai bune, la consolidarea democrației, a sentimentului de apartenență la comunitate și a voinței de a-și aduce propria contribuție la dezvoltarea regiunii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că, pe măsură ce relațiile tradiționale dintre cetățeni și politicieni se schimbă radical, se prefigurează o nouă scenă politică digitală, în cadrul căreia noile instrumente ale tehnologiei digitale pot contribui la găsirea de noi soluții și răspunsuri la provocări, pot stimula inovarea și creșterea economică, pot îmbunătăți furnizarea serviciilor publice, pot spori participarea cetățenilor în modalități noi și diferite, pot îmbunătăți guvernanța locală și pot completa și consolida democrația; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că procesele democratice ar trebui să evolueze și să se adapteze la schimbări, dar și să valorifice oportunitățile asociate cu noile tehnologii digitale și instrumente TIC care pot îmbunătăți calitatea procesului decizional, pot promova participarea, comunicarea și dialogul, pot stimula cetățenia activă și implicarea în viața politică, pot îmbunătăți transparența și responsabilitatea și pot spori legitimitatea sistemului nostru democratic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că punerea în aplicare a soluțiilor electronice de către autoritățile locale și regionale reprezintă o ocazie excelentă de a oferi cetățenilor servicii publice de înaltă calitate într-un mod eficient. Simpla utilizare a formularelor electronice va economisi timp pentru cetățeni și administrațiile locale, permițând personalului să dedice mai mult timp și atenție altor sarcini administrative. În plus, diverse aplicații digitale le permit membrilor comunității să participe la procesul decizional și să monitorizeze în timp real procesul de guvernare din cadrul autorității lor locale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că administrația publică de la nivel local și regional reprezintă spațiul propice pentru realizarea „transformării digitale”; reiterează faptul că utilizarea noilor instrumente ale tehnologiei digitale oferă oportunități pentru crearea unui mediu nou pentru consultare și participare, pentru furnizarea de informații de calitate superioară, pentru analiza răspunsului public, pentru extinderea eforturilor către zonele îndepărtate, pentru a ajunge la cetățenii cei mai defavorizați, pentru a integra competențele, cunoștințele și expertiza cetățenilor și pentru crearea în comun de politici în funcție de nevoile și de așteptările acestora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează autoritățile locale și regionale să pună în aplicare transformarea digitală și să valorifice la maximum potențialul tehnologiilor digitale, pentru a facilita și mai mult participarea cetățenilor la procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor. În acest scop, ar trebui utilizate noi tehnologii digitale pentru a spori transparența, incluziunea și capacitatea de reacție a proceselor decizionale, precum și pentru a consolida dialogul și încrederea, aspecte esențiale pentru o bună guvernanță. Este esențial ca acest lucru să fie însoțit de activități de formare în domeniul competențelor digitale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiterează importanța integrării contribuțiilor cetățenilor în procesul decizional și a asigurării monitorizării; subliniază că lipsa de reacție din partea factorilor de decizie generează dezamăgire și neîncredere și arată că, pentru o democrație locală funcțională, încrederea cetățenilor în autoritățile publice este fundamentală; |
| --- | --- |

12.

| 13. | evidențiază faptul că participarea cetățenilor ar trebui să se bazeze pe accesul eficace și nediscriminatoriu la informații și la cunoștințe; subliniază că trebuie redus decalajul digital prin capacitarea persoanelor cu ajutorul educației și al formării, inclusiv în ceea ce privește competențele digitale și alfabetizarea mediatică, acordând prioritate programelor de formare digitală pentru toate categoriile demografice, în special pentru persoanele vârstnice și pentru alte categorii vulnerabile sau marginalizate și extinzând formarea și educația în zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că tinerii trebuie implicați în viața publică; constată că noua generație de „nativi ai erei digitale” deține competențele necesare din punctul de vedere al tehnologiei și al alfabetizării mediatice; consideră că utilizarea noilor abordări specifice tehnologiilor digitale pentru procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor poate constitui un instrument eficient pentru sporirea implicării și a participării acestora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că punerea în aplicare a soluțiilor electronice este un proces care consumă resurse; solicită tuturor nivelurilor de guvernare să aloce acestor obiective resurse financiare, umane și de formare adecvate și să asigure o infrastructură digitală accesibilă ca preț și de mare viteză, mai ales în regiunile periferice și în zonele rurale și mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic, precum și să garanteze că aceasta este accesibilă pentru toți, inclusiv pentru persoanele cu handicap și pentru cele în vârstă. Reiterează, în acest sens, că „termenul «coeziune digitală» reprezintă o importantă dimensiune suplimentară a conceptului tradițional de coeziune economică, socială și teritorială definit în Tratatul UE” (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că utilizarea tehnologiei digitale se bazează pe utilizarea unui volum mare de date, care a devenit posibilă prin colectarea și generarea de date; solicită, în acest sens, respectarea dreptului la viață privată și la protecția datelor, precum și colectarea și utilizarea volumului minim de date cu caracter personal care ar trebui să fie relevante și necesare în vederea atingerii scopurilor specifice vizate, promovarea unui mediu online și a unor servicii digitale sigure și securizate și furnizarea de informații adecvate cetățenilor în ceea ce privește utilizarea datelor acestora și măsurile de securitate aferente, precum și căi de atac eficace în cazul încălcării acestor drepturi, inclusiv un cadru juridic robust la nivel european, astfel încât să se evite apariția unor sentimente de neîncredere și de nemulțumire în rândul cetățenilor. Subliniază, în acest context, necesitatea de a valorifica inteligența artificială, astfel încât ea să continue să aibă ca centru de greutate factorul uman și să fie utilizată într-un mod care să favorizeze cetățenia inteligentă și guvernarea deschisă, consolidând astfel democrația; |
| --- | --- |

16.

| 17. | avertizează asupra faptului că platformele de comunicare socială facilitează răspândirea dezinformării, a informațiilor false și a discursului de incitare la ură, care pot submina democrația și încrederea în instituțiile publice; solicită un angajament mai ferm în ce privește formarea competențelor în domeniul mass-mediei digitale și îndeamnă factorii de decizie politică de la nivel local să utilizeze mijloacele de comunicare în masă, instrumentele digitale și platformele online existente pentru a comunica și a interacționa constructiv cu cetățenii și cu alte părți interesate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că este important ca autoritățile locale și regionale să folosească canale digitale proprii adecvate pentru a comunica interactiv și mai rapid cu cetățenii și pentru a garanta că informațiile furnizate sunt fiabile și adaptate la nevoile locale și regionale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este de părere că, pe lângă impactul profund al digitalizării asupra vieții sociale și profesionale a cetățenilor, asupra învățământului sau culturii, ca să menționăm doar câteva exemple, criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat cât de importante sunt informațiile actualizate bazate pe fapte, precum și importanța canalelor de comunicare prin care sunt difuzate. De asemenea, a arătat în mod clar că autoritățile locale și regionale și cetățenii trebuie să aibă posibilitatea de a interacționa unii cu alții și că trebuie să existe instrumente digitale adecvate pentru a combate dezinformarea și informațiile false. Aceste instrumente trebuie să respecte întotdeauna capacitatea persoanelor de a-și exercita pe deplin libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită să se acorde atenție accesului echitabil și nerestricționat la serviciile digitale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de faptul că tânăra generație de „nativi ai erei digitale” este unul dintre grupurile cele mai vizate de dezinformare și de discursul de incitare la ură; consideră că, din cauza faptului că ei utilizează intens platformele de comunicare socială, din cauza lipsei unor competențe esențiale în domeniul mass-media, în special în rândul acelora cu un nivel de educație mai modest, și din cauză că platformele de comunicare socială generează opinii omogene (în cadrul așa-numitelor „camere de ecou”), aceștia devin și mai vulnerabili în fața manipulării politice; evidențiază faptul că trebuie folosite instrumente ale tehnologiei digitale care nu sunt numai ușor de utilizat, ci și ușor de înțeles și atractive, atât din punctul de vedere al conținutului, cât și al proiectării, și, totodată, adaptate competențelor sociale și digitale ale tinerilor, cu scopul de a-i face mai conștienți de riscurile și oportunitățile legate de mediile și tehnologiile digitale noi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este de părere că criza provocată de pandemia de COVID-19 a arătat clar care este valoarea potențială a telemuncii; încurajează autoritățile locale și regionale să reflecteze asupra posibilității de a extinde regimul de telemuncă în rândul personalului propriu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își reiterează apelul la o cooperare strânsă și la împărtășirea bunelor practici între toate nivelurile de guvernare, pentru o mai bună utilizare a transformării digitale a orașelor și a comunităților și pentru ca aceasta să continue să se extindă; recunoaște că numeroase cazuri naționale, regionale și locale pot fi considerate exemple de urmat privind modul în care pot fi folosite instrumentele tehnologiei digitale în beneficiul democrației participative; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că introducerea unor noi soluții tehnologice este îngreunată și mai mult de lipsa cunoștințelor și a competențelor necesare la nivelul autorităților publice, care ar putea beneficia de pe urma utilizării mijloacelor digitale. Este util, prin urmare, să se facă mai întâi un bilanț al competențelor digitale existente în cadrul autorităților locale și regionale și apoi să se identifice lacunele tehnologice din fiecare autoritate locală și regională, precum și în comparație cu alte autorități similare, iar ulterior să se definească nevoile specifice, făcându-se distincția între proces și soluția tehnică aferentă. De asemenea, este necesar să se asigure compatibilitatea (interoperabilitatea) diferitelor seturi și baze de date; |
| --- | --- |

24.

| 25. | evidențiază importanța instrumentelor online pentru facilitarea parteneriatelor între autoritățile locale și regionale din UE și între acestea și țările partenere; consideră că un portal european online reînnoit al cooperării descentralizate ar genera o valoare adăugată substanțială prin sprijinirea cooperării și a schimbului de bune practici; își afirmă disponibilitatea de a colabora cu Comisia Europeană pentru dezvoltarea unui astfel de instrument digital; |
| --- | --- |

25.

| 26. | se așteaptă ca introducerea diferitelor soluții digitale de către autoritățile locale și regionale, care ar putea duce la nevoia de investiții semnificative, excepționale, să facă parte dintre considerentele generale pe care se bazează noul buget al UE în contextul transformării digitale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | susține ideea prezentată în documentul de poziție al Asociației Civic Tech Europe (ACTE) din martie 2020 potrivit căreia „diversitatea modelelor de afaceri din domeniul tehnologiei civice este esențială pentru a furniza soluții rapide, care să pună accentul pe cetățeni la nivelul adecvat” și împărtășește preocuparea legată de faptul că autoritățile locale și regionale din Uniunea Europeană nu au întotdeauna acces cu ușurință la aceste instrumente, dat fiind că ele sunt deseori dezvoltate prin platforme de tipul „software ca serviciu” (SaaS) (6), care funcționează pe bază de abonament; |
| --- | --- |

27.

| 28. | propune ca Comitetul European al Regiunilor să elaboreze măsuri pentru a motiva și recompensa autoritățile locale și regionale, în vederea consolidării angajamentului lor față de principiile guvernanței deschise și incluzive. Acest lucru ar putea crea în viitor un nou criteriu de calitate, pentru a măsura gradul de democrație din comunitățile locale și pentru a face schimb de bune practici; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită să fie puse la dispoziție fonduri în întreaga Europă pentru a îmbunătăți educația cetățenilor în domeniul digital și alfabetizarea mediatică prin programe educaționale și de formare pentru diferitele niveluri de școlarizare, precum și pentru personalul și funcționarii autorităților locale și regionale, pentru a le îmbunătăți abilitățile și cunoștințele cu privire la posibilitățile disponibile de utilizare și de aplicare a soluțiilor digitale moderne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recomandă ca autoritățile locale și regionale să acorde prioritate introducerii instrumentelor digitale în toate fondurile și programele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită finanțare pentru instrumente și echipamente educaționale digitale, pentru a garanta accesul egal, la nivel european, la învățarea și predarea digitală de calitate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recomandă, dacă este necesar, să se revizuiască criteriile de eligibilitate, astfel încât autoritățile locale și regionale să poată introduce noi soluții și platforme digitale într-un mod mai simplu și mai economic, inclusiv accesul la finanțare din partea UE pentru platformele SaaS. |
| --- | --- |

32.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a planului de redresare pentru Europa [COM(2020) 442 final]

1

(2)  COR-2017-03529-00-00-AC-TRA (JO C 164, 8.5.2018, p. 34).

2

(3)  COR-2016-02882-00-01-AC-TRA (JO C 88, 21.3.2017, p. 54).

3

(4)  COR-2016-04094-00-01-AC-TRA (JO C 185, 9.6.2017, p. 29).

4

(5)  Avizul CoR „Europa digitală pentru toți: furnizarea pe teren a unor soluții digitale inteligente și favorabile incluziunii” (COR-2019-03332) (JO C 39, 5.2.2020, p. 83).

5

(6)  Document de poziție, Asociația Civic Tech Europe (ACTE), martie 2020.

6

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/51

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor — Provocările din sectorul transportului public din orașe și regiunile metropolitane

(2021/C 37/09)

| Raportor: | domnul Adam STRUZIK (PL-PPE), Mareșalul Voievodatului Mazovia |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Adam STRUZIK (PL-PPE), Mareșalul Voievodatului Mazovia

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | atrage atenția asupra faptului că trebuie limitate costurile externe ale transportului pentru a promova decarbonizarea mobilității. Transporturile sunt responsabile de aproximativ un sfert din emisiile de gaze cu efect de seră din UE. În același timp, unele tipuri de transport au un impact negativ asupra calității vieții și sănătății oamenilor prin poluarea aerului, congestionarea traficului rutier, zgomot, accidente și utilizarea suboptimală a spațiului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, pentru a se asigura o bună calitate a vieții în orașe și pentru a le face mai accesibile, mai curate și mai competitive, se impune un transfer modal către moduri de transport sustenabile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că principala amenințare pentru dezvoltarea durabilă a orașelor și a regiunilor este dispersarea funcțiilor urbane, sub forma suburbanizării și a extinderii urbane. Ea nu duce numai la degradarea spațiului și la reducerea suprafețelor cultivate sau acoperite cu vegetație și a spațiilor deschise, ci și la o creștere a costurilor externe ale amenajării acestor noi zone construite și ale deplasărilor aferente – costuri suportate în principal de autoritățile locale; |
| --- | --- |

3.

Provocările legate de mobilitatea urbană care trebuie avute în vedere în cadrul Strategiei pentru o mobilitate durabilă și inteligentă (1)

| 4. | reamintește că intensificarea accentuată a traficului rutier în orașe și în zonele metropolitane duce la creșterea costurilor externe cauzate de poluarea aerului și de pierderile de timp, ceea ce, în consecință, afectează negativ și echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Prin urmare, transportul public ar trebui să devină una dintre componentele principale ale mobilității urbane. În același timp, diferitele forme de mobilitate activă, precum deplasarea cu bicicleta și mersul pe jos, ar trebui să fie consolidate, pentru ca mobilitatea urbană să devină mai sustenabilă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atrage atenția asupra provocărilor cu care se confruntă regiunile metropolitane într-un sens mai larg și subliniază că regiunile metropolitane, prin natura lor, impun deplasarea unor fluxuri masive de navetiști către nucleele urbane. Din acest motiv, accesul la transporturi publice ecologice și eficiente din punctul de vedere al costurilor este una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă regiunile metropolitane (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | atrage atenția asupra necesității de a aborda sistemul de transport ca pe un sistem integrat. Importanța tot mai mare a mobilității ca serviciu (MaaS) și necesitatea de a introduce mecanisme inovatoare în materie de guvernanță și de organizare a transportului ar trebui să determine autoritățile locale și regionale să conecteze transportul public cu mobilitatea individuală (în special mersul pe jos, mersul cu bicicleta și mijloacele personale de transport) în cadrul planurilor de amenajare a teritoriului și a planurilor din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă că obiectivele în materie de decarbonizare stabilite de Pactul verde european și obiectivul UE de a atinge neutralitatea climatică până în 2050 sunt ambițioase, dar indispensabile. Pentru ca orașele și zonele metropolitane să le poată îndeplini, sunt necesare decizii politice, bazate pe eforturi conceptuale, organizaționale și educaționale, precum și asigurarea unei finanțări adecvate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recomandă colectarea datelor care demonstrează fluxurile de mobilitate în regiunile metropolitane, pentru a se obține o imagine cuprinzătoare cu privire la situația traficului, astfel încât să se elaboreze măsuri mai adaptate, să se dezvolte planuri de mobilitate urbană durabilă bazate pe date concrete și să se canalizeze investițiile din fondurile politicii de coeziune și din alte surse într-un mod mai bine direcționat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că printre cauzele problemelor de mobilitate urbană se numără constrângerile legate de subfinanțarea infrastructurii dedicate transportului public urban și mobilității nemotorizate. Autoritățile locale și regionale și societățile lor de transport în comun au nevoie de surse de finanțare suplimentare, orientate strict către creșterea ponderii soluțiilor alternative și sustenabile în raport cu autovehiculele personale în repartizarea modală a transporturilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că politica în domeniul transportului public trebuie să fie integrată într-o politică socială mai cuprinzătoare. Ar trebui să se evite ca costurile externe ale transportului public, cum ar fi zgomotul, poluarea, exproprierile, lucrările de infrastructură etc. să afecteze în mod disproporționat persoanele cele mai vulnerabile din punct de vedere social. În plus, trebuie să se asigure un acces echitabil pentru toți, din punctul de vedere al stabilirii prețurilor și al conectivității, permițând astfel ca toți cetățenii să beneficieze de o calitate mai bună a vieții; |
| --- | --- |

10.

Asigurarea unor posibilități reale de a opta pentru mijloace de transport durabile, în perspectiva Pactului verde european

| 11. | atrage atenția asupra faptului că acolo unde, în prezent, standardele predominante în ceea ce privește planificarea și finanțarea traficului favorizează traficul privat de autovehicule, vor fi necesare modificări ale condițiilor într-un mod care să promoveze modurile de transport mai sustenabile și mai eficiente. Cu toate acestea, obiceiurile actuale sunt rezultatul disponibilității și atractivității diferitelor opțiuni în materie de mobilitate, iar majoritatea oamenilor rămân flexibili în alegerile lor în această privință. Prin creșterea atractivității transportului public în ceea ce privește prețul, disponibilitatea, frecvența și continuitatea conexiunilor de transport, va apărea o alternativă concretă la mobilitatea individuală bazată pe autovehicule; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța creării unui parteneriat public-privat în orașe și regiuni pentru a lansa investiții private și a dezvolta soluții inovatoare în domeniul transportului public. În acest sens, solicită un cadru de reglementare favorabil întreprinderilor, care să stimuleze dezvoltarea noilor modele de afaceri și să creeze o piață competitivă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța asigurării unui transport public eficient și durabil dincolo de granițele administrative ale orașelor, în special pentru navetiști, vârstnici și tineri. Buna guvernanță și buna cooperare dintre autoritățile publice de la nivel metropolitan sunt esențiale în acest sens; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că schimbarea obiceiurilor societății în direcția utilizării crescute a mijloacelor de transport mai puțin dăunătoare pentru mediu necesită ca utilizatorii să fie sensibilizați în acest sens și, în primul rând, să existe o reală posibilitate de a face alegeri în acest domeniu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | menționează că preferința explicită pentru mijloacele de transport ecologice este un pas înainte. Este necesar să se creeze un spațiu ușor de utilizat de către pietoni și de bicicliști și să se acorde prioritate mobilității ușoare și transportului public în cadrul gestionării teritoriului, în ceea ce privește accesibilitatea și atractivitatea rutelor și organizarea traficului. O astfel de schimbare necesită, prin urmare, coordonarea politicilor de amenajare a teritoriului, a celor urbane și a celor din domeniul transporturilor și cooperarea pe mai multe niveluri dincolo de frontierele administrative, pentru ca spațiul să devină accesibil și mijloacelor de transport care constituie o alternativă față de utilizarea autovehiculelor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Comisiei Europene să formuleze, în strânsă cooperare cu statele membre, obiective de investiții mai precise pentru dezvoltarea transportului public. Observă că există tendința nefavorabilă de a asocia investițiile în transportul public cu dezvoltarea și creșterea capacității sistemului rutier. Ar trebui, în schimb, să se acorde prioritate în mod clar transportului public și colectiv, în toate formele sale, Ori de câte ori transportul feroviar nu este fezabil, ar trebui să se acorde prioritate sistemelor de „autobuz expres” și benzilor pentru vehicule cu o rată ridicată de ocupare. iar practicile care sunt contrare obiectivelor politicii privind transporturile durabile să fie limitate prin măsuri de monitorizare și reglementare adecvate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atrage atenția asupra faptului că modurile de transport cu adevărat ecologice sunt cele care nu numai că reduc emisiile, ci economisesc spațiu, timp și energie. Ele includ, alături de mersul pe jos și cu bicicleta, și transportul feroviar sau sistemele de „autobuz expres” și benzile pentru vehicule cu o rată ridicată de ocupare. Prin urmare, trenurile suburbane, metroul, tramvaiul, autobuzele cu emisii scăzute, în special „autobuzele expres” ar trebui să reprezinte coloana vertebrală a transportului public în zonele metropolitane și, respectiv, în orașele mai mari; |
| --- | --- |

17.

Mobilitatea și transportul public, competențe-cheie ale autorităților locale și regionale (ALR)

| 18. | reamintește că o parte semnificativă a deplasărilor se datorează imposibilității de a satisface toate necesitățile în locul de reședință. Prin urmare, politica ar trebui să vizeze accesibilitatea tuturor tipurilor de bunuri și servicii – în special în domeniile sănătății, educației, sportului, culturii și asistenței sociale – și nu numai mobilitatea în sine. În același timp, atrage atenția asupra faptului că schimbările în amenajarea teritoriului se produc pe termen lung, sprijinind crearea unor legături funcționale între zonele urbane și rurale prin care să se evite depopularea zonelor rurale, și asupra necesității adoptării unor măsuri corective ad-hoc în ce privește sistemul de transport; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este de părere că obiectivul principal al politicii din domeniul amenajării teritoriului și al celei din domeniul transporturilor ar trebui să fie acela de a maximiza posibilitățile de a satisface necesitățile, reducând în același timp la minimum nevoia de deplasare. Într-o a doua etapă, scopul ar trebui să fie raționalizarea deplasărilor, în special prin repartizarea lor corespunzătoare între diferitele moduri de transport, astfel încât să se reducă la minimum costurile externe ale transportului suportate de autoritățile regionale; subliniază, de asemenea, că practicarea pe scară mai largă a telemuncii, așa cum s-a întâmplat în timpul pandemiei de COVID-19, ar putea oferi anumite oportunități zonelor rurale, dat fiind că permite lucrătorilor o mai mare flexibilitate în alegerea locului lor de reședință; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată noua tendință către necesități mai reduse în materie de mobilitate zilnică pe distanțe lungi, ca urmare a extinderii telemuncii pe durata pandemiei de COVID-19, și observă că această tendință ar putea fi de durată, mai ales în combinație cu punerea în aplicare a unor concepte precum „orașul sfertului de oră”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că rețelele de transport public ar trebui să țină seama cât mai curând posibil de noile proiecte de construcție de locuințe sau de noile modele de locuire și să asigure accesibilitatea încă din primele etape, deoarece, odată cu achiziționarea unui autovehicul, oamenii sunt înclinați să-l folosească; beneficiarii acestor noi proiecte de locuințe ar trebui să aibă acces la transportul public încă din momentul în care în aceste noi case se instalează cel dintâi locuitor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază necesitatea de a reduce fenomenul de suburbanizare care se dezvoltă rapid la periferia orașelor, până la o distanță de câteva zeci de kilometri de centrele acestora. Cu cât orașul este mai mare, cu atât problema se agravează. Prin urmare, pare important să se revină la o structură de locuire bazată pe densificare și pe o rețea de nuclee în care funcțiile esențiale sunt localizate în centre de dimensiuni adecvate, desemnate în procesul de planificare și conectate prin transporturi publice eficiente. De asemenea, este important ca noile proiecte de locuințe să fie planificate în paralel cu nodurile de transport public; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei Europene să pună la dispoziție resurse nu numai pentru noi investiții în organizarea transportului urban, ci și pentru modificarea soluțiilor învechite și ineficiente. Aceste investiții ar trebui să vizeze, în principal, modernizarea sistemelor feroviare, a securității feroviare și a digitalizării, creând astfel sisteme de transport mai rapide, mai sigure și mai convenabile. Totodată, investițiile propuse ar putea include elemente precum trasee rutiere fără risc de coliziune în orașe, adevărate străzi urbane care permit o utilizare mai eficientă a spațiului, reducerea necesității de a călători, creșterea ponderii mijloacelor eficiente de transport în repartizarea modală a transporturilor, precum și reducerea costurilor externe ale transporturilor. Astfel de acțiuni promovează alegerea transportului în comun și a alternativelor de deplasare, în loc să se recurgă la mașina personală, și, totodată, reduc iluzia că deplasările cu mașina dinspre suburbii sunt comode și ieftine, dat fiind că costurile lor externe sunt suportate de fapt de locuitorii din mediul urban; |
| --- | --- |

23.

Repartizarea modală adecvată și internalizarea costurilor externe, cu garantarea finanțării din fonduri UE în regiuni

| 24. | consideră că ar trebui să se aibă în vedere modalități de consolidare a investițiilor în mobilitatea durabilă, de exemplu prin intermediul Mecanismului pentru interconectarea Europei, al Fondului pentru modernizare și al Mecanismului de redresare și reziliență. De asemenea, este important să se intensifice mobilitatea prin investiții în infrastructura care permite îmbunătățirea accesului la nodurile urbane și la nodurile din cadrul rețelei transeuropene de transport (TEN-T) și să se acorde prioritate acestor noduri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța provocării esențiale de a crește ponderea mijloacelor de transport mai puțin dăunătoare pentru mediu, altfel spus care consumă mai puțină energie și mai puține terenuri. Prin urmare, tipurile durabile și inovatoare de mobilitate ar putea face parte integrantă din reformele prezentate în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență. Acest lucru implică necesitatea de a utiliza în mod adecvat diferitele moduri de transport pentru a maximiza beneficiile și a reduce la minimum costurile sociale în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită ca internalizarea costurilor externe ale transportului să fie finalizată, astfel încât alegerile utilizatorilor să poată ține seama și de binele comun. Această observație vizează în special costurile transportului rutier, care în prezent sunt subestimate într-o măsură substanțială. Îmbunătățirea echilibrului în această privință va constitui un factor important pentru creșterea utilizării mijloacelor de transport cu cele mai scăzute costuri externe, cum ar fi transportul feroviar și „autobuzele expres”, care ar trebui să constituie baza transportului public în zonele metropolitane; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța asigurării competitivității costurilor transportului public din punctul de vedere al călătorului. Dat fiind faptul că traficul rutier reprezintă sursa cea mai importantă de costuri externe, atractivitatea transportului public ar trebui să fie asigurată printr-un nivel suficient de ridicat al subvențiilor publice, finanțate parțial din fondurile obținute prin internalizarea costurilor autovehiculelor personale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că calea ferată, care reprezintă coloana vertebrală a mobilității regionale, contribuie în mare măsură la coeziunea teritorială. Solicită intensificarea investițiilor în centrele feroviare urbane, o mai bună integrare a acestora în rețeaua TEN-T, îmbunătățirea conexiunilor transfrontaliere și dezvoltarea infrastructurii pentru conexiunile de pe „ultimul kilometru”, pentru o mai bună integrare a transportului feroviar în lanțurile de mobilitate urbană și suburbană (3); |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază necesitatea de a sprijini și alte moduri de transport public durabile, cum ar fi autobuzele cu emisii scăzute, ca mijloc de decongestionare a orașelor, de reducere a emisiilor și de realizare a obiectivelor climatice ale Pactului verde european. În acest scop, este esențial să se ofere stimulente economice pentru reînnoirea flotei, adoptarea de tehnologii curate și investiții în infrastructură (de exemplu, benzi pentru vehicule cu o rată ridicată de ocupare în zonele metropolitane, puncte de corespondență intermodală care contribuie la facilitarea transferurilor, stații pentru urcare și coborâre și parcări la periferia orașelor etc.). |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită să se garanteze o pondere mai mare a finanțării destinate transportului public urban din partea Mecanismului pentru interconectarea Europei, a Fondului de coeziune și a Fondului european de dezvoltare regională, precum și o utilizare mai rapidă a acestor fonduri și un impact mai mare al finanțării la nivel regional și local. Aceste măsuri vor juca un rol decisiv în punerea în aplicare a soluțiilor tehnologice și operaționale în zonele urbane și în asigurarea unor soluții durabile și ecologice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită sprijin pentru mobilitatea urbană și o mai bună conectare a acesteia cu zonele periurbane și rurale din regiunile metropolitane, creând sisteme funcționale de transport public integrat, în primul rând prin intermediul autorităților regionale și al programelor operaționale ale acestora în următoarea perspectivă financiară 2021-2027. Este esențial să se utilizeze bogata experiență, cunoștințele și potențialul autorităților regionale, care garantează acțiuni coordonate, eficace și efective; |
| --- | --- |

31.

| 32. | în acest sens, pledează pentru ca transportul public durabil și ecologic să fie eligibil în cadrul obiectivului specific pentru „o Europă mai ecologică, cu emisii scăzute de carbon prin promovarea tranziției către o energie nepoluantă și echitabilă, a investițiilor verzi și albastre, a economiei circulare, a adaptării la schimbările climatice și a prevenirii și gestionării riscurilor” („OP 2”), în temeiul Regulamentului privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune – propunerea COM(2018) 372 final a Comisiei [astfel cum a fost modificată prin COM(2020) 452 final], care va contribui la îmbunătățirea calității aerului și la reducerea zgomotului și va ajuta în mod semnificativ regiunile metropolitane să realizeze obiectivele Pactului verde și tranziția către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

32.

Calitatea serviciilor de transport public și anticiparea situațiilor de criză și garantarea securității în cazul unor amenințări, inclusiv a unor pandemii

| 33. | subliniază că, pentru a se garanta competitivitatea transportului public în raport cu autovehiculele individuale, este necesar să se asigure standarde înalte de calitate a transportului în comun. Printre factorii acesteia se numără: accesibilitatea spațială, plajele orare și frecvența serviciului, punctualitatea și fiabilitatea, competitivitatea din punctul de vedere al duratei călătoriei, existența legăturilor directe sau a unor transbordări adecvate, confortul și siguranța mijloacelor de transport; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atrage atenția asupra faptului că, dată fiind situația critică cauzată de pandemia de COVID-19, regiunile metropolitane s-ar putea confrunta cu inversarea tendinței utilizatorilor de a opta pentru transportul în comun. Cetățenii sunt din nou mai dornici să utilizeze autoturisme și, în multe cazuri, să facă naveta de unii singuri. În același timp, regiunile metropolitane trebuie să investească resurse financiare semnificative atunci când aplică măsuri de igienă preventivă în vehiculele din transportul public. Cu toate acestea, costurile mai ridicate nu au dus la creșterea numărului de utilizatori ai transportului public, iar regiunile metropolitane au pierdut o mare parte din veniturile provenite din vânzarea biletelor. În același timp, regiunile metropolitane se confruntă cu o reducere substanțială a bugetelor lor regionale din cauza lipsei de finanțare din sectorul public cauzată de pandemia de COVID-19. Prin urmare, bugetele regiunilor metropolitane trebuie să beneficieze de compensații, și este de dorit să tragem învățăminte și să dezvoltăm sisteme de transport public reziliente, care să poată reprezenta o opțiune corectă în momentul unei eventuale crize viitoare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită să se utilizeze Fondul pentru o tranziție justă pentru a sprijini orașele și zonele metropolitane în tranziția lor către transportul public decarbonizat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sugerează să se propună oferte de achiziții publice comune la nivelul întregii UE și pentru microbuzele ecologice, utilizate în special pentru transportul persoanelor în vârstă, al persoanelor cu handicap și al elevilor, care au nevoie de soluții mai adaptate. Aceste microbuze sunt mai scumpe pe călător-kilometru decât vehiculele mai mari și au perioade de amortizare mai mari, dar sunt la fel de importante pentru o rețea de transport public complet ecologică; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atrage atenția asupra faptului că pentru ca transportul public să fie eficient, este indispensabil ca acesta să fie integrat din punct de vedere spațial, organizațional și tarifar. Acest lucru este important mai ales în zonele metropolitane, în regiunile din jurul capitalelor și în aglomerările urbane mai mari, unde deplasările cotidiene implică conectarea transportului urban, suburban și local la transportul național și aerian, dar și în zonele rurale, unde frecvența serviciilor de transport public poate fi problematică. Integrarea înseamnă sisteme comune de tarifare și o mai bună interoperabilitate între diferitele companii de transport public active în aceeași zonă metropolitană, inclusiv companiile de transporturi feroviare. Integrarea se referă, de asemenea, la mobilitatea ușoară, la ușurința accesului la stațiile de transport în comun pentru vehiculele nemotorizate, iar în cazul haltelor feroviare din zone suburbane în care ponderea terenurilor construite este redusă, inclusiv pentru autovehiculele individuale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că trebuie să îmbunătățim și echipamentele stațiilor de cale ferată și să creăm centre de mobilitate inteligente, cuprinzând centre logistice, dar și locuri de întâlnire care să creeze un mediu plăcut atât pentru schimbarea modului de transport, cât și pentru interacțiunile umane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atrage atenția Comisiei Europene asupra necesității de a accelera cooperarea cu privire la informațiile europene referitoare la transportul public, în cooperare cu operatorii din transportul public. Călătoriile cu transportul public ar trebui să fie mai ușor de planificat și de efectuat, incluzând site-urile web ale operatorilor de transport regionali; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sugerează Comisiei Europene să stabilească și să adopte, în cooperare cu operatorii din transportul public, un cadru european care să permită utilizarea eficientă a transportului în comun în diferite orașe europene, fără a fi nevoie să se studieze sistemul de tarifare. Ar trebui luate în considerare diverse opțiuni care sunt sustenabile pe termen lung; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atrage atenția Comisiei Europene asupra posibilității de a dezvolta, în cooperare cu operatorii de transport public, un cadru european pentru conectarea biletelor de tren cu biletele de transport public în orașele de plecare și de destinație (de exemplu, prin plata unui anumit supliment). Pentru utilizatori ar fi foarte benefic să existe o singură platformă sau aplicație mobilă și un singur sistem de plată. Astfel de soluții sunt deja practicate în diferite state membre, iar furnizarea unei astfel de posibilități în întreaga Uniune Europeană ar simplifica procesul de planificare a călătoriei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită o soluție sistemică la problema tarifelor nejustificat de ridicate facturate de către administratorii rețelei feroviare transportatorilor, și suportate ulterior de călători, la trecerea frontierelor naționale în cadrul Uniunii. Aceste taxe nu ar trebui să depășească costurile tehnice reale necesare trecerii de la o rețea la alta, dacă este cazul. În caz contrar, aceste taxe ar trebui eliminate. Aceasta pare a fi una dintre condițiile de bază pentru restabilirea competitivității serviciilor de transport feroviar pe distanțe mari. La rândul său, acest lucru contribuie la creșterea gradului de utilizare a transportului public în orașele de destinație ale călătorilor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază necesitatea de a elabora standarde paneuropene pentru prevenirea și detectarea amenințărilor specifice, inclusiv a amenințărilor pandemice, precum și practici de garantare a circulației sigure a persoanelor, în cazul apariției unor astfel de pericole. Experiența și exemplele eficiente și confirmate de acțiuni întreprinse în multe regiuni și orașe din UE pentru a lupta împotriva pandemiei de COVID-19 ar trebui luate în considerare în lucrările în curs privind Strategia UE pentru o mobilitate durabilă și inteligentă, care urmează să înlocuiască Cartea albă – Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor (4). |
| --- | --- |

43.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  În prezent sunt în desfășurare consultări publice pe tema Strategiei pentru o mobilitate durabilă și inteligentă, conform Planului de acțiune (perioada de consultare s-a încheiat la 23 septembrie 2020) [Ref. Ares(2020)3438177 – 1 iulie 2020]: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12438-Sustainable-and-Smart-Mobility-Strategy

1

(2)  Avizul CdR 1896/2019 (JO C 79, 10.3.2020, p. 8).

2

(3)  Avizul CdR 2633/2020 (JO C 440, 18.12.2020, p. 183).

3

(4)  În prezent sunt în desfășurare consultări publice pe tema Strategiei pentru o mobilitate durabilă și inteligentă, conform Planului de acțiune (perioada de consultare s-a încheiat la 23 septembrie 2020) [Ref. Ares(2020)3438177 – 1 iulie 2020]: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12438-Sustainable-and-Smart-Mobility-Strategy

4

---

| 2.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 37/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 37/57

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Raportul Comisiei Europene privind punerea în aplicare a parteneriatului strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE

(2021/C 37/10)

| Raportor: | Ángel Víctor TORRES PÉREZ (ES-PSE), președintele Guvernului Insulelor Canare |
| --- | --- |
| Document de referință: | Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții privind punerea în aplicare a Comunicării Comisiei referitoare la un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE
  COM(2020) 104 final |

Raportor:

Ángel Víctor TORRES PÉREZ (ES-PSE), președintele Guvernului Insulelor Canare

Document de referință:

Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții privind punerea în aplicare a Comunicării Comisiei referitoare la un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE

COM(2020) 104 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | subliniază că regiunile ultraperiferice (RUP), constând în opt insule și arhipelaguri situate în Caraibe, Oceanul Indian și Oceanul Atlantic și dintr-un teritoriu izolat aflat în regiunea amazoniană, includ șase teritorii franceze de peste mări (Guyana Franceză, Guadelupa, Martinica, Mayotte, Réunion și Saint-Martin), două regiuni autonome portugheze (Azore și Madeira) și o comunitate autonomă spaniolă (Insulele Canare), care împărtășesc o serie de limitări permanente, datorate îndepărtării, izolării și suprafeței reduse, ceea ce le frânează dezvoltarea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută angajamentul asumat de Uniunea Europeană (UE) în legătură cu regiunile ultraperiferice (RUP), astfel cum se reflectă în comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, din 24 octombrie 2017 (numită, în continuare, „comunicarea”), susținut de Concluziile Consiliului Afaceri Generale din aprilie 2018, care invită Comisia să continue să lucreze la adoptarea unor măsuri specifice pentru RUP, în conformitate cu articolul 349 din TFUE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută cu satisfacție raportul intermediar (numit, în continuare, „raportul”), publicat în martie 2020, care analizează progresele realizate în punerea în aplicare a comunicării; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă, cu toate acestea, că raportul nu constituie o evaluare aprofundată a strategiei pentru aceste regiuni și nicio oportunitate de a corecta omiterea anumitor măsuri în cadrul politicilor esențiale pentru dezvoltarea lor, cum ar fi politica de coeziune și, în special, Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște necesitatea de a adapta această strategie în lumina consecințelor grave cauzate de pandemia de COVID-19, cu efecte amplificate asupra acestor teritorii dependente în mare măsură de turism și de legăturile cu lumea exterioară, și în cazul cărora se preconizează că redresarea economică va dura mai mult timp; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că trebuie sprijinite sectorul industrial al RUP în circumstanțele actuale și rolul fundamental al unui cadru european adecvat pentru ajutoarele de stat și instrumentele fiscale, pentru a stimula competitivitatea întreprinderilor și a încuraja crearea de locuri de muncă în aceste regiuni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că problemele sociale s-au aflat întotdeauna în centrul provocărilor cu care se confruntă RUP, exacerbate de efectele devastatoare ale crizei actuale asupra piețelor muncii, ceea ce întărește necesitatea de a plasa creșterea economică și locurile de muncă în centrul oricărei strategii pentru aceste regiuni. RUP necesită o nouă abordare, cu o dimensiune socială consolidată și cu identificarea unor măsuri specifice, pentru a face față contextului actual; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apreciază angajamentul Comisiei Europene de a lucra în parteneriat cu RUP și subliniază importanța acestui lucru din perspectiva dificultăților cu care se confruntă aceste regiuni în abordarea consecințelor pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește vulnerabilitatea acestor teritorii, agravată puternic în contextul pandemiei, și subliniază necesitatea de a asigura un tratament adecvat al RUP în cadrul planului de redresare pentru Europa, în conformitate cu realitățile și nevoile regionale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea de a proteja interesele RUP atunci când se elaborează politica externă a UE și solicită să se țină seama de impactul negativ al Brexitului asupra RUP în viitorul acord al UE cu Regatul Unit, dat fiind impactul asupra acestor regiuni deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, în cadrul REACT-EU, proiectele finanțate în RUP trebuie să răspundă provocărilor sectoarelor celor mai afectate de criza provocată de COVID-19, cum ar fi sectorul turistic, precum și să consolideze investițiile în sectoarele legate de conectivitate, inclusiv cea digitală, de economia verde și albastră și de investițiile în aptitudini și competențe care să permită crearea de locuri de muncă și adaptarea la schimbările cauzate de pandemie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută angajamentul expres al Comisiei de a acorda o atenție deosebită RUP în cadrul Pactului verde european, ținând seama de vulnerabilitatea lor la schimbări climatice și dezastre naturale și de atuurile lor excepționale, cum ar fi biodiversitatea și sursele regenerabile de energie și se așteaptă la adoptarea unor măsuri specifice în acest sens; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recomandă menținerea unui echilibru între obiectivele de mediu și costurile sociale ridicate care pot fi întâlnite în RUP și propune ca, în cadrul negocierilor internaționale, Comisia Europeană să recunoască specificul RUP și să excludă zborurile dintre RUP și alte state membre ale UE din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii; absența unor derogări pentru aceste regiuni în planurile de a include atât transportul maritim, cât și pe cel aerian în schema de comercializare a certificatelor de emisii ar avea un impact negativ puternic asupra situației lor economice și sociale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută parteneriatul consolidat dintre Comisie, statele membre și Conferința președinților RUP, care a permis un dialog fructuos și permanent, prin intermediul unor platforme și al unor grupuri de lucru specifice care să identifice probleme, să ofere soluții și să planifice strategii de adaptare a politicilor europene în RUP; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă satisfacția că guvernanța pe mai multe niveluri a permis ca o mare parte a propunerilor Comisiei pentru perioada 2021-2027 să includă prevederi specifice pentru RUP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată, în lumina rezultatelor favorabile obținute, că este necesar un dialog intensificat și constant între Comisia Europeană și RUP, pentru a continua activitatea de elaborare a unor politici adecvate, care să țină seama de realitățile acestor regiuni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește importanța aplicării tratamentului personalizat propus de Comisia Europeană în comunicarea sa din 2017, având în vedere fragilitatea mai multor sectoare din aceste teritorii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește necesitatea menținerii unui statut juridic distinct pentru regiunile ultraperiferice în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, astfel încât RUP să poată continua să se integreze într-un mod echitabil și echilibrat în dezvoltarea UE; |
| --- | --- |

18.

Fructificarea atuurilor regiunilor ultraperiferice

Economia albastră

| 19. | reamintește că spațiul maritim al RUP reprezintă un avantaj considerabil pentru ocuparea forței de muncă, activitatea economică și dezvoltare, care ar trebui să fie protejate și exploatate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută studiul Comisiei Europene, intitulat „Explorarea potențialului regiunilor ultraperiferice pentru o creștere albastră durabilă”, și includerea concluziilor sale în comunicare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește avizul său adoptat în februarie 2018, în care sublinia necesitatea ca UE să ofere regiunilor ultraperiferice un sprijin financiar sporit pentru acțiuni de dezvoltare a resurselor marine și maritime ale acestora și pentru a derula investiții ambițioase, ținând seama de potențialul de creare de locuri de muncă și de protejare a ecosistemelor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că reînnoirea flotei de pescuit a RUP continuă să fie limitată de punerea în aplicare a legislației europene, și că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura o mai mare coerență între orientările revizuite privind ajutoarele de stat pentru pescuit și FEPAM, astfel încât reînnoirea flotei de pescuit a RUP să poată fi eligibilă în cadrul acestuia din urmă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2019 privind oceanele și mările îndeamnă la protejarea RUP, având în vedere vulnerabilitatea acestora la schimbările climatice, subliniind importanța politicii maritime și în domeniul pescuitului pentru dezvoltarea activităților economice durabile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | regretă că solicitările RUP referitoare la planurile de compensare a costurilor suplimentare nu au fost luate în considerare și sprijină solicitarea lor privind aplicarea adaptată și flexibilă a sumelor și a modalităților de implementare; |
| --- | --- |

24.

Agricultură și dezvoltare rurală

| 25. | reamintește că agricultura este un sector vital pentru economia și locurile de muncă din RUP, așa cum a recunoscut UE în momentul stabilirii unui tratament specific prin Programul de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare (POSEI) și scoate în evidență contribuția și valoarea adăugată a acestui sector în timpul crizei de COVID-19, contribuind la asigurarea autonomiei alimentare, favorizând lanțurile scurte de aprovizionare și răspunzând la cererea puternică din partea populației; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pledează pentru menținerea derogărilor specifice pentru RUP în cadrul primului pilon al PAC, și anume decuplarea și sistemul de reducere a ajutoarelor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | regretă totuși că, în cadrul FEADR, în propunerea pentru cadrul financiar multianual, cofinanțarea pentru RUP a fost redusă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că criza COVID-19 a generat o problemă gravă de distribuție a alimentelor în RUP; respinge reducerea alocării bugetare pentru PAC în aceste regiuni în viitoarea perioadă financiară și solicită reintroducerea actualelor pachete financiare POSEI; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește Comisiei Europene că acordurile comerciale negociate cu țările terțe trebuie să includă un capitol specific pentru orice chestiune care prezintă un interes special pentru RUP; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sprijină solicitarea RUP de a extinde, dincolo de 2020, mecanismul de stabilizare cu privire la acordurile bilaterale de importuri de banane încheiate cu țările andine și central-americane, și de a determina funcționarea lui automată atunci când una din aceste țări depășește pragul care i-a fost atribuit; |
| --- | --- |

30.

Biodiversitate

| 31. | salută recunoașterea de către Comisie în Pactul verde a valorii ridicate a biodiversității unice a RUP și a amenințărilor reprezentate de schimbările climatice ca unul dintre principalii factori de pierdere a biodiversității; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută introducerea unor cereri specifice în cadrul programului LIFE 2014-2020 pentru protejarea, conservarea și valorificarea biodiversității și pentru adaptarea RUP la schimbările climatice; |
| --- | --- |

32.

Economia circulară

| 33. | invită Comisia Europeană ca, în cadrul măsurilor sale privind economia circulară, să țină seama de caracteristicile specifice ale RUP, caracterizate de izolare, depărtare și de presiunea extrem de ridicată datorată modelelor lor economice bazate în mod predominant pe turism; |
| --- | --- |

33.

| 34. | speră ca o platformă ad-hoc să permită elaborarea unor măsuri adaptate pentru controlul intrărilor și ieșirilor de deșeuri în RUP, contribuind astfel la gestionarea corespunzătoare a deșeurilor și sprijinind obiectivul acestor regiuni de a deveni regiuni „libere de deșeuri”; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște complexitatea și costurile ridicate ale gestionării deșeurilor în RUP și necesitatea de a sprijini investițiile în infrastructură, inclusiv prin intermediul FEDR, care să faciliteze tranziția către o economie circulară; |
| --- | --- |

35.

Schimbări climatice

| 36. | sprijină angajamentul RUP față de obiectivele UE privind atingerea neutralității climatice până în 2050 și subliniază vulnerabilitatea acestor regiuni la schimbări climatice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | înțelege că ambițiile Pactului verde european sunt coerente cu dispozițiile comunicării, salută menționarea lor specifică și speră că această valoare de referință va impulsiona tranziția RUP spre o economie neutră; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită ca orice măsură în domeniul reducerii emisiilor de carbon să fie evaluată și abordată global, căutând un echilibru just între imperativele ecologice și nevoile cetățenilor, în ceea ce privește accesul la aceste zone și protejarea economiilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază necesitatea unei mai bune alinieri a criteriilor de eligibilitate la Fondul pentru o tranziție justă și includerea realității RUP în viziunea strategică pe termen lung a UE privind adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

39.

Tranziția energetică

| 40. | salută măsurile în favoarea RUP, astfel cum sunt prevăzute în Directiva privind energia din surse regenerabile și în inițiativa privind energia curată pentru insulele europene, și încurajează Comisia să continue să acționeze în acest sens; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că RUP sunt singurele regiuni dependente de combustibili fosili, dotate cu sisteme energetice izolate care nu pot fi interconectate cu rețelele europene și regretă că Mecanismul pentru interconectarea Europei nu este adaptat la situația lor specifică; consideră că RUP trebuie incluse în Mecanismul pentru o tranziție justă și trebuie să beneficieze de măsuri de sprijinire a tranziției energetice către combustibili ecologici; |
| --- | --- |

41.

Cercetare și inovare

| 42. | apreciază angajamentul Comisiei față de RUP în domeniul inovării, evidențiind potențialul lor de laboratoare pentru testarea unor soluții inovatoare ca modalitate de acces la excelență și de consolidare a lanțurilor valorice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută lansarea unei acțiuni de coordonare și sprijin orientat în cadrul actualului program Orizont 2020, destinată RUP, și subliniază necesitatea de a ține seama de concluziile acțiunii pregătitoare FORWARD în elaborarea viitoarelor programe-cadru pentru cercetare, dezvoltare și inovare, astfel cum s-a anunțat în comunicare; |
| --- | --- |

43.

Afaceri sociale, ocuparea forței de muncă, educație și formare

| 44. | consideră că Comisia ar trebui să țină seama de RUP în inițiativele pe care le va prezenta în cadrul Planului de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, promovând egalitatea de șanse, accesul la piața muncii, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază impactul enorm al crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă în RUP și creșterea considerabilă a sărăciei, datorată pierderii activității economice și reducerii volumului afacerilor în sectoarelor fundamentale, precum și necesitatea de a consolida în continuare instrumentele specifice de sprijinire a creării de noi oportunități de nișă în materie de ocupare a forței de muncă, precum și de a menține locurile de muncă în sectoarele tradiționale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită să se ia măsuri menite să determine creșterea participării RUP la toate acțiunile programului Erasmus+ și promovarea cooperării și a schimburilor de mobilitate între persoane și organizații din aceste regiuni și țări terțe, în special cele din vecinătatea lor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | speră că Fondul european de ajustare la globalizare va asigura flexibilitatea necesară pentru introducerea unor ajutoare în cazul în care o situație de restructurare majoră are un impact semnificativ asupra economiei din aceste regiuni; |
| --- | --- |

47.

Asigurarea accesului, pentru competitivitate, antreprenoriat și integrare în piața unică

| 48. | avertizează că actuala criză a avut un impact enorm asupra posibilităților de acces pe cale aeriană la aceste teritorii îndepărtate și asupra necesității de a menține conectivitatea la nivelurile de dinainte de criză, dat fiind că ele sunt dependente în totalitate de transportul maritim și aerian; |
| --- | --- |

48.

| 49. | insistă să se țină seama de depărtare, de izolarea geografică și de dispersia teritorială a RUP în elaborarea, adoptarea și punerea în aplicare a politicilor menite să reducă deficitul de acces fizic și digital la piața UE, precum și la nivel intraregional și interregional; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește că accesul pe calea aerului este și un element esențial pentru competitivitatea sectorului turismului (motorul economic esențial pentru multe din aceste regiuni, care suferă în special de pe urma consecințelor pandemiei de COVID-19) și, ca atare, îndeamnă Comisia să țină seama de acest lucru atunci când stabilește politicile menite să îmbunătățească accesul fizic la RUP; |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută realizarea studiului privind nevoile de conectivitate ale RUP și își exprimă satisfacția că Comisia a ținut seama de dezavantajele existente și de dependența de porturi și aeroporturi a acestor regiuni, propunând măsuri în cadrul FEDR și al Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE); consideră, cu toate acestea, că astfel de măsuri nu sunt suficiente și că politica în domeniul transporturilor trebuie adaptată la realitatea ultraperiferică; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază importanța investițiilor în limitarea congestionării în nodurile urbane și în facilitarea modurilor de transport terestre durabile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că este util să se prevadă o finanțare în cadrul MIE pentru implementarea rețelelor magistrale, inclusiv a cablurilor submarine, pentru conectarea RUP în interiorul statelor membre din care fac parte, între ele și între Uniune și țările terțe; |
| --- | --- |

53.

Integrarea regională în zonele lor geografice

| 54. | atrage atenția Comisiei că integrarea regională a RUP în zonele lor geografice rămâne un obiectiv prioritar și că programele de cooperare teritorială europeană reprezintă un instrument-cheie în acest sens și, ca atare, consideră că este esențial să se mențină efortul financiar alocat acestor programe și dezvoltarea operațională a noii componente a RUP, fără a limita însă accesul acestor regiuni la celelalte componente și la pachetele financiare care le sunt alocate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | regretă reducerea ratei de cofinanțare europeană pentru RUP în cadrul Regulamentului CTE-Interreg pentru perioada 2021-2027, ceea ce contravine importanței strategice acordate de Comisia Europeană începând din 2004 pentru consolidarea integrării regionale a RUP în aria lor geografică; |
| --- | --- |

55.

| 56. | îndeamnă Comisia să sprijine proiecte comune de cooperare strategică dintre toate RUP în cadrul programului Interreg; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește Comisiei angajamentul său de a găsi o soluție specifică, simplă și clară care să permită programarea în comun a FEDR și a instrumentelor financiare ale țărilor terțe vecine. Regretă că această soluție specifică nu a fost încă elaborată și îndeamnă Comisia să rezolve definitiv această problemă în perioada de programare 2021-2027; |
| --- | --- |

57.

Migrație

| 58. | subliniază că, printre altele, RUP se confruntă primele cu intrarea migranților în situație neregulamentară din vecinătatea lor imediată și avertizează în legătură cu impactul major al gestionării fluxurilor de migrație asupra tuturor politicilor lor publice, mai ales în legătură cu aplicarea măsurilor de primire sau de asistență pentru minorii neînsoțiți; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește angajamentul Comisiei de a sprijini RUP în gestionarea durabilă a aspectelor legate de migrație și solicită măsuri specifice prin intermediul Fondului pentru azil și migrație pentru perioada de programare financiară 2021-2027; |
| --- | --- |

59.

Concluzii

| 60. | invită Comisia Europeană, Parlamentul European și Consiliul să țină seama de RUP în dezbaterile privind viitorul Europei și în dezvoltarea viitoarelor politici europene, asigurând punerea în aplicare deplină și efectivă a articolului 349 din TFUE. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, 10 decembrie 2020.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Apostolos TZITZIKOSTAS

---