# Eiropas Savienības C 449/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 449 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 449

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 23. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2019. gada 11.–14. februāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 396, 20.11.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2019. gada 11.–14. februāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 396, 20.11.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 396, 20.11.2020 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 12. februāra |
| 2020/C 449/01 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par vajadzību stiprināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada un cīņas pret antičigānismu pastiprināšanu (2019/2509(RSP)) | 2 |
| 2020/C 449/02 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par līguma noteikumu par ES pilsonību īstenošanu (2018/2111(INI)) | 6 |
| 2020/C 449/03 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija Par Līguma noteikumu par ciešāku sadarbību īstenošanu (2018/2112(INI)) | 16 |
| 2020/C 449/04 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Līguma noteikumu par Parlamenta politiskās kontroles pilnvarām attiecībā uz Komisiju īstenošanu (2018/2113(INI)) | 22 |
| 2020/C 449/05 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu ES iestāžu sistēmā (2017/2089(INI)) | 28 |
| 2020/C 449/06 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (2018/2088(INI)) | 37 |
| 2020/C 449/07 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Direktīvas 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu īstenošanu (2017/2284(INI)) | 59 |
| 2020/C 449/08 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par pārrobežu veselības aprūpes direktīvas īstenošanu (2018/2108(INI)) | 71 |
| | Trešdiena, 2019. gada 13. februāra |
| 2020/C 449/09 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (2018/2148(INI)) | 80 |
| 2020/C 449/10 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par stāvokli sarunās par Eiropas nākotni (2018/2094(INI)) | 90 |
| 2020/C 449/11 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (2018/2684(RSP)) | 102 |
| 2020/C 449/12 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par problēmjautājumiem un stratēģijām cīņā pret sievietēm raksturīgiem vēža veidiem un vēža blakusslimībām (2018/2782(RSP)) | 109 |
| 2020/C 449/13 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos (2018/2775(RSP)) | 115 |
| 2020/C 449/14 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2018. gadā (2018/2280(INI)) | 119 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 14. februāra |
| 2020/C 449/15 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par stāvokli Čečenijā un Oyub Titiev lietu (2019/2562(RSP)) | 125 |
| 2020/C 449/16 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par Zimbabvi (2019/2563(RSP)) | 128 |
| 2020/C 449/17 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par sieviešu tiesību aizstāvjiem Saūda Arābijā (2019/2564(RSP)) | 133 |
| 2020/C 449/18 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par tiesībām uz miermīlīgu protestu un samērīgu spēka lietošanu (2019/2569(RSP)) | 139 |
| 2020/C 449/19 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par interseksuāļu tiesībām (2018/2878(RSP)) | 142 |
| 2020/C 449/20 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (2019/2573(RSP)) | 146 |
| 2020/C 449/21 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par INF līguma nākotni un ietekmi uz Eiropas Savienību (2019/2574(RSP)) | 149 |
| 2020/C 449/22 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2018/2882(RSP)) | 154 |
| 2020/C 449/23 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Eiropas Savienībā un ārpus tās īstenošanu (2018/2110(INI)) | 157 |
| 2020/C 449/24 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par iekšējā tirgus konkurētspējas stiprināšanu, pilnveidojot ES muitas savienību un tās pārvaldību (2018/2109(INI)) | 170 |
| 2020/C 449/25 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par tiesību normu un kopīgā paziņojuma, ar ko nodrošina decentralizēto aģentūru parlamentāro uzraudzību, īstenošanu (2018/2114(INI)) | 176 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. februāra

2020/C 449/01

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par vajadzību stiprināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada un cīņas pret antičigānismu pastiprināšanu (2019/2509(RSP))

2

2020/C 449/02

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par līguma noteikumu par ES pilsonību īstenošanu (2018/2111(INI))

6

2020/C 449/03

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija Par Līguma noteikumu par ciešāku sadarbību īstenošanu (2018/2112(INI))

16

2020/C 449/04

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Līguma noteikumu par Parlamenta politiskās kontroles pilnvarām attiecībā uz Komisiju īstenošanu (2018/2113(INI))

22

2020/C 449/05

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu ES iestāžu sistēmā (2017/2089(INI))

28

2020/C 449/06

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (2018/2088(INI))

37

2020/C 449/07

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Direktīvas 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu īstenošanu (2017/2284(INI))

59

2020/C 449/08

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par pārrobežu veselības aprūpes direktīvas īstenošanu (2018/2108(INI))

71

Trešdiena, 2019. gada 13. februāra

2020/C 449/09

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (2018/2148(INI))

80

2020/C 449/10

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par stāvokli sarunās par Eiropas nākotni (2018/2094(INI))

90

2020/C 449/11

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (2018/2684(RSP))

102

2020/C 449/12

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par problēmjautājumiem un stratēģijām cīņā pret sievietēm raksturīgiem vēža veidiem un vēža blakusslimībām (2018/2782(RSP))

109

2020/C 449/13

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos (2018/2775(RSP))

115

2020/C 449/14

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2018. gadā (2018/2280(INI))

119

Ceturtdiena, 2019. gada 14. februāra

2020/C 449/15

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par stāvokli Čečenijā un Oyub Titiev lietu (2019/2562(RSP))

Oyub Titiev

125

2020/C 449/16

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par Zimbabvi (2019/2563(RSP))

128

2020/C 449/17

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par sieviešu tiesību aizstāvjiem Saūda Arābijā (2019/2564(RSP))

133

2020/C 449/18

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par tiesībām uz miermīlīgu protestu un samērīgu spēka lietošanu (2019/2569(RSP))

139

2020/C 449/19

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par interseksuāļu tiesībām (2018/2878(RSP))

142

2020/C 449/20

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (2019/2573(RSP))

LGBTI

146

2020/C 449/21

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par INF līguma nākotni un ietekmi uz Eiropas Savienību (2019/2574(RSP))

INF

149

2020/C 449/22

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2018/2882(RSP))

NAIADES II

154

2020/C 449/23

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Eiropas Savienībā un ārpus tās īstenošanu (2018/2110(INI))

157

2020/C 449/24

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par iekšējā tirgus konkurētspējas stiprināšanu, pilnveidojot ES muitas savienību un tās pārvaldību (2018/2109(INI))

170

2020/C 449/25

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par tiesību normu un kopīgā paziņojuma, ar ko nodrošina decentralizēto aģentūru parlamentāro uzraudzību, īstenošanu (2018/2114(INI))

176

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 12. februāra |
| 2020/C 449/26 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP)) | 182 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. februāra

2020/C 449/26

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

Euratom

182

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 12. februāra |
| 2020/C 449/27 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE)) | 191 |
| 2020/C 449/28 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE)) | 192 |
| 2020/C 449/29 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokolu un minētajam nolīgumam pievienoto vēstuļu apmaiņu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE)) | 195 |
| 2020/C 449/30 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE)) | 196 |
| 2020/C 449/31 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE)) | 197 |
| 2020/C 449/32 | P8_TA(2019)0068ES Krāpšanas apkarošanas programma ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu | 198 |
| 2020/C 449/33 | P8_TA(2019)0069Daudzgadu plāns zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD))P8_TC1-COD(2018)0074Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 | 213 |
| 2020/C 449/34 | P8_TA(2019)0070Savienības civilās aizsardzības mehānisms ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu | 216 |
| 2020/C 449/35 | P8_TA(2019)0071Ūdens atkalizmantošanas minimālās prasības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām(Dokuments attiecas uz EEZ) | 219 |
| 2020/C 449/36 | P8_TA(2019)0072Lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšana un tirgus uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza un labo Regulu (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību | 246 |
| 2020/C 449/37 | P8_TA(2019)0073Vienotā tirgus, uzņēmumu konkurētspējas un Eiropas statistikas programma ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826(Dokuments attiecas uz EEZ) | 247 |
| 2020/C 449/38 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz sīki izstrādāto tehnisko pasākumu ieviešanu galīgās PVN sistēmas darbībai, kas paredzēta nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, groza Direktīvu 2006/112/EK (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS)) | 295 |
| | Trešdiena, 2019. gada 13. februāra |
| 2020/C 449/39 | P8_TA(2019)0084Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (kodificēta redakcija) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (kodificēta versija) | 316 |
| 2020/C 449/40 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču pārvietošanai un uzraudzībai (pārstrādāta redakcija) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) | 317 |
| 2020/C 449/41 | P8_TA(2019)0086Tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām | 318 |
| 2020/C 449/42 | P8_TA(2019)0087Apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu (programma Perikls IV) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu Perikls IV) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu Perikls IV) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam | 329 |
| 2020/C 449/43 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE)) | 340 |
| 2020/C 449/44 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE)) | 341 |
| 2020/C 449/45 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE)) | 346 |
| 2020/C 449/46 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE)) | 347 |
| 2020/C 449/47 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE)) | 351 |
| 2020/C 449/48 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE)) | 352 |
| 2020/C 449/49 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE)) | 357 |
| 2020/C 449/50 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) | 358 |
| 2020/C 449/51 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Tiesiskums (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) | 491 |
| 2020/C 449/52 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikumu (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA)) | 530 |
| 2020/C 449/53 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2015/2205, Deleģēto regulu (ES) 2016/592 un Deleģēto regulu (ES) 2016/1178, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu, groza nolūkā noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem pagarināt tīrvērtes pienākuma atliktās piemērošanas datumus (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA)) | 531 |
| 2020/C 449/54 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2205, Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/592 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1178, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012, groza attiecībā uz datumu, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā noteiktiem līgumu veidiem (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA)) | 533 |
| 2020/C 449/55 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/2251, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012, groza attiecībā uz datumu, līdz kuram darījumu partneri var turpināt piemērot savas riska pārvaldības procedūras noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA)) | 535 |
| 2020/C 449/56 | P8_TA(2019)0103Sadarbība starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2001. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) ... /..., ar ko groza Padomes 2001. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās | 537 |
| 2020/C 449/57 | P8_TA(2019)0104Tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšana dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (dokumentu izsniegšana) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (dokumentu izsniegšana) | 545 |
| 2020/C 449/58 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) | 560 |
| 2020/C 449/59 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) | 564 |
| 2020/C 449/60 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) | 571 |
| 2020/C 449/61 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu attiecīgus nolīgumus saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE)) | 575 |
| 2020/C 449/62 | P8_TA(2019)0109Pasākumu racionalizēšana ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu | 576 |
| 2020/C 449/63 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un par kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) | 586 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 14. februāra |
| 2020/C 449/64 | P8_TA(2019)0118Mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019 .../... par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā | 619 |
| 2020/C 449/65 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust noslēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Gruziju (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS)) | 637 |
| 2020/C 449/66 | P8_TA(2019)0120Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES(Dokuments attiecas uz EEZ) | 638 |
| 2020/C 449/67 | P8_TA(2019)0121Satvars ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai | 673 |
| 2020/C 449/68 | P8_TA(2019)0122Ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēja izmantojamība un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšana Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (pārstrādāta redakcija) | 676 |
| 2020/C 449/69 | P8_TA(2019)0123Citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēja atzīšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu un Regulas (EK) Nr. 764/2008 atcelšanu | 678 |
| 2020/C 449/70 | P8_TA(2019)0124Maksas par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksas par valūtas maiņu ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas maiņu groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas konvertēšanu | 679 |
| 2020/C 449/71 | P8_TA(2019)0125Kopīgi noteikumi attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum(Dokuments attiecas uz EEZ) | 680 |
| 2020/C 449/72 | P8_TA(2019)0126Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšana, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] pielāgošanu, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/... par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšanu, kas vajadzīga sakarā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības | 694 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. februāra

2020/C 449/27

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

191

2020/C 449/28

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

192

2020/C 449/29

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokolu un minētajam nolīgumam pievienoto vēstuļu apmaiņu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

195

2020/C 449/30

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

196

2020/C 449/31

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

197

2020/C 449/32

P8_TA(2019)0068ES Krāpšanas apkarošanas programma ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))P8_TC1-COD(2018)0211Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu

198

2020/C 449/33

P8_TA(2019)0069Daudzgadu plāns zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD))P8_TC1-COD(2018)0074Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008

213

2020/C 449/34

P8_TA(2019)0070Savienības civilās aizsardzības mehānisms ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))P8_TC1-COD(2017)0309Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu

216

2020/C 449/35

P8_TA(2019)0071Ūdens atkalizmantošanas minimālās prasības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))P8_TC1-COD(2018)0169Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām(Dokuments attiecas uz EEZ)

219

2020/C 449/36

P8_TA(2019)0072Lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšana un tirgus uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza un labo Regulu (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))P8_TC1-COD(2018)0142Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību

246

2020/C 449/37

P8_TA(2019)0073Vienotā tirgus, uzņēmumu konkurētspējas un Eiropas statistikas programma ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))P8_TC1-COD(2018)0231Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826(Dokuments attiecas uz EEZ)

247

2020/C 449/38

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz sīki izstrādāto tehnisko pasākumu ieviešanu galīgās PVN sistēmas darbībai, kas paredzēta nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, groza Direktīvu 2006/112/EK (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

295

Trešdiena, 2019. gada 13. februāra

2020/C 449/39

P8_TA(2019)0084Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (kodificēta redakcija) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))P8_TC1-COD(2018)0263Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (kodificēta versija)

316

2020/C 449/40

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču pārvietošanai un uzraudzībai (pārstrādāta redakcija) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD))

317

2020/C 449/41

P8_TA(2019)0086Tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))P8_TC1-COD(2018)0044Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām

318

2020/C 449/42

P8_TA(2019)0087Apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu (programma Perikls IV) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu Perikls IV) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))P8_TC1-COD(2018)0194Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu Perikls IV) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam

329

2020/C 449/43

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

340

2020/C 449/44

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

341

2020/C 449/45

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

346

2020/C 449/46

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

347

2020/C 449/47

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

351

2020/C 449/48

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

352

2020/C 449/49

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

357

2020/C 449/50

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD))

358

2020/C 449/51

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Tiesiskums (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD))

491

2020/C 449/52

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikumu (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

530

2020/C 449/53

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2015/2205, Deleģēto regulu (ES) 2016/592 un Deleģēto regulu (ES) 2016/1178, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu, groza nolūkā noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem pagarināt tīrvērtes pienākuma atliktās piemērošanas datumus (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

531

2020/C 449/54

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2205, Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/592 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1178, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012, groza attiecībā uz datumu, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā noteiktiem līgumu veidiem (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

533

2020/C 449/55

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/2251, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012, groza attiecībā uz datumu, līdz kuram darījumu partneri var turpināt piemērot savas riska pārvaldības procedūras noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

535

2020/C 449/56

P8_TA(2019)0103Sadarbība starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2001. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))P8_TC1-COD(2018)0203Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) ... /..., ar ko groza Padomes 2001. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās

537

2020/C 449/57

P8_TA(2019)0104Tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšana dalībvalstīs ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (dokumentu izsniegšana) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))P8_TC1-COD(2018)0204Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (dokumentu izsniegšana)

545

2020/C 449/58

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD))

560

2020/C 449/59

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD))

564

2020/C 449/60

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD))

571

2020/C 449/61

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu attiecīgus nolīgumus saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

575

2020/C 449/62

P8_TA(2019)0109Pasākumu racionalizēšana ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))P8_TC1-COD(2018)0138Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu

576

2020/C 449/63

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un par kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD))

586

Ceturtdiena, 2019. gada 14. februāra

2020/C 449/64

P8_TA(2019)0118Mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))P8_TC1-COD(2018)0198Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019 .../... par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā

619

2020/C 449/65

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust noslēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Gruziju (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

Eurojust

Eurojust

637

2020/C 449/66

P8_TA(2019)0120Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))P8_TC1-COD(2018)0018Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES(Dokuments attiecas uz EEZ)

638

2020/C 449/67

P8_TA(2019)0121Satvars ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))P8_TC1-COD(2017)0224Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai

673

2020/C 449/68

P8_TA(2019)0122Ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēja izmantojamība un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšana Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))P8_TC1-COD(2017)0128Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (pārstrādāta redakcija)

676

2020/C 449/69

P8_TA(2019)0123Citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēja atzīšana ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))P8_TC1-COD(2017)0354Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu un Regulas (EK) Nr. 764/2008 atcelšanu

678

2020/C 449/70

P8_TA(2019)0124Maksas par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksas par valūtas maiņu ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas maiņu groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))P8_TC1-COD(2018)0076Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas konvertēšanu

679

2020/C 449/71

P8_TA(2019)0125Kopīgi noteikumi attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))P8_TC1-COD(2017)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum(Dokuments attiecas uz EEZ)

680

2020/C 449/72

P8_TA(2019)0126Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšana, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] pielāgošanu, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))P8_TC1-COD(2018)0385Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/... par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšanu, kas vajadzīga sakarā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

694

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

23.12.2020

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.–2019. GADA SESIJA

2019. gada 11.–14. februāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 396, 20.11.2020.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/2

---

P8_TA(2019)0075

Romu integrēšanas stratēģijas

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par vajadzību stiprināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada un cīņas pret antičigānismu pastiprināšanu (2019/2509(RSP))

(2020/C 449/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un vēlākos īstenošanas un novērtējuma ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173) un vēlākos īstenošanas un novērtējuma ziņojumus,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru attiecībā uz romu atzīšanu par grupu, kurai nepieciešama īpaša aizsardzība pret diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru attiecībā uz romu atzīšanu par grupu, kurai nepieciešama īpaša aizsardzība pret diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2153 (2017) par romu un klejotāju integrācijas veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2153 (2017) par romu un klejotāju integrācijas veicināšanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (2) un Padomes 2016. gada 8. decembra secinājumus par romu integrācijas procesa paātrināšanu un 2016. gada 13. oktobra secinājumus par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 14/2016, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (2) un Padomes 2016. gada 8. decembra secinājumus par romu integrācijas procesa paātrināšanu un 2016. gada 13. oktobra secinājumus par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 14/2016,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūciju par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūciju par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2016. gada ziņojumu par pamattiesībām un FRA EU–MIDIS I un II pārskatu, kā arī citus pētījumus un ziņojumus par romiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2016. gada ziņojumu par pamattiesībām un FRA EU–MIDIS I un II pārskatu, kā arī citus pētījumus un ziņojumus par romiem,

| — | ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Minority SafePack”, kas reģistrēta 2017. gada 3. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Minority SafePack”, kas reģistrēta 2017. gada 3. aprīlī,

| — | ņemot vērā attiecīgos ziņojumus un ieteikumus no romu pilsoniskās sabiedrības, NVO un pētniecības iestādēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos ziņojumus un ieteikumus no romu pilsoniskās sabiedrības, NVO un pētniecības iestādēm,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā antičigānisms (6) ir īpašs pret romiem vērsts rasisma veids, ideoloģija, kuras pamatā ir uzskats par rasu pārākumu, dehumanizācijas un institucionāla rasisma veids, kas zeļ vēsturiskas diskriminācijas augsnē, un kas cita starpā izpaužas kā vardarbība, naida runa, ekspluatācija, stigmatizācija un vistiešākā diskriminācija (7); |
| --- | --- |

A.

tā kā antičigānisms (6) ir īpašs pret romiem vērsts rasisma veids, ideoloģija, kuras pamatā ir uzskats par rasu pārākumu, dehumanizācijas un institucionāla rasisma veids, kas zeļ vēsturiskas diskriminācijas augsnē, un kas cita starpā izpaužas kā vardarbība, naida runa, ekspluatācija, stigmatizācija un vistiešākā diskriminācija (7);

| B. | tā kā romu (8) pamata cilvēktiesības Eiropā joprojām ir ierobežotas; |
| --- | --- |

B.

tā kā romu (8) pamata cilvēktiesības Eiropā joprojām ir ierobežotas;

| C. | tā kā Komisijas ziņojumā par ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam izvērtēšanu (COM(2018)0785) izklāstītajos konstatējumos uzsvērts, ka “programma ir ļoti svarīga, lai izstrādātu ES un valstu instrumentus un struktūras, kas paredzēti romu iekļaušanas veicināšanai, taču tās mērķis “pārtraukt romu atstumtību” nav sasniegts”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas ziņojumā par ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam izvērtēšanu (COM(2018)0785) izklāstītajos konstatējumos uzsvērts, ka “programma ir ļoti svarīga, lai izstrādātu ES un valstu instrumentus un struktūras, kas paredzēti romu iekļaušanas veicināšanai, taču tās mērķis “pārtraukt romu atstumtību” nav sasniegts”;

| D. | tā kā Komisijas veiktais novērtējums parāda, ka ar integrācijas stratēģijām dažādie mērķuzdevumi ir jārisina vienlaikus un visaptveroši, lielāku uzmanību pievēršot cīņai pret antičigānismu; tā kā līdztekus četriem romu integrācijas mērķiem (izglītība, mājoklis, nodarbinātība un veselība) būtu jāizvirza arī īpašs romu nediskriminācijas mērķis; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijas veiktais novērtējums parāda, ka ar integrācijas stratēģijām dažādie mērķuzdevumi ir jārisina vienlaikus un visaptveroši, lielāku uzmanību pievēršot cīņai pret antičigānismu; tā kā līdztekus četriem romu integrācijas mērķiem (izglītība, mājoklis, nodarbinātība un veselība) būtu jāizvirza arī īpašs romu nediskriminācijas mērķis;

| E. | tā kā romu integrācijas jomā gūtie vispārējie panākumi ir visai ierobežoti; tā kā uzlabojumi ir konstatēti tādās jomās kā priekšlaicīga mācību pārtraukšana un agrīnā pirmsskolas izglītība, taču saasinājusies segregācija skolās; tā kā ir uzlabojies romu veselības stāvokļa pašnovērtējums, taču romi vēl aizvien nesaņem pilnu medicīniskās aprūpes segumu; tā kā lielākajā daļā dalībvalstu nav uzlabojusies romu piekļuve nodarbinātībai, turklāt palielinājies to romu īpatsvars, kuri nedz strādā, nedz mācās vai apgūst arodu; tā kā lielas bažas rada mājokļu trūkums un tikai nedaudz mazinājusies nabadzība; tā kā vēl aizvien nopietnas bažas rada antičigānisms un tā izpausmes, piemēram, naida noziegumi un naidīgi izteikumi gan tiešsaistē, gan bezsaistē; tā kā tika plānots, ka ES rīcība var dot būtisku pievienoto vērtību valstu rīcībpolitikām attiecībā uz romiem un to īstenošanā politiskā, pārvaldības un finanšu jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā romu integrācijas jomā gūtie vispārējie panākumi ir visai ierobežoti; tā kā uzlabojumi ir konstatēti tādās jomās kā priekšlaicīga mācību pārtraukšana un agrīnā pirmsskolas izglītība, taču saasinājusies segregācija skolās; tā kā ir uzlabojies romu veselības stāvokļa pašnovērtējums, taču romi vēl aizvien nesaņem pilnu medicīniskās aprūpes segumu; tā kā lielākajā daļā dalībvalstu nav uzlabojusies romu piekļuve nodarbinātībai, turklāt palielinājies to romu īpatsvars, kuri nedz strādā, nedz mācās vai apgūst arodu; tā kā lielas bažas rada mājokļu trūkums un tikai nedaudz mazinājusies nabadzība; tā kā vēl aizvien nopietnas bažas rada antičigānisms un tā izpausmes, piemēram, naida noziegumi un naidīgi izteikumi gan tiešsaistē, gan bezsaistē; tā kā tika plānots, ka ES rīcība var dot būtisku pievienoto vērtību valstu rīcībpolitikām attiecībā uz romiem un to īstenošanā politiskā, pārvaldības un finanšu jomā;

| F. | tā kā novērtējumā konstatētas nepilnības programmas sākotnējā izstrādē un īstenošanas laikā tās efektivitāte bijusi ierobežota; |
| --- | --- |

F.

tā kā novērtējumā konstatētas nepilnības programmas sākotnējā izstrādē un īstenošanas laikā tās efektivitāte bijusi ierobežota;

| G. | tā kā novērtējumā konstatēts, ka jānostiprina romu tiesības un līdzdalība, izmantojot mērķorientētus pasākumus; tā kā vissvarīgāk ir nostiprināt romu un NVO tiesības un palielināt to iespējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā novērtējumā konstatēts, ka jānostiprina romu tiesības un līdzdalība, izmantojot mērķorientētus pasākumus; tā kā vissvarīgāk ir nostiprināt romu un NVO tiesības un palielināt to iespējas;

| H. | tā kā novērtējums liecina, ka ES programmā pietiekama uzmanība nav pievērsta konkrētām romu grupām, ka ir jārisina multiplā un krusteniskā diskriminācija un ka stratēģijās jāiekļauj spēcīga dzimumu dimensija un uz bērniem orientēta pieeja; |
| --- | --- |

H.

tā kā novērtējums liecina, ka ES programmā pietiekama uzmanība nav pievērsta konkrētām romu grupām, ka ir jārisina multiplā un krusteniskā diskriminācija un ka stratēģijās jāiekļauj spēcīga dzimumu dimensija un uz bērniem orientēta pieeja;

| I. | tā kā pašreizējā ES programmā trūkst skaidru mērķu un izmērāmu mērķuzdevumu; tā kā kvalitatīvās un kvantitatīvās uzraudzības procedūras ir nepietiekamas, savukārt konkrētām valstīm adresētie ieteikumi nav saistoši; tā kā pārāk maz tiek darīts, lai romi un viņu kopienas vairāk kā līdz šim iesaistītos šīs programmas un romiem paredzēto pasākumu, programmu un projektu izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā novērtēšanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā ES programmā trūkst skaidru mērķu un izmērāmu mērķuzdevumu; tā kā kvalitatīvās un kvantitatīvās uzraudzības procedūras ir nepietiekamas, savukārt konkrētām valstīm adresētie ieteikumi nav saistoši; tā kā pārāk maz tiek darīts, lai romi un viņu kopienas vairāk kā līdz šim iesaistītos šīs programmas un romiem paredzēto pasākumu, programmu un projektu izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā novērtēšanā;

| J. | tā kā lielākajā daļā standarta programmu romi nav iekļauti un tā kā mērķorientētās darbības, kuras finansē struktūrfondi, nav spējušas panākt ilgtspējīgas pozitīvas pārmaiņas to romu dzīvē, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā lielākajā daļā standarta programmu romi nav iekļauti un tā kā mērķorientētās darbības, kuras finansē struktūrfondi, nav spējušas panākt ilgtspējīgas pozitīvas pārmaiņas to romu dzīvē, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā;

| K. | tā kā dalībvalstīm nepārprotami ir pienākums veikt korektīvus pasākumus, lai novērstu tādu praksi, kas diskriminē romus; |
| --- | --- |

K.

tā kā dalībvalstīm nepārprotami ir pienākums veikt korektīvus pasākumus, lai novērstu tādu praksi, kas diskriminē romus;

| L. | tā kā nolūkā uzlabot romu apstākļus un iespējas dzīvē izšķirīga nozīme ir uzticības veidošanai starp romiem un citām tautībām; tā kā uzticība ir būtiska visai sabiedrībai kopumā, |
| --- | --- |

L.

tā kā nolūkā uzlabot romu apstākļus un iespējas dzīvē izšķirīga nozīme ir uzticības veidošanai starp romiem un citām tautībām; tā kā uzticība ir būtiska visai sabiedrībai kopumā,

| 1. | atkārtoti pauž savu nostāju, aicinājumus un ieteikumus, kas pausti un pieņemti 2017. gada 25. oktobra rezolūcijā par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu; pauž nožēlu, ka šajā rezolūcijā sniegtie ieteikumi nav vainagojušies ar efektīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju:






  i. | rīkoties saskaņā ar Parlamenta, Padomes un daudzu NVO un ekspertu aicinājumiem un ierosināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada, kurā būtu noteikts plašāks prioritāro jomu klāsts, skaidri un saistoši mērķuzdevumi, termiņi un rādītāji, ar ko uzraudzīt un risināt konkrētas problēmas un atspoguļot romu kopienu daudzveidību, šim nolūkam piešķirot pietiekamus valsts līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

2.

i.

rīkoties saskaņā ar Parlamenta, Padomes un daudzu NVO un ekspertu aicinājumiem un ierosināt ES stratēģisko programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada, kurā būtu noteikts plašāks prioritāro jomu klāsts, skaidri un saistoši mērķuzdevumi, termiņi un rādītāji, ar ko uzraudzīt un risināt konkrētas problēmas un atspoguļot romu kopienu daudzveidību, šim nolūkam piešķirot pietiekamus valsts līdzekļus;

| ii. | pietiekami iesaistīt romu pārstāvjus, NVO un Eiropas līdztiesības atbalsta struktūru tīklu (Equinet) ES stratēģiskās programmas izstrādē, arī izmantojot pamanāmu un pieejamu konsultāciju procedūru, un nodrošināt attiecīgo pārstāvju jēgpilnu līdzdalību programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, tādējādi stiprinot viņu iesaisti; |
| --- | --- |

ii.

pietiekami iesaistīt romu pārstāvjus, NVO un Eiropas līdztiesības atbalsta struktūru tīklu (Equinet) ES stratēģiskās programmas izstrādē, arī izmantojot pamanāmu un pieejamu konsultāciju procedūru, un nodrošināt attiecīgo pārstāvju jēgpilnu līdzdalību programmas īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, tādējādi stiprinot viņu iesaisti;

| iii. | izvirzīt cīņu pret antičigānismu ES stratēģiskās programmas centrā, arī iekļaujot īpašu pretdiskriminācijas mērķuzdevumu, kā arī citus mērķuzdevumus, tādus kā romu iekļaušana vidiski ilgtspējīgā, digitālā sabiedrībā un taisnīga romu pārstāvība visās dzīves jomās, un mudināt dalībvalstis saistībā ar cīņu pret antičigānismu izstrādāt mērķorientētas stratēģijas un konkrētus pasākumus, kas papildinātu cīņu pret vienu no antičigānisma izpausmēm, proti, sociālo un ekonomisko atstumtību; |
| --- | --- |

iii.

izvirzīt cīņu pret antičigānismu ES stratēģiskās programmas centrā, arī iekļaujot īpašu pretdiskriminācijas mērķuzdevumu, kā arī citus mērķuzdevumus, tādus kā romu iekļaušana vidiski ilgtspējīgā, digitālā sabiedrībā un taisnīga romu pārstāvība visās dzīves jomās, un mudināt dalībvalstis saistībā ar cīņu pret antičigānismu izstrādāt mērķorientētas stratēģijas un konkrētus pasākumus, kas papildinātu cīņu pret vienu no antičigānisma izpausmēm, proti, sociālo un ekonomisko atstumtību;

| iv. | nodrošināt, ka ES stratēģiskajā programmā pienācīgi tiek ņemta vērā multiplā un krusteniskā diskriminācija, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un uz bērniem orientēta pieeja; |
| --- | --- |

iv.

nodrošināt, ka ES stratēģiskajā programmā pienācīgi tiek ņemta vērā multiplā un krusteniskā diskriminācija, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un uz bērniem orientēta pieeja;

| v. | piešķirt pienācīgus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai nodrošinātu vajadzīgās spējas uzraudzīt, atbalstīt un sniegt norādījumus par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu, arī norādes nacionālajiem romu kontaktpunktiem (NRK); |
| --- | --- |

v.

piešķirt pienācīgus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai nodrošinātu vajadzīgās spējas uzraudzīt, atbalstīt un sniegt norādījumus par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu, arī norādes nacionālajiem romu kontaktpunktiem (NRK);

| vi. | stiprināt Pamattiesību aģentūras (FRA) pilnvaras, institucionālās spējas, cilvēkresursus un budžetu, lai tā palīdzētu izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un novērtēt romu integrācijas valsts stratēģijas; |
| --- | --- |

vi.

stiprināt Pamattiesību aģentūras (FRA) pilnvaras, institucionālās spējas, cilvēkresursus un budžetu, lai tā palīdzētu izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un novērtēt romu integrācijas valsts stratēģijas;

| vii. | pieņemt darbaspēka daudzveidības un iekļaušanas stratēģiju romu integrēšanai ES iestāžu personālā; |
| --- | --- |

vii.

pieņemt darbaspēka daudzveidības un iekļaušanas stratēģiju romu integrēšanai ES iestāžu personālā;

| viii. | ES stratēģiskajā programmā pievērst uzmanību konkrētām romu grupām, tādām kā ES romi, kas izmanto savas brīvas pārvietošanās tiesības, ārpussavienības valstu pilsoņi un pievienošanās valstu romi; |
| --- | --- |

viii.

ES stratēģiskajā programmā pievērst uzmanību konkrētām romu grupām, tādām kā ES romi, kas izmanto savas brīvas pārvietošanās tiesības, ārpussavienības valstu pilsoņi un pievienošanās valstu romi;

| ix. | ES stratēģiskajā programmā iekļaut patiesības konstatēšanas, atzīšanas un izlīguma procesu, lai veidotu uzticību, un uzsvērt konkrētus kultūras un strukturālos pasākumus un iniciatīvas, ko atbalstītu ar ES līdzekļiem; |
| --- | --- |

ix.

ES stratēģiskajā programmā iekļaut patiesības konstatēšanas, atzīšanas un izlīguma procesu, lai veidotu uzticību, un uzsvērt konkrētus kultūras un strukturālos pasākumus un iniciatīvas, ko atbalstītu ar ES līdzekļiem;

| x. | Eiropas pusgada ietvaros arī turpmāk pārbaudīt, vai dalībvalstu vispārējās rīcībpolitikas ir iekļaujošas saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, un saglabāt ciešu saikni starp iekļaujošām strukturālām reformām, romu integrācijas mērķuzdevumu izpildi un ES finansējuma izmantošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

x.

Eiropas pusgada ietvaros arī turpmāk pārbaudīt, vai dalībvalstu vispārējās rīcībpolitikas ir iekļaujošas saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, un saglabāt ciešu saikni starp iekļaujošām strukturālām reformām, romu integrācijas mērķuzdevumu izpildi un ES finansējuma izmantošanu dalībvalstīs;

| 3. | aicina dalībvalstis:






  i. | izstrādāt savas valsts stratēģiju romu integrēšanai laikposmam pēc 2020. gada, kurā būtu noteikts plašs prioritāro jomu klāsts, skaidri un saistoši mērķuzdevumi, termiņi un rādītāji, ar ko uzraudzīt un risināt konkrētas problēmas un atspoguļot romu kopienu daudzveidību, un šim nolūkam piešķirt pietiekamus valsts līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

3.

i.

izstrādāt savas valsts stratēģiju romu integrēšanai laikposmam pēc 2020. gada, kurā būtu noteikts plašs prioritāro jomu klāsts, skaidri un saistoši mērķuzdevumi, termiņi un rādītāji, ar ko uzraudzīt un risināt konkrētas problēmas un atspoguļot romu kopienu daudzveidību, un šim nolūkam piešķirt pietiekamus valsts līdzekļus;

| ii. | izstrādājot savas valsts stratēģiju romu integrēšanai, īstenot augšupēju pieeju un iesaistīt romu pārstāvjus, kopienas, NVO un līdztiesības atbalsta struktūras, kā arī nodrošināt attiecīgo pārstāvju jēgpilnu līdzdalību šo stratēģiju īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

ii.

izstrādājot savas valsts stratēģiju romu integrēšanai, īstenot augšupēju pieeju un iesaistīt romu pārstāvjus, kopienas, NVO un līdztiesības atbalsta struktūras, kā arī nodrošināt attiecīgo pārstāvju jēgpilnu līdzdalību šo stratēģiju īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā;

| iii. | izvirzīt cīņu pret antičigānismu savas valsts stratēģijas centrā, kas papildinātu cīņu pret vienu no antičigānisma izpausmēm, proti, sociālo un ekonomisko atstumtību; izstrādāt mērķorientētas stratēģijas un konkrētas darbības cīņai pret antičigānismu, piemēram, izmeklēt tagadējos un agrākos rasistiskos uzbrukumus romiem; un veicināt romu līdztiesīgu pārstāvību visās dzīves jomās, arī plašsaziņas līdzekļos, valsts iestādēs un politiskās struktūrās; |
| --- | --- |

iii.

izvirzīt cīņu pret antičigānismu savas valsts stratēģijas centrā, kas papildinātu cīņu pret vienu no antičigānisma izpausmēm, proti, sociālo un ekonomisko atstumtību; izstrādāt mērķorientētas stratēģijas un konkrētas darbības cīņai pret antičigānismu, piemēram, izmeklēt tagadējos un agrākos rasistiskos uzbrukumus romiem; un veicināt romu līdztiesīgu pārstāvību visās dzīves jomās, arī plašsaziņas līdzekļos, valsts iestādēs un politiskās struktūrās;

| iv. | nodrošināt, ka savas valsts stratēģijā pienācīgi tiek ņemta vērā multiplā un krusteniskā diskriminācija, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un uz bērniem orientēta pieeja; |
| --- | --- |

iv.

nodrošināt, ka savas valsts stratēģijā pienācīgi tiek ņemta vērā multiplā un krusteniskā diskriminācija, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un uz bērniem orientēta pieeja;

| v. | nepārprotami uzskatīt bērnus par prioritāti, izstrādājot un īstenojot savas valsts romu integrācijas stratēģijas; atkārto, cik svarīgi ir nodrošināt romu bērniem visas tiesības un visu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

v.

nepārprotami uzskatīt bērnus par prioritāti, izstrādājot un īstenojot savas valsts romu integrācijas stratēģijas; atkārto, cik svarīgi ir nodrošināt romu bērniem visas tiesības un visu tiesību aizsardzību;

| vi. | stiprināt NRK pilnvaras, institucionālās spējas, cilvēkresursus un budžetu un nodrošināt NRK pienācīgas pozīcijas valsts pārvaldes iestāžu struktūrā, lai NRK varētu veikt savu darbu, pielietojot starpnozaru efektīvu koordināciju; |
| --- | --- |

vi.

stiprināt NRK pilnvaras, institucionālās spējas, cilvēkresursus un budžetu un nodrošināt NRK pienācīgas pozīcijas valsts pārvaldes iestāžu struktūrā, lai NRK varētu veikt savu darbu, pielietojot starpnozaru efektīvu koordināciju;

| vii. | savas valsts stratēģijā pievērst uzmanību konkrētām romu grupām, tādām kā ES romi, kas izmanto savas brīvas pārvietošanās tiesības, un ārpussavienības valstu pilsoņi, arī pievienošanās valstu romi; |
| --- | --- |

vii.

savas valsts stratēģijā pievērst uzmanību konkrētām romu grupām, tādām kā ES romi, kas izmanto savas brīvas pārvietošanās tiesības, un ārpussavienības valstu pilsoņi, arī pievienošanās valstu romi;

| viii. | savas valsts stratēģijā iekļaut patiesības konstatēšanas, atzīšanas un izlīguma procesu, lai veidotu uzticību, un uzsvērt konkrētus kultūras un strukturālos pasākumus un iniciatīvas, ko atbalstītu ar valsts līdzekļiem; |
| --- | --- |

viii.

savas valsts stratēģijā iekļaut patiesības konstatēšanas, atzīšanas un izlīguma procesu, lai veidotu uzticību, un uzsvērt konkrētus kultūras un strukturālos pasākumus un iniciatīvas, ko atbalstītu ar valsts līdzekļiem;

| ix. | panākt un nodrošināt, lai savas valsts vispārējās rīcībpolitikas būtu efektīvi iekļaujošas, un izmantot pieejamos ES struktūrfondus, lai pārredzamā un atbildīgā veidā uzlabotu romu apstākļus un iespējas dzīvē; izmeklēt attiecīgo līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, kas notikuši gan nesen, gan agrāk, un sākt tiesvedību pret vainīgajiem; veikt nepieciešamos pasākumus, lai apgūtu visus romu kopienām paredzētos līdzekļus, arī līdz tagadējās DFS beigām; |
| --- | --- |

ix.

panākt un nodrošināt, lai savas valsts vispārējās rīcībpolitikas būtu efektīvi iekļaujošas, un izmantot pieejamos ES struktūrfondus, lai pārredzamā un atbildīgā veidā uzlabotu romu apstākļus un iespējas dzīvē; izmeklēt attiecīgo līdzekļu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, kas notikuši gan nesen, gan agrāk, un sākt tiesvedību pret vainīgajiem; veikt nepieciešamos pasākumus, lai apgūtu visus romu kopienām paredzētos līdzekļus, arī līdz tagadējās DFS beigām;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ES Pamattiesību aģentūrai, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Reģionu komitejai, izplatīšanai subnacionāliem parlamentiem un padomēm, Eiropas Padomei un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(4)  OV C 346, 27.9.2018., 171. lpp.

(5)  OV C 328, 6.9.2016., 4. lpp.

(6)  Antičigānismu dažkārt apzīmē arī citādi, un dažādās dalībvalstīs dažkārt izmanto nedaudz atšķirīgus terminus, piemēram, Antiziganismus.

(7)  ECRI vispārējais politikas ieteikums Nr. 13 par cīņu pret antičigānismu un romu diskriminēšanu.

(8)  Vārds “romi” te lietots kā visaptverošs termins, kas aptver dažādas radniecīgas grupas Eiropā neatkarīgi no tā, vai tās pastāvīgi uzturas vai neuzturas vienā vietā, kurām var būt ļoti atšķirīgas kultūras un dzīvesveidi, piemēram, romus, klejotājus, sintus, manušus, kalus, romanišelus, bojašus, aškali, Balkānu ēģiptiešus, jenišus, domus un lomus.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/6

---

P8_TA(2019)0076

Līguma noteikumu par ES pilsonību īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par līguma noteikumu par ES pilsonību īstenošanu (2018/2111(INI))

(2020/C 449/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 9., 10., 11., 12., 21. un 23. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 9., 10., 15., 18., 20., 21., 22., 23., 24., 26., 45., 46., 47., 48., 153. un 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 9., 10., 11., 12., 21. un 23. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 9., 10., 15., 18., 20., 21., 22., 23., 24., 26., 45., 46., 47., 48., 153. un 165. pantu,

| — | ņemot vērā LES 10. un 11. pantu un 10. panta 3. punktā minēto apgalvojumu, ka “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 10. un 11. pantu un 10. panta 3. punktā minēto apgalvojumu, ka “katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē”,

| — | ņemot vērā LES 3. panta 2. punktu, kurā noteiktas personu tiesības brīvi pārvietoties, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 3. panta 2. punktu, kurā noteiktas personu tiesības brīvi pārvietoties,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu 2020.–2027. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu 2020.–2027. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulu (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” (3) laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulu (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” (3) laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Regulu (ES) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 13. aprīļa Regulu (ES) 2016/589 par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 13. aprīļa Regulu (ES) 2016/589 par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīvu 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (7),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP (COM(2018)0358),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīvu (ES) 2015/637 par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, un ar ko atceļ Lēmumu 95/553/EK (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīvu (ES) 2015/637 par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, un ar ko atceļ Lēmumu 95/553/EK (8),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” (COM(2018)0383), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” (COM(2018)0383),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par norādījumiem, kā labāk transponēt un piemērot Komisijas Direktīvu 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par norādījumiem, kā labāk transponēt un piemērot Komisijas Direktīvu 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (COM(2009)0313),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par ES pilsonību “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par ES pilsonību “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā” (COM(2017)0030),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra Ieteikumu par vēlēšanu sadarbības tīkliem, tiešsaistes pārredzamību, aizsardzību pret kiberdrošības incidentiem un cīņu pret dezinformācijas kampaņām saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām (C(2018)5949), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra Ieteikumu par vēlēšanu sadarbības tīkliem, tiešsaistes pārredzamību, aizsardzību pret kiberdrošības incidentiem un cīņu pret dezinformācijas kampaņām saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām (C(2018)5949),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma (9) piedāvāto potenciālu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma (9) piedāvāto potenciālu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (10) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (COM(2017)0482), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (10) un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (COM(2017)0482),

| — | ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES pilsonību par maksu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES pilsonību par maksu (11),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulas (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, īstenošanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par Padomes 2014. gada 14. aprīļa Regulas (ES) Nr. 390/2014, ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, īstenošanu (13),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. marta rezolūciju par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. marta rezolūciju par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (14),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 31. janvāra atzinumu “Nostiprināt ES pilsonību un atbalstīt ES pilsoņu vēlēšanu tiesības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 31. janvāra atzinumu “Nostiprināt ES pilsonību un atbalstīt ES pilsoņu vēlēšanu tiesības”,

| — | ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta C 2016. gadā publicēto pētījumu “Šķēršļi ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvas pārvietošanās un uzturēšanas tiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta C 2016. gadā publicēto pētījumu “Šķēršļi ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvas pārvietošanās un uzturēšanas tiesībām”,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras 2018. gada ziņojumu “Making EU citizens’ rights a reality: national courts enforcing freedom of movement and related rights” (“ES pilsoņu tiesību īstenošana: valsts tiesu atbalstīta pārvietošanās brīvība un saistītās tiesības”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras 2018. gada ziņojumu “Making EU citizens’ rights a reality: national courts enforcing freedom of movement and related rights” (“ES pilsoņu tiesību īstenošana: valsts tiesu atbalstīta pārvietošanās brīvība un saistītās tiesības”),

| — | ņemot vērā Eirobarometra 89/2018 rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 89/2018 rezultātus,

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu (15),

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija nostāju par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (turpmāk “Vēlēšanu akts”) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. jūlija nostāju par projektu Padomes lēmumam, ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (turpmāk “Vēlēšanu akts”) (16),

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. februāra lēmumu par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. februāra lēmumu par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu (17),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem (18) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem (18)

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. novembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam: Parlamenta nostāja ar nolūku panākt vienošanos (19),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšana” (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšana” (COM(2018)0637),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī tā 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī tā 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0041/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0041/2019),

| A. | tā kā ES pilsonība un ar to saistītās tiesības sākotnēji tika ieviestas 1992. gadā ar Māstrihtas līgumu un nostiprinātas ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada decembrī, taču ir tikušas īstenotas tikai daļēji; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pilsonība un ar to saistītās tiesības sākotnēji tika ieviestas 1992. gadā ar Māstrihtas līgumu un nostiprinātas ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada decembrī, taču ir tikušas īstenotas tikai daļēji;

| B. | tā kā LES 2. un 6. pantā ietvertās tiesības, vērtības un principi, uz ko pamatojas Savienība, nosaka, ka Eiropas projekta centrālais elements ir pilsonis; tā kā tādēļ debates par Eiropas nākotni ir saistītas arī ar pārdomām par to, kā stiprināt kopīgo identitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā LES 2. un 6. pantā ietvertās tiesības, vērtības un principi, uz ko pamatojas Savienība, nosaka, ka Eiropas projekta centrālais elements ir pilsonis; tā kā tādēļ debates par Eiropas nākotni ir saistītas arī ar pārdomām par to, kā stiprināt kopīgo identitāti;

| C. | tā kā ES iestāžu un lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamības, integritātes un pārskatatbildības principi, kas izriet no LES 10. un 11. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta, ir būtiski pilsonības jēdzienu veidojoši elementi un tiem ir svarīga nozīme ticamības un uzticēšanās veidošanā un nostiprināšanā Savienībā kopumā; tā kā ad hoc un starpvaldību pasākumu un instrumentu izmantošana vairākās ES politikas jomās, kā arī neformālās lēmumu pieņemšanas iestādēs, apejot parasto likumdošanas procedūru un mazinot tās institucionālo raksturu, būtiski apdraud šo principu ievērošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES iestāžu un lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamības, integritātes un pārskatatbildības principi, kas izriet no LES 10. un 11. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta, ir būtiski pilsonības jēdzienu veidojoši elementi un tiem ir svarīga nozīme ticamības un uzticēšanās veidošanā un nostiprināšanā Savienībā kopumā; tā kā ad hoc un starpvaldību pasākumu un instrumentu izmantošana vairākās ES politikas jomās, kā arī neformālās lēmumu pieņemšanas iestādēs, apejot parasto likumdošanas procedūru un mazinot tās institucionālo raksturu, būtiski apdraud šo principu ievērošanu;

| D. | tā kā ES ir bijušas grūtības, saskaroties ar daudzām krīzēm, kurām ir nozīmīga sociālekonomiska ietekme un kuru rezultātā ir radušās Eiropas vērtībām pretrunīgas populistiskas un nacionālistiskas ideoloģijas, kas pamatojas uz identitāšu ekskluzivitāti un rasu pārākuma kritērijiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir bijušas grūtības, saskaroties ar daudzām krīzēm, kurām ir nozīmīga sociālekonomiska ietekme un kuru rezultātā ir radušās Eiropas vērtībām pretrunīgas populistiskas un nacionālistiskas ideoloģijas, kas pamatojas uz identitāšu ekskluzivitāti un rasu pārākuma kritērijiem;

| E. | tā kā dažādu krīžu neapmierinošas pārvaldības dēļ ir palielinājusies pilsoņu neapmierinātība ar dažiem ES integrācijas projekta rezultātiem; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka ES pilsonība tiek uzskatīta par pilsoņu atzītu privilēģiju, atjaunojot uzticēšanos ES projektam, piešķirot prioritāti visu pilsoņu tiesību, tostarp pilsonisko, politisko, kā arī sociālo tiesību, veicināšanai, uzlabojot demokrātijas kvalitāti Savienībā, praktiskās iespējas izmantot pamattiesības un pamatbrīvības, kā arī iespēju ikvienam pilsonim piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, vienlaikus nodrošinot lielāku pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesos; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādu krīžu neapmierinošas pārvaldības dēļ ir palielinājusies pilsoņu neapmierinātība ar dažiem ES integrācijas projekta rezultātiem; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka ES pilsonība tiek uzskatīta par pilsoņu atzītu privilēģiju, atjaunojot uzticēšanos ES projektam, piešķirot prioritāti visu pilsoņu tiesību, tostarp pilsonisko, politisko, kā arī sociālo tiesību, veicināšanai, uzlabojot demokrātijas kvalitāti Savienībā, praktiskās iespējas izmantot pamattiesības un pamatbrīvības, kā arī iespēju ikvienam pilsonim piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, vienlaikus nodrošinot lielāku pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesos;

| F. | tā kā EPI pašreizējās pārskatīšanas mērķis ir uzlabot tās efektivitāti un sekmēt līdzdalības demokrātiju un aktīvu pilsonību; |
| --- | --- |

F.

tā kā EPI pašreizējās pārskatīšanas mērķis ir uzlabot tās efektivitāti un sekmēt līdzdalības demokrātiju un aktīvu pilsonību;

| G. | tā kā ES pilsonību var iegūt tikai tad, ja ir iegūta kādas dalībvalsts valstspiederība, ko reglamentē dalībvalstu tiesību akti; tā kā tai pašā laikā no ES pilsonības izrietošās tiesības un pienākumi ir noteikti ES tiesību aktos un nav atkarīgi no dalībvalstīm, tātad — dalībvalstis tos nevar nepamatoti ierobežot; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES pilsonību var iegūt tikai tad, ja ir iegūta kādas dalībvalsts valstspiederība, ko reglamentē dalībvalstu tiesību akti; tā kā tai pašā laikā no ES pilsonības izrietošās tiesības un pienākumi ir noteikti ES tiesību aktos un nav atkarīgi no dalībvalstīm, tātad — dalībvalstis tos nevar nepamatoti ierobežot;

| H. | tā kā dalībvalstu pilsonības pieejamības kontekstā dalībvalstīm būtu jāievēro ES tiesību aktu principi, piemēram, proporcionalitātes, tiesiskuma un nediskriminācijas principi, kuri ir rūpīgi izstrādāti Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstu pilsonības pieejamības kontekstā dalībvalstīm būtu jāievēro ES tiesību aktu principi, piemēram, proporcionalitātes, tiesiskuma un nediskriminācijas principi, kuri ir rūpīgi izstrādāti Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā;

| I. | tā kā gaidāmā Brexit dēļ ir akcentēta ES pilsonības tiesību nozīme, jo īpaši gados jaunu eiropiešu vidū, un šo tiesību loma miljoniem ES iedzīvotāju dzīvē un Eiropas Savienībā ir arī palielinājusies informētība par šo tiesību iespējamu zaudēšanu abās pusēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā gaidāmā Brexit dēļ ir akcentēta ES pilsonības tiesību nozīme, jo īpaši gados jaunu eiropiešu vidū, un šo tiesību loma miljoniem ES iedzīvotāju dzīvē un Eiropas Savienībā ir arī palielinājusies informētība par šo tiesību iespējamu zaudēšanu abās pusēs;

| J. | tā kā vidējais līdzdalības līmenis 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija 42,6 %; tā kā saskaņā ar 2018. gada maijā publicēto jaunāko Eirobarometra aptauju tikai 19 % aptaujāto eiropiešu varēja nosaukt gaidāmo Eiropas vēlēšanu datumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā vidējais līdzdalības līmenis 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija 42,6 %; tā kā saskaņā ar 2018. gada maijā publicēto jaunāko Eirobarometra aptauju tikai 19 % aptaujāto eiropiešu varēja nosaukt gaidāmo Eiropas vēlēšanu datumu;

| K. | tā kā ES pilsoņi gandrīz nemaz nav informēti par “Europe Direct” birojiem, neraugoties uz šo biroju galveno uzdevumu sniegt informāciju; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES pilsoņi gandrīz nemaz nav informēti par “Europe Direct” birojiem, neraugoties uz šo biroju galveno uzdevumu sniegt informāciju;

| L. | tā kā visā ES ir vairāk nekā 400 “Europe Direct” informācijas centru, kas nolūkā panākt pilsoņu iesaisti vietējā un reģionālā līmenī sekmē Komisijas saziņu ar pilsoņiem par tiem Eiropas Savienības politikas virzieniem, kuri izraisa viņos tiešu ieinteresētību; |
| --- | --- |

L.

tā kā visā ES ir vairāk nekā 400 “Europe Direct” informācijas centru, kas nolūkā panākt pilsoņu iesaisti vietējā un reģionālā līmenī sekmē Komisijas saziņu ar pilsoņiem par tiem Eiropas Savienības politikas virzieniem, kuri izraisa viņos tiešu ieinteresētību;

| M. | tā kā pilsonības jēdziens ir definēts kā pilsoņu saikne ar politisku kopienu un ietver tiesības, pienākumus un atbildību; tā kā saskaņā ar LESD 20. pantu Savienības pilsoņiem ir tiesības balsot un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās un dzīvesvietas dalībvalsts pašvaldību vēlēšanās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts pilsoņiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā pilsonības jēdziens ir definēts kā pilsoņu saikne ar politisku kopienu un ietver tiesības, pienākumus un atbildību; tā kā saskaņā ar LESD 20. pantu Savienības pilsoņiem ir tiesības balsot un tiesības kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās un dzīvesvietas dalībvalsts pašvaldību vēlēšanās ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts pilsoņiem;

| N. | tā kā Eiropas pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā un ES iestādēm pret ikvienu pilsoni jāpauž vienlīdzīga attieksme; tā kā ar LESD 8. pantu ir iedibināts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, nosakot, ka “veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā un ES iestādēm pret ikvienu pilsoni jāpauž vienlīdzīga attieksme; tā kā ar LESD 8. pantu ir iedibināts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, nosakot, ka “veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”;

| O. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) vairākās lietās ir noteikusi, ka ar ES pilsonību saistītās tiesības dalībvalsts valstspiederīgie var izmantot arī attiecībās ar minēto dalībvalsti (20); |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) vairākās lietās ir noteikusi, ka ar ES pilsonību saistītās tiesības dalībvalsts valstspiederīgie var izmantot arī attiecībās ar minēto dalībvalsti (20);

| P. | tā kā vairākas dalībvalstis piedāvā tā dēvētās “zelta vīzu programmas” un ieguldītāju shēmas, kas ir veids, kā iegūt šo dalībvalstu valstspiederību; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairākas dalībvalstis piedāvā tā dēvētās “zelta vīzu programmas” un ieguldītāju shēmas, kas ir veids, kā iegūt šo dalībvalstu valstspiederību;

| Q. | tā kā pārvietošanās brīvība nodrošina ES pilsoņiem iespējas ceļot, studēt, strādāt un dzīvot citās ES valstīs; tā kā vairāk nekā 16 miljoni eiropiešu izmanto savas tiesības uzturēties citā ES valstī; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pārvietošanās brīvība nodrošina ES pilsoņiem iespējas ceļot, studēt, strādāt un dzīvot citās ES valstīs; tā kā vairāk nekā 16 miljoni eiropiešu izmanto savas tiesības uzturēties citā ES valstī;

| R. | tā kā tiesības uz pārvietošanās brīvību ir svarīgs ES pilsonības elements un papildina citas ES iekšējā tirgus brīvības; tā kā gados jaunos eiropiešus jo īpaši saista pārvietošanās brīvība, kas tiek uzskatīta par vislielāko ES sasniegumu pēc miera nodrošināšanas Eiropā; |
| --- | --- |

R.

tā kā tiesības uz pārvietošanās brīvību ir svarīgs ES pilsonības elements un papildina citas ES iekšējā tirgus brīvības; tā kā gados jaunos eiropiešus jo īpaši saista pārvietošanās brīvība, kas tiek uzskatīta par vislielāko ES sasniegumu pēc miera nodrošināšanas Eiropā;

| S. | tā kā Direktīvas 2004/38/EK īstenošanā ir bijušas praktiskas grūtības un eiropieši joprojām uzskata, ka ar valstspiederību saistītas diskriminācijas dēļ un ierašanās un uzturēšanās prasību dēļ pārcelties uz citu dalībvalsti vai dzīvot citā dalībvalstī ir sarežģīti; tā kā Tiesa ir izstrādājusi nozīmīgu judikatūru, kas paredzēta, lai precizētu galvenos jēdzienus mobilajiem ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Direktīvas 2004/38/EK īstenošanā ir bijušas praktiskas grūtības un eiropieši joprojām uzskata, ka ar valstspiederību saistītas diskriminācijas dēļ un ierašanās un uzturēšanās prasību dēļ pārcelties uz citu dalībvalsti vai dzīvot citā dalībvalstī ir sarežģīti; tā kā Tiesa ir izstrādājusi nozīmīgu judikatūru, kas paredzēta, lai precizētu galvenos jēdzienus mobilajiem ES pilsoņiem;

| T. | tā kā LESD 20. un 23. pantā ir garantētas tiesības uz konsulāro aizsardzību un tādēļ ES pilsoņiem trešās valsts teritorijā, kurā viņu valstspiederības dalībvalsts nav pārstāvēta, ir tiesības uz kādas citas dalībvalsts aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā minētās dalībvalsts valstspiederīgajiem; tā kā ārkārtas gadījumi, dabas katastrofas vai tādi gadījumi kā teroristu uzbrukumi var ietekmēt Eiropas pilsoņus, kas ir no dalībvalsts, kura attiecīgajā trešā valstī nav pārstāvēta; |
| --- | --- |

T.

tā kā LESD 20. un 23. pantā ir garantētas tiesības uz konsulāro aizsardzību un tādēļ ES pilsoņiem trešās valsts teritorijā, kurā viņu valstspiederības dalībvalsts nav pārstāvēta, ir tiesības uz kādas citas dalībvalsts aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā minētās dalībvalsts valstspiederīgajiem; tā kā ārkārtas gadījumi, dabas katastrofas vai tādi gadījumi kā teroristu uzbrukumi var ietekmēt Eiropas pilsoņus, kas ir no dalībvalsts, kura attiecīgajā trešā valstī nav pārstāvēta;

| U. | tā kā Komisija 2017. gada ziņojumā par ES pilsonību ir paudusi apņemšanos organizēt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par ES pilsonību, lai tādējādi palīdzētu viņiem labāk izprast savas tiesības; tā kā dalībvalstīm un pilsoniskajai sabiedrībai ir kopīgi jāatbild par šo pienākumu labāk informēt ES pilsoņus par viņu tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisija 2017. gada ziņojumā par ES pilsonību ir paudusi apņemšanos organizēt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par ES pilsonību, lai tādējādi palīdzētu viņiem labāk izprast savas tiesības; tā kā dalībvalstīm un pilsoniskajai sabiedrībai ir kopīgi jāatbild par šo pienākumu labāk informēt ES pilsoņus par viņu tiesībām un pienākumiem;

| V. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību arvien vairāk cilvēku kopš 2012. gada ir atzinuši, ka ir saskārušies ar tāda vai citāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību arvien vairāk cilvēku kopš 2012. gada ir atzinuši, ka ir saskārušies ar tāda vai citāda veida diskrimināciju;

| W. | tā kā Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES regulējumā ir būtiski veicinājusi pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā un ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES regulējumā ir būtiski veicinājusi pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā un ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem;

| X. | tā kā Eiropas pilsonības ieviešana ir Eiropas projekta panākums un tā potenciāls vēl nav pilnībā izmantots; uzsver, ka šis ir unikāls veidojums, kas nav atrodams nekur citur pasaulē, |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas pilsonības ieviešana ir Eiropas projekta panākums un tā potenciāls vēl nav pilnībā izmantots; uzsver, ka šis ir unikāls veidojums, kas nav atrodams nekur citur pasaulē,

| 1. | uzskata, ka ne visi ar ES pilsonību saistītie noteikumi ir īstenoti tā, lai sasniegtu to pilno potenciālu, kaut gan tas ļautu konsolidēt Eiropas identitāti; uzsver, ka Savienības pilsonības izveidošana ir pierādījusi, ka ir iespējama tāda pilsonība, kas nav saistīta ar valstspiederību, un ka tā veido pamatu politikas jomai, no kuras izriet tiesības un pienākumi, kas ir noteikti nevis valsts tiesību aktos, bet gan Eiropas Savienības tiesību aktos; aicina Savienības iestādes pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai uzlabotu ar pilsonību saistīto Līgumu noteikumu, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietverto attiecīgo noteikumu īstenošanu, darbības jomu un efektivitāti; norāda, ka Savienības pilsoņi nav pietiekami informēti par savām tiesībām, kas izriet no Savienības pilsonības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ES pilsonība papildina dalībvalsts pilsonību; uzsver, ka ES pilsonība ļauj pilsonim apvienot dažādas identitātes un ka izslēdzošas nacionālisma un populisma ideoloģijas šo iespēju ierobežo; uzskata, ka aktīvas pilsonības īstenošana un pilsoniskās līdzdalības veicināšana ir svarīgi aspekti, lai nostiprinātu piederības sajūtu politiskajam projektam nolūkā sekmēt kopējas Eiropas identitātes sajūtas attīstību, savstarpēju sapratni, starpkultūru dialogu un transnacionālu sadarbību un lai izveidotu atvērtu, iekļaujošu un noturīgu sabiedrību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka ES iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru veikta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas pilnīga īstenošana un tajā ietverto tiesību un principu aktīva veicināšana ir būtisks līdzeklis, ar kuru var garantēt pilsoņu efektīvu iesaistīšanos ES demokrātiskajos procesos un konkretizēt LESD 20. pantā ietvertos noteikumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Savienības pilsonībā ietverto tiesību un pienākumu kopumu nedrīkst nepamatoti ierobežot; šajā sakarā mudina dalībvalstis izmantot savu prerogatīvu piešķirt pilsonību lojālas sadarbības garā, tostarp gadījumos, kas saistīti ar ES pilsoņu bērniem, kuri saskaras ar grūtībām izpildīt valsts tiesību aktos noteiktos pilsonības iegūšanas kritērijus; uzsver — lai varētu sekmīgi izmantot pilsonības tiesības, ir jāaizsargā un jāveicina visas Pamattiesību hartā ietvertās tiesības un brīvības, tostarp arī attiecībā uz personām ar invaliditāti, kuriem vajadzētu spēt īstenot savas pamattiesības tādā pašā veidā kā jebkuriem citiem pilsoņiem, un princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ir jāīsteno tā, lai nodrošinātu sievietēm iespēju pilnībā īstenot ar ES pilsonību saistītās tiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka Savienības pilsonībai ir arī plašāka ietekme un ka, pamatojoties uz to, tiek piešķirtas demokrātiskās līdzdalības tiesības, kuras izriet no LES 10. un 11. panta; uzsver, ka, lai būtu iespējams īstenot tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, lēmumu pieņemšanai vajadzētu būt pēc iespējas atklātai un tuvinātai pilsoņiem, un ka tādēļ ir svarīgi nodrošināt attiecīgās garantijas saistībā ar pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā un cīnīties pret korupciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ar nožēlu norāda uz Līgumu daļu neievērošanu dažās dalībvalstīs, kas nelabvēlīgi ietekmē un rada de facto atšķirības pilsoņu tiesībās, kurām saskaņā ar Līgumiem vajadzētu būt vienādām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka programma “Erasmus+”, programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programma “Eiropa pilsoņiem” sniedz ES pilsoņiem un jo īpaši jauniešiem lielas priekšrocības, palielinot viņu informētību par savu kā ES pilsoņu statusu un uzlabojot viņu zināšanas par tiesībām, ko šis statuss un ar to saistītās vērtības nodrošina; uzskata, ka Eiropas brīvprātīgo programmām, piemēram, Eiropas Brīvprātīgo dienestam un Eiropas Solidaritātes korpusam, arī ir svarīga nozīme Eiropas pilsonības veidošanā; uzsver šādu programmu ārkārtīgi lielo nozīmi, jo īpaši jauniešu vidū, un prasa, lai tām tiktu piešķirti lielāki finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

7.

Politiskās tiesības

| 8. | pauž bažas par to, ka vēlētāju, jo īpaši jauniešu, aktivitātei valsts un Eiropas Parlamenta vēlēšanās ir tendence uz lejupslīdi; pauž pārliecību par to, ka ES publiskās telpas nostiprināšanai un Eiropas pilsonības pilnīgai īstenošanai piemīt potenciāls, kas vajadzīgs, lai apturētu šo lejupslīdi, un tas panākams, palielinot pilsoņu piederības sajūtu Eiropas kopienai un uzlabojot pārstāvības demokrātiju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst Komisijas centienus veicināt programmas, kas atbalsta Eiropas pilsonību un vairo pilsoņu informētību par viņu politiskajām tiesībām; tomēr konstatē, ka progress LESD 165. panta kā juridiskā pamata īstenošanā, lai pilsoņu izglītībā veicinātu Eiropas dimensiju, ir niecīgs; uzskata, ka ir būtiski veicināt pilsoņu līdzdalību ES demokrātiskajā dzīvē, uz uzskata, ka ES mācību programmas ieviešanai izglītības sistēmās vajadzētu būt prioritātei, lai arī turpmāk varētu paļauties uz ES pilsonības potenciālu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vēlreiz pauž nožēlu par to, ka dažiem ES pilsoņiem viņu piederības dalībvalstīs tiek liegts izmantot tiesības un viņi savā dzīvesvietas valstī nevar piedalīties valsts parlamenta vēlēšanās; uzsver, ka vēlēšanu tiesību zaudēšana tādēļ, ka dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, var atturēt pilsoņus no pārcelšanās uz citu dalībvalsti un tāpēc šis apstāklis būtu uzskatāms par LESD 18. panta iespējamu pārkāpumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka pārstāvības demokrātijas sistēmā ir būtiski nodrošināt pareizu ES iestāžu darbību, lai aizsargātu visas ES pilsoņu politiskās tiesības; uzsver, ka ir svarīgi piekļūt informācijai par ES pilsonību un tiesībām, kas izriet no tās iegūšanas, visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās, lai nostiprinātu ES pilsonības jēdzienu; pauž nožēlu par to, ka kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā LESD 15. panta 3. punkts, kas kļuva par juridisko pamatu publiskai piekļuvei dokumentiem un kas noteikumus par piekļuvi attiecina uz visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, vēl nav pilnībā īstenots; uzskata, ka dalībvalstis konsekventi ir kavējušas progresu jaunās regulas pieņemšanā; |
| --- | --- |

11.

Pārvietošanās brīvība

| 12. | atzinīgi vērtē priekšrocības, ko ES pilsoņiem un dalībvalstu tautsaimniecībai nodrošina brīva pārvietošanās; norāda, ka tiesības, kas izriet no Direktīvas 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ne vienmēr ir zināmas un tiek respektētas, un ka tas rada šķēršļus ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu pārvietošanās brīvībai, kā arī izraisa pret viņiem vērstu diskrimināciju; atgādina par dalībvalstu pienākumu aizsargāt tiesības brīvi pārvietoties, tostarp viena dzimuma laulāto tiesības uz ģimenes atkalapvienošanos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par to, ka dalībvalstu tiesu sniegtā konkrētu Direktīvas 2004/38/EK noteikumu un jēdzienu interpretācija atšķiras ne tikai dalībvalstīs, bet reizēm pat vienā un tajā pašā jurisdikcijā; ar bažām norāda, ka dalībvalstu iestādes ne vienmēr pilnībā apzinās to, kādas ir tiesības un pienākumi, kas noteikti Direktīvā 2004/38/EK; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka problēmu rada tas, ka trūkst informācijas par vīzas prasībām ģimenes locekļiem vai par uzturēšanās tiesībām un ka tiek sniegta nepareiza vai maldinoša informācija par tām; uzstāj, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina nevajadzīgu šķēršļu likvidēšana attiecībā uz ieceļošanas/uzturēšanās tiesībām, jo īpaši tiem trešās valsts valstspiederīgajiem, kuri ir ES pilsoņu ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par grūtībām, ar kādām visā Eiropā saskaras pilsoņi saistībā ar savu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; uzskata, ka Profesionālo kvalifikāciju direktīva un Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra ir palīdzējušas atzīšanas sekmēšanai starp dalībvalstīm; turklāt uzskata, ka profesionālo kvalifikāciju atzīšana ir svarīga, lai nodrošinātu augstāka līmeņa mobilitāti gan studējošajiem, gan profesionāļiem; aicina Komisiju arī turpmāk pēc iespējas vairāk sekmēt profesionālo kvalifikāciju atzīšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž dziļas bažas par secinājumiem pētījumā, kuru veikusi Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra un kurā identificēta diskriminācija darba meklēšanas jomā, dažādu pakalpojumu pieejamībā, piemēram, automašīnas iznomāšanas, dzīvokļa izīrēšanas vai konkrētu banku pakalpojumu jomā, kā arī izglītības un nodokļu noteikšanas jomās; uzsver, ka diskriminācija pilsonības dēļ var radīt šķēršļus Savienības pilsoņu brīvas pārvietošanās iespējām; prasa ES un dalībvalstīm pievērst īpašu uzmanību šādu diskriminācijas gadījumu uzraudzībai un rīkoties izšķirīgi, lai tos novērstu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver mobilitātes nozīmi jauniešu personīgajā izaugsmē, jo tā veicina izglītības un kultūras apmaiņu un uzlabo izpratni par aktīvu pilsonību un tās praksi; mudina dalībvalstis atbalstīt ES programmas, kas veicina mobilitāti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | novērtē kultūras, mākslas un zinātņu kā aktīvas ES pilsonības neatņemamu aspektu nozīmi; uzsver to lomu pilsoņu kopīgās piederības sajūtas nostiprināšanā Savienībai, savstarpējas saprašanās rosināšanā un kultūru dialoga veicināšanā; |
| --- | --- |

18.

Konsulārā aizsardzība

| 19. | norāda, ka gandrīz septiņi miljoni ES pilsoņu pašreiz dzīvo valstīs ārpus ES un ir sagaidāms, ka šis skaits līdz 2020. gadam palielināsies, sasniedzot vismaz 10 miljonus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka visiem ES pilsoņiem ir tiesības uz konsulāro aizsardzību, un atgādina, ka Padomes Direktīvā (ES) 2015/637 jēdziens “konsulārā aizsardzība” ir interpretēts visplašākajā iespējamajā nozīmē, t. i., kā jebkura veida konsulārā palīdzība; uzsver, ka informētība par šīm tiesībām joprojām ir ierobežota; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju publicēt Padomes Direktīvas (ES) 2015/637 īstenošanas novērtējumu un attiecīgos gadījumos sākt pārkāpumu procedūru; aicina dalībvalstis izstrādāt ārkārtas gadījumos piemērojamus protokolus, ņemot vērā nepārstāvētos pilsoņus, lai sadarbībā ar citu dalībvalstu pārstāvniecībām un ES delegācijām uzlabotu saziņu ārkārtas situācijās; atgādina par joprojām aktuālo prasību nostiprināt ES delegāciju nozīmi trešās valstīs un uzsver pievienoto vērtību, ko nodrošina ES diplomātiskais tīkls uz vietas; |
| --- | --- |

21.

Lūgumraksts Eiropas Parlamentam un sūdzība Eiropas Ombudam

| 22. | uzsver, ka svarīgas ir attiecīgi LESD 227. pantā un Pamattiesību hartas 44. pantā noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu un LESD 228. pantā un Pamattiesību hartas 43. pantā ietvertās tiesības vērsties Ombudā; atzinīgi vērtē darbu, ko Eiropas Ombuds veic, lai izskaustu Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru administratīvās kļūmes, jo īpaši pārredzamības jomā; uzsver, ka pārredzamībai ir svarīga nozīme, lai Savienībā nodrošinātu atbilstīgu demokrātisku darbību un līdzdalību, tādējādi radot iedzīvotāju uzticēšanos; šajā ziņā atbalsta ieteikumus ombudes nesen sagatavotajā īpašajā ziņojumā par pārredzamību Padomes likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

22.

Ieteikumi

| 23. | iesaka Komisijai izmantot savas prerogatīvas saskaņā ar LESD 258.pantu un lūgt Tiesai izlemt, vai gadījumi, kad ir liegts izmantot tiesības tādēļ, ka dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, būtu jāuzskata par pārvietošanās un uzturēšanās brīvības pārkāpumiem; vēlreiz aicina dalībvalstis īstenot Venēcijas komisijas Labas prakses kodeksu vēlēšanu jautājumos, tostarp atcelt ekspatriantu balsošanas tiesību ierobežojumus dalībvalstu parlamentu vēlēšanās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ierosina Komisijai izmantot LESD 25. pantā noteikto procedūru un paplašināt LESD 20. panta 2. punktā uzskaitītās tiesības tā, lai ES pilsoņi varētu izvēlēties balsot vai nu savas valstspiederības valstī, vai savas dzīvesvietas valstī un lai šajā paplašinājumā tiktu ietvertas visas vēlēšanas atbilstoši katras dalībvalsts konstitucionālajām iespējām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis vietējā un valsts līmenī ieviest e-demokrātijas rīkus un pienācīgi tos integrēt politiskajā procesā, sekmējot gan pilsoņu, gan iedzīvotāju demokrātisko līdzdalību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) reglamentējošā tiesiskā regulējuma pārskatīšana ir iespēja, kā palielināt pilsoņu līdzdalību ES politikas veidošanā, padarot šo instrumentu mazāk birokrātisku un pieejamāku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju izstrādāt stingrāku praksi attiecībā uz turpmākajiem politiskajiem un juridiskajiem pasākumiem saistībā ar sekmīgām EPI; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzstāj, ka vairāk resursu ir jāiegulda tādās papildu programmās un iniciatīvās un tādu programmu un iniciatīvu izveidē, kuru mērķis ir sekmēt Eiropas publisko telpu, kurā pamattiesību un pamatbrīvību īstenošana, sociālā labklājība un Eiropas vērtību ievērošana kļūst par pilsoņu identitāti veidojošu modeli; atzinīgi vērtē programmu “Tiesības un vērtības”, uzskatot to par vērtīgu paraugu tam, kā Savienība, arī atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veicina un aizsargā šīs tiesības un vērtības, aktīvi atbalsta vērtības un tiesības, kas izriet no ES pilsonības un ir noteiktas Līgumos; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt pašreizējo programmas “Tiesības un vērtības” budžetu; stingri iebilst pret jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam Komisijas ierosināto līdzekļu samazinājumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | stingri iesaka Eiropas politiskajām partijām un to locekļiem nodrošināt starp kandidātiem līdzsvarotu dzimumu pārstāvību, izmantojot dzimumu paritātes sarakstus vai citas līdzvērtīgas metodes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ierosina būtiski palielināt “Europe Direct” biroju redzamību; uzsver, ka šiem birojiem būtu jādarbojas kā starpniekiem, sadarbojoties ar dalībvalstu administratīvajām iestādēm dalībvalstīs un pilsonisko sabiedrību (tostarp arodbiedrībām, uzņēmumu asociācijām un publiskām un privātām struktūrām), lai aktīvi informētu Eiropas pilsoņus par viņu tiesībām un pienākumiem un vietējā līmenī sekmētu pilsoņu līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē; mudina dalībvalstis un reģionālā un vietējā līmeņa struktūras aktīvi sadarboties ar šiem birojiem; uzsver, ka šiem birojiem būtu jādarbojas sinerģijā ar tādām programmām kā programma “Eiropa pilsoņiem”; aicina Komisiju nodrošināt, ka šajos birojos ir pieejama attiecīgā informācija, kas ļauj ES pilsoņiem īstenot viņu tiesības, un sekmēt ES pilsonības tiesību īstenošanu; uzskata, ka iekšējā tirgus problēmu risināšanas tīkla SOLVIT darbība būtu jāturpina racionalizēt, lai tas varētu efektīvāk aizsargāt ES pilsoņu tiesības, pirms viņi lūdz juridisko vai administratīvi tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ievērojot iepriekš minēto, aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu gan par “Europe Direct” biroju lomas uzlabošanu, gan par ES pilsonības īstenošanu, balstoties uz darba ņēmējiem piešķirtajām tiesībām, piemērojot Direktīvu 2014/54/ES, tostarp ES pilsoņu tiesībām uz aizsardzību pret diskrimināciju, balsošanas tiesību īstenošanu saskaņā ar LESD 22. pantu un tiesībām brīvi pārvietoties saskaņā ar LESD 21. pantu un Direktīvu 2004/38/EK, kā arī viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju sistemātiski rīkoties gadījumos, kad dalībvalstis pārkāpj Direktīvu 2004/38/EK, un prasa pārstrādāt ES vadlīnijas attiecībā uz ES pilsoņus ietekmējošo tiesību aktu piemērošanu un interpretēšanu, lai ietvertu Tiesas jaunākos norādījumus, tādējādi nodrošinot ES tiesību aktu pilnīgu efektivitāti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prasa konsekventi īstenot principu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai visās ES darbībās, jo īpaši pieņemot tiesību aktus vai īstenojot politiku, kas saistīta ar ES pilsonību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka kopš 2014. gada Parlaments vairākkārt ir paudis bažas par to, ka ikviena valsts shēma, kas saistīta ar tiešu vai netiešu ES pilsonības tirgošanu, apdraud Eiropas pilsonības jēdziena būtību; aicina Komisiju uzraudzīt šādas shēmas un, kā paredzēts 2017. gada ziņojumā par pilsonību, sagatavot ziņojumu par valsts shēmām, uz kuru pamata ieguldītājiem tiek piešķirta ES pilsonība; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2017. gada ziņojumā par pilsonību nav minēta atsauce uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, tiesībām iesniegt lūgumrakstu, tiesībām vērsties Eiropas Ombudā, tiesībām piekļūt dokumentiem vai tiesībām atbalstīt EPI; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā hartas noteikumus un nākamajā izvērtēšanā novērst šos trūkumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka aizvien lielāks skaits Eiropas pilsoņu ir cietuši no teroristu uzbrukumiem valstī, kas nav viņu valsts, un tāpēc steidzami aicina dalībvalstīs izveidot protokolus, lai teroristu uzbrukuma gadījumā palīdzētu citu dalībvalstu valstspiederīgajiem saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ierosina dalībvalstīm iedibināt 9. maija Eiropas svētku dienu par dienu, kurā tiek stiprināta piederība Eiropai un radīta telpa pilsoniskajām kustībām un pasākumiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina par aicinājumu Komisijai nākt klajā ar priekšlikumu Parlamenta ieteikumu īstenošanai attiecībā uz ES mehānismu demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | noteikti uzskata, ka diskriminācijas aizliegums ir Eiropas pilsonības pamats, kā arī ES tiesību pamatprincips un pamatvērtība, kā noteikts LES 2. pantā; mudina Padomi pabeigt horizontālās ES diskriminācijas novēršanas direktīvas pieņemšanu, lai turpmāk Savienībā garantētu pamattiesības, pieņemot konkrētus ES tiesību aktus, ar kuriem varētu pilnībā īstenot LESD 18. un 19. pantu, izmantojot horizontālu pieeju; pauž nožēlu par to, ka desmit gadus pēc Komisijas priekšlikuma publicēšanas Padome joprojām bloķē direktīvu par diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina par to, ka Līgumos ir noteikts pienākums pievienoties Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECTK); aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai pabeigtu Savienības pievienošanos ECTK un Eiropas Sociālajai hartai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka visu vecumu cilvēkiem paredzēta pilsoniskā izglītība (gan formāla, gan neformāla) ir ārkārtīgi svarīga, lai pilsoņi varētu pašapzinīgi izmantot savas demokrātiskās tiesības un lai nodrošinātu demokrātiskas sabiedrības pareizu darbību; norāda, ka augstāku līdzdalības līmeni Eiropas līmeņa vēlēšanās, lielāku starpkultūru sapratni un solidaritāti Eiropā, kā arī diskriminācijas, aizspriedumu un dzimumu nevienlīdzības novēršanu var panākt tikai ar nepārtrauktiem centieniem izglītības jomā; iesaka izmantot LESD 165., 166. un 167. pantu par juridisko pamatu, lai noskaidrotu izglītības, profesionālās izglītības un jaunatnes politiku potenciālu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina politisko partiju apņemšanos Eiropas līmenī veicināt “Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu” (LES 10. panta 4. punkts); tādēļ aicina nodrošināt katram ES pilsonim iespēju tieši pieteikties dalībai Eiropas līmeņa politiskajās partijās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina par nepieciešamību veicināt Eiropas Parlamenta vēlēšanu Eiropas dimensiju nolūkā sekmēt Parlamenta potenciālo darbu nākotnē, izmantojot tā tiesības prasīt iesniegt tiesību aktu priekšlikumu saskaņā ar LESD 225. pantu; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt savus centienus, lai Eiropas pilsoņu vidū popularizētu pilsoņu tiesības, tostarp tās, kas saistītas ar tiesībām balsot; uzsver, ka labāka un mērķtiecīgāka informācija par Eiropas politikas virzieniem un ES tiesību aktu ietekmi uz pilsoņu ikdienas dzīvi uzlabotu aktivitāti Eiropas vēlēšanās; atgādina, ka līdzdalība Eiropas vēlēšanās ir jāveicina, palielinot Eiropas politisko partiju redzamību; atkārtoti norāda, ka līdzdalības palielināšana Eiropas vēlēšanās ir dalīta pilsoņu, dalībvalstu un ES atbildība; uzsver, ka pilsoņi ir jāinformē par vēlēšanu likuma neseno reformu un Spitzenkandidat (labāko kandidātu) procesu; uzsver šo personu politisko nozīmi un simboliskumu attiecībā uz ES pilsonības nostiprināšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka Eiropas Parlaments ir visas Savienības parlaments un ka tam ir būtiska nozīme ES politisko iestāžu leģitimitātes nodrošināšanā, liekot tām būt atbildīgām, jo Parlaments nodrošina pienācīgu parlamentāro uzraudzību; tādēļ uzstāj, ka ir jāgarantē, jākonsolidē un jānostiprina Parlamenta likumdošanas pilnvaras un kontroles tiesības; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina par Komisijas norādījumiem par Savienības datu aizsardzības tiesību aktu piemērošanu vēlēšanu kontekstā un tās 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšana” (COM(2018)0637); prasa pielikt visas iespējamās pūles, lai vēlēšanu laikā nebūtu nekādas ļaunprātīgas iejaukšanās tajās; uzsver, ka ir jādefinē ES politika, lai risinātu jautājumus saistībā ar propagandu, kas vērsta pret ES, un mērķtiecīgu maldinošu informāciju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina Komisiju aktīvāk veicināt demokrātisko līdzdalību, pastiprinot tās dialogu ar pilsoņiem, uzlabojot pilsoņu izpratni par ES tiesību aktu nozīmi viņu ikdienas dzīvē, kā arī uzsverot viņu tiesības balsot un kandidēt vietējā, valsts un Eiropas līmeņa vēlēšanās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju šajā sakarībā izmantot sociālos plašsaziņas līdzekļus un digitālos rīkus, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai palielinātu jauniešu un personu ar invaliditāti līdzdalību; aicina izstrādāt un ieviest e-demokrātijas rīkus, piemēram, tiešsaistes platformas, lai tiešāk iesaistītu pilsoņus ES demokrātiskajā dzīvē, tādējādi sekmējot viņu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atbalsta tādu preses un multivides materiālu sagatavošanu un izplatīšanu visās oficiālajās ES valodās, kuri vērsti uz to, lai palielinātu ES pilsoņu informētību par viņu tiesībām un nostiprinātu viņu spējas efektīvi īstenot šīs tiesības katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka, ņemot vērā sabiedrisko mediju pastiprināto ietekmi uz pilsoņu dzīvi, Eiropas iestādēm būtu jāturpina izstrādāt jaunus mehānismus un sabiedriskās politikas, kas paredzētas, lai aizsargātu personu pamattiesības digitālajā vidē; uzsver, ka pilsoņu datu apmaiņai ir jābūt drošai, godīgai un pārredzamai; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un piekļuve viedokļu daudzveidībai ir neatņemama veselīgas demokrātijas daļa un ka medijpratība ir svarīga un būtu jāattīsta jau agrīnā vecumā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina izmantot LESD 25. pantu, lai pieņemtu pasākumus, kas varētu veicināt Eiropas pilsonības izmantošanu ikdienā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | lūdz Komisiju saskaņā ar LESD 25. pantu nākamajā ziņojumā par pilsonību ņemt vērā ES pilsonības tiesību attīstību sekundārajos tiesību aktos un jurisprudencē un ierosināt ceļvedi, lai sasaistītu kopā visus šos attīstības aspektus nolūkā oficiāli ņemt vērā šīs jomas attīstību Savienībā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka saskaņā ar LESD 25. pantā minēto procedūru šā uzdevuma galīgais mērķis būtu īstenot konkrētas iniciatīvas nolūkā konsolidēt konkrētas pilsoņu tiesības un brīvības saskaņā ar ES pilsonības statūtiem, kas ir līdzīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāram, ietverot Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības un pamatbrīvības, kā arī Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktās sociālās tiesības un LESD 2. pantā noteiktās vērtības, kas ir Eiropas “publisko telpu” raksturojoši elementi, un, cita starpā, ietverot publiskajai telpai atbilstošu pārvaldības modeli, cieņu, brīvību, tiesiskumu, demokrātiju, plurālismu, iecietību, taisnīgumu un solidaritāti, kā arī līdztiesību un nediskrimināciju, kas būtu jāņem vērā nākotnē vai Līgumu iespējamajā reformā; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstīm. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(2)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(3)  OV L 115, 17.4.2014., 3. lpp.

(4)  OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.

(5)  OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.

(6)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(7)  OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.

(8)  OV L 106, 24.4.2015., 1. lpp.

(9)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(10)  OV C 355, 20.10.2017., 17. lpp.

(11)  OV C 482, 23.12.2016., 117. lpp.

(12)  OV C 58, 15.2.2018., 57. lpp.

(13)  OV C 263, 25.7.2018., 28. lpp.

(14)  OV C 263, 25.7.2018., 98. lpp.

(15)  OV C 463, 21.12.2018., 83. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0282.

(17)  OV C 463, 21.12.2018., 89. lpp.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0226.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0449.

(20)  Piemēram, Tiesas 2011. gada 8. marta spriedums lietā Gerardo Ruiz Zambrano / Office national de l’emploi (ONEM), C-34/09, ECLI:EU:C:2011:124, Tiesas 2010. gada 2. marta spriedums lietā Janko Rottman / Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104, Tiesas 2011. gada 5. maija spriedums lietā Shirley McCarthy / Secretary of State for the Home Department, C-434/09, ECLI:EU:C:2011:277 un Tiesas 2011. gada 15. novembra spriedums lietā Murat Dereci and Others / Bundesministerium für Inneres, C-256/11, ECLI:EU:C:2011:734.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/16

---

P8_TA(2019)0077

Līguma noteikumu par ciešāku sadarbību īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija Par Līguma noteikumu par ciešāku sadarbību īstenošanu (2018/2112(INI))

(2020/C 449/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu noteikumus par ciešāku sadarbību, un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pantu, 42. panta 6. punktu, 44., 45. un 46. pantu, un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82., 83., 86., 87., 187., 188., 326., 327., 328., 329., 330., 331., 332., 333. un 334. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu noteikumus par ciešāku sadarbību, un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pantu, 42. panta 6. punktu, 44., 45. un 46. pantu, un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82., 83., 86., 87., 187., 188., 326., 327., 328., 329., 330., 331., 332., 333. un 334. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu noteikumus par citām esošām diferencētas integrācijas formām, un jo īpaši LESD 136., 137. un 138. pantu par noteikumiem attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu noteikumus par citām esošām diferencētas integrācijas formām, un jo īpaši LESD 136., 137. un 138. pantu par noteikumiem attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro,

| — | ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP),

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 10 par pastāvīgo strukturēto sadarbību, kas izveidots ar Līguma par Eiropas Savienību 42. pantu, Protokolu Nr. 14 par Eurogrupu un Protokolu Nr. 19 par Šengenas acquis, kas integrēts Eiropas Savienības sistēmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 10 par pastāvīgo strukturēto sadarbību, kas izveidots ar Līguma par Eiropas Savienību 42. pantu, Protokolu Nr. 14 par Eurogrupu un Protokolu Nr. 19 par Šengenas acquis, kas integrēts Eiropas Savienības sistēmā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūciju par diferencēto integrāciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūciju par diferencēto integrāciju (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. marta balto grāmatu (COM(2017)2025) un tai sekojošos piecus pārdomu dokumentus (COM(2017)0206), COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. marta balto grāmatu (COM(2017)2025) un tai sekojošos piecus pārdomu dokumentus (COM(2017)0206), COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315, COM(2017)0358),

| — | ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0038/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0038/2019),

| A. | tā kā Savienība ir īpaši ieinteresēta ciešākas sadarbības īstenošanā dažās jomās, kuras nav ES ekskluzīvā kompetencē, lai panāktu progresu Eiropas projekta virzībā un atvieglotu iedzīvotāju dzīvi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir īpaši ieinteresēta ciešākas sadarbības īstenošanā dažās jomās, kuras nav ES ekskluzīvā kompetencē, lai panāktu progresu Eiropas projekta virzībā un atvieglotu iedzīvotāju dzīvi;

| B. | tā kā saskaņā ar LES 20. pantu ciešāka sadarbība ir uzskatāma par galējo līdzekli gadījumā, ja šādas sadarbības mērķus pieņemamā laikposmā nevar sasniegt Savienība kopumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar LES 20. pantu ciešāka sadarbība ir uzskatāma par galējo līdzekli gadījumā, ja šādas sadarbības mērķus pieņemamā laikposmā nevar sasniegt Savienība kopumā;

| C. | tā kā ciešāka sadarbība nebūtu jāuzskata par instrumentu dalībvalstu izolēšanai vai šķelšanās veicināšanai, bet gan par pragmatisku risinājumu Eiropas integrācijas turpmākas virzības panākšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ciešāka sadarbība nebūtu jāuzskata par instrumentu dalībvalstu izolēšanai vai šķelšanās veicināšanai, bet gan par pragmatisku risinājumu Eiropas integrācijas turpmākas virzības panākšanai;

| D. | tā kā dažu politikas jomu sensitīvais raksturs apgrūtina parastās likumdošanas procedūras īstenošanu tajās, ne tikai vienprātības prasības dēļ, bet arī tāpēc, ka Padomē ir iedibināta prakse vienmēr censties panākt dalībvalstu vienprātību, pat gadījumos, kad lēmuma pieņemšanai pietiktu ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā dažu politikas jomu sensitīvais raksturs apgrūtina parastās likumdošanas procedūras īstenošanu tajās, ne tikai vienprātības prasības dēļ, bet arī tāpēc, ka Padomē ir iedibināta prakse vienmēr censties panākt dalībvalstu vienprātību, pat gadījumos, kad lēmuma pieņemšanai pietiktu ar kvalificētu balsu vairākumu;

| E. | tā kā, izņemot finanšu darījumu nodokli, visas esošos ciešākas sadarbības iniciatīvas Padome būtu varējusi pieņemt ar kvalificēta vairākuma balsošanu, ja vienprātības balsojuma vietā būtu bijis jāpiemēro šis noteikums; |
| --- | --- |

E.

tā kā, izņemot finanšu darījumu nodokli, visas esošos ciešākas sadarbības iniciatīvas Padome būtu varējusi pieņemt ar kvalificēta vairākuma balsošanu, ja vienprātības balsojuma vietā būtu bijis jāpiemēro šis noteikums;

| F. | tā kā jau ir vairāki piemēri dalībvalstu grupu īstenotai divpusējai vai daudzpusējai sadarbībai ārpus Līgumu satvara, piemēram, tādās jomās kā aizsardzība; tā kā ekonomikas un monetārās krīzes radītā spiediena dēļ radās nepieciešamība dažās jomās ātri pieņemt lēmumus un pārvarēt vienprātības prasības radīto šķērsli, kā rezultātā ārpus ES tiesiskā regulējuma tika pieņemti tādi starpvaldību instrumenti kā Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM) un Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP jeb fiskālais pakts); |
| --- | --- |

F.

tā kā jau ir vairāki piemēri dalībvalstu grupu īstenotai divpusējai vai daudzpusējai sadarbībai ārpus Līgumu satvara, piemēram, tādās jomās kā aizsardzība; tā kā ekonomikas un monetārās krīzes radītā spiediena dēļ radās nepieciešamība dažās jomās ātri pieņemt lēmumus un pārvarēt vienprātības prasības radīto šķērsli, kā rezultātā ārpus ES tiesiskā regulējuma tika pieņemti tādi starpvaldību instrumenti kā Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM) un Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP jeb fiskālais pakts);

| G. | tā kā ciešāka sadarbība ir procedūra, kurā vismaz deviņām dalībvalstīm ir atļauts izveidot padziļinātu sadarbību ES struktūru jomā, bet neiesaistot pārējās dalībvalstis; tā kā ciešāka sadarbība ļauj iesaistītajām dalībvalstīm sasniegt kopīgu mērķi vai iniciatīvu un pārvarēt paralīzi sarunās vai bloķēšanu, ko veic cita dalībvalsts vai dalībvalstis, ja ir prasīta vienprātība; tā kā saskaņā ar LES 20. panta 4. punktu tiesību aktiem, ko pieņem ciešākas sadarbības ietvaros, vajadzētu būt saistošiem tikai iesaistītajām dalībvalstīm; tā kā ciešāka sadarbība aprobežojas ar jomām, kurās Eiropas Savienībai nav ekskluzīvās kompetences; |
| --- | --- |

G.

tā kā ciešāka sadarbība ir procedūra, kurā vismaz deviņām dalībvalstīm ir atļauts izveidot padziļinātu sadarbību ES struktūru jomā, bet neiesaistot pārējās dalībvalstis; tā kā ciešāka sadarbība ļauj iesaistītajām dalībvalstīm sasniegt kopīgu mērķi vai iniciatīvu un pārvarēt paralīzi sarunās vai bloķēšanu, ko veic cita dalībvalsts vai dalībvalstis, ja ir prasīta vienprātība; tā kā saskaņā ar LES 20. panta 4. punktu tiesību aktiem, ko pieņem ciešākas sadarbības ietvaros, vajadzētu būt saistošiem tikai iesaistītajām dalībvalstīm; tā kā ciešāka sadarbība aprobežojas ar jomām, kurās Eiropas Savienībai nav ekskluzīvās kompetences;

| H. | tā kā saskaņā ar LESD 328. panta 1. punktu Komisija un dalībvalstis, kas piedalās ciešākā sadarbībā, nodrošina, ka tās veicina dalībvalstu līdzdalību pēc iespējas lielākā skaitā, |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar LESD 328. panta 1. punktu Komisija un dalībvalstis, kas piedalās ciešākā sadarbībā, nodrošina, ka tās veicina dalībvalstu līdzdalību pēc iespējas lielākā skaitā,

| I. | tā kā pieredze liecina, ka ciešāka sadarbība ir devusi apmierinošus rezultātus laulības šķiršanas tiesību aktu jomā (6), un tai ir vilinošas perspektīvas attiecībā uz laulāto mantisko attiecību regulējumu (7), Eiropas vienoto patentu un Eiropas Prokuratūru; |
| --- | --- |

I.

tā kā pieredze liecina, ka ciešāka sadarbība ir devusi apmierinošus rezultātus laulības šķiršanas tiesību aktu jomā (6), un tai ir vilinošas perspektīvas attiecībā uz laulāto mantisko attiecību regulējumu (7), Eiropas vienoto patentu un Eiropas Prokuratūru;

| J. | tā kā ciešākas sadarbības īstenošana gūtā sākotnējā pieredzē ir apzinātas ar šīs koncepcijas piemērošanu saistītās grūtības, kuras rodas tāpēc, ka Līgumos ir ierobežots normu klāsts, kas reglamentē šī režīma praktisko īstenošanu, un tāpēc, ka Savienības iestādes pietiekamā apmērā neveic pēcpasākumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā ciešākas sadarbības īstenošana gūtā sākotnējā pieredzē ir apzinātas ar šīs koncepcijas piemērošanu saistītās grūtības, kuras rodas tāpēc, ka Līgumos ir ierobežots normu klāsts, kas reglamentē šī režīma praktisko īstenošanu, un tāpēc, ka Savienības iestādes pietiekamā apmērā neveic pēcpasākumus;

| K. | tā kā dažādu ES dalībvalstīs un federatīvās valstīs ārpus Savienības izmantotu sadarbības modeļu analīzē tika secināts, ka par federālo līmeni zemāka pārvaldes līmeņa struktūras kopīgu interešu jomās bieži izmanto elastīgus sadarbības mehānismus; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažādu ES dalībvalstīs un federatīvās valstīs ārpus Savienības izmantotu sadarbības modeļu analīzē tika secināts, ka par federālo līmeni zemāka pārvaldes līmeņa struktūras kopīgu interešu jomās bieži izmanto elastīgus sadarbības mehānismus;

| L. | tā kā apstākļos, kuros neizmanto pārejas klauzulas, lai Padomē no vienprātīga balsojuma pārietu uz kvalificēta vairākuma balsojumu, un kuros netiek veikta vērienīga Līgumu reforma, pastāv iespējamība, ka dalībvalstīm nākotnē arvien vairāk nāksies izmantot noteikumus par ciešāku sadarbību, lai atrisinātu kopējas problēmas un sasniegtu kopējus mērķus; |
| --- | --- |

L.

tā kā apstākļos, kuros neizmanto pārejas klauzulas, lai Padomē no vienprātīga balsojuma pārietu uz kvalificēta vairākuma balsojumu, un kuros netiek veikta vērienīga Līgumu reforma, pastāv iespējamība, ka dalībvalstīm nākotnē arvien vairāk nāksies izmantot noteikumus par ciešāku sadarbību, lai atrisinātu kopējas problēmas un sasniegtu kopējus mērķus;

| M. | tā kā ciešākas sadarbības netraucētai piemērošanai ir būtiski sagatavot risināmo jautājumu sarakstu un ceļvedi ciešākas sadarbības efektīvai darbībai atbilstīgi Līgumu burtam un garam, |
| --- | --- |

M.

tā kā ciešākas sadarbības netraucētai piemērošanai ir būtiski sagatavot risināmo jautājumu sarakstu un ceļvedi ciešākas sadarbības efektīvai darbībai atbilstīgi Līgumu burtam un garam,

Svarīgākie novērojumi

| 1. | ir nobažījies par to, ka, lai gan ciešāka sadarbība piedāvā risinājumu kopējām problēmām, izmantojot Savienības institucionālās struktūras resursus un tādējādi samazinot administratīvās izmaksas iesaistītajām dalībvalstīm, tomēr ar to nav pilnībā izskausta vajadzība sadarbības nolūkā veidot Līgumos neparedzētas starpvaldību grupas, kas negatīvi ietekmē ES tiesiskā regulējuma piemērošanas konsekvenci un tādējādi ir cēlonis atbilstīgus demokrātiskas uzraudzības trūkumam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka būtu jāsaglabā ES vienotā iestāžu sistēma, lai sasniegtu Savienības kopīgos mērķus un garantētu visu pilsoņu līdztiesības principa ievērošanu; uzstāj, ka būtu jāturpina ievērot Kopienas vai Savienības izmantoto pieeju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka atšķirībā no starpvaldību līgumiem ciešāka sadarbība ir ne tikai likumīgs, bet arī ērts problēmu risināšanas instruments, jo tā ir balstīta uz Līgumu noteikumiem un tās darbība tiek nodrošināta Savienības institucionālajā struktūrā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda – kaut gan ciešāka sadarbība kopš tās noformulēšanas Amsterdamas līgumā nav tikusi plaši izmantota, jo tā pēc būtības ir galējā risinājuma pasākums, šķiet, ka tās nozīme palielinās un tās izmantošana dod taustāmus rezultātus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda – balstoties uz līdz šim gūto pieredzi, ciešāka sadarbība visbiežāk tiek veidota jomās, kuras reglamentē īpaša likumdošanas procedūra, kurā paredzēta vienprātības prasība, un šis instruments galvenokārt ir izmantots tieslietu un iekšlietu jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda – līdz šim procedūra, ar kuru izveido un īsteno ciešāku sadarbību, ir prasījusi ilgu laiku, galvenokārt tāpēc, ka nav skaidri definēts, cik ilgs ir “pieņemams laikposms”, kas nepieciešams, lai noteiktu, ka priekšlikumam balsojumā neizdosies iegūt atbalstu, un tāpēc, ka trūkst stingras politiskās gribas panākt ātrāku virzību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka iespējas noformēt ciešāku sadarbību varētu būt mazinājis tas, ka trūkst skaidru darbības pamatnostādņu, kuras reglamentētu, kā izveidot un pārvaldīt ciešāku sadarbību, piemēram, kopīgajām iestādēm piemērojamu tiesību aktu vai procedūras, kas jāveic, lai izstātos no jau izveidota sadarbības režīma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina – kaut gan ciešāka sadarbība gūst labumu no Savienības institucionālās un tiesību sistēmas, to nav paredzēts automātiski iekļaut ES acquis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata – kaut gan ciešāka sadarbība tiek uzskatīta par rezerves variantu, tā tomēr ir perspektīvs instruments problēmu risināšanai Savienības līmenī un iestāžu procesuālo strupceļu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata – lai varētu efektīvi īstenot ciešāku sadarbību un organizēt tās darbību, ir jāgūst atbilde uz vieniem un tiem pašiem jautājumiem neatkarīgi no politikas jomas, kurā sadarbību īstenos, vai izraudzītās sadarbības formas; |
| --- | --- |

10.

Ieteikumi

| 11. | tāpēc ierosina, ka, lai nodrošinātu ciešākas sadarbības netraucētu un efektīvu īstenošanu, ir jāatbild uz tālāk izklāstītajiem jautājumiem un jāievēro tālāk izklāstītais ceļvedis; |
| --- | --- |

11.

Lēmumu pieņemšanas process

| 12. | norāda, ka politiskajam impulsam par ciešāku sadarbību vajadzētu nākt no dalībvalstīm, bet diskusijām par tās saturu vajadzētu būt balstītām uz Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka LESD 225. pants piešķir Parlamentam tiesības ierosināt kvazileģislatīvu iniciatīvu, kas jāsaprot tā, ka Parlaments var ierosināt izveidot ciešāku sadarbību, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, par ko divu secīgu Padomes prezidentūru pilnvaru laikā nav izdevies panākt vienošanos ierastajā lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka secinājums par to, ka kādā sadarbības gadījumā izvirzītos mērķus nevar sasniegt Savienība kopumā, saskaņā ar LES 20. pantā paredzēto prasību, būtu izdarāms tad, ja minētajā sadarbības jomā Padomē nav ticis panākts būtisks progress divu Padomes prezidentūru pilnvaru laikā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | iesaka paredzēt – lai varētu konstatēt, ka mērķus pieņemamā laikposmā nevar sasniegt Savienība kopumā, dalībvalstu lūgumiem izveidot savstarpēju ciešāku sadarbību principā vajadzētu būt balstītiem uz mērķiem, kas ir vismaz tikpat vērienīgi kā Komisijas izvirzītie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | stingri iesaka tūlīt pēc tam, kad Padome ir devusi piekrišanu ciešākas sadarbības uzsākšanai, piemērot LESD 333. pantā paredzēto pārejas klauzulu, kas dod iespēju pāriet no vienprātīga balsojuma uz kvalificēta vairākuma balsojumu un no īpašās likumdošanas procedūras uz parasto likumdošanas procedūru, lai izvairītos no jauniem strupceļiem gadījumā, ja sadarbībā paredzēts iesaistīties daudzām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka lēmumā, ar ko atļauj uzsākt ciešāku sadarbību, ir jāparedz satvars attiecībām ar sadarbībā neiesaistītajām dalībvalstīm; uzskata, ka ciešākā sadarbībā neiesaistītajām dalībvalstīm tomēr būtu pilnībā jāpiedalās konkrētās sadarbības temata apspriešanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka gan Komisijas, gan Padomes sekretariātam ir būtiska loma, respektīvi, tie nodrošina, ka ciešākā sadarbībā neiesaistītās dalībvalstis netiek atstātas novārtā tādā veidā, kas apgrūtinātu šo valstu iespējamo dalību; |
| --- | --- |

18.

Administrācija

| 19. | iesaka Komisijai aktīvi iesaistīties visos ciešākas sadarbības posmos no priekšlikuma iesniegšanas līdz sadarbības apspriešanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka ES iestāžu vienotība būtu jāsaglabā, un ka ciešākas sadarbības rezultātā nebūtu jārada paralēli iestāžu attiecību režīmi, bet jāparedz iespēja, ja tas ir atbilstīgi ES tiesiskajam regulējumam, izveidot īpašas struktūras, neskarot Savienības iestāžu un struktūru kompetenci un funkcijas; |
| --- | --- |

20.

Parlamentārā pārraudzība

| 21. | atgādina, ka Parlaments ir atbildīgs par ciešākas sadarbības parlamentāro pārbaudi; prasa to, lai ciešākas sadarbības demokrātiskajā pārraudzībā līdzās Eiropas Parlamentam būtu ciešāk iesaistīti valstu parlamenti un reģionālie parlamenti no tām dalībvalstīm, kurās tādi ir, ja sadarbība attiecas uz dalītajā kompetencē esošajām politikas jomām; uzsver iespēju vajadzības gadījumā un neskarot Parlamenta pilnvaras izveidot starpparlamentāru forumu, kas būtu līdzīgs LSKP 13. pantā paredzētajai starpparlamentārajai konferencei un Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) starpparlamentārajai konferencei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver to, ka dalībvalstīm, kuras piedalās ciešākā sadarbībā, lēmumu pieņemšanā būtu jāiekļauj reģioni ar leģislatīvām pilnvarām jautājumos, kuri skar šos reģionus, lai ievērotu pilnvaru iekšējo sadali un nostiprinātu šādas ciešākas sadarbības sociālo leģitimitāti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iesaka Parlamentam piešķirt lielāku lomu ciešākā sadarbībā, paredzot iespēju, ka tas var Komisijai ieteikt jaunus sadarbības veidus saskaņā ar LESD 225. pantu un pārraudzīt priekšlikumus vai uzsāktu sadarbību; pauž pārliecību, ka Parlamentam būtu jāpiedalās visos procedūras posmos, un nebūtu vienkārši jāsagaida, ka tas tikai sniedz savu piekrišanu, un ka Parlamentam būtu jāsaņem regulāri ziņojumi un jāvar izteikt piezīmes par ciešākas sadarbības īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Padomi — pirms lūgt Parlamenta piekrišanu galīgajam tekstam — sadarboties ar Parlamentu iespējamā turpmākā ciešākas sadarbības procedūrā, lai nodrošinātu maksimālu sadarbību starp Savienības likumdevējiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tomēr pauž nozēlu, ka, neraugoties uz Parlamenta konstruktīvo un izsvērto pieeju ciešākas sadarbības procedūrai, Padome ir izrādījusi mazu ieinteresētību oficiāli iesaistīties sadarbībā ar Parlamentu pirms Parlamenta piekrišanas lūgšanas galīgajam sarunu gaitā izstrādātajam tekstam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka Parlamentam būtu jāuzlabo sava iekšējā darba organizācija saistībā ar ciešāku sadarbību; šajā sakarā uzskata, ka katrs ciešākas sadarbības gadījums būtu jāuzrauga attiecīgajai pastāvīgajai komitejai, un iesaka ar Parlamenta Reglamentu atļaut izveidot īpašas apakškomitejas, kurās kā pilntiesīgi locekļi pirmkārt tiktu izraudzīti EP deputāti, kuri ievēlēti dalībvalstīs, kas piedalās attiecīgajā ciešākas sadarbības režīmā; |
| --- | --- |

26.

Budžets

| 27. | uzskata, ka ar ciešāku sadarbību saistītie darbības izdevumi būtu jāsedz sadarbībā iesaistītajām dalībvalstīm, bet, ja izmaksas sedz no ES budžeta, tad sadarbībā neiesaistītajām dalībvalstīm būtu jāsaņem atlīdzība, izņemot gadījumos, kad Padome pēc apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar LESD 332. pantu nolemj, ka šāda sadarbība būtu jāfinansē no ES budžeta, tādējādi minētos izdevumus iekļaujot šajā budžetā un attiecīgi arī pakļaujot tos ikgadējai budžeta procedūrai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka, ja ar ciešāko sadarbību reglamentētā darbība gūst ieņēmumus, šie ieņēmumi būtu jānovirza ar ciešāku sadarbību saistīto izdevumu segšanai; |
| --- | --- |

28.

Jurisdikcija

| 29. | uzskata, ka ciešākai sadarbībai vajadzētu būt tiešā Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā, neskarot iespēju uzsākt šķīrējtiesas procedūru vai izveidot strīdu izšķiršanas pirmās instances tiesu, ja tāda būtu vajadzīga ciešākas sadarbības režīma darbības nodrošināšanai, ja vien Līgumā nav noteikts citādi; šādā gadījumā tas ir jānorāda tiesību aktā, ar ko izveido minēto ciešākas sadarbības režīmu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka ja ciešākas sadarbības režīma īstenošanai ir jāizveido īpašs šķīrējtiesas mehānisms vai tiesa, galīgajai šķīrējtiesai vienmēr ir jābūt ES Tiesai; |
| --- | --- |

30.

Savienības institucionālās struktūras pielāgojumi

| 31. | ierosina Komisijā izveidot īpašu ciešākas sadarbības struktūrvienību, kas būtu par starpiestāžu attiecībām atbildīgā komisāra pārziņā un kuras pienākumi būtu koordinēt un racionalizēt ciešākas sadarbības iniciatīvu izstrādi savā iestādē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, gan Komisijas, gan Padomes sekretariātam būtu jādod aktīvāka loma ciešākas sadarbības norisē, tāpēc ierosina, ka šīm struktūrām kopā ar Reģionu komiteju un konkrēti ar tās Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) platformu būtu aktīvi jāmeklē jomas, kurās ciešāka sadarbība varētu būt noderīga Eiropas projekta virzības veicināšanai, vai esošiem ciešākas sadarbības veidiem tuvu esošas jomas nolūkā izvairīties no pārklāšanās vai pretrunām; |
| --- | --- |

32.

Dalībvalstu izstāšanās vai izslēgšana

| 33. | norāda, ka Līgumos nav nekādu normu, kurās būtu paredzētas iespējas dalībvalstīm izstāties vai dalībvalstis izslēgt no ciešākas sadarbības režīmiem, kuru īstenošana pašlaik norisinās, izņemot pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka visos ciešākas sadarbības režīmos būtu jāparedz skaidri noteikumi, saskaņā ar kuriem no ciešākas sadarbības var izstāties dalībvalstis, kuras vairs sadarbībā nevēlas piedalīties, vai izslēgt dalībvalstis, kuras vairs neatbilst dalībai ciešākā sadarbībā izvirzītajiem kritērijiem; iesaka visus noteikumus par dalībvalsts iespējamo izstāšanos vai izslēgšanu paredzēt tiesību aktā, ar ko izveido konkrēto ciešākas sadarbības režīmu; |
| --- | --- |

34.

Ieteikumi ciešākas sadarbības turpmākai attīstībai

| 35. | uzskata, ka ir jāizstrādā procedūra, saskaņā ar ko atļauju izveidot ciešāku sadarbību politiski ļoti nozīmīgās jomās varētu piešķirt steidzamības kārtā vēl pirms pagājis regulējumā paredzētais laiks, proti, divas secīgas Padomes prezidentūras; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina ciešākā sadarbībā iesaistītās dalībvalstis sadarboties, lai ciešākas sadarbības instrumentu iekļautu acquis communautaire; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju, pamatojoties uz LESD 175. panta trešo daļu vai 352. punktu iesniegt regulas priekšlikumu nolūkā vienkāršot un apvienot attiecīgo ciešākas sadarbības tiesisko regulējumu (piemēram, vadošos principus par tiesību aktiem, kas piemērojami kopīgām iestādēm vai dalībvalsts izstāšanās gadījumā), tādējādi veicinot šādas sadarbības noslēgšanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ierosina, ka nākamajā Līgumu pārskatīšanā būtu jāizpēta iespēja, kā paredzēt reģionu vai vietējā līmeņa struktūru iesaisti ciešākā sadarbībā, ja tā ir saistīta ar jomu, kura ir attiecīgā līmeņa struktūras ekskluzīvā kompetencē, pienācīgi ņemot vērā valstu konstitūcijas; |
| --- | --- |

38.

o

o
  o

| 39. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(2)  OV C 252, 18.7.2018., 201. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 235. lpp.

(4)  OV C 263, 25.7.2018., 125. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0044.

(6)  Padomes 2010. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (OV L 343, 29.12.2010., 10. lpp.).

(7)  Padomes 2016. gada 24. jūnija Regula (ES) 2016/1103, ar ko īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi laulāto mantisko attiecību jomā (OV L 183, 8.7.2016., 1. lpp.).

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/22

---

P8_TA(2019)0078

Līguma noteikumu par Parlamenta politiskās kontroles pilnvarām attiecībā uz Komisiju īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Līguma noteikumu par Parlamenta politiskās kontroles pilnvarām attiecībā uz Komisiju īstenošanu (2018/2113(INI))

(2020/C 449/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu noteikumus par politisko uzraudzību, ko Eiropas Parlaments īsteno attiecībā pret Eiropas Komisiju, un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 14., 17. un 25. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 121., 159., 161., 175., 190., 225., 226., 230., 233., 234., 249., 290., 291., 319. un 325. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu noteikumus par politisko uzraudzību, ko Eiropas Parlaments īsteno attiecībā pret Eiropas Komisiju, un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 14., 17. un 25. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 121., 159., 161., 175., 190., 225., 226., 230., 233., 234., 249., 290., 291., 319. un 325. pantu,

| — | ņemot vērā LES 17. pantu, ar kuru Komisijai uztic Savienības vispārējo interešu veicināšanu un monopolu īstenot iniciatīvas šajā nolūkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 17. pantu, ar kuru Komisijai uztic Savienības vispārējo interešu veicināšanu un monopolu īstenot iniciatīvas šajā nolūkā,

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2016. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu un 2013. gada Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu un 2013. gada Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 7. februāra lēmumu par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu un jo īpaši tā 2. un 8. punktu, kurā ir atkārtoti uzsvērts, ka vadošo kandidātu Spitzenkandidaten process sastāv no sekmīgas konstitucionālās un politiskās prakses, atspoguļojot Līgumos paredzēto iestāžu līdzsvaru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 7. februāra lēmumu par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu un jo īpaši tā 2. un 8. punktu, kurā ir atkārtoti uzsvērts, ka vadošo kandidātu Spitzenkandidaten process sastāv no sekmīgas konstitucionālās un politiskās prakses, atspoguļojot Līgumos paredzēto iestāžu līdzsvaru (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 16. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu un ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK (4), un notiekošās iestāžu sarunas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 16. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu un ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK (4), un notiekošās iestāžu sarunas,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda ziņojumu par sanāksmēm un dokumentu pārbaudi –apvienotās sūdzības 488/2018/KR un 514/2018/KR par jauna Komisijas ģenerālsekretāra iecelšanu, un Ombuda ieteikumu šajās lietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda ziņojumu par sanāksmēm un dokumentu pārbaudi –apvienotās sūdzības 488/2018/KR un 514/2018/KR par jauna Komisijas ģenerālsekretāra iecelšanu, un Ombuda ieteikumu šajās lietās,

| — | ņemot vērā Reglamentu, tostarp tā 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamentu, tostarp tā 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0033/2019),

| A. | tā kā Savienības iestāžu sistēma, kas ir nostiprināta Līgumos, uzliek Parlamentam — Savienības likumdošanas iestādei — atbildību īstenot Komisijas politisko uzraudzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienības iestāžu sistēma, kas ir nostiprināta Līgumos, uzliek Parlamentam — Savienības likumdošanas iestādei — atbildību īstenot Komisijas politisko uzraudzību;

| B. | tā kā Parlamenta rīcībā ir instrumentu kopums, ar kuru saukt Komisiju pie atbildības, piemēram, priekšlikums izteikt neuzticību (LES 17. pants un LESD 234. pants), iespēja prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību atsevišķam Komisijas loceklim (Parlamenta Reglamenta 118. panta 10. punkts), tiesības veikt izmeklēšanu (LESD 226. pants), kontroles tiesības attiecībā uz deleģētajiem un īstenošanas aktiem (LESD 290. un 291. pants), tiesības uzdot jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski vai rakstiski (LESD 230. panta otrā daļa), un tiesības ierosināt tiesvedību pret Komisiju jautājumā par tiesību aktu likumību (LESD 263. pants) vai Komisijas bezdarbības gadījumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta rīcībā ir instrumentu kopums, ar kuru saukt Komisiju pie atbildības, piemēram, priekšlikums izteikt neuzticību (LES 17. pants un LESD 234. pants), iespēja prasīt Komisijas priekšsēdētājam izteikt neuzticību atsevišķam Komisijas loceklim (Parlamenta Reglamenta 118. panta 10. punkts), tiesības veikt izmeklēšanu (LESD 226. pants), kontroles tiesības attiecībā uz deleģētajiem un īstenošanas aktiem (LESD 290. un 291. pants), tiesības uzdot jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski vai rakstiski (LESD 230. panta otrā daļa), un tiesības ierosināt tiesvedību pret Komisiju jautājumā par tiesību aktu likumību (LESD 263. pants) vai Komisijas bezdarbības gadījumā;

| C. | tā kā papildus šiem instrumentiem Parlamentam ir pieejami daudzi vadošas uzraudzības instrumenti, kuri tam ļauj proaktīvi veidot Eiropas politisko darba kārtību; |
| --- | --- |

C.

tā kā papildus šiem instrumentiem Parlamentam ir pieejami daudzi vadošas uzraudzības instrumenti, kuri tam ļauj proaktīvi veidot Eiropas politisko darba kārtību;

| D. | tā kā budžets ir vissvarīgākais Eiropas Savienības mērķu un stratēģiju īstenošanas instruments, un tādēļ budžeta kontrolei ir ārkārtīgi liela nozīme; |
| --- | --- |

D.

tā kā budžets ir vissvarīgākais Eiropas Savienības mērķu un stratēģiju īstenošanas instruments, un tādēļ budžeta kontrolei ir ārkārtīgi liela nozīme;

| E. | tā kā vadošo kandidātu process atspoguļo iestāžu līdzsvaru starp Parlamentu un Komisiju un šādi ir būtiski konsolidējis un stiprinājis saikni starp šīm abām iestādēm, tādējādi palielinot Komisijas politizāciju, kā rezultātā Parlamentam būtu pastiprināti jāuzrauga tās izpildvaras funkcijas; |
| --- | --- |

E.

tā kā vadošo kandidātu process atspoguļo iestāžu līdzsvaru starp Parlamentu un Komisiju un šādi ir būtiski konsolidējis un stiprinājis saikni starp šīm abām iestādēm, tādējādi palielinot Komisijas politizāciju, kā rezultātā Parlamentam būtu pastiprināti jāuzrauga tās izpildvaras funkcijas;

| F. | tā kā LES 17. pants nosaka, ka Komisijas priekšsēdētāju ievēlē Parlaments, pamatojoties uz ES valstu vadītāju un valdību priekšlikumu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus un apspriešanos ar Parlamentu; tā kā LES 17. pants arī nosaka, ka gadījumā, ja Parlaments noraida piedāvāto kandidātu, būtu jāievēro tā pati procedūra, ieskaitot apspriešanos ar Parlamentu; |
| --- | --- |

F.

tā kā LES 17. pants nosaka, ka Komisijas priekšsēdētāju ievēlē Parlaments, pamatojoties uz ES valstu vadītāju un valdību priekšlikumu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus un apspriešanos ar Parlamentu; tā kā LES 17. pants arī nosaka, ka gadījumā, ja Parlaments noraida piedāvāto kandidātu, būtu jāievēro tā pati procedūra, ieskaitot apspriešanos ar Parlamentu;

| G. | tā kā pirms komisāru kolēģijas apstiprināšanas visiem komisāru amata kandidātiem ir jāpiedalās uzklausīšanā un tā kā Parlamentam ir pilnvaras novērtēt komisāra amata kandidātu uzklausīšanās paustos solījumus un prioritātes, tostarp novērtēt, vai viņu personiskā informācija ļauj viņiem kvalificēties, ka viņi izpilda amata vajadzībām nepieciešamās prasības; |
| --- | --- |

G.

tā kā pirms komisāru kolēģijas apstiprināšanas visiem komisāru amata kandidātiem ir jāpiedalās uzklausīšanā un tā kā Parlamentam ir pilnvaras novērtēt komisāra amata kandidātu uzklausīšanās paustos solījumus un prioritātes, tostarp novērtēt, vai viņu personiskā informācija ļauj viņiem kvalificēties, ka viņi izpilda amata vajadzībām nepieciešamās prasības;

| H. | tā kā Līgumos Parlamentam ir piešķirtas tiesības balsot par priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai kopumā, bet ne izteikt neuzticību atsevišķam komisāram; |
| --- | --- |

H.

tā kā Līgumos Parlamentam ir piešķirtas tiesības balsot par priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai kopumā, bet ne izteikt neuzticību atsevišķam komisāram;

| I. | tā kā, neraugoties uz komisāru kolēģijas kolektīvo atbildību, Parlamentam būtu jānodrošina, ka katra komisāra darbs ir pakļauts efektīvai politiskajai uzraudzībai; |
| --- | --- |

I.

tā kā, neraugoties uz komisāru kolēģijas kolektīvo atbildību, Parlamentam būtu jānodrošina, ka katra komisāra darbs ir pakļauts efektīvai politiskajai uzraudzībai;

| J. | tā kā jaunā Komisijas ģenerālsekretāra nesenā iecelšana ir izraisījusi nopietnas bažas par Komisijas augstāko amatpersonu lomu un politisko ietekmi; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunā Komisijas ģenerālsekretāra nesenā iecelšana ir izraisījusi nopietnas bažas par Komisijas augstāko amatpersonu lomu un politisko ietekmi;

| K. | tā kā, kad 2019. gadā tiks iecelts jaunais Komisijas priekšsēdētājs un jaunie komisāri, Komisijas ģenerālsekretāra amata vietas aizpildīšanai būtu jāveic jauna, noteikumiem atbilstoša procedūra; |
| --- | --- |

K.

tā kā, kad 2019. gadā tiks iecelts jaunais Komisijas priekšsēdētājs un jaunie komisāri, Komisijas ģenerālsekretāra amata vietas aizpildīšanai būtu jāveic jauna, noteikumiem atbilstoša procedūra;

| L. | tā kā Komisijai ir uz Līgumu balstīti pienākumi regulāri iesniegt Parlamentam: ikgadēju pārskata ziņojumu par Savienības darbību (LESD 249. pants); ziņojumu reizi trijos gados par diskriminācijas aizlieguma un Savienības pilsonības noteikumu piemērošanu (LESD 25. pants); ziņojumu par daudzpusējās uzraudzības rezultātiem saistībā ar ekonomikas politiku (LESD 121. panta 5. punkts); ziņojumu reizi trijos gados par panākumiem, kas gūti attiecībā uz sociālo politiku (LESD 159. un 161. pants); ziņojumu reizi trijos gados par panākumiem, kas gūti ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzijā (LESD 175. pants); ikgadēju ziņojumu par Savienības darbībām pētniecības jomā (LESD 190. pants); ikgadēju ziņojumu par krāpšanas apkarošanu (LESD 325. pants); ziņojumu par sarunām ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja šādas sarunas tiek risinātas (LESD 207. pants); |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijai ir uz Līgumu balstīti pienākumi regulāri iesniegt Parlamentam: ikgadēju pārskata ziņojumu par Savienības darbību (LESD 249. pants); ziņojumu reizi trijos gados par diskriminācijas aizlieguma un Savienības pilsonības noteikumu piemērošanu (LESD 25. pants); ziņojumu par daudzpusējās uzraudzības rezultātiem saistībā ar ekonomikas politiku (LESD 121. panta 5. punkts); ziņojumu reizi trijos gados par panākumiem, kas gūti attiecībā uz sociālo politiku (LESD 159. un 161. pants); ziņojumu reizi trijos gados par panākumiem, kas gūti ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzijā (LESD 175. pants); ikgadēju ziņojumu par Savienības darbībām pētniecības jomā (LESD 190. pants); ikgadēju ziņojumu par krāpšanas apkarošanu (LESD 325. pants); ziņojumu par sarunām ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja šādas sarunas tiek risinātas (LESD 207. pants);

| M. | tā kā turklāt, ciktāl tas attiecas uz sekundārajiem tiesību aktiem, Komisijai tiek uzdots pārskatīt un novērtēt dažādas direktīvas un regulas un ziņot par konstatējumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā turklāt, ciktāl tas attiecas uz sekundārajiem tiesību aktiem, Komisijai tiek uzdots pārskatīt un novērtēt dažādas direktīvas un regulas un ziņot par konstatējumiem;

| N. | tā kā līdz ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pieņemšanu Parlaments ir ieguvis papildu iespējas veidot likumdošanas darba kārtību, ko Komisija katru gadu ierosina ar Komisijas darba programmu (KDP); |
| --- | --- |

N.

tā kā līdz ar Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pieņemšanu Parlaments ir ieguvis papildu iespējas veidot likumdošanas darba kārtību, ko Komisija katru gadu ierosina ar Komisijas darba programmu (KDP);

| O. | tā kā kopš Lisabonas līguma pieņemšanas Parlaments ir kļuvis par patiesu likumdevēju budžeta jomā un ir atbildīgs par apstiprinājuma sniegšanu Komisijai saistībā ar Savienības budžeta izpildi; |
| --- | --- |

O.

tā kā kopš Lisabonas līguma pieņemšanas Parlaments ir kļuvis par patiesu likumdevēju budžeta jomā un ir atbildīgs par apstiprinājuma sniegšanu Komisijai saistībā ar Savienības budžeta izpildi;

| P. | tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlaments ir paplašinājis savu ietekmi attiecībā uz ES ārpolitikas uzraudzību, iegūstot pilnvaras sniegt piekrišanu starptautisku nolīgumu noslēgšanai un tādējādi arī tiesības visos šādu nolīgumu apspriešanas posmos saņemt tūlītēju un pilnīgu informāciju no Komisijas (LESD 218. pants, LES 50. pants); |
| --- | --- |

P.

tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlaments ir paplašinājis savu ietekmi attiecībā uz ES ārpolitikas uzraudzību, iegūstot pilnvaras sniegt piekrišanu starptautisku nolīgumu noslēgšanai un tādējādi arī tiesības visos šādu nolīgumu apspriešanas posmos saņemt tūlītēju un pilnīgu informāciju no Komisijas (LESD 218. pants, LES 50. pants);

| Q. | tā kā tas, pie kādiem nosacījumiem risinājās sarunas ar Apvienoto Karalisti par tās izstāšanos no Eiropas Savienības, ir piemērs attiecībā uz to pārredzamību un Parlamenta iesaistīšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tas, pie kādiem nosacījumiem risinājās sarunas ar Apvienoto Karalisti par tās izstāšanos no Eiropas Savienības, ir piemērs attiecībā uz to pārredzamību un Parlamenta iesaistīšanu;

| R. | tā kā Parlamenta uzraudzības tiesību apmērs būtiski atšķiras attiecībā uz deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem; tā kā Parlamentam ir veto tiesības attiecībā uz deleģētajiem aktiem un/vai tas var atsaukt deleģējumu, bet īstenošanas aktu gadījumā Parlamenta iesaiste ir daudz ierobežotāka; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlamenta uzraudzības tiesību apmērs būtiski atšķiras attiecībā uz deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem; tā kā Parlamentam ir veto tiesības attiecībā uz deleģētajiem aktiem un/vai tas var atsaukt deleģējumu, bet īstenošanas aktu gadījumā Parlamenta iesaiste ir daudz ierobežotāka;

| S. | tā kā Savienības pašreizējā institucionālā struktūra un tas, ka Līgumos nav precīzi definēta izpildvara, nozīmē, ka ES izpildvaras jēdziens ir sarežģīts un izkliedēts Eiropas, valstu un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

S.

tā kā Savienības pašreizējā institucionālā struktūra un tas, ka Līgumos nav precīzi definēta izpildvara, nozīmē, ka ES izpildvaras jēdziens ir sarežģīts un izkliedēts Eiropas, valstu un reģionālā līmenī;

| T. | tā kā ir izšķiroši svarīga ciešāka sadarbība starp Eiropas Parlamentu un valstu un reģionālajiem parlamentiem, ievērojot to attiecīgās konstitūcijā noteiktās kompetences un saskaņā ar LES 10. panta 2. punktu, lai risinātu daudzslāņaino izpildvaras funkciju kontroles, ko veic Parlaments, jautājumu saistībā ar Eiropas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir izšķiroši svarīga ciešāka sadarbība starp Eiropas Parlamentu un valstu un reģionālajiem parlamentiem, ievērojot to attiecīgās konstitūcijā noteiktās kompetences un saskaņā ar LES 10. panta 2. punktu, lai risinātu daudzslāņaino izpildvaras funkciju kontroles, ko veic Parlaments, jautājumu saistībā ar Eiropas tiesību aktu īstenošanu;

| U. | tā kā pārredzamība un Parlamenta stingra iesaiste sarunās ar Apvienoto Karalisti labvēlīgi ietekmēja to iznākumu, radot uzticēšanās un vienotības gaisotni, un tādēļ tai būtu jākalpo par iedvesmu turpmāku starptautisko sarunu praksei; |
| --- | --- |

U.

tā kā pārredzamība un Parlamenta stingra iesaiste sarunās ar Apvienoto Karalisti labvēlīgi ietekmēja to iznākumu, radot uzticēšanās un vienotības gaisotni, un tādēļ tai būtu jākalpo par iedvesmu turpmāku starptautisko sarunu praksei;

Galvenie secinājumi

| 1. | atgādina, ka ES struktūru kontrole ir viena no galvenajām Eiropas Parlamenta lomām un ka Komisijas pārskatatbildība Parlamenta priekšā ir ES darbības un iekšējās demokrātiskās kontroles pamatprincips; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Parlaments nepilnvērtīgi izmanto visus savus politiskās kontroles instrumentus attiecībā uz izpildvaru, un tam ir dažādi iemesli, no kuriem daži izriet no Savienības institucionālās struktūras, bet citi — piemēram, no iestāžu savstarpējo attiecību dinamikas, kuru dēļ dažus instrumentus ir kļuvis grūti piemērot vai tie kļuvuši nepietiekami efektīvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst vadošo kandidātu procesa potenciālu un veiksmīgu īstenošanu, kurā visiem Eiropas pilsoņiem ir iespēja tiešā veidā paust viedokli par Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanu, balsojot par sarakstu, kura priekšgalā ir tas kandidāts, kuram viņi dod priekšroku; tādēļ stingri atbalsta šādas prakses turpināšanu turpmākajām Eiropas vēlēšanām un mudina visus politisko spēkus piedalīties šajā procesā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ciešākai politiskajai saiknei, kas vadošo kandidātu procesa rezultātā tika izveidota starp Parlamentu un Komisiju, nav jānozīmē, ka parlamentārā uzraudzība attiecībā uz Komisiju kļūs vājāka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka Līgumos nostiprinātā balsu skaita, kas ir nepieciešams priekšlikuma izteikt neuzticību pieņemšanai, mērķis ir saglabāt šā instrumenta efektīvu īstenošanu nopietniem gadījumiem; atzīst, ka — tāpat kā vairākumā parlamentāro demokrātiju — iespējai izteikt neuzticību galvenokārt ir atturoša iedarbība; tomēr ierosina saistībā ar turpmāku Līguma grozīšanu izpētīt vai izskatīt iespējas samērīgā veidā pazemināt šo nepieciešamo balsu skaita slieksni, vienlaikus saglabājot iestāžu līdzsvaru, kas paredzēts Līgumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Komisijas politizācija ir tiešas sekas izmaiņām, ko ieviesa Lisabonas līgums; norāda, ka šīs izmaiņas neietvēra tāda noteikumu punkta pieņemšanu, kas ļautu saukt pie atbildības atsevišķus komisārus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļu nožēlu, ka, izmantojot Ombuda pausto formulējumu, Komisija, ieceļot amatā savu ģenerālsekretāru, “neievēroja ne attiecīgo noteikumu burtu, ne garu”; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka Līgumos nav skaidri definēta ES izpildvara un ka atbildīgās iestādes katrā politikas jomā ir atšķirīgas atkarībā no tā, vai joma ietilpst dalītajās kompetencēs vai Savienības ekskluzīvajā kompetencē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka ir jāizveido patiesa divpalātu likumdošanas sistēma, kurā piedalās Padome un Parlaments un Komisija rīkojas kā izpildvaras iestāde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka Parlamenta uzraudzības loma attiecībā uz izpildvaru tiek papildināta arī valstu parlamentos, proti, saistībā ar Eiropas lietām tiem ir līdzīga kompetence attiecībā pret savas valsts izpildvaru; uzskata, ka šāda atbildība ir valstu parlamentu palātu lomas Eiropas Savienībā galvenais stūrakmens; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka Parlamenta īstenotā kontrole attiecībā uz izpildvaru saskaņā ar LES 14. pantu ir kļuvusi sarežģīta vai reizēm pat neiespējama, jo nav skaidri uzskaitītas Savienības kompetences un politikas jomas un kompetences ir daudzslāņaini sadalītas starp Eiropas, valstu un reģionālajām izpildvaras iestādēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka Līgumos Eiropadomei nav piešķirtas nekādas likumdošanas funkcijas vai tiesības ierosināt likumdošanas iniciatīvu; pauž bažas par to, ka pēdējos gados Eiropadome pretēji Līgumu burtam un garam ir pieņēmusi vairākus svarīgus politiskos lēmumus ārpus Līgumu satvara, tādējādi de facto izslēdzot šos lēmumus no Parlamenta īstenotās uzraudzības un mazinot demokrātisko pārskatatbildību, kas šādos Eiropas politikas pasākumos ir būtiska; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka Līgumā Parlamentam ir piešķirtas būtiskas politiskās kontroles pilnvaras, kas tiek īstenotas ikgadējā budžeta procedūrā un budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka budžeta izpildes apstiprināšana ir ikgadēja politiska procedūra, kas nodrošina demokrātisku ex post kontroli attiecībā uz to, kā Komisija gan pati savā atbildībā, gan sadarbībā ar dalībvalstīm īsteno Eiropas Savienības budžetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka ir apliecinājies, ka budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra ir spēcīgs instruments, kas ir pozitīvi ietekmējis ES budžeta sistēmas attīstību, finanšu pārvaldību, darba kārtības izstrādi un ES politikas virzienu noteikšanu un īstenošanu, vienlaikus veicinot Parlamenta politiskās ietekmes palielināšanos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ar LESD 318. pantu budžeta izpildes apstiprināšanas līdzekļu kopums ir papildināts ar jaunu instrumentu — Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar bažām norāda — ja Parlaments nolemj nesniegt Komisijai budžeta izpildes apstiprinājumu, šādā situācijā nav pieejamas reālas juridiskas sankcijas; tomēr uzskata, ka budžeta izpildes neapstiprināšana ir spēcīgs politisks signāls, kas liek secināt, ka Parlamentam nav pietiekamas pārliecības par Komisijas pārskatatbildību, un tāpēc Komisijai uz to būtu jāreaģē, proti, tai būtu jāveic konkrēti turpmākie pasākumi, lai uzlabotu situāciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu, ka, trūkstot nopietnai sadarbībai no Padomes puses, Parlamentam nav iespējams kontrolēt Padomes budžetu ar iestāžu praksi budžeta izpildes apstiprināšanai un ka šāda situācija ir nopietna Līguma saistību neievērošana, kurās ir paredzēts, ka Parlaments kontrolē visu Savienības budžetu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ar mērķi paplašināt Parlamenta pilnvaras veikt budžeta kontroli, lai tajās aptvertu visu Savienības budžetu, ierosina sākt sarunas starp Padomi, Komisiju un Parlamentu, lai nodrošinātu, ka Parlamentam ir tiesības piekļūt informācijai par to, kā Padome izpilda savu budžetu, vai nu tiešā veidā, vai ar Komisijas starpniecību, un lai Padome atbild uz Parlamenta rakstiskiem jautājumiem un piedalās uzklausīšanās un debatēs par tās budžeta izpildi; uzskata, ka, ja šīs sarunas neizdotos, Parlamentam būtu jāpiešķir budžeta izpildes apstiprinājums tikai Komisijai un jāiekļauj kopējā izpildes apstiprinājumā atsevišķas rezolūcijas attiecībā uz Savienības dažādajām iestādēm, struktūrām un aģentūrām, šādi nodrošinot, ka nevienai ES budžeta sadaļai netiek apstiprināta izpilde bez pienācīgas kontroles; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka iestādes vēl nav izpildījušas savu apņemšanos noteikt deleģēto un īstenošanas aktu nošķiršanas kritērijus, lai arī Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu ir uzlabojis deleģēto aktu procedūras pārredzamību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 247. pantu Komisijai līdz nākamā finanšu gada 31. jūlijam ir jāiesniedz Parlamentam integrēts finanšu un pārskatatbildības ziņojumu kopums, tostarp jo īpaši galīgie konsolidētie pārskati, gada pārvaldības un snieguma ziņojums un LESD 318. pantā minētais Savienības finanšu novērtējums, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti; uzstāj, ka gada pārvaldības un snieguma ziņojumam būtu jāietver novērtējums par visiem preventīvajiem un korektīvajiem pasākumiem, kas veikti, lai nepieļautu, ka finansējums krīt par upuri korupcijai vai interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

21.

Ieteikumi

| 22. | iesaka instrumentus, ar kuriem Komisiju sauc pie atbildības, apvienot ar vadošas uzraudzības instrumentiem, lai maksimāli palielinātu abu instrumentu veidu efektivitāti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa nodrošināt, konsolidēt un nostiprināt Parlamenta likumdošanas pilnvaras un uzraudzības tiesības, darot to gan ar iestāžu nolīgumiem, gan arī Komisijai izmantojot atbilstīgu juridisko pamatu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka Parlamentam ir jāreformē savas darba metodes, lai stiprinātu savas politiskās kontroles funkcijas izpildi attiecībā uz Komisiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju nopietnāk ņemt vērā likumdošanas iniciatīvas, ko Parlaments uzsāk saskaņā ar LESD 225. pantu; aicina nākamo Komisijas priekšsēdētāju apņemties ievērot šo mērķi un atzinīgi vērtē attiecīgos vadošo kandidātu paziņojumus šajā saistībā; vēlas, lai biežāk šajā saistībā tiktu izstrādāti tiesību aktu priekšlikumi; atgādina, ka saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. pantu Komisijai ir pienākums sniegt tūlītējus un sīki izklāstītus apsvērumus attiecībā uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas veiktos pozitīvos pasākumus saistībā ar Parlamenta ieteikumiem, kas tika izteikti tā 2017. gada 16. februāra rezolūcijā par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata — lai gan saskaņā ar pašreizējiem Līgumiem Parlamentam nav oficiālu likumdošanas iniciatīvas tiesību, būtu nopietni jāapsver iespēja piešķirt likumdošanas iniciatīvas tiesības saistībā ar turpmāku Līguma grozīšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstu parlamentus apmainīties ar labāko praksi par to, kā īstenojama parlamentārā uzraudzība, piemēram, valstu parlamentu specializētajām komitejām atbilstošā veidā un laikā pirms un pēc Padomes sanāksmēm rīkojot regulāras diskusijas ar attiecīgajiem ministriem un ar komisāriem, kā arī rīkojot Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu pārstāvju sanāksmes; mudina nodrošināt regulāras iestāžu amatpersonu un politisko grupu personāla apmaiņas starp Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu administrācijām, ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas un reģionālo parlamentu likumdošanas kompetences; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka ikgadējas Eiropas nedēļas izveide ļautu EP deputātiem un komisāriem, jo īpaši priekšsēdētāja vietniekiem, kas atbild par klasteriem, uzklausīt visu valstu parlamentārās asamblejas, lai kopā ar EP deputātiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem apspriestu un paskaidrotu Eiropas darba kārtību; ierosina, ka šī iniciatīva varētu nostiprināt Komisijas demokrātisko pārskatatbildību, ko prasa Lisabonas līgums; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Parlamentu nostiprināt savu spēju uzraudzīt deleģēto un īstenošanas aktu sagatavošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē triju iestāžu nesen uzsāktos centienus izveidot skaidrus kritērijus, lai precizētu, kā būtu jāizmanto deleģētie un īstenošanas akti; aicina piemērot šos kritērijus, cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina valstu parlamentus, kā arī attiecīgā gadījumā reģionālos parlamentus palielināt savu spēju uzraudzīt izpildvaras iestādes, kad tiek pieņemti lēmumi vai ierosināti noteikumi Eiropas tiesību aktu īstenošanai vai deleģēšanai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka, nākotnē veicot izmaiņas Līgumos, būtu jāuzlabo instrumenti, kas ļauj Parlamentam saukt pie atbildības atsevišķus komisārus viņu pilnvaru termiņa laikā, balstoties uz noteikumiem, kas zināmā mērā ierobežotā apmērā jau ir iekļauti Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju un Padomi saskaņā ar godīgas sadarbības principu izveidot politisko dialogu par Parlamenta priekšlikumu regulai par izmeklēšanas tiesībām, lai piešķirtu Parlamentam efektīvas pilnvaras, kas tam ļauj izmantot šo parlamentāro pamatinstrumentu izpildvaras kontrolei, kas ir absolūti nepieciešama parlamentārajās sistēmās visā pasaulē; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž pārliecību, ka parlamentārie jautājumi ir lietderīgs uzraudzības instruments; tādēļ uzskata, ka ir padziļināti jāizvērtē to atbilžu kvalitāte, kuras Komisija sniedz uz deputātu jautājumiem, kā arī deputātu uzdoto jautājumu kvantitāte un kvalitāte; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka jautājumu laiks ir būtisks elements parlamentārajā uzraudzībā, kas tiek īstenota attiecībā uz izpildvaru; prasa Priekšsēdētāju konferencei saskaņā ar Reglamenta 129. pantu atkal iekļaut jautājumu laiku plenārsēžu darba kārtībā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vēlreiz aicina Komisiju pārskatīt savas administratīvās procedūras Komisijas ģenerālsekretāra, ģenerāldirektoru un direktoru iecelšanai, lai pilnībā nodrošinātu, ka tiek izvēlēti labākie kandidāti, garantējot maksimālu pārredzamību un vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

37.

o

o
  o

| 38. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(2)  OV C 252, 18.7.2018., 201. lpp.

(3)  OV C 463, 21.12.2018., 89. lpp.

(4)  OV C 443, 22.12.2017., 39. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/28

---

P8_TA(2019)0079

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošana ES iestāžu sistēmā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas īstenošanu ES iestāžu sistēmā (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 7., 9., 10., 11., 21., 23. un 49. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24. pantu, 67. panta 1. punktu, 258., 263., 267. un 352. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6., 7., 9., 10., 11., 21., 23. un 49. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 9., 10., 11., 12., 15., 16., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24. pantu, 67. panta 1. punktu, 258., 263., 267. un 352. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes un Eiropas Savienības saprašanās memorandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes un Eiropas Savienības saprašanās memorandu,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumus un tiesiskuma kritēriju sarakstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumus un tiesiskuma kritēriju sarakstu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (1),

| — | ņemot vērā 2007. gada 15. marta rezolūciju par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 15. marta rezolūciju par Pamattiesību hartas ievērošanu Komisijas likumdošanas iniciatīvās: Metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai (2),

| — | ņemot vērā ikgadējās rezolūcijas par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ikgadējās rezolūcijas par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. aprīļa paziņojumu “Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas likumdošanas iniciatīvās — metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai” (COM(2005)0172), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. aprīļa paziņojumu “Pamattiesību hartas ievērošana Komisijas likumdošanas iniciatīvās — metodoloģija sistemātiskai un stingrai uzraudzībai” (COM(2005)0172),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa ziņojumu par metodoloģijas praktisku pielietošanu, lai sistemātiski un stingri uzraudzītu atbilstību Pamattiesību hartai (COM(2009)0205), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa ziņojumu par metodoloģijas praktisku pielietošanu, lai sistemātiski un stingri uzraudzītu atbilstību Pamattiesību hartai (COM(2009)0205),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumu “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 6. maija darba dokumentu “Operational Guidance on taking account of Fundamental rights in Commission Impact Assessments” (“Darbības pamatnostādnes par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos”) (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 6. maija darba dokumentu “Operational Guidance on taking account of Fundamental rights in Commission Impact Assessments” (“Darbības pamatnostādnes par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos”) (SEC(2011)0567),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija — ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 12. decembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Cilvēktiesības un demokrātija — ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā 2012. gada 25. jūnija ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 25. jūnija ES stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. janvāra Pamatnostādnes par metodiskiem pasākumiem, kas būtu jāveic, lai pārbaudītu atbilstību pamattiesībām Padomes darba sagatavošanas struktūrās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. janvāra Pamatnostādnes par metodiskiem pasākumiem, kas būtu jāveic, lai pārbaudītu atbilstību pamattiesībām Padomes darba sagatavošanas struktūrās,

| — | ņemot vērā Padomes darba sagatavošanas struktūrām paredzētās pamatnostādnes “Atbilstība pamattiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes darba sagatavošanas struktūrām paredzētās pamatnostādnes “Atbilstība pamattiesībām”,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. maija Padomes prezidentūras semināra ziņojumu “ES Pamattiesību hartas piemērošana valstu politikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. maija Padomes prezidentūras semināra ziņojumu “ES Pamattiesību hartas piemērošana valstu politikā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija pamatnostādnes par ietekmes uz cilvēktiesībām analīzi tirdzniecības politikas iniciatīvu ietekmes novērtējumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija pamatnostādnes par ietekmes uz cilvēktiesībām analīzi tirdzniecības politikas iniciatīvu ietekmes novērtējumos,

| — | ņemot vērā Komisijas ikgadējos ziņojumus par ES Pamattiesību hartas piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ikgadējos ziņojumus par ES Pamattiesību hartas piemērošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas ikgadējos kolokvijus par pamattiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ikgadējos kolokvijus par pamattiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 20. septembra spriedumu apvienotajās lietās no C-8/15 P līdz C-10/15 P Ledra Advertising Ltd/Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka (ECB) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 20. septembra spriedumu apvienotajās lietās no C-8/15 P līdz C-10/15 P Ledra Advertising Ltd/Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka (ECB) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 6. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-569/16 un C-570/16, Stadt Wuppertal/Maria Elisabeth Bauer un Volker Willmeroth/Martina Broßonn (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 6. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-569/16 un C-570/16, Stadt Wuppertal/Maria Elisabeth Bauer un Volker Willmeroth/Martina Broßonn (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 18. decembra atzinumu 2/13 par Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 18. decembra atzinumu 2/13 par Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) 2018. gada 24. septembra atzinumu 4/2018 “Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights”) (“Problēmas un iespējas Pamattiesību hartas īstenošanā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pamattiesību aģentūras (FRA) 2018. gada 24. septembra atzinumu 4/2018 “Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights”) (“Problēmas un iespējas Pamattiesību hartas īstenošanā”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ikgadējos ziņojumus par pamattiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ikgadējos ziņojumus par pamattiesībām,

| — | ņemot vērā FRA 2018. gada oktobra rokasgrāmatu “Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance” (“Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošana tiesību sistēmā un politikas veidošanā valstu līmenī — norādījumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA 2018. gada oktobra rokasgrāmatu “Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance” (“Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošana tiesību sistēmā un politikas veidošanā valstu līmenī — norādījumi”),

| — | ņemot vērā labāka regulējuma instrumentu kopumu, jo īpaši 28. instrumentu “Pamattiesības un cilvēktiesības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā labāka regulējuma instrumentu kopumu, jo īpaši 28. instrumentu “Pamattiesības un cilvēktiesības”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2016. gada 2. decembra atzinumu par Eiropas Savienības iniciatīvu attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2016. gada 2. decembra atzinumu par Eiropas Savienības iniciatīvu attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi,

| — | ņemot vērā Nīderlandes delegācijas ES pārredzamības jautājumos 2017. gada novembra Eiropas lietu komiteju konferencē (COSAC) sniegto ziņojumu “Opening up closed doors: Making the EU more transparent for its citizens” (“Noslēgtības mazināšana —kā padarīt ES pārredzamāku tās iedzīvotājiem”), kā arī COSAC delegāciju 2017. gada 20. decembra vēstuli ES iestādēm par politisko lēmumu pieņemšanas pārredzamību ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nīderlandes delegācijas ES pārredzamības jautājumos 2017. gada novembra Eiropas lietu komiteju konferencē (COSAC) sniegto ziņojumu “Opening up closed doors: Making the EU more transparent for its citizens” (“Noslēgtības mazināšana —kā padarīt ES pārredzamāku tās iedzīvotājiem”), kā arī COSAC delegāciju 2017. gada 20. decembra vēstuli ES iestādēm par politisko lēmumu pieņemšanas pārredzamību ES,

| — | ņemot vērā pētījumus “The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework” (“Pamattiesību hartas īstenošana ES iestāžu satvarā”) , “The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures” (“ES pamattiesību hartas 51. panta interpretācija — hartas stingrākas piemērošanas valsts pasākumiem dilemma”) un “The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights” (“Eiropas Sociālā harta ES Pamattiesību hartas īstenošanas kontekstā”), ko ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts publicējis attiecīgi 2016. gada 22. novembrī, 2016. gada 15. februārī un 2016. gada 12. janvārī (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumus “The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework” (“Pamattiesību hartas īstenošana ES iestāžu satvarā”) , “The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures” (“ES pamattiesību hartas 51. panta interpretācija — hartas stingrākas piemērošanas valsts pasākumiem dilemma”) un “The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights” (“Eiropas Sociālā harta ES Pamattiesību hartas īstenošanas kontekstā”), ko ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts publicējis attiecīgi 2016. gada 22. novembrī, 2016. gada 15. februārī un 2016. gada 12. janvārī (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu izstrādāšanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu izstrādāšanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A8-0051/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A8-0051/2019),

| A. | tā kā ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (turpmāk “harta”) ES tiesību sistēmā ir piešķirts primāra tiesību akta statuss un tādējādi tai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (turpmāk “harta”) ES tiesību sistēmā ir piešķirts primāra tiesību akta statuss un tādējādi tai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem;

| B. | tā kā šajā ziņojumā atsevišķi neizvērtē katru no hartā paredzētajām tiesībām, bet gan analizē hartas kā primārā tiesību akta īstenošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā šajā ziņojumā atsevišķi neizvērtē katru no hartā paredzētajām tiesībām, bet gan analizē hartas kā primārā tiesību akta īstenošanu;

| C. | tā kā sociālie noteikumi ir svarīga hartas un Savienības juridiskās struktūras daļa; tā kā ir svarīgi visā Savienībā nodrošināt pamattiesību ievērošanu un akcentēt to nozīmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā sociālie noteikumi ir svarīga hartas un Savienības juridiskās struktūras daļa; tā kā ir svarīgi visā Savienībā nodrošināt pamattiesību ievērošanu un akcentēt to nozīmi;

| D. | tā kā Tiesa ir norādījusi, ka hartā atzītās pamattiesības ir ES tiesību sistēmas pamatā un šo pamattiesību ievērošana ir jebkura ES tiesību akta likumības priekšnosacījums; |
| --- | --- |

D.

tā kā Tiesa ir norādījusi, ka hartā atzītās pamattiesības ir ES tiesību sistēmas pamatā un šo pamattiesību ievērošana ir jebkura ES tiesību akta likumības priekšnosacījums;

| E. | tā kā harta saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību prasībām un tās 51. pantu paredz gan negatīvus (nepārkāpšanas) pienākumus, gan pozitīvus (aktīvas sekmēšanas) pienākumus, kuri būtu vienlīdz jāizpilda, lai nodrošinātu hartas noteikumu pilnvērtīgu darbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā harta saskaņā ar starptautisko cilvēktiesību prasībām un tās 51. pantu paredz gan negatīvus (nepārkāpšanas) pienākumus, gan pozitīvus (aktīvas sekmēšanas) pienākumus, kuri būtu vienlīdz jāizpilda, lai nodrošinātu hartas noteikumu pilnvērtīgu darbību;

| F. | tā kā hartas 51. pantā ir aprakstīta hartas darbības joma attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanu, ņemot vērā dalībvalstu un Savienības pilnvaras, un ievērojot Savienībai ar Līgumiem piešķirto pilnvaru robežas; |
| --- | --- |

F.

tā kā hartas 51. pantā ir aprakstīta hartas darbības joma attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanu, ņemot vērā dalībvalstu un Savienības pilnvaras, un ievērojot Savienībai ar Līgumiem piešķirto pilnvaru robežas;

| G. | tā kā Hartas 51. panta 2. punktā precizēts, ka tā nepaplašina Savienības tiesību piemērošanas jomu, un Savienībai netiek noteiktas nekādas jaunas kompetences vai uzdevumi, nedz grozītas kompetences un uzdevumi, kā tie noteikti Līgumos; |
| --- | --- |

G.

tā kā Hartas 51. panta 2. punktā precizēts, ka tā nepaplašina Savienības tiesību piemērošanas jomu, un Savienībai netiek noteiktas nekādas jaunas kompetences vai uzdevumi, nedz grozītas kompetences un uzdevumi, kā tie noteikti Līgumos;

| H. | tā kā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām hartas noteikumi ir pastāvīgi saistoši, pat tad, kad tie darbojas ārpus ES tiesiskā regulējuma jomas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām hartas noteikumi ir pastāvīgi saistoši, pat tad, kad tie darbojas ārpus ES tiesiskā regulējuma jomas;

| I. | tā kā saskaņā ar tās 51. pantu hartas noteikumi attiecas uz dalībvalstīm tikai, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus; tā kā šīs prasības neskaidro robežu dēļ tomēr ir grūti noteikt, vai un kā harta ir piemērojama konkrētos gadījumos; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar tās 51. pantu hartas noteikumi attiecas uz dalībvalstīm tikai, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus; tā kā šīs prasības neskaidro robežu dēļ tomēr ir grūti noteikt, vai un kā harta ir piemērojama konkrētos gadījumos;

| J. | tā kā hartā noteikto sociālo un ekonomisko tiesību potenciāls līdz šim nav pienācīgi izmantots; tā kā sociālo tiesību ievērošana ir ne tikai ētisks un juridisks pienākums, bet arī ekonomiska nepieciešamība, kā norādīts arī Eiropas Padomes ģenerālsekretāra atzinumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā hartā noteikto sociālo un ekonomisko tiesību potenciāls līdz šim nav pienācīgi izmantots; tā kā sociālo tiesību ievērošana ir ne tikai ētisks un juridisks pienākums, bet arī ekonomiska nepieciešamība, kā norādīts arī Eiropas Padomes ģenerālsekretāra atzinumā;

| K. | tā kā LES 6. pantā papildus tam ir uzsvērts, ka pamattiesības, kas ir garantētas ECTK, ir uzskatāmas par Savienības tiesību vispārēju principu; |
| --- | --- |

K.

tā kā LES 6. pantā papildus tam ir uzsvērts, ka pamattiesības, kas ir garantētas ECTK, ir uzskatāmas par Savienības tiesību vispārēju principu;

| L. | tā kā LESD 151. pantā ir minētas sociālās pamattiesības, piemēram, tās, kas ir reglamentētas Eiropas Sociālajā hartā; |
| --- | --- |

L.

tā kā LESD 151. pantā ir minētas sociālās pamattiesības, piemēram, tās, kas ir reglamentētas Eiropas Sociālajā hartā;

| M. | tā kā Parlamenta 2016. gada 22. novembra pētījumā par Pamattiesību hartas īstenošanu ES institucionālajā vidē (12) cita starpā ir iztirzāta Hartas nozīmība no Komisijas darbības viedokļa saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi (ESM Līgums) un saistībā ar Eiropas pusgadu; tā kā Savienības ekonomikas pārvaldībā maz uzmanības tiek pievērsts Hartā minētajām sociālajām tiesībām; tā kā šīs tiesības ir jāuzskata par īstenām pamattiesībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlamenta 2016. gada 22. novembra pētījumā par Pamattiesību hartas īstenošanu ES institucionālajā vidē (12) cita starpā ir iztirzāta Hartas nozīmība no Komisijas darbības viedokļa saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi (ESM Līgums) un saistībā ar Eiropas pusgadu; tā kā Savienības ekonomikas pārvaldībā maz uzmanības tiek pievērsts Hartā minētajām sociālajām tiesībām; tā kā šīs tiesības ir jāuzskata par īstenām pamattiesībām;

| N. | tā kā ar Eiropas sociālo tiesību pīlārā pausto apņemšanos nodrošināt jaunas un iedarbīgākas tiesības tādās jomās kā vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un iekļaušana vēl vairāk tiek veicinātas hartā iekļautās tiesības, |
| --- | --- |

N.

tā kā ar Eiropas sociālo tiesību pīlārā pausto apņemšanos nodrošināt jaunas un iedarbīgākas tiesības tādās jomās kā vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un iekļaušana vēl vairāk tiek veicinātas hartā iekļautās tiesības,

| O. | tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no ES pamatvērtībām un ir nostiprināts ES Līgumos un hartā; tā kā ar LESD 8. pantu ir iedibināts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, nosakot, ka “veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”; |
| --- | --- |

O.

tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no ES pamatvērtībām un ir nostiprināts ES Līgumos un hartā; tā kā ar LESD 8. pantu ir iedibināts princips par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, nosakot, ka “veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”;

| P. | tā kā ES likumdošanas un lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamība izriet no tiesībām uz labu pārvaldību un ir būtisks priekšnosacījums, kas jāizpilda, lai iedzīvotāji varētu novērtēt, kā ES iestādes īsteno hartu, un pienācīgi sekot tam līdzi; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES likumdošanas un lēmumu pieņemšanas procesu pārredzamība izriet no tiesībām uz labu pārvaldību un ir būtisks priekšnosacījums, kas jāizpilda, lai iedzīvotāji varētu novērtēt, kā ES iestādes īsteno hartu, un pienācīgi sekot tam līdzi;

| Q. | tā kā, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām veicinot hartā nostiprināto plašo tiesību spektru — no pilsoniskajām un politiskajām tiesībām līdz sociālajām, ekonomiskajām un trešās paaudzes tiesībām —, tiktu būtiski stimulēta Eiropas sabiedriskās jomas izveide un Eiropas pilsonības koncepcijas un Līgumos noteikto ES līdzdalības principu praktiska iedzīvināšana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām veicinot hartā nostiprināto plašo tiesību spektru — no pilsoniskajām un politiskajām tiesībām līdz sociālajām, ekonomiskajām un trešās paaudzes tiesībām —, tiktu būtiski stimulēta Eiropas sabiedriskās jomas izveide un Eiropas pilsonības koncepcijas un Līgumos noteikto ES līdzdalības principu praktiska iedzīvināšana;

| R. | tā kā FRA savos atzinumos “Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level” (13) (Piekļuves uzlabošana aizsardzības līdzekļiem uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ES līmenī) un “Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights” (14) (Izaicinājumi un iespējas Pamattiesību hartas īstenošanā) ir formulējusi virkni ieteikumu, kā panākt Pamattiesību hartas efektīvu īstenošanu, |
| --- | --- |

R.

tā kā FRA savos atzinumos “Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level” (13) (Piekļuves uzlabošana aizsardzības līdzekļiem uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ES līmenī) un “Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights” (14) (Izaicinājumi un iespējas Pamattiesību hartas īstenošanā) ir formulējusi virkni ieteikumu, kā panākt Pamattiesību hartas efektīvu īstenošanu,

| S. | tā kā Hartas 24. pantā ir noteiktas bērna tiesības, kas nosaka, ka valsts iestādēm un privātām iestādēm ir pirmām kārtām jāņem vērā bērnu intereses; |
| --- | --- |

S.

tā kā Hartas 24. pantā ir noteiktas bērna tiesības, kas nosaka, ka valsts iestādēm un privātām iestādēm ir pirmām kārtām jāņem vērā bērnu intereses;

| T. | tā kā Hartas 14. pantā ir uzsvērts, ka ikvienam bērnam ir tiesības uz bezmaksas izglītību, |
| --- | --- |

T.

tā kā Hartas 14. pantā ir uzsvērts, ka ikvienam bērnam ir tiesības uz bezmaksas izglītību,

Labāka hartas integrēšana likumdošanas un lēmumu pieņemšanas procesos

| 1. | pauž stingru pārliecību, ka Komisijas Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā (COM(2010)0573) bija sākotnējs pasākums pēc hartas stāšanās spēkā, bet tā ir steidzami jāatjaunina; atzinīgi vērtē Komisijas gada ziņojumus par hartas piemērošanu un aicina 2010. gadā izstrādāto stratēģiju pārskatīt, lai to atjaunotu, atspoguļojot jaunās problēmas un apstākļus, ar ko saskaras iestādes, jo īpaši pēc Brexit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka ES iestādes ir veikušas vairākus svarīgus pasākumus, lai integrētu hartu ES likumdošanas un lēmumu pieņemšanas procesos; norāda, ka hartas galvenā funkcija ir nodrošināt ES tiesību aktu pilnību atbilstību hartā paredzētajām tiesībām un principiem, un atzīst grūtības, kas rodas saistībā ar šo tiesību un principu aktīvu veicināšanu un to ievērošanas nodrošināšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir svarīgi, lai visos Savienības tiesību aktu priekšlikumos tiktu respektētas hartā ietvertās pamattiesības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka procedūras, ko ES iestādes ieviesušas, lai novērtētu tiesību aktu priekšlikumu atbilstību hartai, galvenokārt ir iekšējas; prasa radīt iespējas nodrošināt labākus apspriešanas, ietekmes novērtēšanas, tostarp īpaši ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtēšanas, un juridiskās pārbaudes procesus, kuros tiktu iesaistīti neatkarīgi pamattiesību eksperti; aicina Komisiju veicināt strukturētu un noregulētu sadarbību ar neatkarīgām ārējām struktūrām, piemēram, FRA, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE), attiecīgajām Eiropas Padomes un Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūrām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas šajā jomā, gadījumos, kad ierosināts tiesību akts var vai nu veicināt, vai negatīvi ietekmēt pamattiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu pārskatīt Regulu (EK) Nr. 168/2007, lai piešķirtu FRA iespēju pēc savas iniciatīvas pieņemt nesaistošus atzinumus par ES tiesību aktu projektiem, kā arī sekmēt sistemātisku apspriešanos ar šo aģentūru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju, citas ES iestādes un dalībvalstu valdības un reģionālo pašvaldību pārvaldes orgānus pamattiesību apdraudējuma gadījumā apspriesties ar FRA; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst FRA būtisko nozīmi atbilstības hartai novērtēšanā un atzinīgi vērtē šīs aģentūras veikto darbu; mudina FRA turpināt konsultēt un atbalstīt ES iestādes un dalībvalstis pamattiesību kultūras uzlabošanā Savienībā; atzinīgi vērtē nesen pieņemto FRA stratēģiju 2018.–2022. gadam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ņem vērā interaktīvo tiešsaistes rīku CLARITY, ko izstrādājusi FRA, lai būtu iespējams saistībā ar konkrētiem pamattiesību jautājumiem viegli identificēt vispiemērotāko ārpustiesas struktūru, kuras pārziņā ir cilvēktiesību jautājumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nodrošināt iespējas veikt visaptverošus ietekmes novērtējumus, līdzsvaroti izvērtējot ietekmi uz tautsaimniecību, sociālo jomu un vidi, un pārskatīt savu lēmumu apsvērumus par pamattiesībām iedalīt trijās līdzšinējās ietekmes novērtējuma kategorijās — ietekme uz tautsaimniecību, sociālo jomu un vidi — un izveidot divas īpašas kategorijas “Ietekme uz pamattiesībām” un “Ietekme uz dzimumu līdztiesību”, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi pamattiesību aspekti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju sistemātiski rīkoties Savienības līmenī, lai nostiprinātu un izpildītu hartas noteikumus, un vienlaikus sistemātiski nodrošināt, ka Savienības tiesību akti tiek pielāgoti, lai ņemtu vērā tiesību aktu un judikatūras izmaiņas starptautisko cilvēktiesību jomā; šajā sakarā atkārto aicinājumu Komisijai iesniegt priekšlikumu, ar ko tiktu īstenota Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūcija par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (15), pateicoties kuram, varētu regulāri pārliecināties par norisēm ES iestādēs un struktūrās, un dalībvalstīs, attiecībā uz kurām būtu nepieciešama rīcība, lai aizsargātu un īstenotu hartā paredzētās tiesības, brīvības un principus; jo īpaši iesaka to, ka Kopenhāgenas kritērijos noteiktie principi, kas attiecas uz pamattiesībām, būtu jāizmanto ne tikai vienreiz kā pievienošanās priekšnoteikums, bet būtu regulāri jānovērtē dalībvalstu atbilstība šiem principiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka būtiska loma ir arī Ombudam, lai garantētu pamattiesību ievērošanu saistībā ar hartu, ne vien attiecībā uz 41. pantu par tiesībām uz labu pārvaldību pašu par sevi, bet arī ņemot vērā, ka šāda laba pārvaldība ir stūrakmens citu pamattiesību nodrošināšanā; atgādina par Ombuda šā Parlamenta sasaukuma laikā paveikto priekšzīmīgo darbu, cita starpā pārredzamības un informācijas brīvības jomā, kā arī īpašo ziņojumu attiecībā uz Frontex (16), kas jo īpaši skar patvēruma meklētāju un migrantu tiesības iesniegt sūdzību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | saprot, ka judikatūra ietekmēs hartas darbības jomu un ka tas ir jāņem vērā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES likumdevējus atzīt sekas, kas izriet no Vispārējās tiesas 2018. gada 22. marta sprieduma (lieta T-540/15) par piekļuvi trialogu dokumentiem (17), un attiecīgi rīkoties; pieprasa uzlabot pārredzamību un dokumentu pieejamību starp ES iestādēm, lai panāktu efektīvāku starpiestāžu sadarbību, tostarp sakarā ar atbildību ar pamattiesībām saistītos jautājumos; mudina Padomi bez kavēšanās novērst bažas par tās lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un piekļuvi dokumentiem atbilstoši attiecīgajiem Eiropas Ombuda ieteikumiem; |
| --- | --- |

13.

Hartas iekļaušana ES politikā

| 14. | atgādina, ka ES politikas veidošana balstās uz LES 2., 3. un 6. pantā noteiktajiem principiem un mērķiem un vienlaikus tajā pilnībā jāievēro un jāīsteno prasības, kas noteiktas vispārēji piemērojamos noteikumos LESD I daļas II sadaļā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina ES iestādes stiprināt integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanu visās ES darbībās, lai apkarotu dzimumu diskrimināciju un veicinātu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti apstiprina, ka visiem Savienības pieņemtajiem tiesību aktiem ir pilnībā jāatbilst hartas noteikumiem, tostarp tās sociālajiem noteikumiem; uzsver, cik svarīgi ir ES ekonomikas un monetārās politikas tiesiskajā regulējumā ietvert nepārprotamas atsauces uz hartu; uzsver, ka starpvaldību pasākumu izmantošana neatbrīvo ES iestādes no pienākuma novērtēt šādu instrumentu atbilstību ES tiesību aktiem, tostarp hartai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi, lai Savienība rīkotos izlēmīgi nolūkā pastiprināt savu iesaisti Hartā noteikto sociālo tiesību īstenošanas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju nodrošināt, lai Eiropas pusgada process, tostarp konkrētām valstīm paredzētie un gada izaugsmes pētījumu ieteikumi, atbilstu hartas sociālo tiesību normatīvajiem elementiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atbalsta stingru un konsekventu pamattiesību klauzulu ievietošanu to regulu projektu normatīvajā daļā, ar kuriem izveido ES fondus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un Padomi ar makroekonomiku saistīto lēmumu pieņemšanā pienācīgi ņemt vērā pamattiesību stāvokļa novērtējumus, kuros tiek izskatītas visas pilsoniskās, politiskās un sociālās tiesības, ko nodrošina Eiropas un starptautiskie cilvēktiesību akti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju izskatīt, kas būtu jādara, lai Eiropas Savienība varētu pievienoties Eiropas Sociālajai hartai, un piedāvāt termiņu, kurā šis mērķis būtu jāsasniedz; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka balstoties uz Līgumos noteiktajām pilnvarām, galvenās atbildīgās par sociālās politikas praktisku īstenošanu ir dalībvalstis, un līdz ar to tās ir arī galvenās atbildīgās par hartā paredzēto sociālo noteikumu iedarbīguma un taustāmas izpausmes panākšanu; tomēr atkārto savu aicinājumu saistībā ar Līgumu iespējamu pārskatīšanu iekļaut tajos sociālajiem jautājumiem paredzētu protokolu, lai nostiprinātu sociālās pamattiesības saistībā ar ekonomiskajām brīvībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pieņem zināšanai faktiski svarīgo, tomēr neformālo Eurogrupas uzdevumu eurozonas ekonomikas pārvaldībā un to, ka tās lēmumi var ietekmēt politikas veidošanu, bet nav pakļauti atbilstošiem, līdzsvarojošiem demokrātiskās pārskatatbildības un tiesiskās kontroles mehānismiem; atgādina tās locekļiem par viņu horizontālajiem pienākumiem, kas izriet no LES 2. un 6. panta un hartas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un Eiropas Centrālo banku savu saskaņā ar Eiropas Stabilizācijas mehānismu noteikto uzdevumu izpildē, tostarp bankas aizdošanas praksē, pilnībā ievērot hartu, ņemot vērā Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka Savienības starptautiskajai darbībai jāatbilst LES 21. panta 1. punktā noteiktajiem principiem; pauž pārliecību, ka hartas noteikumu pilnīga ievērošana un izpildes veicināšana ES ir orientieris, pēc kura var vērtēt Savienības rīcības leģitimitāti un ticamību starptautiskajās attiecībās, tostarp LES 49. pantā noteiktajā paplašināšanās procesā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz Tiesas ierobežoto jurisdikciju kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā un brīdina, ka nedrīkst pieļaut, ka tiktu ierobežotas hartā nostiprinātās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina ES iestādēm to saistības cilvēktiesību jomā, kuras izriet no hartas un skar arī tirdzniecības politiku; mudina Komisiju pirms jebkuru tirdzniecības sarunu noslēgšanas veikt konkrētu novērtējumu par ietekmi uz cilvēktiesībām, atsaucoties uz ANO pamatprincipiem attiecībā uz tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka gan Līgumos, gan hartā ir sniegta atsauce uz nacionālo minoritāšu aizsardzību un diskrimināciju valodas dēļ; prasa ES iestādēs veikt konkrētus administratīvus pasākumus, lai mudinātu valstu valdības rast ilgtspējīgus risinājumus un veicināt valodu daudzveidības kultūru savā dalībvalstī, neaprobežojoties tikai ar ES oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina par to, ka LES 6. pantā ir noteikts pienākums pievienoties ECTK; aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai novērstu juridiskos šķēršļus, kas kavē pievienošanās procesa pabeigšanu un iesniegt jaunu projektu nolīgumam par Savienības pievienošanos ECTK, sniedzot pozitīvus risinājumus iebildumiem, ko Eiropas Savienības Tiesa izvirzīja savā 2014. gada 18. decembra atzinumā 2/13; uzskata, ka šāda nolīguma noslēgšana ieviestu papildu aizsardzības pasākumus attiecībā uz Savienības pilsoņu un iedzīvotāju pamattiesībām un sniegtu papildu mehānismu cilvēktiesību īstenošanai, proti, nodrošinātu iespēju Eiropas Cilvēktiesību tiesā iesniegt sūdzību par cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izraisa kādas ES iestādes vai dalībvalsts rīcība, īstenojot ES tiesību aktus, kas ietilpst Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas jurisdikcijā; turklāt uzskata, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra tādējādi papildus Eiropas Savienības Tiesas praksei šajā jomā sniegs ieguldījumu ES pašreizējā un turpmākajā rīcībā attiecībā uz to, kā pilsonisko brīvību, tieslietu un iekšlietu jomā tiek ievērotas un veicinātas cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prasa nekavējoties pabeigt horizontālās ES diskriminācijas novēršanas direktīvas (18) pieņemšanu, lai turpmāk ES garantētu pamattiesības, pieņemot konkrētus ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

30.

Harta un ES aģentūras

| 31. | uzsver, ka dažas ES aģentūras varētu sniegt dalībvalstīm atbalstu no hartas izrietošo pienākumu izpildē, regulāri nodrošinot funkcionālo saikni starp ES un valstu līmeni; norāda, ka vienīgais veids, kā reāli izpildīt šo uzdevumu, ir pilnvērtīgas cilvēktiesību prakses attīstīšana aģentūrās, kuras darbojas tieslietu un iekšlietu jomā un/vai kuru darbībai varētu būt ietekme uz tiesībām un principiem, kas izriet no hartas, ņemot vērā pamattiesību aizsardzības un veicināšanas iekšējos un ārējos aspektus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina attiecīgās ES aģentūras pastiprināt darbu, lai īstenotu dzimumu līdztiesības principus, kas noteikti hartā, tostarp nodrošinot, ka visas ES iestādes un aģentūras īsteno absolūtas neiecietības politiku attiecībā uz jebkāda veida seksuālu vardarbību un fizisku vai psiholoģisku uzmākšanos; aicina visas ES iestādes un aģentūras pilnībā īstenot 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (19); |
| --- | --- |

32.

| 33. | ņem vērā to daudzveidīgo politikas nostādņu un instrumentu klāstu, kurus dažādās aģentūras izstrādājušas, lai izpildītu savus ar cilvēktiesībām saistītos pamatpienākumus, un ar kuriem panākts dažāds izpildes līmenis; uzsver, ka ir jāveicina ES aģentūru savstarpējā sadarbība, kā arī strukturēts dialogs ar neatkarīgiem cilvēktiesību ekspertiem, kā arī jāattīsta kopīgs un nostiprināts cilvēktiesību satvars, ņemot vērā pašreizējo paraugpraksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina ES aģentūras, kas darbojas tieslietu un iekšlietu jomā kuru darbībai varētu būt ietekme uz tiesībām un principiem, kas izriet no hartas, pieņemt iekšējas cilvēktiesību stratēģijas un nodrošināt visu līmeņu darbiniekiem regulāru apmācību par pamattiesībām un hartu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka daudzu ES aģentūru dibināšanas regulās trūkst skaidras atsauces uz hartu; aicina likumdevējus vajadzības gadījumā novērst šo trūkumu ikreiz, kad tiek gatavoti vai pārskatīti noteikumi vai lēmumi, ar kuriem izveido aģentūras, un ņemot vērā katras aģentūras uzdevumus un īpatnības, nodrošināt papildu darbības mehānismus, kuru nolūks būtu nodrošināt atbilstību hartai; |
| --- | --- |

35.

Atbalsts dalībvalstīm hartas īstenošanā valstu līmenī

| 36. | atgādina, ka hartas ES dimensija un nacionālā dimensija ir nesaraujami saistītas un papildina viena otru, tādējādi nodrošinot, ka hartas noteikumi tiek konsekventi piemēroti visā ES tiesiskajā regulējumā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka gan tiesību subjektiem, kuri gūst labumu no hartas piemērošanas, gan jurisprudences un cilvēktiesību ekspertiem joprojām trūkst izpratnes par hartu, tās darbības jomu un piemērošanas līmeni, un pauž nožēlu par to, ka valstu līmenī netiek veikti pietiekami pasākumi izpratnes vairošanai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju aktīvāk rīkoties hartas izpratnes veicināšanas jomā, pilnībā iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un atbalstīt un finansēt tādus apmācību moduļus, kas sniegtu zināšanas par hartu un būtu paredzēti valstu tiesnešiem, juristiem un ierēdņiem, un kuru mērķis būtu arī uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, cita starpā materiālajām un procesuālajām tiesībām, par ES tiesu iestāžu sadarbības instrumentu izmantošanu, attiecīgo ES Tiesas judikatūru, juridisko valodu un salīdzinošajām tiesībām; aicina Komisiju arī sniegt dalībvalstīm praktiskus norādījumus, kas tām palīdzētu īstenot hartu valsts līmenī; šajā saistībā aicina Komisiju plaši popularizēt FRA nesen publicēto rokasgrāmatu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu tiesību sistēmā un politikas veidošanā valstu līmenī; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis regulāri apmainīties ar informāciju un pieredzi saistībā ar hartas izmantošanu, piemērošanu un pārraudzību un izvērst paraugpraksi, kas jau attīstīta valstu līmenī; mudina dalībvalstis pārskatīt savus procesuālos noteikumus par juridisko pārbaudi un likumprojektu ietekmes novērtējumiem, ņemot vērā hartā paredzēto; norāda, ka šādās procedūrās ir jāparedz tādas pašas nepārprotamas atsauces uz hartu, kādas jau tiek paredzētas uz valstu līmeņa cilvēktiesību instrumentiem, lai mazinātu risku, ka harta varētu tikt ignorēta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka nepilnības ES tiesību aktu transponēšanā un pienācīgā īstenošanā dalībvalstīs var reāli ietekmēt ES pamattiesību izmantošanu; šajā sakarā atgādina, ka Komisijai ir līgumu pareizas piemērošanas uzraudzītājas loma un ka tādējādi uz to gulstas galīgā, lai neteiktu, ka galvenā, atbildība par pamattiesību garantēšanu, tostarp, vajadzības gadījumā izmantojot pārkāpuma procedūras; aicina šajā sakarā vēl apņēmīgāk vadīt ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

Mērķis — konsekventāka hartas interpretācija

| 41. | pauž pārliecību, ka ES iestādēs, struktūrās, birojos, aģentūrās un dalībvalstīs pastāvošās atšķirīgās interpretācijas par hartas noteikumu piemērošanu mazina hartas pievienoto vērtību, ko tā nodrošina kā tādu minimālo standartu kopums, kuri piemērojami horizontāli visās iestādēs un attiecībā uz visām politikas jomām un pasākumiem, kas saistīti ar ES darbību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka Hartas iestrādāšana ES primārajos tiesību aktos, vienlaikus nepaplašinot Savienības kompetenci un ievērojot tās 51. pantā noteikto subsidiaritātes principu, rada jaunus pienākumus lēmējiestādēm un izpildinstitūcijām, kā arī dalībvalstīm, kad tās īsteno ES tiesību aktus vietējā līmenī, un uzsver, ka tādējādi Eiropas un valstu tiesas var tieši izpildīt Hartas nosacījumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina ES iestādes un dalībvalstis paredzēt lielākas iespējas hartas vienkāršākai piemērošanai kopumā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu par to, ka Polijas Republika un Apvienotā Karaliste pagaidām nav izlēmušas izstāties no Līgumu Protokola Nr. 30; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OV C 337, 20.9.2018., 167. lpp.

(2)  OV C 301 E, 13.12.2007., 229. lpp.

(3)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(4)  OV C 242, 10.7.2018., 24. lpp.

(5)  OV C 337, 20.9.2018., 120. lpp.

(6)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(7)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

(8)  ECLI:EU:C:2016:701.

(9)  ECLI:EU:C:2018:871.

(10)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(11)  Pētījums “The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework” (“Pamattiesību hartas īstenošana ES iestāžu satvarā”), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, C politikas departaments, 2016. gada 22. novembris; pētījums “The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures” (“ES pamattiesību hartas 51. panta interpretācija — hartas stingrākas piemērošanas valsts pasākumiem dilemma”), ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, C politikas departaments, 2016. gada 15. februāris; pētījums “The European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights” (“Eiropas Sociālā harta ES Pamattiesību hartas īstenošanas kontekstā”), 2016. gada 12. janvāris.

(12)  “The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework” (Pamattiesību hartas īstenošana ES institucionālajā vidē), Eiropas Parlaments, ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, C politikas departaments — Pilsoņu tiesības un konstitucionālie jautājumi, 2016. gada 22. novembris.

(13)  FRA Atzinums 1/2017, 2017. gada 10. aprīlis.

(14)  FRA Atzinums 4/2018, 2018. gada 24. septembris.

(15)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(16)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 2. decembra rezolūcija par Eiropas Ombuda īpašo ziņojumu par patstāvīgo izmeklēšanu OI/5/2012/BEH-MHZ attiecībā uz Frontex, OV C 399, 24.11.2017., 2. lpp.

(17)  Vispārējās tiesas 2018. gada 22. marta spriedums lietā Emilio de Capitani/Eiropas Parlaments, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(18)  Komisijas 2008. gada 2. jūlija priekšlikums Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426).

(19)  OV C 346, 27.9.2018., 192. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/37

---

P8_TA(2019)0081

Visaptveroša Eiropas rūpniecības politika attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par visaptverošu Eiropas rūpniecības politiku attiecībā uz mākslīgo intelektu un robotiku (2018/2088(INI))

(2020/C 449/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par Eiropas rūpniecības digitalizāciju (2),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomu ieroču sistēmām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomu ieroču sistēmām (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūnija priekšlikumu, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018)0434),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 28. septembra Regulu (ES) 2018/1488 par Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 28. septembra Regulu (ES) 2018/1488 par Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0019/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0019/2019),

| A. | tā kā pārredzams un ētiski pamatots mākslīgais intelekts (MI) un robotika potenciāli var bagātināt mūsu dzīvi un vairot mūsu spējas gan individuālā, gan sabiedrības līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā pārredzams un ētiski pamatots mākslīgais intelekts (MI) un robotika potenciāli var bagātināt mūsu dzīvi un vairot mūsu spējas gan individuālā, gan sabiedrības līmenī;

| B. | tā kā MI attīstība notiek strauji un MI jau vairākus gadus ir bijis daļa no mūsu ikdienas dzīves; tā kā MI un robotika veicina inovāciju, kas noved pie jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un kam ir nozīmīga loma mūsu sabiedrības pārveidošanā un mūsu ekonomikas digitalizēšanā daudzās nozarēs, piemēram, rūpniecībā, veselības aprūpē, būvniecībā un transportā; |
| --- | --- |

B.

tā kā MI attīstība notiek strauji un MI jau vairākus gadus ir bijis daļa no mūsu ikdienas dzīves; tā kā MI un robotika veicina inovāciju, kas noved pie jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un kam ir nozīmīga loma mūsu sabiedrības pārveidošanā un mūsu ekonomikas digitalizēšanā daudzās nozarēs, piemēram, rūpniecībā, veselības aprūpē, būvniecībā un transportā;

| C. | tā kā robotikas arvien lielākā integrācija cilvēku sistēmās prasa stingras politiskas norādes par to, kā maksimizēt ieguvumus un minimizēt sabiedrības riskus un nodrošināt drošu un taisnīgu mākslīgā intelekta attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā robotikas arvien lielākā integrācija cilvēku sistēmās prasa stingras politiskas norādes par to, kā maksimizēt ieguvumus un minimizēt sabiedrības riskus un nodrošināt drošu un taisnīgu mākslīgā intelekta attīstību;

| D. | tā kā mākslīgais intelekts ir viena no 21. gadsimta stratēģiskajām tehnoloģijām gan visā pasaulē, gan Eiropā, radot pozitīvas pārmaiņas Eiropas ekonomikai un paverot iespēju inovācijai, produktivitātei, konkurētspējai un labklājībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā mākslīgais intelekts ir viena no 21. gadsimta stratēģiskajām tehnoloģijām gan visā pasaulē, gan Eiropā, radot pozitīvas pārmaiņas Eiropas ekonomikai un paverot iespēju inovācijai, produktivitātei, konkurētspējai un labklājībai;

| E. | tā kā aptuveni ceturto daļu visu rūpniecisko robotu un pusi no visiem profesionālo pakalpojumu robotiem pasaulē ražo Eiropas uzņēmumi un tā kā tāpēc ES jau ir ievērojamas iestrādes, uz kurām tai vajadzētu balstīt savu Eiropas rūpniecības politiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā aptuveni ceturto daļu visu rūpniecisko robotu un pusi no visiem profesionālo pakalpojumu robotiem pasaulē ražo Eiropas uzņēmumi un tā kā tāpēc ES jau ir ievērojamas iestrādes, uz kurām tai vajadzētu balstīt savu Eiropas rūpniecības politiku;

| F. | tā kā MI un robotika var pārveidot daudzas nozares un nodrošināt lielāku ražošanas efektivitāti, kā arī padarīt Eiropas rūpniecību un MVU konkurētspējīgākus pasaules līmenī; tā kā lielu datu kopu un testēšanas un eksperimentālo iekārtu pieejamība ir ļoti nozīmīga mākslīgā intelekta attīstībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā MI un robotika var pārveidot daudzas nozares un nodrošināt lielāku ražošanas efektivitāti, kā arī padarīt Eiropas rūpniecību un MVU konkurētspējīgākus pasaules līmenī; tā kā lielu datu kopu un testēšanas un eksperimentālo iekārtu pieejamība ir ļoti nozīmīga mākslīgā intelekta attīstībai;

| G. | tā kā kopēja pieeja veicinās MI tehnoloģiju attīstību sabiedrības labā, vienlaikus risinot arī šo tehnoloģiju radītās problēmas, lai veicinātu inovāciju, uzlabotu MI ražojumu un pakalpojumu kvalitāti, uzlabotu patērētāju pieredzi un uzticēšanos MI tehnoloģijām un robotikai un izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopēja pieeja veicinās MI tehnoloģiju attīstību sabiedrības labā, vienlaikus risinot arī šo tehnoloģiju radītās problēmas, lai veicinātu inovāciju, uzlabotu MI ražojumu un pakalpojumu kvalitāti, uzlabotu patērētāju pieredzi un uzticēšanos MI tehnoloģijām un robotikai un izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības;

| H. | tā kā Savienībā vadošā līmenī jāsaglabā datošanas veiktspēja, kam jānodrošina iespējas ES piegādes nozarei un jāpalielina tās efektivitāte, pārorientējot tehnoloģiju attīstību uz ražojumiem un pakalpojumiem, kuri orientēti uz pieprasījumu un kuru attīstību veicina to lietotnes, un novedod pie tā, ka tehnoloģijas tiktu izmantotas lielā mērogā un parādītos uz mākslīgo intelektu balstītas lietotnes; |
| --- | --- |

H.

tā kā Savienībā vadošā līmenī jāsaglabā datošanas veiktspēja, kam jānodrošina iespējas ES piegādes nozarei un jāpalielina tās efektivitāte, pārorientējot tehnoloģiju attīstību uz ražojumiem un pakalpojumiem, kuri orientēti uz pieprasījumu un kuru attīstību veicina to lietotnes, un novedod pie tā, ka tehnoloģijas tiktu izmantotas lielā mērogā un parādītos uz mākslīgo intelektu balstītas lietotnes;

| I. | tā kā ES ir steidzami vajadzīga koordinēta pieeja Eiropas līmenī, lai spētu konkurēt ar ļoti lielajām trešo valstu, jo īpaši ASV un Ķīnas, investīcijām; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir steidzami vajadzīga koordinēta pieeja Eiropas līmenī, lai spētu konkurēt ar ļoti lielajām trešo valstu, jo īpaši ASV un Ķīnas, investīcijām;

| J. | tā kā 2018. gada 25. aprīlī Komisija apņēmās piedāvāt Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam (6), izstrādājot MI vadlīniju projektu sadarbībā ar ieinteresētajām personām MI aliansē — mākslīgā intelekta ekspertu grupā, lai veicinātu MI lietotņu izstrādi un uzņēmumu izveidi Eiropā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gada 25. aprīlī Komisija apņēmās piedāvāt Eiropas pieeju mākslīgajam intelektam (6), izstrādājot MI vadlīniju projektu sadarbībā ar ieinteresētajām personām MI aliansē — mākslīgā intelekta ekspertu grupā, lai veicinātu MI lietotņu izstrādi un uzņēmumu izveidi Eiropā;

| K. | tā kā būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāmaina spēkā esošie noteikumi un procedūras, lai integrētu mākslīgo intelektu un robotiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāmaina spēkā esošie noteikumi un procedūras, lai integrētu mākslīgo intelektu un robotiku;

| L. | tā kā Eiropas MI noteikumi jāizstrādā, pilnībā ievērojot tiesības, kas noteiktas Pamattiesību hartā, un jo īpaši datu aizsardzības, privātuma un drošības principus; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas MI noteikumi jāizstrādā, pilnībā ievērojot tiesības, kas noteiktas Pamattiesību hartā, un jo īpaši datu aizsardzības, privātuma un drošības principus;

| M. | tā kā mākslīgā intelekta attīstību var un vajadzētu virzīt tā, lai saglabātu indivīda cieņu, autonomiju un pašnoteikšanos; |
| --- | --- |

M.

tā kā mākslīgā intelekta attīstību var un vajadzētu virzīt tā, lai saglabātu indivīda cieņu, autonomiju un pašnoteikšanos;

| N. | tā kā 2017. gada 16. februāra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem attiecībā uz robotiku Parlaments aicināja Komisiju ierosināt saskaņotu tiesisko regulējumu robotikas, tostarp autonomu sistēmu un viedu autonomu robotu, izstrādei; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2017. gada 16. februāra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par Civiltiesību noteikumiem attiecībā uz robotiku Parlaments aicināja Komisiju ierosināt saskaņotu tiesisko regulējumu robotikas, tostarp autonomu sistēmu un viedu autonomu robotu, izstrādei;

| O. | tā kā MI un robotikas attīstībai ir jāaptver visa sabiedrība; tā kā tomēr 2017. gadā lauku teritorijās vēl lielā mērā nevarēja izmantot MI priekšrocības, jo 8 % mājokļu neietilpa nevienā fiksētā tīklā un 53 % nebija iespēju izmantot “nākamās paaudzes piekļuves” tehnoloģijas (VDSL, Docsis 3.0 kabeli vai FTTP); |
| --- | --- |

O.

tā kā MI un robotikas attīstībai ir jāaptver visa sabiedrība; tā kā tomēr 2017. gadā lauku teritorijās vēl lielā mērā nevarēja izmantot MI priekšrocības, jo 8 % mājokļu neietilpa nevienā fiksētā tīklā un 53 % nebija iespēju izmantot “nākamās paaudzes piekļuves” tehnoloģijas (VDSL, Docsis 3.0 kabeli vai FTTP);

| P. | tā kā tādu MI pakalpojumu un ražojumu izstrādei ir nepieciešama savienojamība, datu brīva aprite un datu pieejamība ES; tā kā progresīvo datizraces metožu izmantošana ražojumos un pakalpojumos var palīdzēt uzlabot lēmumu pieņemšanas kvalitāti un līdz ar to arī patērētāju izvēli, kā arī uzlabot uzņēmējdarbības rādītājus; |
| --- | --- |

P.

tā kā tādu MI pakalpojumu un ražojumu izstrādei ir nepieciešama savienojamība, datu brīva aprite un datu pieejamība ES; tā kā progresīvo datizraces metožu izmantošana ražojumos un pakalpojumos var palīdzēt uzlabot lēmumu pieņemšanas kvalitāti un līdz ar to arī patērētāju izvēli, kā arī uzlabot uzņēmējdarbības rādītājus;

| Q. | tā kā tehnoloģiju attīstība viedajos ražojumos un pakalpojumos var veicināt zināšanu ekonomiku, kuras pamatā ir pieejamās informācijas kvantitāte, kvalitāte un piekļūstamība, un līdz ar to novest pie labākas pielāgošanās patērētāju vajadzībām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tehnoloģiju attīstība viedajos ražojumos un pakalpojumos var veicināt zināšanu ekonomiku, kuras pamatā ir pieejamās informācijas kvantitāte, kvalitāte un piekļūstamība, un līdz ar to novest pie labākas pielāgošanās patērētāju vajadzībām;

| R. | tā kā kiberdrošība ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu, ka dati netiek ļaunprātīgi bojāti vai neatbilstīgi izmantoti MI darbībai tādā veidā, kas kaitē iedzīvotājiem vai uzņēmumiem un tādējādi grauj nozari un patērētāju uzticēšanos MI; tā kā norises MI jomā palielina darbību un lēmumu paļāvību uz šīm sistēmām, kas savukārt rada nepieciešamību pēc augstiem standartiem kibernoturības jomā ES, lai aizsargātu pret kiberdrošības pārkāpumiem un kļūmēm; |
| --- | --- |

R.

tā kā kiberdrošība ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu, ka dati netiek ļaunprātīgi bojāti vai neatbilstīgi izmantoti MI darbībai tādā veidā, kas kaitē iedzīvotājiem vai uzņēmumiem un tādējādi grauj nozari un patērētāju uzticēšanos MI; tā kā norises MI jomā palielina darbību un lēmumu paļāvību uz šīm sistēmām, kas savukārt rada nepieciešamību pēc augstiem standartiem kibernoturības jomā ES, lai aizsargātu pret kiberdrošības pārkāpumiem un kļūmēm;

| S. | tā kā tendencei uz automatizāciju ir nepieciešams, lai tie, kas iesaistīti mākslīgā intelekta lietotņu izstrādē un tirdzniecībā, jau sākotnēji balstītos uz drošības un ētikas apsvērumiem, tādējādi atzīstot, ka viņiem ir jābūt gataviem uzņemties juridisku atbildību par ražotās tehnoloģijas kvalitāti; |
| --- | --- |

S.

tā kā tendencei uz automatizāciju ir nepieciešams, lai tie, kas iesaistīti mākslīgā intelekta lietotņu izstrādē un tirdzniecībā, jau sākotnēji balstītos uz drošības un ētikas apsvērumiem, tādējādi atzīstot, ka viņiem ir jābūt gataviem uzņemties juridisku atbildību par ražotās tehnoloģijas kvalitāti;

| T. | tā kā uzticamas ekosistēmas izveide MI tehnoloģiju attīstībai jābalsta uz datu politikas arhitektūru; tā kā tas nozīmē netraucētu un vienkāršotu datu vākšanas un pārvaldības programmu izstrādi izglītības izpētes nolūkos, lai nodrošinātu MI attīstību daudzās jomās: medicīnas, finanšu, bioloģijas, enerģētikas, rūpniecības, ķīmijas jomā vai publiskajā sektorā; tā kā uz datiem balstīta MI ekosistēma varētu ietvert visu Eiropu aptverošas iniciatīvas, kas izmantotu atklātus standartus un balstītos uz sertifikātu savstarpēju atzīšanu un pārredzamiem sadarbspējas noteikumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā uzticamas ekosistēmas izveide MI tehnoloģiju attīstībai jābalsta uz datu politikas arhitektūru; tā kā tas nozīmē netraucētu un vienkāršotu datu vākšanas un pārvaldības programmu izstrādi izglītības izpētes nolūkos, lai nodrošinātu MI attīstību daudzās jomās: medicīnas, finanšu, bioloģijas, enerģētikas, rūpniecības, ķīmijas jomā vai publiskajā sektorā; tā kā uz datiem balstīta MI ekosistēma varētu ietvert visu Eiropu aptverošas iniciatīvas, kas izmantotu atklātus standartus un balstītos uz sertifikātu savstarpēju atzīšanu un pārredzamiem sadarbspējas noteikumiem;

| U. | tā kā MI izmantošana pati par sevi negarantē patiesību vai godīgumu, jo neobjektivitāte var parādīties datu vākšanas procesā un algoritmu rakstīšanā, un tās var radīt arī sabiedrības neobjektivitāte; tā kā datu kvalitātei kopā ar algoritmu izstrādi un pastāvīgiem atkārtotas novērtēšanas procesiem būtu jānovērš šīs novirzes; |
| --- | --- |

U.

tā kā MI izmantošana pati par sevi negarantē patiesību vai godīgumu, jo neobjektivitāte var parādīties datu vākšanas procesā un algoritmu rakstīšanā, un tās var radīt arī sabiedrības neobjektivitāte; tā kā datu kvalitātei kopā ar algoritmu izstrādi un pastāvīgiem atkārtotas novērtēšanas procesiem būtu jānovērš šīs novirzes;

| V. | tā kā MI un robotika būtu jāattīsta un jāizmanto uz cilvēkiem vērstā pieejā, lai palīdzētu cilvēkiem darbā un mājās; tā kā MI var izmantot arī, lai izvairītos no tā, ka cilvēkiem jādara bīstami darbi; |
| --- | --- |

V.

tā kā MI un robotika būtu jāattīsta un jāizmanto uz cilvēkiem vērstā pieejā, lai palīdzētu cilvēkiem darbā un mājās; tā kā MI var izmantot arī, lai izvairītos no tā, ka cilvēkiem jādara bīstami darbi;

| W. | tā kā automatizētas un algoritmiskas lēmumu pieņemšanas turpmāka attīstība un plašāka izmantošana neapšaubāmi ietekmē izvēli, ko privātpersona (piemēram, uzņēmējs vai interneta lietotājs) un administratīva, tiesu vai cita publiska iestāde veic, lai nonāktu pie galīgā lēmuma kā patērētājs, uzņēmums vai varasiestāde; tā kā automatizētas un algoritmiskas lēmumu pieņemšanas procesā jāintegrē aizsardzības pasākumi un iespēja cilvēkam kontrolēt un verificēt; |
| --- | --- |

W.

tā kā automatizētas un algoritmiskas lēmumu pieņemšanas turpmāka attīstība un plašāka izmantošana neapšaubāmi ietekmē izvēli, ko privātpersona (piemēram, uzņēmējs vai interneta lietotājs) un administratīva, tiesu vai cita publiska iestāde veic, lai nonāktu pie galīgā lēmuma kā patērētājs, uzņēmums vai varasiestāde; tā kā automatizētas un algoritmiskas lēmumu pieņemšanas procesā jāintegrē aizsardzības pasākumi un iespēja cilvēkam kontrolēt un verificēt;

| X. | tā kā mašīnmācīšanās arī izraisa problēmas saistībā ar nediskriminācijas, pienācīgas procedūras, pārredzamības un saprotamības nodrošināšanu lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

X.

tā kā mašīnmācīšanās arī izraisa problēmas saistībā ar nediskriminācijas, pienācīgas procedūras, pārredzamības un saprotamības nodrošināšanu lēmumu pieņemšanas procesos;

| Y. | tā kā MI ir nozīmīgs instruments, kas risina globālas sabiedriskas problēmas, un tā kā tāpēc dalībvalstīm, izmantojot savu sabiedrisko politiku, būtu jāveicina investīcijas, jāpiešķir līdzekļi pētniecībai un izstrādei un jānovērš šķēršļi MI attīstībai un ieviešanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā MI ir nozīmīgs instruments, kas risina globālas sabiedriskas problēmas, un tā kā tāpēc dalībvalstīm, izmantojot savu sabiedrisko politiku, būtu jāveicina investīcijas, jāpiešķir līdzekļi pētniecībai un izstrādei un jānovērš šķēršļi MI attīstībai un ieviešanai;

| Z. | tā kā komerciālās mākslīgā intelekta platformas ir pārgājušas no testēšanas uz reāliem lietojumiem veselības, vides, enerģētikas un transporta jomā; tā kā mašīnmācīšanās metodes ir visu galveno tīmekļa platformu un lielo datu lietotņu pamatā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā komerciālās mākslīgā intelekta platformas ir pārgājušas no testēšanas uz reāliem lietojumiem veselības, vides, enerģētikas un transporta jomā; tā kā mašīnmācīšanās metodes ir visu galveno tīmekļa platformu un lielo datu lietotņu pamatā;

| AA. | tā kā Eiropas pētnieki un uzņēmumi ir iesaistīti daudz un dažādās blokķēdes tēmās: piegādes ķēde, valdības pakalpojumi, finanses, lietu internets (IoT), veselības aprūpe, plašsaziņas līdzekļi, viedās pilsētas, enerģētika un transports; tā kā Eiropa ir spēcīgs dalībnieks svarīgās ar blokķēdi saistītās jomās, piemēram, MI jomā; tā kā blokķēdei var būt liela nozīme Eiropas inovāciju veicināšanā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas pētnieki un uzņēmumi ir iesaistīti daudz un dažādās blokķēdes tēmās: piegādes ķēde, valdības pakalpojumi, finanses, lietu internets (IoT), veselības aprūpe, plašsaziņas līdzekļi, viedās pilsētas, enerģētika un transports; tā kā Eiropa ir spēcīgs dalībnieks svarīgās ar blokķēdi saistītās jomās, piemēram, MI jomā; tā kā blokķēdei var būt liela nozīme Eiropas inovāciju veicināšanā;

| AB. | tā kā kiberdrošības tehnoloģijas, piemēram, digitālā identitāte, kriptogrāfija vai ielaušanās noteikšana, un to pielietošana tādās jomās kā finanses, rūpniecība 4.0, enerģētika, transports, veselības aprūpe vai e-pārvalde ir būtiska, lai iedzīvotājiem, valsts pārvaldei un uzņēmumiem vienlīdz nodrošinātu tiešsaistes darbības un darījumu drošību un uzticamību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā kiberdrošības tehnoloģijas, piemēram, digitālā identitāte, kriptogrāfija vai ielaušanās noteikšana, un to pielietošana tādās jomās kā finanses, rūpniecība 4.0, enerģētika, transports, veselības aprūpe vai e-pārvalde ir būtiska, lai iedzīvotājiem, valsts pārvaldei un uzņēmumiem vienlīdz nodrošinātu tiešsaistes darbības un darījumu drošību un uzticamību;

| AC. | tā kā tekstizrace un datizrace ir pamats MI un mašīnmācīšanās lietotnēm, un tās ir būtiskas MVU un jaunuzņēmumiem, jo tās ļauj piekļūt lieliem datu apjomiem, lai apmācītu MI algoritmus; |
| --- | --- |

AC.

tā kā tekstizrace un datizrace ir pamats MI un mašīnmācīšanās lietotnēm, un tās ir būtiskas MVU un jaunuzņēmumiem, jo tās ļauj piekļūt lieliem datu apjomiem, lai apmācītu MI algoritmus;

| AD. | tā kā MI varētu izrādīties ļoti energoietilpīgs; tā kā šajā sakarā ir svarīgi MI izmantošanu attīstīt atbilstoši ES pašreizējiem energoefektivitātes un aprites ekonomikas mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā MI varētu izrādīties ļoti energoietilpīgs; tā kā šajā sakarā ir svarīgi MI izmantošanu attīstīt atbilstoši ES pašreizējiem energoefektivitātes un aprites ekonomikas mērķrādītājiem;

| AE. | tā kā MI būtu pilnībā jādarbojas visās Eiropas valodās, lai visiem eiropiešiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas izmantot modernās MI tendences daudzvalodīgā Eiropas informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā MI būtu pilnībā jādarbojas visās Eiropas valodās, lai visiem eiropiešiem nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas izmantot modernās MI tendences daudzvalodīgā Eiropas informācijas sabiedrībā;

| AF. | tā kā rūpniecības un pakalpojumu sfērā, kas saistīta ar augstajām tehnoloģijām, MI ir izšķiroša nozīme, lai padarītu Eiropu par “jaunuzņēmumu kontinentu”, izmantojot jaunākās tehnoloģijas izaugsmes radīšanai Eiropā, jo īpaši tādās jomās kā veselības aprūpes tehnoloģijas, veselības pakalpojumi un programmas, zāļu atklāšana, robotika un robotizētas operācijas, hronisko slimību ārstēšana un medicīniskā attēlveidošana un ieraksti, kā arī ilgtspējīgas vides nodrošināšana un nekaitīgas pārtikas ražošana; tā kā Eiropa pašlaik atpaliek no Ziemeļamerikas un Āzijas mākslīgā intelekta pētniecības un patentu jomā; |
| --- | --- |

AF.

tā kā rūpniecības un pakalpojumu sfērā, kas saistīta ar augstajām tehnoloģijām, MI ir izšķiroša nozīme, lai padarītu Eiropu par “jaunuzņēmumu kontinentu”, izmantojot jaunākās tehnoloģijas izaugsmes radīšanai Eiropā, jo īpaši tādās jomās kā veselības aprūpes tehnoloģijas, veselības pakalpojumi un programmas, zāļu atklāšana, robotika un robotizētas operācijas, hronisko slimību ārstēšana un medicīniskā attēlveidošana un ieraksti, kā arī ilgtspējīgas vides nodrošināšana un nekaitīgas pārtikas ražošana; tā kā Eiropa pašlaik atpaliek no Ziemeļamerikas un Āzijas mākslīgā intelekta pētniecības un patentu jomā;

| AG. | tā kā MI tehnoloģiju attīstība var palīdzēt uzlabot dzīvi cilvēkiem ar hroniskām slimībām un invaliditāti un risināt tādas sociālās problēmas kā sabiedrības novecošana, veselības aprūpes sniegšanā uzlabojot tehnoloģiju precizitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

AG.

tā kā MI tehnoloģiju attīstība var palīdzēt uzlabot dzīvi cilvēkiem ar hroniskām slimībām un invaliditāti un risināt tādas sociālās problēmas kā sabiedrības novecošana, veselības aprūpes sniegšanā uzlabojot tehnoloģiju precizitāti un efektivitāti;

| AH. | tā kā ir plašs klāsts ar iespējamiem MI un robotikas lietojumiem medicīniskajā aprūpē, piemēram, medicīnisko ierakstu un datu pārvaldīšana, rutīnas pienākumu veikšana (testu un rentgena un datortomogrāfijas uzņēmumu analīze un datu ievadīšana), ārstēšanas plāna sagatavošana, digitālas konsultācijas (piemēram, medicīniskās konsultācijas, kas pamatojas uz personas medicīnisko vēsturi un vispārīgām medicīnas zināšanām), virtuālās medmāsas, medikamentu pārvaldība, medikamentu radīšana, precīzijas medicīna (jo ģenētikā un genomikā no DNS informācijas tiek meklētas mutācijas un saistība ar slimību), veselības uzraudzība, veselības aprūpes sistēmas analīze utt.; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ir plašs klāsts ar iespējamiem MI un robotikas lietojumiem medicīniskajā aprūpē, piemēram, medicīnisko ierakstu un datu pārvaldīšana, rutīnas pienākumu veikšana (testu un rentgena un datortomogrāfijas uzņēmumu analīze un datu ievadīšana), ārstēšanas plāna sagatavošana, digitālas konsultācijas (piemēram, medicīniskās konsultācijas, kas pamatojas uz personas medicīnisko vēsturi un vispārīgām medicīnas zināšanām), virtuālās medmāsas, medikamentu pārvaldība, medikamentu radīšana, precīzijas medicīna (jo ģenētikā un genomikā no DNS informācijas tiek meklētas mutācijas un saistība ar slimību), veselības uzraudzība, veselības aprūpes sistēmas analīze utt.;

| AI. | tā kā pieejamība nenozīmē tos pašus pakalpojumus un ierīces visiem; tā kā MI un robotikas pieejamība ir balstīta uz iekļaujošu plānošanu un projektēšanu; tā kā lietotāja vajadzībām, vēlmēm un pieredzei jābūt projekta sākumpunktā; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pieejamība nenozīmē tos pašus pakalpojumus un ierīces visiem; tā kā MI un robotikas pieejamība ir balstīta uz iekļaujošu plānošanu un projektēšanu; tā kā lietotāja vajadzībām, vēlmēm un pieredzei jābūt projekta sākumpunktā;

| AJ. | tā kā pastāv nopietnas ētiskas, psiholoģiskas un juridiskas bažas par robotu autonomiju, to acīmredzamo cilvēciskās empātijas trūkumu un ietekmi uz ārstu un pacientu attiecībām, kas vēl nav pienācīgi pētītas ES līmenī, jo īpaši attiecībā uz pacientu persondatu aizsardzību, atbildību un jaunajām ekonomiskajām un darba attiecībām, kas veidosies vēlāk; tā kā “autonomiju” kā tādu var pilnībā attiecināt tikai uz cilvēkiem; tā kā mākslīgajam intelektam ir vajadzīgs stingrs juridiskais un ētiskais satvars; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā pastāv nopietnas ētiskas, psiholoģiskas un juridiskas bažas par robotu autonomiju, to acīmredzamo cilvēciskās empātijas trūkumu un ietekmi uz ārstu un pacientu attiecībām, kas vēl nav pienācīgi pētītas ES līmenī, jo īpaši attiecībā uz pacientu persondatu aizsardzību, atbildību un jaunajām ekonomiskajām un darba attiecībām, kas veidosies vēlāk; tā kā “autonomiju” kā tādu var pilnībā attiecināt tikai uz cilvēkiem; tā kā mākslīgajam intelektam ir vajadzīgs stingrs juridiskais un ētiskais satvars;

| AK. | tā kā mākslīgā intelekta ieviešana jo īpaši veselības jomā vienmēr jābalsta uz “cilvēks darbina mašīnu” atbildības principa; |
| --- | --- |

AK.

tā kā mākslīgā intelekta ieviešana jo īpaši veselības jomā vienmēr jābalsta uz “cilvēks darbina mašīnu” atbildības principa;

1.   
  Sabiedrība, kuru atbalsta mākslīgais intelekts un robotika

1.1.   Darbaspēks mākslīgā intelekta un robotikas laikmetā

| 1. | uzsver, ka automatizācija kopā ar mākslīgo intelektu palielinās produktivitāti un tātad arī izlaidi; norāda, ka tāpat kā iepriekšējās tehnoloģiskajās revolūcijās dažas darbvietas tiks aizstātas, bet tiks radītas arī jaunas darbvietas, kas mainīs dzīvi un darba veikšanu; uzsver, ka robotikas un MI pastiprinātai izmantošanai būtu arī jāsamazina kaitīgu un bīstamu apstākļu ietekme uz cilvēkiem, kā arī jāpalīdz radīt vairāk kvalitatīvu un pienācīgu darbvietu un jāuzlabo produktivitāte; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina dalībvalstis koncentrēties uz darbinieku pārkvalificēšanu nozarēs, ko visvairāk skārusi pienākumu automatizācija; uzsver, ka jaunajās izglītības programmās galvenā uzmanība būtu jāpievērš darbinieku prasmju attīstībai, lai viņi varētu izmantot iespējas, ko sniedz jaunās MI radītās darbvietas; mudina izstrādāt digitālās pratības programmas skolās, izstrādāt māceklības un profesionālās apmācības prioritātes, lai palīdzētu darba ņēmējiem pielāgoties tehnoloģiskajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | iesaka dalībvalstīm kopā ar privātā sektora dalībniekiem apzināt riskus un izstrādāt stratēģijas, lai nodrošinātu atbilstošu pārkvalificēšanas un jaunu prasmju apgūšanas programmu izstrādi; uzsver, ka pašiem uzņēmumiem ir jāinvestē darbaspēka apmācībā un pārkvalificēšanā, lai apmierinātu tā vajadzības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka robotikas attīstība ES būtiski ietekmēs darba attiecības; uzskata, ka šī ietekme būtu jānotur līdzsvarā, lai veicinātu reindustrializāciju un ļautu darba ņēmējiem arī baudīt produktivitātes radītos labumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka pašreizējā rūpnieciskajā sistēmā līdzsvars starp īpašniekiem un darba ņēmējiem ir nestabils; uzskata, ka uzlabojumi attiecībā uz MI ieviešanu rūpniecībā būtu jāveic, plaši apspriežoties ar sociālajiem partneriem, jo potenciālajām izmaiņām attiecībā uz nozarē strādājošo cilvēku skaitu ir nepieciešama proaktīva politika, lai palīdzētu darba ņēmējiem pielāgoties jaunajām prasībām un nodrošinātu peļņas plašu pārdali; norāda, ka tas liek pārdomāt un pārveidot darba tirgus politiku, kā arī sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina dalībvalstis novērst šķēršļus darba uzsākšanai, piemēram, pārmērīgi augstu kvalifikāciju prasības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka digitālā pratība ir viens no svarīgākajiem faktoriem turpmākajai MI attīstībai, un mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot digitālās pratības apmācības un pārkvalificēšanas stratēģijas; norāda, ka digitālā pratība var sekmēt plašu un iekļaujošu līdzdalību datu ekonomikas risinājumos un atvieglot saziņu un sadarbību ar visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda — tā kā tiks ietekmēti visu vecumu iedzīvotāji, ir jāpielāgo izglītības programmas, tostarp radot jaunas mācīšanās iespējas un izmantojot jaunas mācību tehnoloģijas; uzsver, ka ir pienācīgi jāpievēršas izglītības aspektiem; jo īpaši uzskata, ka digitālās prasmes, tostarp programmēšana, ir jāiekļauj izglītības un apmācību programmās no pirmajiem skolas gadiem līdz pat mūžizglītībai; |
| --- | --- |

8.

1.2.   Mākslīgā intelekta ļaunprātīga izmantošana un pamattiesības

| 9. | uzsver, ka ļaunprātīga vai nolaidīga MI izmantošana varētu apdraudēt digitālo drošību un personisko un sabiedrisko drošību, jo to varētu izmantot, lai īstenotu vērienīgus, precīzi mērķētus un ļoti efektīvus uzbrukumus informācijas sabiedrības pakalpojumiem un pieslēgtajām iekārtām, kā arī dezinformācijas kampaņas, un kopumā mazinātu indivīdu tiesības uz pašnoteikšanos; uzsver, ka ļaunprātīga vai nolaidīga MI izmantošana varētu apdraudēt arī demokrātiju un pamattiesības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju ierosināt sistēmu, kura paredz sodu par manipulācijām ar uztveri, ja personalizēts saturs vai ziņas rada negatīvas izjūtas un izkropļo realitātes uztveri, kas var novest pie negatīvām sekām (piemēram, vēlēšanu rezultātiem vai izkropļotiem uzskatiem sociālos jautājumos, piemēram, par migrāciju); |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi atzīt, identificēt un uzraudzīt radikālas pārmaiņas MI izstrādē un ap to; mudina veikt pētījumus par MI, lai koncentrētos arī uz nejauši vai ļaunprātīgi bojāta MI un robotikas konstatēšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Komisiju ņemt vērā sociālās problēmas, kas izriet no prakses, kuras pamatā ir iedzīvotāju klasificēšana; uzsver, ka iedzīvotājus nedrīkst diskriminēt, pamatojoties uz viņu kategoriju, un viņiem jābūt tiesībām uz “vēl vienu iespēju”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nopietnas bažas par MI lietotņu, tostarp sejas un balss atpazīšanas, izmantošanu “emocionālās novērošanas” programmās, proti, kad tiek novērots darba ņēmēju un iedzīvotāju garīgais stāvoklis, lai paaugstinātu produktivitāti un saglabātu sociālo stabilitāti, dažkārt kopā ar “sociālo kredītu” sistēmām, kādas, piemēram, jau tiek ieviestas Ķīnā; uzsver, ka šādas programmas būtībā ir pretrunā ar Eiropas vērtībām un normām, kas aizsargā indivīdu tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

13.

2.   
  Tehnoloģiju virzība uz mākslīgo intelektu un robotiku

2.1.   Pētniecība un izstrāde

| 14. | atgādina, ka Eiropā ir pasaulē vadošā MI pētniecības kopiena, kas veido 32 % no MI pētniecības iestādēm visā pasaulē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par programmu “Digitālā Eiropa” un budžetu 2,5 miljardu EUR apmērā, kas paredzēts mākslīgā intelekta pētniecībai, kā arī palielināto finansējumu programmā “Apvārsnis 2020”; izprot ES finansējuma lielo nozīmi, jo tas papildina dalībvalstu un nozaru pētniecības budžetus MI jomā, un nepieciešamību sadarboties valstu, privāto un ES pētniecības programmu ietvaros; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atbalsta programmas “Digitālā Eiropa” darbības mērķus izveidot un nostiprināt mākslīgā intelekta pamatspējas Savienībā, padarīt tās pieejamas visiem uzņēmumiem un valsts pārvaldes iestādēm, kā arī nostiprināt un apvienot tīklā dalībvalstu mākslīgā intelekta testēšanas un eksperimentālās iekārtas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina dalībvalstis attīstīt daudzpusējas partnerības starp nozarēm un pētniecības institūtiem, kā arī kopējus MI izcilības centrus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka MI pētniecībai būtu jāiegulda ne tikai MI tehnoloģijās un inovācijas attīstībā, bet arī ar MI saistītās sociālās, ētiskās un atbildības jomās; uzskata, ka attiecībā uz jebkuru izmantoto MI modeli jau izstrādes posmā būtu jāņem vērā ētiskie apsvērumi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka MI pētniecība un citas ar to saistītas darbības būtu jāveic saskaņā ar piesardzības principu un pamattiesībām, vienlaikus veicinot progresu sabiedrības un vides labā; uzsver, ka ikvienam, kas iesaistīts MI izstrādē, īstenošanā, izplatīšanā un izmantošanā, būtu jāņem vērā un jārespektē cilvēka cieņa un gan fiziskās, gan psiholoģiskās pašnoteikšanās tiesības un labklājība attiecībā uz atsevišķu cilvēku un sabiedrību kopumā, jāparedz iespējamā ietekme uz drošumu un jāveic pienācīgi piesardzības pasākumi, kuri ir samērīgi ar aizsardzības līmeni, tostarp nekavējoties atklājot faktorus, kas varētu apdraudēt sabiedrību vai vidi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka konkurētspējīgai pētniecības videi ir arī būtiska nozīme mākslīgā intelekta attīstīšanā; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt izcilus pētījumus, tostarp fundamentālo zinātni un augsta riska projektus ar lielu atdevi, kā arī atbalstīt Eiropas pētniecības telpu ar pievilcīgiem nosacījumiem finansējumam, mobilitātei un infrastruktūras un tehnoloģiju pieejamībai visā Savienībā, pamatojoties uz principu par atklātību pret trešām valstīm un zinātību, kas ienāk no valstīm ārpus Savienības, ar noteikumu, ka tas neapdraud ES kiberdrošību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ES pētnieki joprojām pelna ievērojami mazāk nekā viņu kolēģi ASV un Ķīnā, kas ir zināms kā galvenais iemesls, kādēļ viņi pamet Eiropu; aicina Komisiju un dalībvalstis koncentrēties uz talantīgāko cilvēku piesaistīšanu Eiropas uzņēmumiem un aicina dalībvalstis radīt stimulējošus nosacījumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Eiropai ir nepieciešama jauna NJT (7) pamatprogramma mākslīgā intelekta jomā, īpašu uzmanību pievēršot cilvēkorientētai pieejai un valodu tehnoloģijām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka mākslīgais intelekts, mašīnmācīšanās un eksponenciāli lēcieni datu pieejamības un mākoņdatošanas jomā stimulē pētniecības iniciatīvas, kuru mērķis ir izprast bioloģiju molekulārā un šūnu līmenī, vadīt medicīniskās aprūpes attīstību un analizēt datu plūsmas, lai noteiktu veselības apdraudējumus, prognozētu slimību uzliesmojumus un konsultētu pacientus; norāda, ka datizraces un datu navigācijas paņēmienus var izmantot, lai noteiktu aprūpes nepilnības, riskus, tendences un modeļus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka tad, ja riski rodas kā nenovēršams un neatņemams MI pētniecības elements, būtu jāizstrādā un jāievēro pamatīgi riska novērtēšanas un pārvaldības protokoli, ņemot vērā, ka kaitējuma risks nedrīkst būt lielāks par to, kas rodas ikdienas dzīvē (t. i., cilvēki nedrīkst būt pakļauti riskiem, kas ir lielāki vai kas papildina tos riskus, kuriem tie ir pakļauti ikdienas dzīvē); |
| --- | --- |

24.

2.2.   Investīcijas

| 25. | norāda, ka ir vajadzīgas lielākas investīcijas šajā jomā, lai varētu saglabāt tās konkurētspēju; atzīst — lai gan lielākā daļa investīciju un inovāciju šajā jomā nodrošina privātā sektora riska kapitāls, vajadzētu mudināt dalībvalstis un Komisiju arī turpmāk investēt pētniecībā un nodefinēt attīstības prioritātes; atzinīgi vērtē programmas “InvestEU” priekšlikumu par investīcijām un citām publiskām un privātām partnerībām, kas stimulēs privāto finansējumu; uzskata, ka vajadzētu rosināt koordinēt privātā un publiskā sektora investīcijas, lai nodrošinātu, ka attīstība notiek vienā virzienā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka investīcijas mākslīgajā intelektā, kuras var raksturot ar lielu nenoteiktību, būtu jāpapildina ar ES finansējumu, piemēram, no Eiropas Investīciju bankas (EIB) vai Eiropas Investīciju fonda (EIF), vai “InvestEU”, vai Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) līdzekļiem, kas var palīdzēt attiecībā uz riska dalīšanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Komisiju nepieļaut ES finansējuma izmantošanu MI ieroču nozarē; mudina Komisiju nepiešķirt ES finansējumu uzņēmumiem, kas pēta un izstrādā mākslīgo apziņu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | iesaka Komisijai nodrošināt, ka pētniecības, kurā izmantots ES finansējums, intelektuālā īpašuma tiesības paliek Eiropas Savienībā un Eiropas universitātēs; |
| --- | --- |

28.

2.3.   Inovācija, pieņemšana sabiedrībā un atbildība

| 29. | norāda, ka visiem lielākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem ir bijis vajadzīgs pārejas periods, kura laikā lielākā daļa sabiedrības iegūst labāku izpratni par šo tehnoloģiju un integrē to savā ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka šīs tehnoloģijas nākotne ir atkarīga no pieņemšanas sabiedrībā un ka lielāks uzsvars jāliek uz atbilstošu informēšanu par tās priekšrocībām, lai nodrošinātu labāku izpratni par tehnoloģiju un tās piemērošanu; tāpat norāda — ja sabiedrība netiks informēta par MI tehnoloģiju, šajā nozarē būs mazāk motivācijas inovācijai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka pieņemšana sabiedrībā ir atkarīga no tā, kā sabiedrība tiek informēta par mākslīgā intelekta iespējām, problēmām un attīstību; iesaka dalībvalstīm un Komisijai atvieglot piekļuvi ticamai informācijai par lielākajām sabiedrības bažām saistībā ar MI un robotiku, piemēram, privātumu, drošumu un lēmumu pārredzamību; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē regulatīvā režīma izmēģinājumu izmantošanu, lai sadarbībā ar regulatoriem ieviestu inovatīvas jaunas idejas, kas dod iespēju jau pašā sākumā tehnoloģijā iebūvēt aizsardzību, tādējādi sekmējot un veicinot tās ienākšanu tirgū; uzsver nepieciešamību veikt MI pielāgotus regulatīvā režīma izmēģinājumus, lai pārbaudītu MI tehnoloģiju izmantošanas drošumu un efektivitāti reālos apstākļos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda — lai panāktu mākslīgā intelekta plašāku pieņemšanu sabiedrībā, jānodrošina izmantojamo sistēmu drošums un drošība; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka mākslīgais intelekts un valodu tehnoloģijas var nodrošināt būtiskas lietotnes, kas veicinātu Eiropas vienotību tās daudzveidībā, — automatizētu tulkošanu, sarunu iekārtas un personīgos palīgus, runātās valodas saskarnes robotiem un lietu internetu, viedo analīzi, automātisku propagandas, viltus ziņu un naida runas identificēšanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

34.

2.4.   Veicinošie apstākļi: savienojamība, datu pieejamība, augstas veiktspējas datošana un mākoņu infrastruktūra

| 35. | uzsver, ka robotikas un MI tehnoloģiju integrēšanai ekonomikā un sabiedrībā ir vajadzīga digitālā infrastruktūra, kas nodrošina visuresošu savienojamību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka savienojamība ir priekšnoteikums, lai Eiropa kļūtu par gigabitu sabiedrības daļu, un MI ir skaidrs piemērs tam, ka pieprasījums pēc augstas kvalitātes, ātras, drošas un visaptverošas savienojamības ir strauji palielinājies; uzskata, ka Savienībai un dalībvalstīm jāturpina atbalstīt pasākumus, kas stimulē investīcijas ļoti lielas ietilpības tīklos ES un šādu tīklu izmantošanā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka strauja un droša 5G tehnoloģiju attīstība ir būtiska, lai ļautu Savienībai pilnībā izmantot MI radītās priekšrocības un aizsargāt pret kiberdrošības apdraudējumiem, dodot iespēju atjaunināt un attīstīt nozares un pakalpojumus, kas ir Eiropas ekonomikas mugurkauls, un atbalstīt jaunu pakalpojumu, ražošanas un tirgu parādīšanos, kas ir būtiski, lai aizsargātu jaunās darbvietas un augstu nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka ir svarīgi garantēt augstas kvalitātes un jēgpilnu datu pieejamību, lai nodrošinātu īstu konkurētspēju MI nozarē, un aicina publiskās iestādes nodrošināt veidus datu iegūšanai, apmaiņai un pārvaldībai, padarot publiskos datus par sabiedrisku labumu un vienlaikus aizsargājot privātumu un sensitīvus datus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, cik svarīga ir izmantoto datu kvalitāte mašīnu dziļās mācīšanās procesā; norāda, ka zemas kvalitātes, novecojušu, nepilnīgu vai nepareizu datu izmantošana var izraisīt vājas prognozes un tā rezultātā — diskrimināciju un neobjektivitāti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka jaunais noteikumu kopums, kas reglamentē nepersondatu brīvu apriti Savienībā, ļauj arvien vairāk datu izmantot uz datiem balstītai inovācijai, tādējādi atvieglojot MVU un jaunuzņēmumiem izstrādāt inovatīvus MI pakalpojumus un ieiet jaunos tirgos, vienlaikus ļaujot pilsoņiem un uzņēmumiem gūt labumu no labākiem ražojumiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda uz MI potenciālu paaugstināt efektivitāti, komfortu un labklājību daudzās nozarēs, ja attiecīgās nozares galvenās ieinteresētās personas sadarbojas ar MI izstrādātājiem; turklāt norāda, ka liels tādu datu apjoms, kas nav personiska rakstura dati, pašreiz atrodas minēto ieinteresēto personu īpašumā un, izmantojot partnerības, varētu paaugstināt šo datu efektivitāti; uzskata — lai tas kļūtu par realitāti, priekšnoteikums ir sadarbība starp lietotājiem un MI izstrādātājiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver sadarbspējas un datu precizitātes nozīmi, lai nodrošinātu augstu uzticamības un drošības standartu līmeni jaunajās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka to MI lietotņu panākumiem, kas pielāgotas lietotājiem visā ES, bieži vien ir vajadzīgas plašas zināšanas par vietējiem tirgiem, kā arī piekļuve atbilstīgiem vietējiem datiem un to izmantošana datu kopu apmācībā, sistēmu testēšanā un validēšanā, jo īpaši tajās nozarēs, kas saistītas ar dabiskās valodas apstrādi; prasa dalībvalstīm veicināt augstas kvalitātes, saderīgu un atklātu datu pieejamību publiskajā un privātajā sektorā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver nepieciešamību nodrošināt maksimālu atbilstību ES politikai lielo datu jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē pasākumus, kas veicina un atbalsta datu apmaiņu un kopīgošanu pāri robežām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka pašreiz datu kopīgošana ir daudz mazāka nekā tā varētu būt un liels datu apjoms netiek pietiekami izmantots; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzīst, ka valda nevēlēšanās dalīties ar datiem, un uzsver, ka ir nepieciešams rīkoties, lai to veicinātu; norāda, ka arī kopīgu standartu trūkumam ir liela ietekme uz iespējām dalīties ar datiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē tādus regulējumus kā Brīvas datu plūsmas regula un tās ietekmi uz tādām jomām kā MI, lai nodrošinātu efektīvākus un lietderīgākus procesus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīst, ka ir jānodrošina lielāki uz tirgu balstīti stimuli, kas veicinātu piekļuvi datiem un to kopīgošanu; norāda uz risku, ko datu atvērtība visupirms rada investēšanai datos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina nodrošināt lielāku skaidrību attiecībā uz datu īpašumtiesību noteikumiem un spēkā esošo tiesisko regulējumu; norāda, ka šā regulējuma neskaidrība ir izraisījusi pārāk piesardzīgu nozares reakciju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver Eiropas iniciatīvu lielo nozīmi mākoņdatošanā un augstas veiktspējas datošanā, jo tās vēl vairāk sekmēs dziļās mācīšanās algoritmu izstrādi un lielo datu apstrādi; pauž stingru pārliecību, ka, lai šīs iniciatīvas būtu veiksmīgas un nozīmīgas MI attīstībai, infrastruktūrai jābūt pieejamai gan publiskajām, gan privātajām struktūrām, kas atrodas Savienībā un citur, un tā jāregulē ar vismazāk ierobežojošiem piekļuves kritērijiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi; uzsver, ka superdatošana un datu infrastruktūra ir būtiska, lai nodrošinātu konkurētspējīgu inovāciju ekosistēmu MI tehnoloģiju un lietotņu izstrādei; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka mākoņdatošanai ir ļoti liela nozīme MI ieviešanā; uzsver, ka piekļuve mākoņpakalpojumiem ļauj privātiem uzņēmumiem, publiskām iestādēm, pētniecības un akadēmiskajiem institūtiem un lietotājiem efektīvā un ekonomiski dzīvotspējīgā veidā izstrādāt un izmantot MI; |
| --- | --- |

53.

3.   
  Rūpniecības politika

| 54. | atgādina — lai gan MI un robotikai jau ir sen iedibinātas rūpnieciskās lietotnes, sasniegumi šajā jomā paplašinās un nodrošina plašas un daudzveidīgas lietotnes visās cilvēka darbībās; uzskata, ka jebkura regulējuma ietvaros jāparedz elastīgums, kas nodrošina inovāciju un jaunu tehnoloģiju un lietošanas brīvu attīstību MI jomā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka MI darbības jomas un lietotņu identificēšanai būtu jāizriet no projektēšanas procesa, kas noteikts atbilstoši vajadzībām un ko vada principi, kuros ņemts vērā paredzamais rezultāts un labākais veids tā sasniegšanai no ekonomiskā un sociālā aspekta; uzskata, ka skaidra rīcībpolitika visos izstrādes posmos nodrošinās īstenošanas atbilstību mērķim un novērsīs riskus un nepilnības; |
| --- | --- |

55.

| 56. | iesaka izmantot un popularizēt publiskā un privātā sektora partnerības, lai izpētītu pamatproblēmu risinājumus, piemēram, datu ekosistēmas izveidi un piekļuves, datu kopīgošanas un plūsmas veicināšanu, vienlaikus aizsargājot cilvēku tiesības uz privātumu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka būtisks izaicinājums MI sistēmu nākotnei ir nepietiekama programmatūras ražošanas tehnoloģiju kvalitāte, un tādēļ uzsver, ka ir ļoti nepieciešams standartizēt MI sistēmu izstrādi un izmantošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | norāda uz pasaules mērogā veikto darbu un atzīst, ka ir proaktīvi jāsadarbojas ar partneriem, jo īpaši ESAO un G20, lai veidotu šīs nozares tālāko virzību nolūkā nodrošināt ES konkurētspējas saglabāšanos un garantēt vienlīdzīgu piekļuvi valstīm, kā arī pēc iespējas plašāku apmaiņu ar MI izstrādes sniegtajiem ieguvumiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ar bažām norāda, ka vairāki uzņēmumi, kas ir ārpus Eiropas, un struktūras no trešām valstīm arvien vairāk izmanto prognozēšanas modeļus, kas balstīti uz MI, lai sniegtu pakalpojumus un iegūtu pievienoto vērtību ES tirgos, jo īpaši vietējā līmenī, kā arī lai uzraudzītu un, iespējams, ietekmētu politisko noskaņojumu, tādējādi potenciāli apdraudot ES iedzīvotāju tehnoloģisko suverenitāti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka publiskais atbalsts MI jākoncentrē uz tiem stratēģiskajiem sektoriem, kuros ES nozarei ir vislielākās iespējas uzņemties vadošu lomu pasaules līmenī un kuriem ir pievienotā vērtība vispārējās sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

60.

3.1.   Prioritārie sektori

3.1.1.   Publiskais sektors

| 61. | uzsver, ka MI un robotika var nodrošināt vairākas priekšrocības publiskajā sektorā, un atzinīgi vērtē lielākas investīcijas pētniecībā un izstrādē, lai nodrošinātu to uzplaukumu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāinvestē arī izglītībā un MI mācību programmās, lai palīdzētu valsts sektora darbiniekiem pieņemt un izmantot MI un robotiku; norāda, ka būtu jāorganizē arī informatīvas kampaņas iedzīvotājiem, kuri izmantos MI sistēmu un robotikas sniegtos publiskā sektora pakalpojumus, lai mazinātu viņu bažas par kontroles pār persondatiem zaudēšanu un veidotu uzticību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka publiskā sektora informācija ir īpašs datu avots, kas var veicināt strauju progresu un radīt jaunu stratēģiju, kā pieņemt jaunās digitālās tehnoloģijas, jo īpaši mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata, ka uzticama mākslīgā intelekta pieņemšana publiskajā sektorā var spēcīgi atbalstīt valsts pārvaldes reformu lēmumu pieņemšanas procesā un uzlabot sabiedriskos pakalpojumus, kā arī stimulēt plašāku MI pieņemšanu citās nozarēs; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzīst robotikas procesu automatizācijas izmantošanu un ietekmi, kas tai ir bijusi uz publiskā sektora procesu uzlabošanu; norāda uz tās sadarbspēju ar iepriekšējām sistēmām; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prasa dalībvalstīm vadīt šo digitālo pārveidi, pozicionējot sevi kā galvenos atbildīgos lietotājus un MI tehnoloģiju pircējus; uzsver šajā kontekstā, ka dalībvalstīm jāpielāgo sava datu politika cita starpā attiecībā uz publisku datu vākšanu, izmantošanu, uzkrāšanu vai anotēšanu, lai varētu ieviest MI visā publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver nepieciešamību MI izstrādes procesā iesaistīt sabiedrību; tāpēc aicina Komisiju visus publiski finansētus vai līdzfinansētus algoritmus, rīkus un tehnoloģijas publiskot kā atklātu avotu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzskata, ka MI būs nozīmīgs ieguvums, lai īstenotu principu “tikai vienreiz”, ļaujot apvienot datubāzes un informāciju no dažādiem avotiem un tādējādi atvieglojot pilsoņu mijiedarbību ar valsts pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju nodrošināt iedzīvotāju aizsardzību pret jebkurām MI vērtēšanas lēmumu sistēmām valsts pārvaldes iestādēs, kas ir līdzīgas tām, kuras plānots izmantot Ķīnā; |
| --- | --- |

69.

3.1.2.   Veselības aprūpe

| 70. | uzsver, ka saskare ar cilvēku ir būtisks aspekts cilvēku aprūpē; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda — pieaugot vidējam mūža ilgumam, MI un robotika var potenciāli dot labumu aprūpes nozarē, piemēram, palīdzot ārstiem un medmāsām atvēlēt vairāk laika augstvērtīgām darbībām (piemēram, saskarsmei ar pacientiem); |
| --- | --- |

71.

| 72. | ņem vērā jau panākto MI ietekmi uz labsajūtu, profilaksi, diagnostiku un pētījumiem un tā lielo potenciālu personalizētas aprūpes nodrošināšanai; uzskata, ka tas galu galā radīs ilgtspējīgāku, efektīvāku un uz rezultātiem balstītu veselības aprūpes ekosistēmu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | norāda, ka tad, kad MI apvieno ar cilvēka uzstādītu diagnozi, kļūdas iespējamība parasti ir ievērojami mazāka nekā tad, kad diagnozi uzstāda tikai ārsts (8); |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka datu izmantošana veselības nozarē ir rūpīgi un ētiski jāuzrauga un nekādā veidā nedrīkst kavēt piekļuvi sociālajai aizsardzībai vai apdrošināšanai; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzskata — ja MI izmanto implantētās medicīnas ierīcēs, nēsātājam jābūt tiesībām pārbaudīt un pārveidot ierīcē izmantoto pirmkodu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | īpaša uzmanība būtu jāpievērš lielo datu izmantošanai veselības aprūpē, lai maksimizētu iespējas, ko tie var sniegt, piemēram, uzlabot atsevišķu pacientu veselību, kā arī dalībvalstu sabiedrības veselības sistēmas, nepazeminot ētikas standartus un neapdraudot iedzīvotāju privātumu vai drošumu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tomēr uzsver, ka pastāvošā medicīnas ierīču apstiprināšanas sistēma nevarētu būt piemērota MI tehnoloģijām; aicina Komisiju cieši uzraudzīt šo tehnoloģiju progresu un vajadzības gadījumā ierosināt tiesiskā regulējuma izmaiņas, lai izveidotu sistēmu lietotāja (ārsta/profesionāļa), tehnoloģiskā risinājuma ražotāja un veselības aprūpi sniedzošās iestādes atbildības noteikšanai; norāda, ka tiesiskā atbildība par kaitējumu ir galvenais jautājums veselības aprūpes nozarē, kur notiek MI izmantošana; tāpēc uzsver vajadzību nodrošināt, ka lietotāji netiks vienmēr novesti pie tā, ka viņi atbalstīs tehnoloģiskā instrumenta diagnostisko risinājumu vai ārstēšanu, baidoties tikt apsūdzētiem par radītajiem zaudējumiem, ja, pamatojoties uz savu profesionālo spriedumu, tie nonāktu pie secinājumiem, kas kaut vai daļēji atšķirtos; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina dalībvalstis un Komisiju palielināt finansējumu ar veselības aprūpi saistītām MI tehnoloģijām publiskajā un privātajā sektorā; šajā kontekstā atzinīgi vērtē 24 ES dalībvalstu un Norvēģijas parakstīto sadarbības deklarāciju, lai Eiropas līmenī palielinātu investīciju ietekmi MI jomā; aicina dalībvalstis un Komisiju apsvērt, vai apmācības programmas medicīnas un veselības aprūpes darbiniekiem būtu jāatjaunina un jāstandartizē visā Eiropā, lai dalībvalstīs nodrošinātu augsta līmeņa zināšanas un vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz zināšanām un visprogresīvāko tehnoloģisko instrumentu izmantošanu robotoperācijās, biomedicīnā un uz MI balstītā biomedicīnisko attēlu iegūšanā; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju strādāt pie stratēģijām un politikas nostādnēm, kas ES var padarīt par vienu no pasaules līderiem augošajā veselības aprūpes tehnoloģiju jomā, vienlaikus nodrošinot, ka pacientiem ir pieejama stabila un efektīva medicīniskā aprūpe; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzīst, ka labāka diagnostika varētu glābt miljoniem dzīvību, jo, kā norāda Pasaules Veselības organizācija, visā Eiropā 89 % gadījumu priekšlaicīgas nāves iemesls ir nepārnēsājamas slimības; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver MI un robotikas ieguldījumu profilakses, klīniskās un rehabilitācijas prakses un metožu inovācijā veselības nozarē, īpaši attiecībā uz ieguvumu pacientiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzīst, ka pastiprinātā sensoru izmantošana robotikas jomā ir paplašinājusi aprūpes nodrošināšanas tvērumu un ļauj pacientiem saņemt personalizētāku ārstēšanu un pakalpojumus, kā arī saņemt to attālināti, atrodoties mājās, vienlaikus arī iegūstot būtiskākus datus; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atzīst, ka saskaņā ar Eirobarometra 2017. gada maija aptauju (9) pašlaik ES iedzīvotāji joprojām nepieņem ideju par robotiem ikdienas veselības aprūpē; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas un informēšanas kampaņas, lai palielinātu izpratni par priekšrocībām, ko ikdienas dzīvē nodrošinās roboti; jo īpaši norāda uz Japānas Robotikas stratēģijas vērienīgumu; |
| --- | --- |

83.

3.1.3.   Enerģētika

| 84. | norāda, ka MI ļauj enerģijas piegādātājiem pāriet no preventīvas aktīvu pārvaldības uz prognozējošu aktīvu pārvaldību un panākt efektīvāku enerģijas ražošanu, uzlabojot jo īpaši atjaunojamo energoresursu uzticamību un nosakot efektīvākās atrašanās vietas jaunām iekārtām, tādējādi nodrošinot labāku pieprasījumreakcijas pārvaldību; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzīst, ka MI sagatavotie precīzākie dati par atjaunojamās enerģijas ražošanas potenciālu radīs lielāku investīciju drošību uzņēmumiem un privātpersonām, tādējādi paātrinot enerģētikas pārkārtošanu uz atjaunojamiem energoresursiem un veicinot Savienības ilgtermiņa stratēģiju attiecībā uz klimatneitrālu ekonomiku; |
| --- | --- |

85.

| 86. | norāda, ka jau tiek izmantoti risinājumi, kuros pielieto sensorus, lai pārvaldītu enerģijas izmantojumu ēkās, un ka tas ir ļāvis gūt ievērojamus enerģijas un finansiālos ietaupījumus; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atzinīgi vērtē MI potenciālu modelēt, apzināt un mazināt cilvēka darbības ietekmi uz klimatu; norāda — kaut arī digitalizācijas paplašināšana rada arī jaunas vajadzības pēc enerģijas, tā var nodrošināt arī lielāku efektivitāti energoietilpīgajās nozarēs un nodrošināt labāku izpratni par procesiem, kā rezultātā tie tiek uzlaboti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver — arvien vairāk digitalizējot enerģētikas sektoru, enerģijas tīkli paplašinās un ir vairāk pakļauti kiberdraudiem; aicina dalībvalstis un Komisiju enerģētikas nozares digitālo pārveidi papildināt ar tādiem elementiem kā mākslīgais intelekts, kas uzlabo kiberdrošību; |
| --- | --- |

88.

3.1.4.   Transports

| 89. | atzinīgi vērtē MI un robotikas spēju ievērojami uzlabot mūsu transporta sistēmas, ieviešot bezvadītāja vilcienus un mehāniskos transportlīdzekļus; aicina veikt plašāku pētniecību un investīcijas šajā jomā, lai garantētu drošu un efektīvu attīstību; uzsver milzīgās iespējas gan lielākiem tehnoloģiju uzņēmumiem, gan MVU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | norāda — samazinot cilvēku kļūdas transporta nozarē, var uzlaboties sistēmas efektivitāte ar retākiem satiksmes negadījumiem, pateicoties skaidrākiem novērtējumiem un tehnoloģija paredzēšanas spējām, retākiem transporta kavējumiem, spēju plānot satiksmes modeļus un nodrošināt pakalpojumus atbilstoši grafikam, kā arī var rasties lielāki ietaupījumi, jo būs mazāk ar vadītāju saistītu kļūmju un tiks racionalizēti iekšējie procesi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | norāda, ka autonomo transportlīdzekļu izplatība nākotnē radīs riskus datu privātumam un tehniskas kļūmes un pārcels atbildību no vadītāja uz ražotāju, tāpēc apdrošināšanas uzņēmumiem vajadzēs mainīt to, kā tie veidos savu risku parakstīšanas politiku; |
| --- | --- |

91.

| 92. | norāda, ka balss sakari arvien biežāk tiek izmantoti, lai mijiedarbotos ar transportlīdzekļiem un transporta sistēmām, taču šīs funkcijas ir pieejamas tikai nedaudzās Eiropas valodās, tādēļ jānodrošina, lai visi eiropieši varētu izmantot šīs iespējas savā dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

92.

3.1.5.   Lauksaimniecība un pārtikas aprite

| 93. | norāda, ka MI potenciāli var kalpot kā katalizators pašreizējās pārtikas sistēmas pamatīgai pārveidošanai par daudzveidīgāku, noturīgāku, reģionāli vairāk pielāgotu un veselīgāku nākotnes modeli; |
| --- | --- |

93.

| 94. | norāda uz MI potenciālo lomu centienos palīdzēt risināt ar pārtikas nekaitīgumu saistītus jautājumus, prognozēt badu un ar pārtiku iegūtu slimību uzliesmojumus, samazināt pārtikas zudumus un atkritumus, kā arī uzlabot zemes, ūdens un citu vides resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kas ir būtiski ekosistēmu veselībai; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka MI, labāk informējot par zemes izmantošanas plānošanas praksi, var piedalīties kritiskos punktos visā pārtikas sistēmas vērtību ķēdē no ražošanas līdz patēriņam un palielināt mūsu spēju būtiski izmainīt veidu, kā ražojam, apstrādājam un iegādājamies pārtikas produktus; |
| --- | --- |

95.

| 96. | norāda, ka MI var uzlabot resursu apsaimniekošanu un ražošanas izmaksu efektivitāti, palīdzēt samazināt ražas novākšanas atlieku daudzumu un ietekmēt patērētāju izvēli; |
| --- | --- |

96.

| 97. | norāda, ka MI precīzās lauksaimnieciskās ražošanas veidā var potenciāli būtiski transformēt lauksaimniecisko ražošanu, kā arī paplašināt zemes apsaimniekošanu, uzlabojot zemes izmantošanas plānošanu, prognozējot izmaiņas zemes izmantošanā un uzraugot kultūraugu veselību, vienlaikus arī radot iespēju mainīt ārkārtēju laikapstākļu prognozēšanu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | norāda, ka MI var radikāli izmainīt ražošanas resursu piegādi, kaitēkļu apkarošanu un saimniecību pārvaldību, ietekmēt lauksaimniecības praksi, mainīt veidu, kādā tiek nodrošināti apdrošināšanas produkti, vai palīdzēt prognozēt un nepieļaut badu un akūtas uztura nepietiekamības smagus uzliesmojumus nākotnē; |
| --- | --- |

98.

| 99. | norāda, ka MI var novest pie labākiem lēmumiem par to, kā pārvaldīt lauku saimniecību sistēmas, un veicināt lēmumu atbalsta un ieteikumu sistēmu attīstību, uzlabojot lauku saimniecību efektivitāti un veselību; |
| --- | --- |

99.

3.1.6.   Kiberdrošība

| 100. | norāda, ka kiberdrošība ir svarīgs MI aspekts, jo īpaši ņemot vērā augsta līmeņa MI radītās pārredzamības problēmas; uzskata, ka tehnoloģiskā perspektīva, tostarp pirmkoda pārskatīšana un pārredzamības un atbildīguma prasības, būtu jāpapildina ar institucionālu pieeju, risinot problēmas, kas rodas, citās valstīs izstrādātu MI ieviešot ES vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

100.

| 101. | prasa ātri īstenot Kiberdrošības tiesību aktu; norāda, ka ES sertifikācijas shēmu izstrādei būtu jānodrošina drošu MI un robotikas sistēmu stabilāka attīstība un ieviešana; |
| --- | --- |

101.

| 102. | uzskata, ka MI vienlaikus var būt kiberdrošības apdraudējums un līdzeklis cīņā pret kiberuzbrukumiem; uzskata, ka ES Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) būtu jāizstrādā rīcības plāns par kiberdrošību MI jomā, kurā būtu jānovērtē un jāpiedāvā risinājumi ar MI saistītiem apdraudējumiem un trūkumiem; |
| --- | --- |

102.

| 103. | uzsver, ka ir svarīgi nostiprināt rūpniecisko bāzi kā drošas MI attīstības stratēģisku sastāvdaļu; uzsver — lai nodrošinātu augstu kiberdrošības līmeni, datu aizsardzību un uzticamus IKT pakalpojumus, Eiropai jāinvestē savā tehnoloģiskajā neatkarībā; uzsver steidzamo nepieciešamību ES attīstīt savu infrastruktūru, datu centrus, mākoņdatošanas sistēmas un komponentus, piemēram, grafikas procesorus un mikroshēmas; |
| --- | --- |

103.

| 104. | norāda, ka MI attīstās un hakeri kļūst arvien izsmalcinātāki, tāpēc būs nepieciešami pamatīgi kiberdrošības risinājumi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | atzīst, ka MI risinājumu ieviešana kiberdrošības jomā padarīs iespējamu prognozēšanu, novēršanu un apdraudējuma samazināšanu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | uzsver — lai gan MI spēj nodrošināt lielāku aptveramību draudu atklāšanā, ir būtiski, ka tas ir cilvēks, kas novērtē šos draudus, lai noteiktu, vai tie ir patiesi vai nē; |
| --- | --- |

106.

| 107. | aicina Komisiju izpētīt iespēju izmantot kiberdrošības lietotnes, kuru pamatā ir blokķēde un kuras uzlabo MI infrastruktūru noturību, uzticamību un stabilitāti, izmantojot datu šifrēšanas modeļus bez starpniekiem; aicina Komisiju izpētīt iespēju atlīdzināt iedzīvotājiem par viņu datiem, izmantojot īpašas autentifikācijas marķierierīces; |
| --- | --- |

107.

| 108. | aicina Komisiju nostiprināt ES kiberdrošības spējas, turpinot apvienot un koordinēt centienus visā Eiropā; |
| --- | --- |

108.

3.1.7.   MVU

| 109. | atzīst MVU nozīmi MI panākumu nodrošināšanā; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot platformu “MI pēc pieprasījuma”, kas veicinās tehnoloģiju pārnesi un jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi; aicina Komisiju veicināt MI digitālo inovāciju centrus, kas nerada papildu administratīvos slāņus, bet tā vietā koncentrējas uz investīciju paātrināšanu projektos, kuri izrādījušies efektīvi; |
| --- | --- |

109.

| 110. | norāda, ka investīciju izmaksas MI jomā rada lielus šķēršļus MVU ienākšanai šajā nozarē; atzīst, ka plaša MI pieņemšana no patērētāju puses samazinātu investīciju mazajos un vidējos uzņēmumos risku; |
| --- | --- |

110.

| 111. | uzsver vajadzību veicināt gan MI pieņemšanu no MVU puses, gan tā izmantošanu no patērētāju puses; |
| --- | --- |

111.

| 112. | uzsver, ka ir svarīgi veikt mērķētus pasākumus, lai MVU un jaunuzņēmumi varētu pieņemt MI tehnoloģijas un gūt labumu no tām; uzskata, ka jauno ES tiesību aktu ietekmes novērtējumam attiecībā uz MI tehnoloģisko attīstību jābūt obligātam un šādus ietekmes novērtējumus jāapsver arī valstu līmenī; |
| --- | --- |

112.

| 113. | uzsver, ka MI var būt MVU veicinātājs, bet ka tas arī palielina lielo agrīno piemērotāju un izstrādātāju ietekmi; tādēļ norāda uz nepieciešamību no konkurences viedokļa nodrošināt, ka jaunie kropļojumi tiek pienācīgi izvērtēti un novērsti; |
| --- | --- |

113.

4.   
  Mākslīgā intelekta un robotikas tiesiskais regulējums

| 114. | aicina Komisiju — lai veicinātu MI izstrādei labvēlīgu normatīvo vidi un ievērotu labāka regulējuma principu — regulāri pārvērtēt spēkā esošos tiesību aktus nolūkā nodrošināt, ka tie atbilst MI mērķiem, vienlaikus arī ievērojot ES pamatvērtības, un censties grozīt vai aizstāt tos ar jauniem priekšlikumiem, ja tas tā nav; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atzinīgi vērtē uz MI balstītu līdzdalības platformu izveidi, kas nodrošina veiksmīgāku iedzīvotāju uzklausīšanu un mijiedarbību ar valdībām, iesniedzot priekšlikumus, tostarp izmantojot līdzdalības budžetus un citus tiešās demokrātijas instrumentus; uzsver, ka augšupvērstie projekti var veicināt iedzīvotāju līdzdalību un palīdzēt cilvēkiem efektīvāk un demokrātiskāk pieņemt apzinātus lēmumus; |
| --- | --- |

115.

| 116. | norāda, ka MI ir jēdziens, kas ietver plašu ražojumu un lietotņu klāstu, sākot no automatizācijas, algoritmiem un specifiska lietojuma mākslīgā intelekta līdz vispārējam mākslīgajam intelektam; uzskata, ka visaptveroši MI tiesību akti vai regulējums ir jāpiemēro piesardzīgi, jo nozaru regulējums var nodrošināt pietiekami vispārīgu rīcībpolitiku, kā arī tie jāprecizē līdz tādam līmenim, kurā tie būtu noderīgi rūpniecības nozarei; |
| --- | --- |

116.

| 117. | uzsver, ka politikas satvars jāveido tā, lai veicinātu visu veidu MI izstrādi un ne tikai mašīnu dziļās mācīšanās sistēmas, kurām ir nepieciešami milzīga apjoma dati; |
| --- | --- |

117.

4.1.   Mākslīgā intelekta iekšējais tirgus

| 118. | uzsver, cik svarīgs ir savstarpējās atzīšanas princips viedo preču, tostarp robotu un robotikas sistēmu, pārrobežu izmantošanā; atgādina, ka vajadzības gadījumā testēšanai, sertifikācijai un ražojumu drošībai būtu jāgarantē, ka konkrētu preču drošība ir integrēta jau projektēšanas posmā un ir automātiska; šajā sakarā norāda, ka ir svarīgi arī strādāt pie MI ētikas aspektiem; |
| --- | --- |

118.

| 119. | uzsver, ka ES tiesību aktiem, kas saistīti ar digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu, būtu jānovērš šķēršļi MI izvēršanai; aicina Komisiju izvērtēt, kur ir nepieciešams atjaunināt politiku un tiesisko regulējumu, lai izveidotu vienotu Eiropas MI tirgu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | atzīst, ka robotikas un MI tehnoloģijas arvien plašāk izmanto autonomos transportlīdzekļos, piemēram, autonomos vieglajos automobiļos un civilajos bezpilota lidaparātos; norāda, ka dažas dalībvalstis jau ievieš vai apsver ieviest tiesību aktus īpaši šajā jomā, kas varētu izrādīties atšķirīgi, tādējādi kavējot autonomu transportlīdzekļu attīstību; tādēļ prasa izstrādāt vienotu Savienības noteikumu kopumu, kas nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp lietotāju, uzņēmumu un citu iesaistīto pušu interesēm un potenciālajiem riskiem, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma robotikas un MI sistēmu jomā; |
| --- | --- |

120.

| 121. | mudina dalībvalstis modernizēt savas profesionālās apmācības un izglītības sistēmas, lai ņemtu vērā zinātnes attīstību un norises MI jomā saskaņā ar Proporcionalitātes testa direktīvu (10) un Profesionālo kvalifikāciju direktīvu (11), un nākamajās desmitgadēs nodrošināt ES profesionālo pakalpojumu konkurētspēju pasaules mērogā; |
| --- | --- |

121.

| 122. | uzsver, ka MI tiek izmantots dažādās nozarēs, kurās standartizācija ir ļoti svarīga, piemēram, viedajā ražošanā, robotikā, autonomajos transportlīdzekļos, virtuālajā realitātē, veselības aprūpē un datu analīzē, un uzskata, ka ES mēroga standartizācija MI jomā sekmēs inovāciju un nodrošinās augstu patērētāju aizsardzības līmeni; atzīst — lai gan pastāv ievērojams skaits standartu tādos jautājumos kā drošums, uzticamība, savietojamība un drošība, ir nepieciešama robotikas un MI kopīgu standartu turpmāka veicināšana un izstrāde, un tai vajadzētu būt daļai no Savienības prioritātēm; aicina Komisiju kopā ar ES standartizācijas iestādēm proaktīvi sadarboties ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām standartu uzlabošanā šajā jomā; |
| --- | --- |

122.

| 123. | atgādina, ka uz daudziem politikas aspektiem, kas ir saistīti ar MI pakalpojumiem, tostarp patērētāju aizsardzības noteikumiem un ētikas un atbildības politiku, attiecas spēkā esošais pakalpojumu tiesiskais regulējums, proti, Pakalpojumu direktīva (12), Profesionālo kvalifikāciju direktīva un E–tirdzniecības direktīva (13); šajā kontekstā uzsver, ka galīgā atbildība par lēmumu pieņemšanu vienmēr ir jāuzņemas cilvēkiem, jo īpaši attiecībā uz profesionāliem pakalpojumiem, piemēram, tādiem, kurus sniedz medicīnas, juridisko un grāmatvedības profesiju pārstāvji; uzskata, ka ir jāpārdomā, vai ir nepieciešama kvalificēta profesionāla uzraudzība, lai aizsargātu leģitīmus sabiedrības interešu mērķus un nodrošinātu augstas kvalitātes pakalpojumus; |
| --- | --- |

123.

| 124. | atzīst, ka ir svarīgi uzlabot digitālos pakalpojumus, piemēram, virtuālos palīgus, autonomas programmas šablonveida atbilžu sniegšanai un virtuālus aģentus, radot līdz šim nepieredzētu darbības efektivitāti un vienlaikus pienācīgi atzīstot vajadzību attīstīt cilvēkorientētu un tirgus vajadzībām atbilstošu MI, lai pieņemtu labākus un uzticamākus lēmumus nolūkā noteikt robežas MI un robotikas autonomijai; |
| --- | --- |

124.

4.2.   Personas dati un privātums

| 125. | uzsver, ka ir jānodrošina augsts drošības, drošuma un privātuma līmenis attiecībā uz datiem, ko izmanto sakariem starp cilvēkiem un robotiem un mākslīgo intelektu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis integrēt drošību un privātumu kā izstrādes pamatprincipus politikas jomās, kas saistītas ar robotiku un mākslīgo intelektu; |
| --- | --- |

125.

| 126. | atgādina, ka tiesības uz privātās dzīves aizsardzību un tiesības uz persondatu aizsardzību, kā noteikts Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā, attiecas uz visām robotikas un mākslīgā intelekta jomām un ka Savienības tiesiskais regulējums par datu aizsardzību ir pilnībā jāievēro; uzsver robotikas sistēmu un mākslīgā intelekta izstrādātāju pienākumu ražojumus izstrādāt tā, lai tie būtu droši un piemēroti mērķim, un ievērot datu apstrādes procedūras saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī konfidencialitāti, anonimitāti, taisnīgu attieksmi un pienācīgu procesu; |
| --- | --- |

126.

| 127. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visos Savienības tiesību aktos par mākslīgo intelektu tiek iekļauti pasākumi un noteikumi, kuros ņemta vērā straujā tehnoloģiskā attīstība šajā jomā, lai panāktu, ka Savienības tiesību aktu saturs neatpaliek no tehnoloģiju attīstības un ieviešanas līknes; uzsver, ka šādiem tiesību aktiem jāatbilst privātuma un datu aizsardzības noteikumiem; aicina saskaņā ar Savienības datu aizsardzības tiesisko regulējumu attiecībā uz mākslīgo intelektu pārskatīt noteikumus, principus un kritērijus kameru un sensoru izmantošanai robotos; |
| --- | --- |

127.

| 128. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visi turpmākie ES reglamentējošie noteikumi attiecībā uz MI garantē saziņas privātumu un konfidencialitāti, persondatu aizsardzību, tostarp likumības, godīguma un pārredzamības principus, integrētu datu aizsardzību un datu aizsardzību pēc noklusējuma, mērķa ierobežojumu, glabāšanas ierobežojumu, precizitāti un datu minimizēšanu, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus datu aizsardzības jomā, kā arī drošību, personīgo drošumu un citas pamattiesības, piemēram, tiesības uz vārda brīvību un informāciju; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uzsver, ka vienmēr ir jāievēro tiesības uz privātumu un privātpersonām jābūt neidentificējamām; uzsver, ka MI izstrādātājam vienmēr būtu jāsaņem skaidra, nepārprotama un apzināta piekrišana un ka MI izstrādātāji ir atbildīgi par spēkā esošas piekrišanas, konfidencialitātes, anonimitātes, taisnīgas attieksmes un pienācīgas procedūras izstrādi un ievērošanu; uzsver, ka izstrādātājiem ir jāizpilda visi pieprasījumi attiecībā uz visu saistīto datu iznīcināšanu un izslēgšanu no visām datu kopām; |
| --- | --- |

129.

| 130. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regulā (ES) 2018/1807 par satvaru nepersondatu brīvai apritei Eiropas Savienībā (14) par nepersondatu brīvu apriti teikts, ka, “ja tehnoloģiskā attīstība dod iespēju anonimizētus datus pārveidot par persondatiem, šādi dati uzskatāmi par persondatiem un attiecīgi ir piemērojama Vispārīgo datu aizsardzības regula (VDAR) (15)”; |
| --- | --- |

130.

4.3.   Atbildība

| 131. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot ekspertu grupu atbildības un jauno tehnoloģiju jautājumos, lai ES orientētos jautājumos par to, vai Produktatbildības direktīva (16) ir piemērojama tradicionālajiem produktiem, jaunām tehnoloģijām un jaunām sabiedrības problēmām (Produktatbildības direktīvas apakšgrupa), un palīdzētu ES izstrādāt principus, kurus var izmantot kā vadlīnijas ES un valstu līmenī piemērojamo tiesību aktu par jaunajām tehnoloģijām iespējamai pielāgošanai (jauno tehnoloģiju apakšgrupa); |
| --- | --- |

131.

| 132. | tomēr pauž nožēlu par to, ka šā sasaukuma laikā netika iesniegts neviens tiesību akta priekšlikums, tādējādi kavējot atbildības noteikumu aktualizēšanu ES līmenī un apdraudot ES juridisko noteiktību šajā jomā gan tirgotājiem, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

132.

| 133. | norāda, ka MI inženieriem vai uzņēmumiem, kas viņus nodarbina, arī turpmāk jābūt atbildīgiem par ietekmi uz sociālo jomu, vidi un cilvēka veselību, ko MI sistēmas vai robotika var radīt pašreizējai un nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

133.

4.4.   Patērētāju tiesību aizsardzība un nostiprināšana

| 134. | uzsver, ka patērētāju uzticēšanās ir būtiska MI izstrādei un ka uz MI balstītas sistēmas apstrādā arvien vairāk patērētāju datu, padarot tos par kiberuzbrukumu primāro mērķi; uzsver arī to, ka MI ir jādarbojas tā, lai tas nekaitētu iedzīvotājiem un patērētājiem, un uzskata, ka tādēļ ir jānodrošina to datu un algoritmu integritāte, uz kuriem tas balstās; |
| --- | --- |

134.

| 135. | uzskata, ka attiecībā uz MI tehnoloģijām, kas ir izstrādātas gan ražošanai, gan individuālai lietošanai, tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāveic ražojumu drošības pārbaudes un jāpiemēro patērētāju aizsardzības noteikumi, attiecīgā gadījumā nodrošinot minimālos drošības standartus un novēršot nelaimes gadījumu risku, ko rada mijiedarbība ar cilvēkiem vai darbs saskarē ar cilvēkiem; uzskata, ka ētikas jautājumi un jautājumi par datu, tostarp trešo pušu un persondatu, aizsardzību, civiltiesisko atbildību un kiberdrošību būtu jārisina jebkurā politikas jomā, kas attiecas uz MI; |
| --- | --- |

135.

4.5.   Intelektuālā īpašuma tiesības

| 136. | atgādina iepriekš minēto 2017. gada 16. februāra rezolūciju, kurā Parlaments norādīja, ka nav tādu tiesību normu, kas būtu īpaši piemērojamas robotikai, bet ka spēkā esošie juridiskie režīmi un doktrīnas var viegli tikt piemēroti robotikai, lai gan daži aspekti, šķiet, prasa īpašu uzmanību; atkārtoti izsaka šajā rezolūcijā pausto aicinājumu Komisijai atbalstīt horizontālu un tehnoloģiski neitrālu pieeju intelektuālajam īpašumam, kas piemērojama dažādās nozarēs, kurās var nodarbināt robotus; |
| --- | --- |

136.

| 137. | šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu iestādēm “Norādījumi par dažiem aspektiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu” (17) (COM(2017)0708), bet uzsver nepieciešamību uzraudzīt intelektuālā īpašuma tiesību noteikumu atbilstību un efektivitāti, lai pārvaldītu MI izstrādi; šajā sakarā uzsver to, cik liela nozīme ir atbilstības pārbaudēm; |
| --- | --- |

137.

5.   
  Ētikas aspekti

| 138. | uzskata, ka mākslīgā intelekta darbībām un lietotnēm būtu jāatbilst ētikas principiem un attiecīgajiem valsts, Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

138.

| 139. | aicina izstrādāt paraugprakses ētikas hartu MI un robotikas jomā, kas būtu jāievēro uzņēmumiem un ekspertiem; |
| --- | --- |

139.

| 140. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt stingru un pārredzamu sadarbību starp publisko un privāto sektoru un akadēmiskajām aprindām, kas stiprinātu zināšanu apmaiņu, kā arī veicinātu izstrādātāju izglītību un apmācību par ētiskajām sekām, drošumu un pamattiesību ievērošanu, kā arī patērētāju apmācību par robotikas un mākslīgā intelekta izmantošanu, īpašu uzmanību pievēršot drošumam un datu privātumam; |
| --- | --- |

140.

| 141. | aicina Komisiju nodrošināt, ka MI lietotnes neizmanto datus, kas iegūti no dažādiem avotiem, pirms tam nesaņemot datu subjekta piekrišanu; aicina Komisiju izveidot sistēmu, kas nodrošinātu, ka pēc datu subjekta piekrišanas ģenerētie dati tiks izmantoti tikai paredzētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

141.

| 142. | aicina Komisiju ievērot iedzīvotāju tiesības uz dzīvi bezsaistē un nodrošināt to, ka netiek diskriminēti iedzīvotāji, par kuriem nav datu; |
| --- | --- |

142.

5.1.   Cilvēkorientēta tehnoloģija

| 143. | uzsver, ka ir jābūt pieņemtiem ētikas noteikumiem, lai nodrošinātu cilvēkorientēta MI attīstību, algoritmisku lēmumu pieņemšanas sistēmu pārskatatbildību un pārredzamību, skaidrus atbildības noteikumus un godīgumu; |
| --- | --- |

143.

| 144. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Mākslīgā intelekta augsta līmeņa ekspertu grupu, kā arī ES MI alianses tīklu, lai izstrādātu ētikas vadlīnijas MI jomā; aicina Komisiju nodrošināt plašāko iespējamo šo ētikas vadlīniju izmantošanu nozarē, akadēmiskajās aprindās un publiskajās iestādēs; iesaka dalībvalstīm iekļaut šīs vadlīnijas nacionālajās MI stratēģijās un izveidot reālas pārskatatbildības struktūras nozaru un valdību vajadzībām, kad tās izstrādā un ievieš MI; |
| --- | --- |

144.

| 145. | uzskata, ka būtiska nozīme ir MI ētikas vadlīniju īstenošanas nepārtrauktai uzraudzībai un ietekmei uz cilvēkorientēta MI izstrādi; aicina Komisiju analizēt, vai brīvprātīgas ētikas vadlīnijas ir pietiekamas, lai nodrošinātu, ka iekļaujošā un ētiski pamatotā MI ieviešana nerada ekonomiskas un sociālas atšķirības dažādās ES sabiedrības daļās, un vajadzības gadījumā ierosināt regulatīvus un politiskus pasākumus; |
| --- | --- |

145.

| 146. | norāda uz uzvedības analīzes jaunākajiem sasniegumiem uzvedības novērošanā un secinājumiem, kā tai pielāgoties; aicina Komisiju izstrādāt ētikas sistēmu, kas ierobežotu tās izmantošanu; mudina Komisiju veicināt izpratni un sarīkot informēšanas kampaņu par MI un tā izmantošanu uzvedības analīzē; |
| --- | --- |

146.

5.2.   Tehnoloģijās iegultas vērtības — integrēts ētiskums

| 147. | norāda, ka vadošās ētikas sistēmas pamatā jābūt labdarīguma, nekaitēšanas, autonomijas un tiesiskuma principiem, kā arī tiem principiem un vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Pamattiesību hartā, piemēram, cilvēka cieņai, vienlīdzībai, tiesiskumam un taisnīgumam, nediskriminācijai, apzinātai piekrišanai, privātās un ģimenes dzīves un datu aizsardzībai, kā arī citiem Savienības tiesību aktu pamatprincipiem un vērtībām, piemēram, nestigmatizācijai, pārredzamībai, autonomijai, individuālai atbildībai un sociālai atbildībai, kā arī spēkā esošajām ētikas praksēm un kodeksiem; |
| --- | --- |

147.

| 148. | uzskata, ka Eiropai ir jāuzņemas vadošā loma pasaulē, ieviešot tikai ētisku MI; uzsver, ka šā mērķa sasniegšanai MI ētikas pārvaldība ir jānodrošina dažādos līmeņos; iesaka dalībvalstīm izveidot MI ētikas uzraudzības un pārraudzības struktūras un mudina MI izstrādājošos uzņēmumus veidot ētikas padomes un izstrādāt ētikas vadlīnijas saviem MI izstrādātājiem; |
| --- | --- |

148.

| 149. | uzsver, ka Eiropas MI standartu pamatā jābūt digitālās ētikas, cilvēka cieņas, pamattiesību ievērošanas, datu aizsardzības un drošības principiem, tādējādi veicinot uzticēšanos lietotāju vidū; uzsver, ka ir svarīgi izmantot ES potenciālu radīt spēcīgu infrastruktūru MI sistēmām, balstoties uz augstiem datu un cieņas pret cilvēkiem standartiem; norāda, ka MI izstrādei ir jābalstās uz pārredzamību un izskaidrojamību; |
| --- | --- |

149.

| 150. | norāda, ka automātisko ieroču sistēmām arī turpmāk jāpiemēro pieeja, ka mākslīgo intelektu kontrolē cilvēks; |
| --- | --- |

150.

5.3.   Lēmumu pieņemšana — ierobežojumi mākslīgā intelekta un robotikas autonomijai

| 151. | uzsver, cik grūti un komplicēti ir prognozēt daudzu sarežģītu MI sistēmu turpmāko uzvedību un mijiedarbīgu MI sistēmu jauno rīcību; aicina Komisiju novērtēt, vai ir vajadzīgi īpaši noteikumi attiecībā uz lēmumu pieņemšanu, izmantojot MI; |
| --- | --- |

151.

| 152. | norāda, ka mākslīgais intelekts arī turpmāk būs noderīgs rīks sadarbībai ar cilvēka rīcību, lai uzlabotu tās veikumu un samazinātu kļūdu skaitu; |
| --- | --- |

152.

| 153. | prasa, lai cilvēkiem būtu tiesības zināt, iesniegt apelācijas sūdzību un pieprasīt atlīdzību, kad MI ir izmantots, lai pieņemtu lēmumus, kas šīs personas skar un rada būtisku apdraudējumu personas tiesībām un brīvībai vai var nodarīt viņiem kaitējumu; |
| --- | --- |

153.

| 154. | uzsver, ka lēmumu pieņemšanas sistēmās algoritmi nebūtu jāizmanto bez iepriekšēja algoritmiskās ietekmes novērtējuma (AIA), ja vien nav skaidrs, ka tam nav būtiskas ietekmes uz cilvēku dzīvi; |
| --- | --- |

154.

| 155. | uzskata, ka mākslīgajam intelektam, jo īpaši sistēmām ar iebūvētu autonomiju, tostarp spējai patstāvīgi izgūt, apkopot un ar dažādām ieinteresētajām personām kopīgot jutīgu informāciju, kā arī spējai pašam mācīties vai pat attīstīties līdz līmenim, kad tas var pats sevi izmainīt, būtu jāpiemēro stingri principi; uzsver, ka MI sistēmas nedrīkst uzglabāt vai izpaust personas konfidenciālu informāciju bez šīs informācijas avota skaidras piekrišanas; |
| --- | --- |

155.

5.4.   Algoritmu pārredzamība, novirzes un izskaidrojamība

| 156. | norāda — lai gan MI dod lielu labumu automatizācijā un lēmumu pieņemšanā, tam ir arī raksturīgs algoritmu statiskuma un nepārredzamības risks; šajā sakarā uzsver, ka ir jānodrošina lielāka algoritmu pārredzamība; |
| --- | --- |

156.

| 157. | aicina Komisiju, dalībvalstis un datu aizsardzības iestādes apzināt un veikt visus iespējamos pasākumus, lai nepieļautu vai minimizētu algoritmisko diskrimināciju un novirzes un izstrādātu spēcīgu kopīgu ētikas satvaru pārredzamai persondatu apstrādei un automatizētai lēmumu pieņemšanai, kas vadītu datu izmantošanu un Savienības tiesību aktu piemērošanu; |
| --- | --- |

157.

| 158. | uzsver, ka ikvienas MI sistēmas izstrādē ir jāievēro pārredzamības un algoritmu pārskatatbildības princips, kas cilvēkiem ļautu izprast MI darbības; norāda — lai palielinātu uzticēšanos MI un nodrošinātu progresu šajā jomā, lietotājiem ir jābūt informētiem par to, kā viņu dati, kā arī citi dati un no viņu datiem izrietošie dati tiek izmantoti, kad tie sazinās vai mijiedarbojas ar kādu no MI sistēmām vai ar cilvēkiem, kuri izmanto MI sistēmas atbalstu; uzskata, ka tas veicinās lietotāju labāku izpratni un uzticēšanos; uzsver, ka lēmumu saprotamībai jābūt ES standartam saskaņā ar VDAR 13., 14. un 15. pantu; atgādina, ka VDAR jau paredz tiesības tikt informētam, kā notiek datu apstrāde; uzsver, ka saskaņā ar VDAR 22. pantu personām ir tiesības pieprasīt cilvēka iesaistīšanos gadījumos, kad uz automatizētu apstrādi balstīts lēmums viņus būtiski ietekmē; |
| --- | --- |

158.

| 159. | uzsver, ka Komisijai, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai, dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm un citām neatkarīgām uzraudzības iestādēm turpmāk vajadzētu uzņemties būtisku lomu veicināt pārredzamību un pienācīgu procesu, juridisko noteiktību kopumā un jo īpaši attiecībā uz konkrētiem standartiem, kas sargā ar datu apstrādes un analīzes izmantošanu saistītās pamattiesības un garantijas; prasa ciešāku sadarbību starp iestādēm, kuru uzdevums ir pārraudzīt vai reglamentēt rīcību digitālajā vidē; prasa piešķirt šīm iestādēm atbilstošu finansējumu un personālu; |
| --- | --- |

159.

| 160. | atzīst, ka mašīnmācīšanās algoritmi tiek apmācīti mācīties patstāvīgi, atvieglojot automatizāciju un lēmumu pieņemšanu; aicina MI ētikas vadlīnijās pievērsties jautājumiem, kas saistīti ar algoritmisko pārredzamību, izskaidrojamību, pārskatatbildību un godīgumu; |
| --- | --- |

160.

| 161. | uzsver, ka svarīga ir MI sistēmu rezultātu, procesu un vērtību izskaidrojamība, padarot tos saprotamus netehniskām mērķauditorijām un sniedzot tām jēgpilnu informāciju, kas ir nepieciešama, lai varētu novērtēt taisnīgumu un iegūt uzticību; |
| --- | --- |

161.

| 162. | norāda, ka pārredzamības trūkums attiecībā uz šīm tehnoloģijām un to lietotnēm rada vairākus ētikas jautājumus; |
| --- | --- |

162.

| 163. | norāda, ka MI sistēmām jābūt izskaidrojamām cilvēkiem un tām jānodrošina jēgpilna informācija, lai varētu sniegt atsauksmes; atzīst, ka MI modeļu stiprums ir atkarīgs no atsauksmēm un atkārtotas novērtēšanas, un atbalsta šo procesu; |
| --- | --- |

163.

| 164. | norāda, ka iedzīvotājiem ir bažas par neziņu, kad tiek izmantots MI un kāda informācija tiek apstrādāta; iesaka sniegt skaidru informāciju, kad iedzīvotāji izmanto mākslīgo intelektu; uzsver — lai saglabātu patērētāju uzticību, ir svarīgi, lai nosūtītie dati būtu droši; |
| --- | --- |

164.

| 165. | uzskata, ka algoritmu pārskatatbildība ir jāregulē politikas veidotājiem, kuri veic ietekmes novērtējumus, balstoties uz noteiktiem parametriem; |
| --- | --- |

165.

| 166. | norāda, ka atvērts pirmkods pats par sevi neatrisinās MI pārredzamības jautājumu, jo tas neatklās pastāvošo neobjektivitāti un neizskaidros mašīnmācīšanās procesu; uzsver, ka pārredzamība nozīmē ne tikai koda pārredzamību, bet arī datu un automatizētas lēmumu pieņemšanas pārredzamību; |
| --- | --- |

166.

| 167. | atzīst, ka pirmkoda atklāšana var izraisīt ļaunprātīgu algoritmu izmantošanu un manipulācijas ar tiem; |
| --- | --- |

167.

| 168. | uzsver, ka ir svarīgi novērst izstrādātāja neobjektivitāti un ka tāpēc visās IT nozares jomās ir vajadzīgs daudzveidīgs darbaspēks, kā arī aizsargmehānismi, lai neļautu ar dzimumu un vecumu saistītu aizspriedumu iebūvēšanu MI sistēmās; |
| --- | --- |

168.

| 169. | atzīst, ka koda vai tirdzniecības noslēpumu atklāšana arī atturētu uzņēmumus no jauna koda izpētes un izstrādes, jo tiktu apdraudēts to intelektuālais īpašums; norāda, ka tā vietā MI attīstībai būtu jāveicina modeļu interpretējamība un to mijiedarbība ar ievaddatiem un mācību datiem; |
| --- | --- |

169.

| 170. | atzīst — lai gan pārredzamība un izskaidrojamība var atklāt trūkumus, tās negarantē uzticamību, drošību un godīgumu; tādēļ uzskata, ka pārskatatbildība ir būtiska, lai izveidotu uzticamu mākslīgo intelektu, ko var panākt ar dažādiem līdzekļiem, tādiem kā algoritmiskās ietekmes novērtējumi, revīzija un sertifikācija; |
| --- | --- |

170.

| 171. | uzsver nepieciešamību izstrādāt protokolus pastāvīgai algoritmisko aizspriedumu uzraudzībai un atklāšanai; |
| --- | --- |

171.

| 172. | norāda, ka algoritmu izstrādātājiem jānodrošina, lai no izstrādes posma sākuma un visā attīstības ciklā tiktu ievērotas tādas būtiskas prasības kā godīgums un izskaidrojamība; |
| --- | --- |

172.

| 173. | norāda uz nepieciešamību pēc vadlīnijām, kurās būtu aprakstīta izstrādes paraugprakse; |
| --- | --- |

173.

| 174. | uzsver, ka ir svarīgi parādīt izcelsmi, lai varētu izsekot MI modeļa vēsturei; uzskata, ka tas uzlabos izpratni par modeļiem un palīdzēs panākt uzticēšanos, pamatojoties uz to vēsturi; |
| --- | --- |

174.

| 175. | uzsver, ka MI sistēmām jābūt skaidri identificētām mijiedarbībā ar lietotājiem; |
| --- | --- |

175.

| 176. | uzsver, ka mākslīgā intelekta un robotikas izplatīšana būtu jāveic, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, un ka nekādā gadījumā nedrīkst mašīnās un robotos reproducēt ne stereotipus pret sievietēm, ne arī jebkāda cita veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

176.

| 177. | norāda, ka pat augstas kvalitātes apmācības dati var novest pie diskriminācijas un netaisnības mūžīgas turpināšanās, ja tos neizmanto rūpīgi un apzināti; norāda, ka nekvalitatīvu, novecojušu, nepilnīgu vai nepareizu datu izmantošana dažādos datu apstrādes posmos var novest pie neprecīzām prognozēm un novērtējumiem un attiecīgi pie neobjektivitātes, kas galu galā var novest pie personu pamattiesību pārkāpumiem vai pilnīgi nepareiziem secinājumiem vai kļūdainiem rezultātiem; tāpēc uzskata, ka lielo datu laikmetā ir svarīgi nodrošināt, ka algoritmi tiek apmācīti par reprezentatīviem augstas kvalitātes datu paraugiem, lai panāktu statistisku paritāti; uzsver, ka pat tad, ja tiek izmantoti precīzi augstas kvalitātes dati, uz MI balstīta prognozējoša analīze var sniegt tikai statistisku varbūtību; atgādina, ka saskaņā ar VDAR, veicot persondatu turpmāku apstrādi statistikas nolūkos, tostarp MI apmācību, var apkopot vienīgi tādas datu kopas, ko nevar vēlreiz attiecināt uz personām; |
| --- | --- |

177.

| 178. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ikviens, kurš ražo dziļviltojumus vai viltotus videomateriālus, vai citus reālistiskus nepatiesus videomateriālus, skaidri norāda, ka tie nav oriģināli; |
| --- | --- |

178.

| 179. | norāda, ka MI būtībā ir saistīts ar lielu datu apjomu apkopošanu un bieži vien — ar jaunu datubāzu izveidi, kuras tiek izmantotas, lai izdarītu pieņēmumus par cilvēkiem; uzskata, ka būtu vairāk jāpievēršas potenciālo draudu apzināšanai un atbildes mehānismu izveidošanai, lai mazinātu negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

179.

| 180. | atkārtoti uzsver, ka MI sistēmām nevajadzētu radīt vai pastiprināt neobjektivitāti; uzsver, ka, izstrādājot un izmantojot algoritmus, apsvērumi par neobjektivitāti un godīgumu jāiekļauj visos posmos no izstrādes līdz ieviešanai; uzsver, ka datu kopums un algoritms jānovērtē un regulāri jātestē, lai nodrošinātu lēmumu pieņemšanas pareizību; |
| --- | --- |

180.

6.   
  Pārvaldība

6.1.   Koordinēšana Savienības līmenī

| 181. | aicina Komisiju strādāt, lai nodrošinātu spēcīgu ES līderību un novērstu centienu dublēšanos un sadrumstalotību, un nodrošināt saskaņotas valsts līmeņa rīcībpolitikas un apmaiņu ar paraugpraksi, kā plašāk izmantot MI; |
| --- | --- |

181.

| 182. | atzinīgi vērtē dažādās dalībvalstu izstrādātās nacionālās stratēģijas; atzinīgi vērtē Komisijas Koordinēto mākslīgā intelekta plānu, kas publicēts 2018. gada 7. decembrī; aicina šajā sakarā veikt labāku sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju; |
| --- | --- |

182.

| 183. | norāda, ka vairākām dalībvalstīm jau ir savas nacionālās stratēģijas MI jomā, un atzinīgi vērtē to, ka 2018. gada aprīlī visas dalībvalstis parakstīja Deklarāciju par sadarbību MI jomā; atzinīgi vērtē arī gaidāmo Komisijas un dalībvalstu koordinēto MI plānu, bet aicina visas iesaistītās puses censties panākt pēc iespējas augstāku sadarbības līmeni; |
| --- | --- |

183.

| 184. | uzskata, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, lai nodrošinātu tādus saskaņotus pārrobežu noteikumus Savienībā, kas veicina sadarbību starp Eiropas nozarēm un ļauj visā Savienībā ieviest MI, kurš atbilstu vajadzīgajam drošuma un drošības līmenim, kā arī Savienības tiesību aktos ietvertajiem ētikas principiem; |
| --- | --- |

184.

| 185. | uzsver, ka saskaņota, uz risku balstīta un progresīva ES datu politikas sistēma palielinātu uzticību un atbalstu MI ieviešanai Eiropā, tādējādi nodrošinot vienotā digitālā tirgus izveides pabeigšanu un palielinot Eiropas uzņēmumu produktivitāti; |
| --- | --- |

185.

| 186. | iesaka cieši koordinēt Komisijas īstenotās pašreizējās un turpmākās ar MI saistītās iniciatīvas un izmēģinājuma projektus, iespējams, saskaņā ar ierosināto uzraudzības mehānismu, lai varētu izmantot sinerģijas efektu un nodrošināt reālas pievienotās vērtības radīšanu, vienlaikus novēršot dārgas dubultās struktūras; |
| --- | --- |

186.

| 187. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot Eiropas MI un algoritmiskās lēmumu pieņemšanas regulatīvo aģentūru, kuras uzdevumi būtu:






  — | izstrādāt riska novērtējuma matricu algoritmu tipu un lietotņu domēnu klasificēšanai atbilstoši to iespējai radīt būtiski negatīvu ietekmi uz iedzīvotājiem; |
| --- | --- | --- |

187.

—

izstrādāt riska novērtējuma matricu algoritmu tipu un lietotņu domēnu klasificēšanai atbilstoši to iespējai radīt būtiski negatīvu ietekmi uz iedzīvotājiem;

| — | izmeklēt algoritmisko sistēmu izmantošanu, ja rodas aizdomas par cilvēktiesību pārkāpumiem (piemēram, ja trauksmes cēlējs ir iesniedzis pierādījumus); |
| --- | --- |

—

izmeklēt algoritmisko sistēmu izmantošanu, ja rodas aizdomas par cilvēktiesību pārkāpumiem (piemēram, ja trauksmes cēlējs ir iesniedzis pierādījumus);

| — | konsultēt citas regulatīvās aģentūras par algoritmiskajām sistēmām, kas ir to kompetencē; |
| --- | --- |

—

konsultēt citas regulatīvās aģentūras par algoritmiskajām sistēmām, kas ir to kompetencē;

| — | uzlabot efektivitāti civiltiesiskās atbildības mehānismam kā līdzeklim algoritmisko sistēmu pārskatatbildības regulēšanai, nodrošinot kontaktpunktu iedzīvotājiem, kuri nepārzina juridiskās procedūras; |
| --- | --- |

—

uzlabot efektivitāti civiltiesiskās atbildības mehānismam kā līdzeklim algoritmisko sistēmu pārskatatbildības regulēšanai, nodrošinot kontaktpunktu iedzīvotājiem, kuri nepārzina juridiskās procedūras;

| — | veikt revīzijas ļoti ietekmīgu sistēmu algoritmiskās ietekmes novērtējumiem, lai apstiprinātu vai noraidītu ierosinātos algoritmiskās lēmumu pieņemšanas lietojumus ļoti jutīgās un/vai drošuma ziņā svarīgās jomās (piemēram, privātajā veselības aprūpē); privātā sektora lietotņu algoritmiskās ietekmes novērtējums varētu būt ļoti līdzīgs procesam, kas ierosināts publiskajam sektoram, ar to iespējamo atšķirību, ka dažādos informācijas publiskošanas posmus varētu uzskatīt par konfidenciālu saziņu ar regulatīvo aģentūru (saskaņā ar vienošanos par neizpaušanu), lai aizsargātu būtiskus tirdzniecības noslēpumus; |
| --- | --- |

—

veikt revīzijas ļoti ietekmīgu sistēmu algoritmiskās ietekmes novērtējumiem, lai apstiprinātu vai noraidītu ierosinātos algoritmiskās lēmumu pieņemšanas lietojumus ļoti jutīgās un/vai drošuma ziņā svarīgās jomās (piemēram, privātajā veselības aprūpē); privātā sektora lietotņu algoritmiskās ietekmes novērtējums varētu būt ļoti līdzīgs procesam, kas ierosināts publiskajam sektoram, ar to iespējamo atšķirību, ka dažādos informācijas publiskošanas posmus varētu uzskatīt par konfidenciālu saziņu ar regulatīvo aģentūru (saskaņā ar vienošanos par neizpaušanu), lai aizsargātu būtiskus tirdzniecības noslēpumus;

| — | izmeklēt aizdomas par tiesību pārkāpumiem, ko veikušas algoritmiskas lēmumu pieņemšanas sistēmas, gan atsevišķos lēmumu pieņemšanas gadījumos (piemēram, vienreizēji nepareizi rezultāti), gan statistisku lēmumu pieņemšanas modeļos (piemēram, diskriminējoša neobjektivitāte); izmeklēšanu varētu uzsākt pēc sūdzības iesniegšanas vai pamatojoties uz pierādījumiem, ko iesnieguši trauksmes cēlēji, pētnieciskie žurnālisti vai neatkarīgi pētnieki (tostarp NVO un akadēmisko aprindu pārstāvji); |
| --- | --- |

—

izmeklēt aizdomas par tiesību pārkāpumiem, ko veikušas algoritmiskas lēmumu pieņemšanas sistēmas, gan atsevišķos lēmumu pieņemšanas gadījumos (piemēram, vienreizēji nepareizi rezultāti), gan statistisku lēmumu pieņemšanas modeļos (piemēram, diskriminējoša neobjektivitāte); izmeklēšanu varētu uzsākt pēc sūdzības iesniegšanas vai pamatojoties uz pierādījumiem, ko iesnieguši trauksmes cēlēji, pētnieciskie žurnālisti vai neatkarīgi pētnieki (tostarp NVO un akadēmisko aprindu pārstāvji);

| 188. | norāda uz Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (SSO) darbu MI jomā un mudina dalībvalstis koordinēt savus dalībniekus SSO, lai standartu izstrādē šajā jomā nodrošinātu Eiropas interešu atbilstošu pārstāvniecību; |
| --- | --- |

188.

6.2.   Starptautiskā pārvaldība

| 189. | atzinīgi vērtē ESAO MI politikas novērošanas centra izveidi un prasa izvirzīt lielākus mērķus, lai izstrādātu ceļvedi tālākai sadarbībai; |
| --- | --- |

189.

| 190. | uzsver dažādos modeļus, ko izstrādā trešās valstīs, proti, ASV, Ķīnā, Krievijā un Izraēlā, un akcentē gan uz vērtībām balstīto pieeju, ko izmanto Eiropā, gan nepieciešamību sadarboties ar starptautiskajiem partneriem divpusējā un daudzpusējā formātā MI ētiskā aspekta modernizēšanā un pieņemšanā; atzīst, ka šai tehnoloģijai nav robežu un ir vajadzīga plašāka sadarbība, kas aptver vairāk nekā ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

190.

| 191. | aicina Komisiju darboties starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu maksimālu saskanību starptautisko tirgus dalībnieku starpā un aizstāvētu ES ētikas principus visā pasaulē; |
| --- | --- |

191.

| 192. | uzsver, ka MI ir globālas ietekmes tehnoloģija, kas sniedz kopīgus ieguvumus un visur rada līdzīgas problēmas; norāda, ka ir vajadzīga vispārēja pieeja tāpat kā ekonomikas sistēmas gadījumā un jo īpaši tādas tehnoloģijas gadījumā, kurai ir būtiska ietekme uz tirgiem; uzsver, ka MI ir jāiekļauj pašreizējo iestāžu un organizāciju darba kārtībā, un prasa izvērtēt nepieciešamību pēc papildu forumiem, kas vajadzības gadījumā būtu jāizveido; |
| --- | --- |

192.

o

o o

| 193. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

193.

---

(1)  OV C 252, 18.7.2018., 239. lpp.

(2)  OV C 307, 30.8.2018., 163. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0341.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0332.

(5)  OV L 252, 8.10.2018., 1. lpp.

(6)  COM(2018)0237.

(7)  Nākotnes un jaunās tehnoloģijas

(8)  OECD Digital Economy Outlook 2017.

(9)  Eirobarometra speciālaptauja 460.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 28. jūnija Direktīva (ES) 2018/958 par samērīguma novērtēšanu pirms jaunas profesiju reglamentācijas pieņemšanas, OV L 173, 9.7.2018., 25. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Direktīva 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI regulu), OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

(14)  OV L 303, 28.11.2018., 59. lpp.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(16)  Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem, OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.

(17)  OV L 195, 2.6.2004., 16. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/59

---

P8_TA(2019)0082

Pesticīdu ilgtspējīga lietošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par Direktīvas 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu īstenošanu (2017/2284(INI))

(2020/C 449/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņu regula) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņu regula) (3),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (5),

| — | ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par minēto regulu un tās attiecīgajiem pielikumiem, ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests publicēja 2018. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par minēto regulu un tās attiecīgajiem pielikumiem, ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests publicēja 2018. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (6),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīvu 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (8),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva) (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (Savvaļas putnu direktīva) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (Dzīvotņu direktīva) (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (Savvaļas putnu direktīva) (10),

| — | ņemot vērā Padomes 1998. gada 3. novembra Direktīvu 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1998. gada 3. novembra Direktīvu 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 31. jūlija Direktīvu 2009/90/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka tehniskās specifikācijas ūdens stāvokļa ķīmiskajām analīzēm un monitoringam (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 31. jūlija Direktīvu 2009/90/EK, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK nosaka tehniskās specifikācijas ūdens stāvokļa ķīmiskajām analīzēm un monitoringam (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/127/EK, ar ko Direktīvu 2006/42/EK groza attiecībā uz pesticīdu lietošanas mašīnām (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/127/EK, ar ko Direktīvu 2006/42/EK groza attiecībā uz pesticīdu lietošanas mašīnām (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/39/ES, ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK un Direktīvu 2008/105/EK attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/39/ES, ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK un Direktīvu 2008/105/EK attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā (15),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018)0392),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Lauksaimniecība un ilgtspējīga ūdens apsaimniekošana Eiropas Savienībā” (SWD(2017)0153), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Lauksaimniecība un ilgtspējīga ūdens apsaimniekošana Eiropas Savienībā” (SWD(2017)0153),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. jūlija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tematiskā stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu” COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. jūlija paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tematiskā stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu” COM(2006)0373 – SEC(2006)0894 – SEC(2006)0895 – SEC(2006)0914) (16),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (17),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (18),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (20),

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par ES biškopības nozares perspektīvām un izaicinājumiem (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par ES biškopības nozares perspektīvām un izaicinājumiem (21),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (22),

| — | ņemot vērā pašreizējo Eiropas īstenošanas novērtējumu par Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai, un Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) ziņojumu, kas publicēts 2018. gada 15. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējo Eiropas īstenošanas novērtējumu par Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai, un Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) ziņojumu, kas publicēts 2018. gada 15. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (23),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (COM(2017)0109),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2014. gada īpašo ziņojumu “ES ūdens resursu politikas mērķu integrēšana kopējā lauksaimniecības politikā bijusi tikai daļēji sekmīga”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2014. gada īpašo ziņojumu “ES ūdens resursu politikas mērķu integrēšana kopējā lauksaimniecības politikā bijusi tikai daļēji sekmīga”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. oktobra ziņojumu par dalībvalstu rīcības plāniem un par progresu, īstenojot Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. oktobra ziņojumu par dalībvalstu rīcības plāniem un par progresu, īstenojot Direktīvu 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (COM(2017)0587),

| — | ņemot vērā Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta (SANTE ĢD) 2017. gada oktobra pārskata ziņojumu par pasākumiem, ko dalībvalstis īsteno, lai panāktu pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta (SANTE ĢD) 2017. gada oktobra pārskata ziņojumu par pasākumiem, ko dalībvalstis īsteno, lai panāktu pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu saskaņā ar Direktīvu 2009/128/EK (24),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Eiropas rīcība ilgtspējības jomā” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Eiropas rīcība ilgtspējības jomā” (COM(2016)0739),

| — | ņemot vērā 7. vides rīcības programmu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. vides rīcības programmu (25),

| — | ņemot vērā 2017. gada ANO ziņojumu, ko sagatavoja īpašais referents par tiesībām uz pārtiku un kas izstrādāts saskaņā ar ANO Cilvēktiesību padomes rezolūcijām Nr. 6/2, Nr. 31/10 un Nr. 32/8 (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada ANO ziņojumu, ko sagatavoja īpašais referents par tiesībām uz pārtiku un kas izstrādāts saskaņā ar ANO Cilvēktiesību padomes rezolūcijām Nr. 6/2, Nr. 31/10 un Nr. 32/8 (26),

| — | ņemot vērā īstenošanas plānu par zema riska augu aizsarglīdzekļu pieejamības palielināšanu un paātrinātu integrētās augu aizsardzības īstenošanu dalībvalstīs, ko izstrādāja Ilgtspējīgas augu aizsardzības ekspertu grupa un ko Padome apstiprināja 2016. gada 28. jūnijā (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īstenošanas plānu par zema riska augu aizsarglīdzekļu pieejamības palielināšanu un paātrinātu integrētās augu aizsardzības īstenošanu dalībvalstīs, ko izstrādāja Ilgtspējīgas augu aizsardzības ekspertu grupa un ko Padome apstiprināja 2016. gada 28. jūnijā (27),

| — | ņemot vērā Francijas senāta 2017. gada 19. maija rezolūciju par mērķi ierobežot pesticīdu lietošanu Eiropas Savienībā (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas senāta 2017. gada 19. maija rezolūciju par mērķi ierobežot pesticīdu lietošanu Eiropas Savienībā (28),

| — | ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (29),

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. oktobrī publicēto zinātnisko pētījumu par lidojošu kukaiņu biomasu (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. oktobrī publicēto zinātnisko pētījumu par lidojošu kukaiņu biomasu (30),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0045/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0045/2019),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (turpmāk tekstā “direktīva”) paredz virkni pasākumu, lai nodrošinātu pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu ES, samazinot pesticīdu lietošanas riskus un ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, kā arī veicinot integrētās augu aizsardzības (IAA) un alternatīvu augu aizsardzības pieeju vai paņēmienu izmantošanu, piemēram, neķīmiskas alternatīvas pesticīdiem un zema riska augu aizsardzības līdzekļus (AAL), kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1107/2009, ar mērķi samazināt atkarību no pesticīdiem un aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (turpmāk tekstā “direktīva”) paredz virkni pasākumu, lai nodrošinātu pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu ES, samazinot pesticīdu lietošanas riskus un ietekmi uz cilvēku veselību un vidi, kā arī veicinot integrētās augu aizsardzības (IAA) un alternatīvu augu aizsardzības pieeju vai paņēmienu izmantošanu, piemēram, neķīmiskas alternatīvas pesticīdiem un zema riska augu aizsardzības līdzekļus (AAL), kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1107/2009, ar mērķi samazināt atkarību no pesticīdiem un aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi;

| B. | tā kā direktīva ir vērtīgs instruments, ar kuru nodrošināt, ka vide, ekosistēmas un cilvēku un dzīvnieku veselība ir labi aizsargāti no bīstamām pesticīdu sastāvā esošām vielām, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgus un ekoloģiskus risinājumus lielākam un daudzveidīgākam instrumentu kopumam, ar ko izskaust un novērst kaitēkļu, slimību, nezāļu un invazīvu svešzemju sugu radīto ražas zudumu un apkarot patogēnu rezistences veidošanos; tā kā pilnīga un visaptveroša direktīvas īstenošana ir priekšnoteikums tam, lai panāktu augstu aizsardzības līmeni un īstenotu pāreju uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, nekaitīgas un veselīgas pārtikas ražošanu un netoksisku vidi, kas nodrošina augstu cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā direktīva ir vērtīgs instruments, ar kuru nodrošināt, ka vide, ekosistēmas un cilvēku un dzīvnieku veselība ir labi aizsargāti no bīstamām pesticīdu sastāvā esošām vielām, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgus un ekoloģiskus risinājumus lielākam un daudzveidīgākam instrumentu kopumam, ar ko izskaust un novērst kaitēkļu, slimību, nezāļu un invazīvu svešzemju sugu radīto ražas zudumu un apkarot patogēnu rezistences veidošanos; tā kā pilnīga un visaptveroša direktīvas īstenošana ir priekšnoteikums tam, lai panāktu augstu aizsardzības līmeni un īstenotu pāreju uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, nekaitīgas un veselīgas pārtikas ražošanu un netoksisku vidi, kas nodrošina augstu cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni;

| C. | tā kā, lai arī IAA var palīdzēt novērst kaitīgo organismu radīto ražas zudumu, tomēr tās galvenais mērķis ir ļaut pesticīdu lietotājiem pāriet uz tādu praksi un produktiem, kas rada vismazāko risku cilvēku veselībai un videi, kā norādīts direktīvas 14. pantā; norāda, ka jebkurā gadījumā daudzi pētījumi liecina par to, ka pesticīdu lietošanu var ievērojami samazināt, arī neradot negatīvu ietekmi uz ražu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai arī IAA var palīdzēt novērst kaitīgo organismu radīto ražas zudumu, tomēr tās galvenais mērķis ir ļaut pesticīdu lietotājiem pāriet uz tādu praksi un produktiem, kas rada vismazāko risku cilvēku veselībai un videi, kā norādīts direktīvas 14. pantā; norāda, ka jebkurā gadījumā daudzi pētījumi liecina par to, ka pesticīdu lietošanu var ievērojami samazināt, arī neradot negatīvu ietekmi uz ražu;

| D. | tā kā direktīva ir jālasa kopā ar pārējiem diviem galvenajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz pilnīgu pesticīda aprites ciklu, sākot no tā laišanas tirgū (Regula (EK) Nr. 1107/2009) un beidzot ar maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanu (Regula (EK) Nr. 396/2005); tā kā līdz ar to nav iespējams sasniegt direktīvas mērķi aizsargāt cilvēku veselību un vidi pret riskiem, kas saistīti ar pesticīdu lietošanu, pilnībā neieviešot un pienācīgi neīstenojot visu “pesticīdu paketi”; |
| --- | --- |

D.

tā kā direktīva ir jālasa kopā ar pārējiem diviem galvenajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz pilnīgu pesticīda aprites ciklu, sākot no tā laišanas tirgū (Regula (EK) Nr. 1107/2009) un beidzot ar maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanu (Regula (EK) Nr. 396/2005); tā kā līdz ar to nav iespējams sasniegt direktīvas mērķi aizsargāt cilvēku veselību un vidi pret riskiem, kas saistīti ar pesticīdu lietošanu, pilnībā neieviešot un pienācīgi neīstenojot visu “pesticīdu paketi”;

| E. | tā kā, lai samazinātu pesticīdu lietošanas radīto risku un ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jārisina jautājums par viltotiem un nelegāliem pesticīdiem, kā arī satraucošā problēma saistībā ar importētajiem lauksaimniecības produktiem, kas apstrādāti ar ķīmiskām vielām, kuras ES ir vai nu aizliegtas, vai arī to lietošana ierobežota; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai samazinātu pesticīdu lietošanas radīto risku un ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, Komisijai un dalībvalstīm būtu jārisina jautājums par viltotiem un nelegāliem pesticīdiem, kā arī satraucošā problēma saistībā ar importētajiem lauksaimniecības produktiem, kas apstrādāti ar ķīmiskām vielām, kuras ES ir vai nu aizliegtas, vai arī to lietošana ierobežota;

| F. | tā kā Komisijas un dalībvalstu pašreizējā prakse attiecībā uz darbīgo vielu apstiprināšanu un augu aizsardzības līdzekļu atļauju piešķiršanu neatbilst direktīvas mērķiem un nolūkam; tā kā šī pašreizējā prakse kavē pēc iespējas augstāka aizsardzības līmeņa sasniegšanu un pāreju uz ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari un netoksisku vidi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas un dalībvalstu pašreizējā prakse attiecībā uz darbīgo vielu apstiprināšanu un augu aizsardzības līdzekļu atļauju piešķiršanu neatbilst direktīvas mērķiem un nolūkam; tā kā šī pašreizējā prakse kavē pēc iespējas augstāka aizsardzības līmeņa sasniegšanu un pāreju uz ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari un netoksisku vidi;

| G. | tā kā pieejamie pierādījumi skaidri liecina, ka direktīvas īstenošana nav pietiekami saskaņota ar saistītajiem ES politikas virzieniem pesticīdu, lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, jo īpaši, bet ne tikai, ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un Augu aizsardzības līdzekļu regulu; tā kā direktīvai — tāpat kā ar to saistītām darbībām ES līmenī — ir liels potenciāls, lai vēl vairāk palielinātu un pievienotu vērtību valstu centieniem un darbībām lauksaimniecības nozarē un stiprinātu vides un cilvēku veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieejamie pierādījumi skaidri liecina, ka direktīvas īstenošana nav pietiekami saskaņota ar saistītajiem ES politikas virzieniem pesticīdu, lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, jo īpaši, bet ne tikai, ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un Augu aizsardzības līdzekļu regulu; tā kā direktīvai — tāpat kā ar to saistītām darbībām ES līmenī — ir liels potenciāls, lai vēl vairāk palielinātu un pievienotu vērtību valstu centieniem un darbībām lauksaimniecības nozarē un stiprinātu vides un cilvēku veselības aizsardzību;

| H. | tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums, tostarp datu prasības, tika izstrādāts ķīmisko AAL novērtēšanai un pārvaldībai un tādēļ tas nav piemērots zema riska bioloģiski darbīgajām vielām un produktiem; tā kā šis nepielāgotais regulējums būtiski palēnina zema riska bioloģisko AAL ienākšanu tirgū, bieži vien atturot lietotājus; tā kā tas kavē inovāciju un mazina ES lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā tā rezultātā arī vairāk nekā 60 darbīgās vielas, kuras Eiropas Komisija ir konstatējusi kā aizstājamas vielas, nav aizstātas, jo trūkst drošāku alternatīvu, tostarp zema riska bioloģiski darbīgo vielu; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums, tostarp datu prasības, tika izstrādāts ķīmisko AAL novērtēšanai un pārvaldībai un tādēļ tas nav piemērots zema riska bioloģiski darbīgajām vielām un produktiem; tā kā šis nepielāgotais regulējums būtiski palēnina zema riska bioloģisko AAL ienākšanu tirgū, bieži vien atturot lietotājus; tā kā tas kavē inovāciju un mazina ES lauksaimniecības konkurētspēju; tā kā tā rezultātā arī vairāk nekā 60 darbīgās vielas, kuras Eiropas Komisija ir konstatējusi kā aizstājamas vielas, nav aizstātas, jo trūkst drošāku alternatīvu, tostarp zema riska bioloģiski darbīgo vielu;

| I. | tā kā ir pārāk maz zema riska, tostarp bioloģiskas izcelsmes, augu aizsardzības līdzekļu; tā kā no gandrīz 500 vielām, kas pieejamas ES tirgū, tikai trīspadsmit vielas (divpadsmit no tām bioloģiskas izcelsmes) ir apstiprinātas kā zema riska darbīgās vielas; tā kā direktīvas nepietiekama īstenošana de facto ir radījusi nevienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropā, jo atšķirīga valstu prakse kavē ilgtspējīgu alternatīvo līdzekļu optimālu ieviešanu tirgū; tā kā šī situācija apgrūtina alternatīvu zema riska un neķīmisko produktu pietiekamu ienākšanu ES tirgū, tādējādi mazinot to pievilcību lauksaimniekiem, kas tā vietā īstermiņā var izvēlēties rentablākas alternatīvas; tā kā zema riska, tostarp bioloģisko, AAL pieejamības trūkums kavē integrētās augu aizsardzības (IAA) izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir pārāk maz zema riska, tostarp bioloģiskas izcelsmes, augu aizsardzības līdzekļu; tā kā no gandrīz 500 vielām, kas pieejamas ES tirgū, tikai trīspadsmit vielas (divpadsmit no tām bioloģiskas izcelsmes) ir apstiprinātas kā zema riska darbīgās vielas; tā kā direktīvas nepietiekama īstenošana de facto ir radījusi nevienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropā, jo atšķirīga valstu prakse kavē ilgtspējīgu alternatīvo līdzekļu optimālu ieviešanu tirgū; tā kā šī situācija apgrūtina alternatīvu zema riska un neķīmisko produktu pietiekamu ienākšanu ES tirgū, tādējādi mazinot to pievilcību lauksaimniekiem, kas tā vietā īstermiņā var izvēlēties rentablākas alternatīvas; tā kā zema riska, tostarp bioloģisko, AAL pieejamības trūkums kavē integrētās augu aizsardzības (IAA) izstrādi un īstenošanu;

| J. | tā kā bioloģiskajai lauksaimniecībai ir svarīga loma kā sistēmai ar zemu pesticīdu lietošanas līmeni un tā būtu vēl vairāk jāveicina; |
| --- | --- |

J.

tā kā bioloģiskajai lauksaimniecībai ir svarīga loma kā sistēmai ar zemu pesticīdu lietošanas līmeni un tā būtu vēl vairāk jāveicina;

| K. | tā kā ir arvien vairāk pierādījumu tam, ka Eiropā pastāvīgi un būtiski samazinās kukaiņu populācija un tas ir saistīts ar pašreizējo pesticīdu lietošanas līmeni; tā kā novērotā straujā kukaiņu skaita samazināšanās negatīvi ietekmē ne vien visu ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, bet arī lauksaimniecības nozari un tās turpmāko ekonomisko labklājību un ražīgumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir arvien vairāk pierādījumu tam, ka Eiropā pastāvīgi un būtiski samazinās kukaiņu populācija un tas ir saistīts ar pašreizējo pesticīdu lietošanas līmeni; tā kā novērotā straujā kukaiņu skaita samazināšanās negatīvi ietekmē ne vien visu ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, bet arī lauksaimniecības nozari un tās turpmāko ekonomisko labklājību un ražīgumu;

| L. | tā kā Eiropa pašlaik atrodas krustcelēs, kurās izšķirsies lauksaimniecības nozares nākotne un tiks noteiktas Savienības iespējas panākt pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, galvenokārt īstenojot KLP reformu; tā kā KLP reforma rada ievērojamas iespējas stiprināt politikas racionalizāciju un saskaņošanu, kā arī direktīvas īstenošanu un veicināt pāreju uz ekoloģiski ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropa pašlaik atrodas krustcelēs, kurās izšķirsies lauksaimniecības nozares nākotne un tiks noteiktas Savienības iespējas panākt pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, galvenokārt īstenojot KLP reformu; tā kā KLP reforma rada ievērojamas iespējas stiprināt politikas racionalizāciju un saskaņošanu, kā arī direktīvas īstenošanu un veicināt pāreju uz ekoloģiski ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi;

| M. | tā kā sabiedrībā notiek aizvien plašākas diskusijas par tradicionālajiem AAL, jo tie var radīt apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi; |
| --- | --- |

M.

tā kā sabiedrībā notiek aizvien plašākas diskusijas par tradicionālajiem AAL, jo tie var radīt apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi;

| N. | tā kā ir svarīgi veicināt alternatīvu procedūru vai metožu izstrādi, lai samazinātu atkarību no tradicionālajiem pesticīdiem un novērstu arvien pieaugošo rezistenci pret tradicionālajiem AAL; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir svarīgi veicināt alternatīvu procedūru vai metožu izstrādi, lai samazinātu atkarību no tradicionālajiem pesticīdiem un novērstu arvien pieaugošo rezistenci pret tradicionālajiem AAL;

| O. | tā kā Regula (EK) Nr. 1107/2009 paredz Padomei pienākumu nodrošināt, ka obligātajās pārvaldības prasībās, kas minētas III pielikumā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (31), būtu jāietver IAA principi, tostarp laba augu aizsardzības prakse un neķīmiskas augu aizsardzības, kaitīgo organismu apkarošanas un kultūraugu apsaimniekošana metodes; |
| --- | --- |

O.

tā kā Regula (EK) Nr. 1107/2009 paredz Padomei pienākumu nodrošināt, ka obligātajās pārvaldības prasībās, kas minētas III pielikumā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (31), būtu jāietver IAA principi, tostarp laba augu aizsardzības prakse un neķīmiskas augu aizsardzības, kaitīgo organismu apkarošanas un kultūraugu apsaimniekošana metodes;

| P. | tā kā IAA īstenošana ES ir obligāta saskaņā ar direktīvu; tā kā dalībvalstīm un vietējām iestādēm vairāk būtu jāņem vērā pesticīdu ilgtspējīga lietošana, tostarp alternatīvi zema riska augu aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

P.

tā kā IAA īstenošana ES ir obligāta saskaņā ar direktīvu; tā kā dalībvalstīm un vietējām iestādēm vairāk būtu jāņem vērā pesticīdu ilgtspējīga lietošana, tostarp alternatīvi zema riska augu aizsardzības līdzekļi;

| Q. | tā kā pesticīdu “ilgtspējīgu lietošanu” nevar īstenot, neņemot vērā cilvēku eksponētību darbīgo vielu un papildvielu kombinācijām, kā arī to kumulatīvo un iespējamo kopējo un sinerģisko iedarbību uz cilvēka veselību, |
| --- | --- |

Q.

tā kā pesticīdu “ilgtspējīgu lietošanu” nevar īstenot, neņemot vērā cilvēku eksponētību darbīgo vielu un papildvielu kombinācijām, kā arī to kumulatīvo un iespējamo kopējo un sinerģisko iedarbību uz cilvēka veselību,

Galvenie secinājumi

| 1. | atgādina tematiskās stratēģijas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu konkrētos mērķus, inter alia, līdz minimumam samazināt apdraudējumu un risku, ko veselībai un videi rada pesticīdu lietošana; uzlabot pesticīdu lietošanas un izplatīšanas kontroles pasākumus; samazināt kaitīgo darbīgo vielu līmeņus, tai skaitā aizstājot visbīstamākās no tām ar mazāk kaitīgām (tostarp neķīmiskām) alternatīvām; veicināt zemkopību ar samazinātu pesticīdu lietošanu vai pilnīgu atteikšanos no tiem; un izveidot pārredzamu sistēmu, lai, tostarp izstrādājot piemērotus indikatorus, ziņotu un uzraudzītu panākumus stratēģijas mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ir būtiski direktīvas īstenošanu vērtēt kopā ar ES vispārējo pesticīdu politiku, tostarp noteikumiem, kas paredzēti augu aizsardzības līdzekļu regulā, Regulā (ES) Nr. 528/2012 (Biocīdu regula) (32), maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeņu regulā un Regulā (EK) Nr. 178/2002 (vispārīgi pārtikas aprites tiesību akti) (33); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz centieniem, dalībvalstu vispārējais progress attiecībā uz direktīvas īstenošanu nav pietiekams, lai īstenotu tās galvenos mērķus un izmantotu visu tās potenciālu samazināt pesticīdu lietošanas radītos vispārējos riskus, vienlaikus samazinot arī atkarību no pesticīdiem, sekmētu pāreju uz ekoloģiski ilgtspējīgām un drošu augu aizsardzības praksi un sasniegtu steidzami vajadzīgos vides un veselības uzlabojumus, kuru nolūkā direktīva tika izstrādāta; pauž nožēlu par to, ka Komisija jau trīs gadus kavējas ar direktīvas īstenošanas ziņojuma iesniegšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka direktīva būtu jāīsteno visaptveroši, iekļaujot visus nepieciešamos aspektus un ka ar dažu, bet ne visu elementu daļēju īstenošanu nepietiek, lai realizētu direktīvas vispārējo mērķi — nodrošināt pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu; uzsver, ka tādas IAA prakses kā neķīmiskās alternatīvas pesticīdiem un zema riska AAL piemērošanai ir īpaši svarīga loma šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Komisijas 2017. gada progresa ziņojumā konstatētas būtiskas nepilnības valstu rīcības plānos (VRP), kas liecina par dažu valstu mazāku apņemšanos aizsargāt vidi un veselību, kas, iespējams, varētu radīt negodīgu konkurenci tirgū un ierobežot vienotā tirgus darbību; patur tiesības norādīt konkurences komisāram dalībvalstis, kuru plānos konstatētas nepilnības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par to, ka aptuveni 80 % gadījumu dalībvalstu VRP nav sniegta īpaša informācija par to, kā noteikt daudzu mērķu un uzdevumu sasniegšanas apmēru, īpaši attiecībā uz IAA mērķiem un ūdens aizsardzības pasākumiem; uzsver, ka tas ievērojami sarežģī dalībvalstu sasniegtā progresa mērīšanas procesu attiecībā uz direktīvas galveno mērķu un nolūka sasniegšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas, ka VRP nav saskaņoti attiecībā uz kvantitatīvu mērķu, uzdevumu, pasākumu un grafiku noteikšanu dažādās rīcības jomās, tāpēc nav iespējams novērtēt sasniegto progresu; pauž nožēlu, ka tikai piecos VRP ir noteikti augsta līmeņa izmērāmi mērķi, no kuriem četri ir saistīti ar riska mazināšanu un tikai viens ar lietošanas samazināšanu; pauž nožēlu par to, ka tikai 11 dalībvalstis līdz šim ir sagatavojušas pārskatītu VRP, lai gan pārskatīšanas termiņš bija 2017. gada beigas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs nav novērojama reāla apņemšanās ieviest IAA praksi, kuras pamatā ir astoņi principi par labu pesticīdiem alternatīviem neķīmiskajiem līdzekļiem; pauž nožēlu par to, ka viena no galvenajām problēmām saistībā ar IAA īstenošanu, kas ir direktīvas stūrakmens, šķiet, ir tā, ka pašlaik nav piemērotu kontroles instrumentu un metožu, lai novērtētu tās ievērošanu dalībvalstīs, kā arī skaidru noteikumu un norādījumu trūkums; uzsver, ka visaptveroša IAA īstenošana ir viens no galvenajiem pasākumiem, lai samazinātu atkarību no pesticīdu lietošanas ilgtspējīgā lauksaimniecībā, kas ir videi nekaitīga, ekonomiski dzīvotspējīga un sociāli atbildīga, kā arī veicina Eiropas pārtikas nekaitīgumu, vienlaikus stiprinot bioloģisko daudzveidību un cilvēku un dzīvnieku veselību, sekmējot lauku ekonomiku un samazinot lauksaimnieku izmaksas, jo tiek veicināta pesticīdu neķīmisko alternatīvu un zema riska AAL izplatīšana dažādās Savienības zonās; uzsver, ka ir jāparedz papildu finanšu stimuli un izglītojoši pasākumi, lai stiprinātu IAA prakses ieviešanu atsevišķu lauku saimniecību līmenī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka IAA ir vērtīgs instruments, ar ko lauksaimnieki var apkarot kaitēkļus un slimības un nodrošināt ražīgumu; norāda, ka pastiprinātai IAA lietošanai ir divi mērķi — stiprināt vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un samazināt izmaksas lauksaimniekiem, lai tie pārietu uz ilgtspējīgākām alternatīvām un samazinātu tradicionālo pesticīdu lietošanu; uzskata, ka vairāk centienu ir vajadzīgi tam, lai veicinātu IAA lietošanu, veicot pētījumus un iesaistot dalībvalstu konsultatīvās struktūras; atgādina, ka IAA var būt nozīmīga loma izmantoto pesticīdu daudzuma un dažādības samazināšanā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka šādā IAA instrumentu komplektā bioloģiskā kontrole ietver nozarei izdevīgu sugu vairošanu vai ieviešanu, kas ir plēsīgas pret kaitēkļu populācijām, un tādēļ ļauj kontrolēti regulēt šīs populācijas; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi dot priekšroku ilgtspējīgām bioloģiskajām, fizikālajām un citām neķīmiskajām metodēm, nevis ķīmiskajiem pesticīdiem, ja tie nodrošina pietiekamu kaitīgo organismu kontroli; tāpat uzsver, ka ir svarīgi, lai ķīmiskie pesticīdi tiktu piemēroti selektīvi un mērķtiecīgi, jo pretējā gadījumā minētie labvēlīgie kaitēkļu apkarošanas līdzekļi var aiziet bojā, padarot kultūraugus pat vēl uzņēmīgākus pret turpmākiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par to, ka ir panākts ļoti mazs progress zema riska un neķīmisku AAL alternatīvo līdzekļu inovācijas, attīstības un lietošanas popularizēšanā un vecināšanā tradicionālo pesticīdu vietā; norāda, ka tikai dažu valstu rīcības plānos ir iekļauti stimuli šādu alternatīvu produktu un metožu reģistrēšanai; uzsver, ka īpaši apdraudēti ir līdzekļu lietojumi niecīgā daudzumā attiecīgo darbīgo vielu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ilgtspējīga un atbildīga pesticīdu lietošana ir priekšnoteikums AAL atļaujas piešķiršanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par zema riska darbīgo vielu un AAL pieejamības trūkumu, ko galvenokārt izraisa ilgais novērtēšanas, apstiprināšanas un reģistrācijas process, daļēji tādēļ, ka dalībvalstu līmenī reti tiek ievērots īsākais atļauju piešķiršanas termiņš, proti, 120 dienas; uzsver, ka pašreizējā situācija neatbilst IAA veicināšanas un īstenošanas principiem, un uzsver zema riska pesticīdu pieejamības, atbilstošas pētniecības un paraugprakses apmaiņas nozīmi dalībvalstīs un to starpā, lai pilnībā izmantotu IAA potenciālu; uzskata, ka ātrāks apstiprināšanas process stimulētu nozares pētījumus par jaunu zema riska darbīgo vielu, tostarp inovatīvu zema riska vielu, izstrādi, tādējādi nodrošinot, ka lauksaimnieku rīcībā ir pietiekami augu aizsardzības līdzekļi, un tā ļaujot viņiem ātrāk pāriet uz ilgtspējīgu AAL lietošanu un palielināt IAA efektivitāti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka pieaugošā rezistence pret pesticīdiem izraisa pārmērīgu pesticīdu lietošanu un atkarību no tiem; norāda, ka lielāka pesticīdu lietošana un atkarība no pesticīdu lietošanas rada lielas izmaksas lauksaimniekiem — gan resursu augsto izmaksu dēļ, gan ņemot vērā ražas zudumu, ko rada augsnes noplicināšana un augsnes kvalitātes samazināšanās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka zema riska AAL lielāka pieejamība tirgū samazinātu rezistences pret darbīgajām vielām veidošanās risku un ietekmi uz nemērķa sugām, kas saistīta ar plaši izmantotiem AAL; |
| --- | --- |

15.

| 16. | šajā sakarībā norāda, ka rezistence pret pesticīdu darbīgajām vielām ir bioloģiski neizbēgama ātri vairojošos kaitēkļu un slimību gadījumā, un šī problēma kļūst aizvien nopietnāka; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi dot priekšroku ilgtspējīgām bioloģiskajām, fizikālajām un citām neķīmiskajām metodēm, nevis ķīmiskajiem pesticīdiem, ja tie nodrošina pietiekamu kaitīgo organismu kontroli; atgādina, ka ķīmiskie pesticīdi būtu jālieto selektīvi un mērķtiecīgi; uzsver, ka pretējā gadījumā šie labvēlīgie kaitēkļu apkarošanas līdzekļi var tikt iznīcināti, padarot augus vēl uzņēmīgākus pret iespējamiem uzbrukumiem nākotnē; |
| --- | --- |

16.

| 17. | turklāt norāda, ka pesticīdu daudzumu, iespējams, visefektīvāk samazinās sistēmiskas izmaiņas, kas mazina uzņēmību pret kaitēkļu uzbrukumiem, veicina strukturālo un bioloģisko daudzveidību, nevis monokultūras un ilgstošu kultūraugu audzēšanu un mazina kaitēkļu rezistenci pret darbīgajām vielām; tādēļ uzsver vajadzību pievērt uzmanību, finansēt un ieviest agroekoloģiskās metodes, kas padarītu visu lauksaimniecības sistēmu noturīgāku pret kaitēkļiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka KLP tās pašreizējā veidolā nepietiekami veicina un ar stimuliem nesekmē lauku saimniecību atkarības no pesticīdiem mazināšanu un bioloģiskās ražošanas metožu ieviešanu; uzskata, ka KLP pēc 2020. gada ir jāparedz īpaši politikas instrumenti, lai palīdzētu mainīt lauksaimnieku rīcību attiecībā uz pesticīdu lietošanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā par jauno KLP pēc 2020. gada IAA princips nav iekļauts tiesību aktos noteiktajās pārvaldības prasībās, kas minētas šā priekšlikuma III pielikumā; uzsver, ka saiknes trūkums starp direktīvu un jauno KLP modeli būtiski traucēs mazināt atkarību no pesticīdu lietošanas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka lielākā daļa dalībvalstu izmanto valstu riska indikatorus, lai pilnībā vai daļēji novērtētu pesticīdu lietošanas kaitīgo ietekmi; atgādina, ka, neraugoties uz direktīvas 15. pantā minēto nepārprotamo pienākumu, vēl nav panākta ES līmeņa vienošanās par saskaņotiem riska indikatoriem, tāpēc nav iespējams salīdzināt dažādās dalībvalstīs un ES kopumā gūto progresu; atzinīgi vērtē to, ka Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja 2019. gada 25. janvārī pieņēma saskaņotus riska indikatorus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver bioloģiskās daudzveidības un stabilu ekosistēmu, īpaši bišu un citu apputeksnētājkukaiņu, būtisko nozīmi, kuri ir ļoti svarīgi tam, lai nodrošinātu veselīgu un ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari; uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības aizsardzība ir ne tikai vides aizsardzības jautājums, bet arī līdzeklis, kā nākotnē nodrošināt Eiropas nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ir ļoti nobažījies par to, ka Eiropā pastāvīgi un, iespējams, neatgriezeniski zūd bioloģiskā daudzveidība, un par to, ka satraucoši samazinās lidojošo kukaiņu, tostarp apputeksnētājkukaiņu, skaits, par ko liecina 2017. gada oktobrī publicētā zinātniskā pētījuma rezultāti par lidojošo kukaiņu biomasu (34), un saskaņā ar šo pētījumu Vācijā 27 gadu laikā 63 dabas aizsardzības apgabalos kukaiņu populācija ir samazinājusies par vairāk nekā 75 %; turklāt uzsver būtisko kopējo putnu sugu skaita samazināšanos visā Eiropā, kas, iespējams, ir saistīta ar samazināto kukaiņu populāciju; turklāt atzīmē netīša pesticīdu lietojuma ietekmi uz augsni un augsnes organismiem (35), kā arī citām nemērķa sugām; uzskata, ka pesticīdi ir viens no galvenajiem faktoriem, kas izraisa kukaiņu, lauksaimniecības zemēs dzīvojošo putnu sugu un citu nemērķa sugu organismu iznīkšanu, un uzsver, ka Eiropai ir jāpāriet uz ilgtspējīgāku pesticīdu lietošanu un lauksaimnieku vajadzībām jāpalielina alternatīvu neķīmisko un zema riska AAL skaits; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka neonikotinoīdu grupas pesticīdiem ir īpaša ietekme uz bišu populācijas straujo samazināšanos Eiropā, kā to apliecina vairāki starptautiskie pētījumi, kas radīja pamatu iedzīvotāju lūgumrakstiem, kuriem pievienoti simtiem tūkstoši visa kontinenta iedzīvotāju parakstu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst VRP un IAA nozīmi pesticīdu lietošanas būtiskā samazināšanā, lai izvairītos no neatgriezeniska bioloģiskās daudzveidības zuduma, vienlaikus dodot priekšroku agroekoloģiskiem pasākumiem un bioloģiskajai lauksaimniecībai, kad vien tas ir iespējams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | turklāt uzsver, ka ir jāizstrādā ilgtspējīgi alternatīvie līdzekļi lauksaimniecības vajadzībām, lai samazinātu klimata pārmaiņu ietekmi uz nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž īpašas bažas par to, ka joprojām tiek lietoti pesticīdi ar darbīgām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas vai toksiskas reproduktīvajai veselībai, kurām ir endokrīnās sistēmas darbību traucējošas īpašības un kuras kaitē cilvēkiem vai dzīvniekiem; uzsver, ka šādu pesticīdu lietošana nav savietojama ar direktīvas mērķiem un nolūku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ūdens vide ir īpaši jutīga pret pesticīdiem; atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis ir veikušas virkni pasākumu, lai to aizsargātu pret pesticīdiem; pauž nožēlu, ka tomēr lielākā daļa dalībvalstu nav noteikušas kvantitatīvus mērķus un grafikus pasākumiem ūdens vides aizsardzībai pret pesticīdiem, savukārt tās dalībvalstis, kuras to ir izdarījušas, nav precizējušas to, kā mērķu sasniegšana un uzdevumu īstenošana tiks mērīta; uzskata, ka būtu jāuzlabo pašlaik izmantoto pesticīdu monitorings ūdens vidē; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka lauksaimniecība ir viens no galvenajiem iemesliem tam, ka ūdenstilpnes nespēj nodrošināt labu ķīmisko stāvokli, jo tā rada piesārņojumu ar pesticīdiem; uzsver, ka nepieļaut pesticīdu nonākšanu saldūdens sistēmās ir rentablāk nekā izmantot attīrīšanas tehnoloģijas un ka dalībvalstīm šajā sakarā ir jānodrošina atbilstoši stimuli lauksaimniekiem; šajā sakarībā arī atzīst Ūdens pamatdirektīvas īstenošanas nozīmi ūdens kvalitātes uzlabošanā; atzinīgi vērtē dalībvalstu panākto progresu prioritāro vielu apkarošanā, kā rezultātā ir samazinājies tādu ūdenstilpņu skaits, kuras neatbilst standartiem tādu vielu ziņā kā kadmijs, svins un niķelis, kā arī pesticīdi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu par to, ka ūdens resursu noplicināšanās dēļ dzeramā ūdens apgādes uzņēmumi arvien biežāk veic papildu attīrīšanu, lai nodrošinātu, ka dzeramais ūdens atbilst pesticīdu robežvērtībām, kas noteiktas Padomes Direktīvā 98/83/EK par dzeramā ūdens kvalitāti, un ka tā izmaksas nākas segt patērētājiem, nevis piesārņotājiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka daži pesticīdi ir starptautiski atzīti par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP), ņemot vērā to iespējamo pārnesi lielos attālumos, noturību vidē un spēju bioloģiski izplatīties visā pārtikas ķēdē un bioloģiski uzkrāties ekosistēmās, kā arī to būtisko negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis ir izveidojušas AAL apmācības un sertifikācijas shēmas, taču pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs nav izpildītas apmācības prasības attiecībā uz visiem I pielikumā uzskaitītajiem tematiem; uzsver, ka lietotāju apmācība ir svarīga, lai nodrošinātu AAL drošu un ilgtspējīgu lietošanu; uzskata, ka ir lietderīgi nošķirt profesionālos un neprofesionālos lietotājus, ņemot vērā, ka tiem nepiemēro vienādas prasības; uzsver, ka gan profesionāliem, gan neprofesionāliem AAL lietotājiem būtu jāsaņem atbilstīga apmācība; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda uz viedo tehnoloģiju un precīzās lauksaimniecības izmantošanas potenciālu, lai labāk pārvaldītu AAL un novērstu to izplatību zonās, kurās tie nav nepieciešami, piemēram, izmantojot dronu vai GPS precizitātes tehnoloģiju; turklāt uzsver, ka šādu risinājumu ieviešanu dalībvalstīs varētu uzlabot, ja šie risinājumi tiktu labāk iestrādāti pesticīdu lietotāju apmācības programmās un sertifikācijas shēmās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka AAL izmanto ne tikai lauksaimniecībā, bet arī nezāļu un kaitēkļu apkarošanā teritorijās, ko izmanto plašāka sabiedrība vai arī mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kā noteikts direktīvas 12. panta a) apakšpunktā, tostarp publiskos parkos un dzelzceļa teritorijā; tā kā AAL lietošana šādās teritorijās ir neatbilstoša; atzinīgi vērtē to, ka vairākas dalībvalstis un vairākas reģionālās un vietējās valdības ir veikušas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu pesticīdu lietošanu teritorijās, ko izmanto plašāka sabiedrība vai arī mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas; tomēr norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu nav noteikti izmērāmi mērķi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž bažas par to, ka daudzas dalībvalstis nav pareizi interpretējušas 12. panta a) apakšpunkta prasību, to attiecinot tikai uz lietošanu, kas nav saistīta ar lauksaimniecību, taču mazāk aizsargātajās iedzīvotāju grupās, proti, tajās, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1107/2009, ietilpst arī iedzīvotāji, kas ir ilgstoši pakļauti pesticīdu iedarbībai; turklāt norāda, ka Komisija ir apstiprinājusi, ka nav juridiska pamatojuma tam, lai lietošanu lauksaimniecībā izslēgtu no 12. panta prasībām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka dalībvalstis joprojām atbalsta bioloģisko lauksaimniecību kā sistēmu ar zemu pesticīdu lietošanas līmeni; atzinīgi vērtē to, ka Savienībā joprojām pieaug bioloģisko saimniecību skaits, taču norāda, ka progress dalībvalstīs joprojām ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka bioloģiskajiem lauksaimniekiem rodas ekonomiski zaudējumi, ja to augsne un bioloģiskie produkti tiek piesārņoti tādēļ, ka pesticīdus lieto kaimiņos esošajās saimniecībās, izraisot, piemēram, pesticīdu noplūdi izsmidzināšanas laikā un darbīgo vielu pastāvīgu pārvietošanos vidē; norāda, ka līdz ar to bioloģiskajiem lauksaimniekiem var nākties pārdot savus produktus kā parastos produktus un tādēļ zaudēt ienākumus no paaugstinātas maksas par bioloģiskajiem produktiem vai pat zaudēt sertifikātu tādu iemeslu dēļ, kas ir ārpus viņu kontroles; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka, lai arī kopumā dalībvalstīs ir izveidotas sistēmas informācijas vākšanai par pesticīdu izraisītas akūtas saindēšanās gadījumiem, tiek apšaubīta iegūto datu precizitāte un izmantošana; uzsver to, ka sistēmas informācijas ieguvei par hroniskas saindēšanās gadījumiem netiek plaši izmantotas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver to, ka EFSA jaunākajā ziņojumā par pesticīdu atliekām pārtikā ir minēts, ka 97,2 % visā Eiropā iegūto paraugu bija atbilstoši ES tiesību aktos noteiktajiem ierobežojumiem, un tas liecina, ka pārtikas ražošanas sistēma ir ļoti stingra un droša; |
| --- | --- |

38.

Ieteikumi

| 39. | aicina dalībvalstis pabeigt direktīvas ieviešanu bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp sabiedrība, tiktu iekļautas visās ieinteresēto personu darbībās saistībā ar pesticīdiem, kā to paredz Direktīva 2003/35/EK un Orhūsas konvencija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis uzņemties proaktīvu lomu direktīvas praktiskā īstenošanā, lai apzinātu nepilnības un konkrētās jomas, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība, ņemot vērā cilvēku veselības un vides aizsardzības aspektu, un nepiemērot vienīgi parastos valstu transponēšanas un kontroles mehānismus, bet arī citus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis atzīt, ka ES nekavējoties jārīkojas, lai pārietu uz ilgtspējīgāku pesticīdu lietošanu, un ka par šādas prakses īstenošanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis; uzsver, ka ātra rīcība ir būtiska; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis ievērot laika grafiku, kas noteikts pārskatīto valstu rīcības plānu nodrošināšanai; mudina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, bez turpmākas kavēšanās nodrošināt izpildi, paredzot skaidrus kvantitatīvus mērķus un izmērāmu vispārējo mērķi, proti, nekavējoties un ilgtermiņā efektīvi samazināt pesticīdu lietošanas riskus un ietekmi, tostarp skaidri nosakot gada samazināšanas mērķus un īpašu uzmanību pievēršot iespējamajai ietekmei uz apputeksnētājiem, un veicināt un izmantot ilgtspējīgus alternatīvus neķīmiskos un zema riska AAL saskaņā ar IAA principiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju ierosināt tālejošu ES mēroga saistošu mērķi pesticīdu lietošanas samazināšanai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju turpināt izstrādāt norādījumus par visiem IAA principiem un to īstenošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par kritēriju noteikšanu IAA īstenošanas mērīšanai un novērtēšanai dalībvalstīs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai popularizētu zema riska pesticīdus un par prioritāti noteiktu neķīmiskus risinājumus un metodes, kas rada mazāko kaitējumu veselībai un dabīgajai videi, vienlaikus nodrošinot efektīvu un iedarbīgu kultūraugu aizsardzību; uzsver— lai nodrošinātu panākumus šajā jomā, ir jāpastiprina lauksaimniekiem paredzētie ekonomiskie stimuli izvēlēties šādus risinājumus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību pievērst zema riska bioloģisku alternatīvu izstrādes, izpētes, reģistrācijas un tirdzniecības veicināšanai, tostarp palielinot finansējuma iespējas no programmas “Apvārsnis Eiropa” un daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam; atgādina, ka ir svarīgi dot priekšroku ilgtspējīgām bioloģiskajām, fizikālajām un citām neķīmiskajām metodēm, nevis ķīmiskajiem pesticīdiem, ja tie nodrošina pietiekamu kaitīgo organismu kontroli; atgādina, cik svarīga ir pievienotā vērtība, ko sniedz ekoloģiski ilgtspējīgi un droši augu aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju bez turpmākas kavēšanās izpildīt savas saistības saskaņā ar 7. vides rīcības programmu, lai iesniegtu Savienības netoksiskas vides stratēģiju, kas veicina inovāciju un ilgtspējīgu aizstājēju, tostarp neķīmisko risinājumu, izstrādi; sagaida, ka Komisija šajā stratēģijā īpaši ņems vērā pesticīdu ietekmi uz vidi un cilvēku veselību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina pievērst lielāku uzmanību riska mazināšanai, jo zema riska vielu plaša lietošana var būt kaitīgāka nekā augsta riska vielu ierobežota lietošana; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt labāku direktīvas un tās īstenošanas saskaņotību ar saistītajiem ES tiesību aktiem un politikas virzieniem, īpaši ar noteikumiem, kas izvirzīti KLP un Regulā (EK) Nr. 1107/2009, un jo īpaši integrēt IAA principus kā tiesiskās prasības saskaņā ar KLP atbilstoši šīs direktīvas 14. pantam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis stingri ierobežot to, cik būtiski ir izmantot atkāpes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, un atjaunināt attiecīgos norāžu dokumentus, lai nodrošinātu, ka pesticīdu riska novērtējums atspoguļo patieso iedarbību un apstākļus un ņem vērā visu iespējamo ietekmi uz veselību un vidi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | iesaka dalībvalstīm elastīgi piemērot IAA kā daļu no apzaļumošanas pasākumiem saskaņā ar KLP; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja nesen pieņēma saskaņotus riska indikatorus, un aicina dalībvalstis turpināt pieņemt un ieviest saskaņotus riska indikatorus, ko nesen ierosināja Komisija, lai pareizi uzraudzītu pesticīdu samazināšanas ietekmi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju izveidot pilnībā funkcionējošu un pārredzamu sistēmu regulārai statistikas datu vākšanai par pesticīdu lietošanu, ietekmi, ko rada profesionāla un neprofesionāla pesticīdu iedarbība uz cilvēku un dzīvnieku veselību, un par pesticīdu atlieku sastopamību vidē, jo īpaši augsnē un ūdenī; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pētniecības programmas, kuru mērķis ir noteikt pesticīdu lietošanas ietekmi uz cilvēka veselību, ņemot vērā visas toksiskās un ilgtermiņa ietekmes, tostarp imūntoksicitāti, endokrīnās sistēmas traucējumus un neiroloģiskās attīstības toksicitāti, un galveno uzmanību pievēršot prenatālās eksponētības pesticīdiem ietekmei uz bērna veselību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mudina Komisiju tradicionālo AAL pārvaldībā un lietošanā īstenot uz risku balstītu pieeju, ko pamato neatkarīgi, zinātniski recenzēti zinātniskie dati; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju pirms pašreizējā pilnvaru termiņa beigām iesniegt īpašu tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1107/2009, neatkarīgi no vispārējās pārskatīšanas, kas saistīta ar REFIT iniciatīvu, lai pievienotu definīciju un atsevišķu kategoriju “dabā sastopamas vielas” un “dabīgām identiskas vielas”, kuru noteicošais kritērijs būtu vielas sastopamība un eksponētība dabā, un lai izveidotu stingru, operatīvu novērtēšanas, atļaujas piešķiršanas un reģistrācijas procedūru zema riska bioloģiskajiem pesticīdiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem un 2018. gada 13. septembra rezolūciju par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt Savienības saistību efektīvu īstenošanu saskaņā ar Protokolu 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos un 2004. gada Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem, un tādēļ aicina pastiprināt centienus, lai izskaustu POP pesticīdu ražošanu, laišanu tirgū un lietošanu, kā arī izstrādāt noteikumus par tādu atkritumu apglabāšanu, kas satur jebkuru no minētajām vielām vai ir ar tiem piesārņoti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ir pieejami profesionāli kvalificēti un neatkarīgi konsultāciju pakalpojumi, lai galalietotājiem sniegtu konsultācijas un apmācību par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu un jo īpaši par IAA; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju un dalībvalstis likt lielāku uzsvaru uz turpmākām investīcijām un pētījumiem par precīzo un digitālo lauksaimniecības tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu, lai padarītu AAL efektīvākus un tādēļ ievērojami samazinātu atkarību no pesticīdu lietošanas saskaņā ar direktīvas mērķiem, samazinot gan profesionālo lietotāju, gan plašākas sabiedrības pakļaušanu riskam; uzskata, ka digitalizācijas vai precīzās lauksaimniecības izmantošana nedrīkstētu izraisīt lauksaimnieku atkarību no resursiem vai finanšu parādsaistībām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju un dalībvalstis vairs neatļaut AAL lietošanu teritorijās, ko izmanto plašāka sabiedrība vai mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību mazāk aizsargātu grupu aizsardzībai, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. panta 14. punktā, jo īpaši ņemot vērā to lauku iedzīvotāju pašreizējo neaizsargātību, kuri dzīvo teritorijās, kur audzē lauksaimniecības kultūraugus; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt tūlītēju aizliegumu pesticīdu lietošanai netālu no iedzīvotāju mājokļiem, skolām, rotaļlaukumiem, bērnudārziem un slimnīcām; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt turpmākus ieguldījumus pētījumos par pesticīdu ietekmi uz nemērķa sugām un nekavējoties rīkoties, lai to samazinātu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādu lauksaimniecības modeli, kura pamatā ir preventīvas un netiešas augu aizsardzības stratēģijas ar mērķi samazināt ārējo resursu izmantošanu un dažādas dabā sastopamas vielas; atzīst, ka ir nepieciešams vairāk pētīt un izstrādāt preventīvas un netiešas ekoloģiskas lauksaimniecības augu veselības aprūpes stratēģijas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina dalībvalstis palielināt ieguldījumus adaptācijas pasākumos, lai novērstu agroķīmisko vielu nonākšanu virszemes ūdeņos un ūdens dziļākajos slāņos, un pasākumos, kuru mērķis ir ierobežot šo vielu iespējamo noplūdi ūdenstecēs, upēs un jūrās; iesaka aizliegt to lietošanu augsnē, no kuras ūdens, iespējams, ieplūst gruntsūdeņos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka ļoti svarīgi ir regulāri novērtēt pārdoto pesticīdu daudzuma attiecību pret lauksaimniecības platībām, kurās tos izmanto, pamatojoties uz datiem no lietotāju datu bāzēm un datiem par pārdotajiem pesticīdiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt uz bīstamību pamatotu izslēgšanas kritēriju pilnīgu un vienādu piemērošanu darbīgajām vielām, kuras ir mutagēnas, kancerogēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas vai kuras izraisa endokrīnos traucējumus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina dalībvalstis stingri ievērot aizliegumu aizliegtos pesticīdus ievest ES no trešām valstīm un aicina palielināt kontroles importētajai pārtikai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt iespējas īstenot visus pieejamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību, tostarp sākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kuras nepilda pienākumu pilnībā īstenot šo direktīvu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju enerģiski vērsties pret dalībvalstīm, kuras sistemātiski ļaunprātīgi izmanto atkāpes attiecībā uz aizliegtajiem pesticīdiem, kas satur neonikotinoīdus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenots un efektīvi īstenots princips “piesārņotājs maksā” attiecībā uz ūdens resursu aizsardzību; |
| --- | --- |

71.

| 72. | prasa programmai “Apvārsnis Eiropa” nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai veicinātu augu veselības aprūpes stratēģiju izstrādi, pamatojoties uz sistēmisku pieeju, kas apvieno inovatīvas agroekoloģiskās metodes un preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir līdz minimumam samazināt ārējo resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju izveidot Eiropas mēroga platformu ilgtspējīgu pesticīdu lietošanai, kas apvienotu nozares ieinteresētās personas un pārstāvjus vietējā un reģionālā līmenī, lai veicinātu informācijas apmaiņu un paraugprakses apmaiņu pesticīdu lietošanas samazināšanā; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(2)  OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.

(3)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

(4)  OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

(5)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

(7)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(8)  OV L 229, 29.6.2004., 23. lpp.

(9)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(10)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

(11)  OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.

(12)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(13)  OV L 201, 1.8.2009., 36. lpp.

(14)  OV L 310, 25.11.2009., 29. lpp.

(15)  OV L 226, 24.8.2013., 1. lpp.

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52006DC0372

(17)  OV C 86, 6.3.2018., 62. lpp.

(18)  OV C 86, 6.3.2018., 51. lpp.

(19)  OV C 252, 18.7.2018., 184. lpp.

(20)  OV C 346, 27.9.2018., 117. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0057.

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0356.

(23)  OV L 324, 10.12.2009., 1. lpp.

(24)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=114

(25)  OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.

(26)  http://www.pan-uk.org/site/wp-content/uploads/United-Nations-Report-of-the-Special-Rapporteur-on-the-right-to-food.pdf

(27)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10041-2016-ADD-1/en/pdf

(28)  http://www.senat.fr/leg/ppr16-477.html

(29)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0023.

(30)  Caspar A. Hallmann et al., ‘More than 75 % decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas’ [Lidojošo kukaiņu kopējā biomasa aizsargātajās teritorijās 27 gadu laikā ir samazinājusies par vairāk kā 75 %.] PLOS, 2017. gada 18. oktobris https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(31)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu, OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(34)  https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0185809

(35)  https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/71 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/71

---

P8_TA(2019)0083

Pārrobežu veselības aprūpes direktīvas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par pārrobežu veselības aprūpes direktīvas īstenošanu (2018/2108(INI))

(2020/C 449/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (1),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 114. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 114. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 6. jūnija secinājumus par pāreju uz modernām, atsaucīgām un ilgtspējīgām veselības aizsardzības sistēmām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 6. jūnija secinājumus par pāreju uz modernām, atsaucīgām un ilgtspējīgām veselības aizsardzības sistēmām (4),

| — | ņemot vērā daudzgadu veselības programmas attiecīgi laika posmam no 2003. līdz 2008. gadam (5), no 2008. līdz 2013. gadam (6) un no 2014. līdz 2020. gadam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzgadu veselības programmas attiecīgi laika posmam no 2003. līdz 2008. gadam (5), no 2008. līdz 2013. gadam (6) un no 2014. līdz 2020. gadam (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 4. septembra un 2018. gada 21. septembra ziņojumus par Pārrobežu veselības aprūpes direktīvas darbību (COM(2015)0421, COM(2018)0651), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 4. septembra un 2018. gada 21. septembra ziņojumus par Pārrobežu veselības aprūpes direktīvas darbību (COM(2015)0421, COM(2018)0651),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu par to, kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana (COM(2018)0233), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumu par to, kā digitālajā vienotajā tirgū īstenot veselības un aprūpes digitālo pārveidi; iedzīvotāju iespēju stiprināšana un veselīgākas sabiedrības veidošana (COM(2018)0233),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 18. jūlija ziņojumu par dalībvalstu datiem par pārrobežu veselības aprūpes pakalpojumiem 2016. gadā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 18. jūlija ziņojumu par dalībvalstu datiem par pārrobežu veselības aprūpes pakalpojumiem 2016. gadā (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. decembra Īstenošanas lēmumu 2011/890/ES, ar ko paredz dalībvalstu atbildīgo e-veselības iestāžu tīkla izveidošanas, pārvaldības un darbības noteikumus (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. decembra Īstenošanas lēmumu 2011/890/ES, ar ko paredz dalībvalstu atbildīgo e-veselības iestāžu tīkla izveidošanas, pārvaldības un darbības noteikumus (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā E-veselības rīcības plānu 2012.–2020. gadam, jo īpaši tiešo pārrobežu dimensiju (COM(2012)0736), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā E-veselības rīcības plānu 2012.–2020. gadam, jo īpaši tiešo pārrobežu dimensiju (COM(2012)0736),

| — | ņemot vērā Komisijas vidusposma novērtējumu par E-veselības rīcības plānu 2012.–2020. gadam (COM(2017)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas vidusposma novērtējumu par E-veselības rīcības plānu 2012.–2020. gadam (COM(2017)0586),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. novembra paziņojumu par retajām slimībām (COM(2008)0679) un Padomes 2009. gada 8. jūnija ieteikumu par rīcību reto slimību jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. novembra paziņojumu par retajām slimībām (COM(2008)0679) un Padomes 2009. gada 8. jūnija ieteikumu par rīcību reto slimību jomā (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 5. septembra īstenošanas ziņojumu par tās paziņojumu par retajām slimībām (COM(2014)0548), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 5. septembra īstenošanas ziņojumu par tās paziņojumu par retajām slimībām (COM(2014)0548),

| — | ņemot vērā ES Ekspertu komitejas reto slimību jomā (EUCERD) 2013. gada 31. janvāra ieteikumus par Eiropas references tīkliem reto slimību jomā un to 2015. gada 10. jūnija pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ekspertu komitejas reto slimību jomā (EUCERD) 2013. gada 31. janvāra ieteikumus par Eiropas references tīkliem reto slimību jomā un to 2015. gada 10. jūnija pielikumu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada maija pamatdokumentu par pārrobežu veselības aprūpi ES (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada maija pamatdokumentu par pārrobežu veselības aprūpi ES (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumu par kohēzijas un izaugsmes veicināšanu ES pierobežas reģionos (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumu par kohēzijas un izaugsmes veicināšanu ES pierobežas reģionos (COM(2017)0534),

| — | ņemot vērā Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0046/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0046/2019),

| A. | tā kā ir svarīgi, lai ES un tās dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas būtu cenu ziņā pieejamas ikvienam iedzīvotājiem, tā nodrošinot augstu sabiedrības veselības, sociālās aizsardzības, sociālās kohēzijas un sociālā taisnīguma līmeni un vienlaikus saglabājot un garantējot vispārēju piekļuvi veselības aprūpei, un tā kā ir atzīts, ka pacientu dzīves kvalitāte ir svarīgs veselības aprūpes izmaksu efektivitātes novērtējuma elements; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir svarīgi, lai ES un tās dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas būtu cenu ziņā pieejamas ikvienam iedzīvotājiem, tā nodrošinot augstu sabiedrības veselības, sociālās aizsardzības, sociālās kohēzijas un sociālā taisnīguma līmeni un vienlaikus saglabājot un garantējot vispārēju piekļuvi veselības aprūpei, un tā kā ir atzīts, ka pacientu dzīves kvalitāte ir svarīgs veselības aprūpes izmaksu efektivitātes novērtējuma elements;

| B. | tā kā Direktīvā 2011/24/ES (turpmāk — “direktīva”) saskaņā ar LESD 168. panta 7. punktu ir ievērota katras dalībvalsts brīvība pieņemt atbilstīgus veselības aprūpes lēmumus un tā neskar vai neapdraud dalībvalstu attiecīgo iestāžu pamatētikas lēmumus; tā kā dalībvalstu nodrošinātie attiecīgie pakalpojumi atšķiras, un atšķiras arī to finansēšanas veids; tā kā direktīva Eiropas iedzīvotājiem nodrošina arī citas veselības aprūpes iespējas, kas nav pieejamas viņu valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīvā 2011/24/ES (turpmāk — “direktīva”) saskaņā ar LESD 168. panta 7. punktu ir ievērota katras dalībvalsts brīvība pieņemt atbilstīgus veselības aprūpes lēmumus un tā neskar vai neapdraud dalībvalstu attiecīgo iestāžu pamatētikas lēmumus; tā kā dalībvalstu nodrošinātie attiecīgie pakalpojumi atšķiras, un atšķiras arī to finansēšanas veids; tā kā direktīva Eiropas iedzīvotājiem nodrošina arī citas veselības aprūpes iespējas, kas nav pieejamas viņu valstīs;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2. pantu (par tiesībām uz dzīvību) un 35. pantu (par veselības aprūpi) tiesības uz veselību var uzskatīt par pamattiesībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2. pantu (par tiesībām uz dzīvību) un 35. pantu (par veselības aprūpi) tiesības uz veselību var uzskatīt par pamattiesībām;

| D. | tā kā veselības aprūpes sistēmas Eiropas Savienībā saskaras ar problēmām, ko izraisa sabiedrības novecošana, budžeta ierobežojumi, hronisku un retu slimību incidences palielināšanās, sarežģījumi saistībā ar veselības pamataprūpes nodrošināšanu lauku apvidos un zāļu augstās cenas; tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par tādas informācijas sagatavošanu, glabāšanu un pārrobežu apmaiņu, kura attiecas uz atjauninātu zāļu nepietiekamības katalogu, lai nodrošinātu svarīgu zāļu pieejamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā veselības aprūpes sistēmas Eiropas Savienībā saskaras ar problēmām, ko izraisa sabiedrības novecošana, budžeta ierobežojumi, hronisku un retu slimību incidences palielināšanās, sarežģījumi saistībā ar veselības pamataprūpes nodrošināšanu lauku apvidos un zāļu augstās cenas; tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par tādas informācijas sagatavošanu, glabāšanu un pārrobežu apmaiņu, kura attiecas uz atjauninātu zāļu nepietiekamības katalogu, lai nodrošinātu svarīgu zāļu pieejamību;

| E. | tā kā veselības aprūpi, kas iedzīvotājiem ir nepieciešama, dažkārt vislabāk var sniegt citā dalībvalstī, ņemot vērā tuvumu, pieejamību, aprūpes specializēto raksturu vai spēju trūkumu, piemēram, svarīgu zāļu nepietiekamību, savā dalībvalstī; |
| --- | --- |

E.

tā kā veselības aprūpi, kas iedzīvotājiem ir nepieciešama, dažkārt vislabāk var sniegt citā dalībvalstī, ņemot vērā tuvumu, pieejamību, aprūpes specializēto raksturu vai spēju trūkumu, piemēram, svarīgu zāļu nepietiekamību, savā dalībvalstī;

| F. | tā kā ziņojuma par direktīvas darbību rezultāti liecina, ka ne visas dalībvalstis 2015. gadā pilnībā un pareizi īstenoja šo direktīvu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ziņojuma par direktīvas darbību rezultāti liecina, ka ne visas dalībvalstis 2015. gadā pilnībā un pareizi īstenoja šo direktīvu;

| G. | tā kā veselības joma ir būtiska ES ekonomikas daļa, veidojot 10 % no IKP, un sociālekonomisku faktoru dēļ šis rādītājs līdz 2060. gadam var pieaugt līdz 12,6 %; |
| --- | --- |

G.

tā kā veselības joma ir būtiska ES ekonomikas daļa, veidojot 10 % no IKP, un sociālekonomisku faktoru dēļ šis rādītājs līdz 2060. gadam var pieaugt līdz 12,6 %;

| H. | tā kā saskaņā ar direktīvas 20. pantu Komisijai ir pienākums ik pēc trim gadiem nākt klajā ar īstenošanas ziņojumu par direktīvas darbību; tā kā Komisijai būtu pastāvīgi jānovērtē un regulāri jāsniedz informācija par pacientu plūsmām, pacientu mobilitātes administratīvajiem, sociālajiem un finansiālajiem aspektiem un ERT un valstu kontaktpunktu darbību; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar direktīvas 20. pantu Komisijai ir pienākums ik pēc trim gadiem nākt klajā ar īstenošanas ziņojumu par direktīvas darbību; tā kā Komisijai būtu pastāvīgi jānovērtē un regulāri jāsniedz informācija par pacientu plūsmām, pacientu mobilitātes administratīvajiem, sociālajiem un finansiālajiem aspektiem un ERT un valstu kontaktpunktu darbību;

| I. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2018. gada 21. septembra ziņojumu par to, kā darbojas direktīva, pacientiem joprojām ir sarežģīti noskaidrot, kā viņi var izmantot savas tiesības pārrobežu veselības aprūpē; tā kā jāvieš papildu skaidrība un pārredzamība attiecībā uz nosacījumiem, ar kuriem saskaņā darbojas veselības aprūpes sniedzēji, lai nodrošinātu pacientu drošu mobilitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2018. gada 21. septembra ziņojumu par to, kā darbojas direktīva, pacientiem joprojām ir sarežģīti noskaidrot, kā viņi var izmantot savas tiesības pārrobežu veselības aprūpē; tā kā jāvieš papildu skaidrība un pārredzamība attiecībā uz nosacījumiem, ar kuriem saskaņā darbojas veselības aprūpes sniedzēji, lai nodrošinātu pacientu drošu mobilitāti;

| J. | tā kā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumā par e-veselību ir norādīts, ka veselības un aprūpes sistēmās ir vajadzīgas reformas un novatoriski risinājumi, lai tās kļūtu noturīgākas, pieejamākas un efektīvākas; tā kā tādēļ būtu jāpastiprina jaunu tehnoloģiju un digitālo rīku izmantošana, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un ilgtspēju; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas 2018. gada 25. aprīļa paziņojumā par e-veselību ir norādīts, ka veselības un aprūpes sistēmās ir vajadzīgas reformas un novatoriski risinājumi, lai tās kļūtu noturīgākas, pieejamākas un efektīvākas; tā kā tādēļ būtu jāpastiprina jaunu tehnoloģiju un digitālo rīku izmantošana, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un ilgtspēju;

| K. | tā kā šī direktīva nodrošina skaidru juridisko pamatu Eiropas sadarbībai un sadarbībai attiecībā uz veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanu, e-veselību, retajām slimībām un veselības aprūpes pakalpojumu un produktu drošuma un kvalitātes standartiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā šī direktīva nodrošina skaidru juridisko pamatu Eiropas sadarbībai un sadarbībai attiecībā uz veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanu, e-veselību, retajām slimībām un veselības aprūpes pakalpojumu un produktu drošuma un kvalitātes standartiem;

| L. | tā kā ES iedzīvotājiem ir tiesības uz piekļuvi specializētai aprūpei savā dalībvalstī; tā kā ļoti lēni pieaug to pacientu skaits, kas izmanto savas direktīvā noteiktās tiesības uz pārrobežu aprūpi, tostarp profilaktiskiem medicīniskiem testiem, diagnostikas pakalpojumiem un veselības pārbaudēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES iedzīvotājiem ir tiesības uz piekļuvi specializētai aprūpei savā dalībvalstī; tā kā ļoti lēni pieaug to pacientu skaits, kas izmanto savas direktīvā noteiktās tiesības uz pārrobežu aprūpi, tostarp profilaktiskiem medicīniskiem testiem, diagnostikas pakalpojumiem un veselības pārbaudēm;

| M. | tā kā direktīva neattiecas uz vakcinācijas programmām, lai arī tās tiek uzskatītas par vienu no efektīvākajiem ES politikas virzieniem, un ņemot vērā to, ka noteiktās dalībvalstīs cilvēkiem ir grūtības piekļūt šīm programmām; |
| --- | --- |

M.

tā kā direktīva neattiecas uz vakcinācijas programmām, lai arī tās tiek uzskatītas par vienu no efektīvākajiem ES politikas virzieniem, un ņemot vērā to, ka noteiktās dalībvalstīs cilvēkiem ir grūtības piekļūt šīm programmām;

| N. | tā kā ne visas dalībvalstis spēja sniegt datus vai informāciju par pacientiem, kas dodas uz ārvalstīm, un tā kā datu vākšana dažādās dalībvalstīs ne vienmēr ir salīdzināma; |
| --- | --- |

N.

tā kā ne visas dalībvalstis spēja sniegt datus vai informāciju par pacientiem, kas dodas uz ārvalstīm, un tā kā datu vākšana dažādās dalībvalstīs ne vienmēr ir salīdzināma;

| O. | tā kā 83 % cilvēku, kas tika aptaujāti nesenā Komisijas rīkotā apspriešanā, atbalstīja medicīnisku datu izpaušanu nolūkā veikt pētījumus un uzlabot pacientu veselības stāvokli (13); tā kā no digitālā skatpunkta jebkādai turpmākai veselības sistēmu integrēšanai ir jāgarantē, ka veselības sistēmas un pacienti ir attiecīgās informācijas galīgie īpašnieki un pārvaldītāji, lai pacientiem garantētu taisnīgumu, ilgtspēju un drošību; |
| --- | --- |

O.

tā kā 83 % cilvēku, kas tika aptaujāti nesenā Komisijas rīkotā apspriešanā, atbalstīja medicīnisku datu izpaušanu nolūkā veikt pētījumus un uzlabot pacientu veselības stāvokli (13); tā kā no digitālā skatpunkta jebkādai turpmākai veselības sistēmu integrēšanai ir jāgarantē, ka veselības sistēmas un pacienti ir attiecīgās informācijas galīgie īpašnieki un pārvaldītāji, lai pacientiem garantētu taisnīgumu, ilgtspēju un drošību;

| P. | tā kā pacientu mobilitāte ES, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, joprojām ir salīdzinoši zema, un tā nav finansiāli būtiski ietekmējusi valstu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

P.

tā kā pacientu mobilitāte ES, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, joprojām ir salīdzinoši zema, un tā nav finansiāli būtiski ietekmējusi valstu veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju;

| Q. | tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei, kas vajadzīga cilvēkiem, un lai nodrošinātu, ka tiek atlīdzinātas visas attiecīgās izmaksas; tā kā dalībvalstu veselības aprūpes dienesti ir atbildīgi par to, lai noteiktu kritērijus, kas ļauj iedzīvotājiem saņemt veselības aprūpi citā dalībvalstī; tā kā joprojām ir daudz dalībvalstu, kuru veselības aprūpes sistēmās pacienti saskaras ar ievērojamiem sarežģījumiem; tā kā administratīvais slogs varētu izraisīt izmaksu atlīdzināšanas kavēšanos; tā kā šī situācija tikai padziļina pakalpojumu pieejamības sadrumstalotību, un tādēļ tā būtu jāuzlabo, nodrošinot koordināciju starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei, kas vajadzīga cilvēkiem, un lai nodrošinātu, ka tiek atlīdzinātas visas attiecīgās izmaksas; tā kā dalībvalstu veselības aprūpes dienesti ir atbildīgi par to, lai noteiktu kritērijus, kas ļauj iedzīvotājiem saņemt veselības aprūpi citā dalībvalstī; tā kā joprojām ir daudz dalībvalstu, kuru veselības aprūpes sistēmās pacienti saskaras ar ievērojamiem sarežģījumiem; tā kā administratīvais slogs varētu izraisīt izmaksu atlīdzināšanas kavēšanos; tā kā šī situācija tikai padziļina pakalpojumu pieejamības sadrumstalotību, un tādēļ tā būtu jāuzlabo, nodrošinot koordināciju starp dalībvalstīm;

| R. | tā kā Eiropas veselības apdrošināšanas karti (EVAK) reglamentē regula par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un tās īstenošana dalībvalstīs būtiski atšķiras; tā kā EVAK vienota īstenošana un labāka koordinācija starp dalībvalstīm ir būtiska, lai samazinātu pastāvošo administratīvo slogu un garantētu ātru un nediskriminējošu izmaksu atlīdzināšanu pacientiem, vienlaikus garantējot ES iedzīvotāju pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas veselības apdrošināšanas karti (EVAK) reglamentē regula par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un tās īstenošana dalībvalstīs būtiski atšķiras; tā kā EVAK vienota īstenošana un labāka koordinācija starp dalībvalstīm ir būtiska, lai samazinātu pastāvošo administratīvo slogu un garantētu ātru un nediskriminējošu izmaksu atlīdzināšanu pacientiem, vienlaikus garantējot ES iedzīvotāju pārvietošanās brīvību;

| S. | tā kā, izmantojot receptes dažādās dalībvalstīs, pacienti joprojām saskaras ar praktiskiem un juridiskiem sarežģījumiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā, izmantojot receptes dažādās dalībvalstīs, pacienti joprojām saskaras ar praktiskiem un juridiskiem sarežģījumiem;

| T. | tā kā VKP uzdevums ir nodrošināt, ka pacienti saņem pareizu informāciju, lai varētu pieņemt informācijā balstītu lēmumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā VKP uzdevums ir nodrošināt, ka pacienti saņem pareizu informāciju, lai varētu pieņemt informācijā balstītu lēmumu;

| U. | tā kā sabiedrība vēl nav pietiekami informēta par VKP, kas ietekmē to efektivitāti; tā kā VKP efektivitāte un ietekme ir atkarīga no atbalsta, ko tie saņem gan no ES, gan no dalībvalstīm, un tā ir atkarīga arī no saziņas kanāliem, labākās prakses un informācijas, tostarp kontaktinformācijas, apmaiņas, un no pamatnostādnēm attiecībā uz pacientu nosūtījumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā sabiedrība vēl nav pietiekami informēta par VKP, kas ietekmē to efektivitāti; tā kā VKP efektivitāte un ietekme ir atkarīga no atbalsta, ko tie saņem gan no ES, gan no dalībvalstīm, un tā ir atkarīga arī no saziņas kanāliem, labākās prakses un informācijas, tostarp kontaktinformācijas, apmaiņas, un no pamatnostādnēm attiecībā uz pacientu nosūtījumiem;

| V. | tā kā gan kvalitātes, gan kvantitātes izteiksmē pastāv lielas atšķirības starp dažādiem VKP attiecībā uz darbību, pieejamību, redzamību un resursu piešķiršanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā gan kvalitātes, gan kvantitātes izteiksmē pastāv lielas atšķirības starp dažādiem VKP attiecībā uz darbību, pieejamību, redzamību un resursu piešķiršanu;

| W. | tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2015. gada maija aptauju (14) pacienti nav pietiekami informēti par savām tiesībām uz pārrobežu aprūpi, un par to labi informēti ir mazāk nekā 20 % iedzīvotāju; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar Eirobarometra 2015. gada maija aptauju (14) pacienti nav pietiekami informēti par savām tiesībām uz pārrobežu aprūpi, un par to labi informēti ir mazāk nekā 20 % iedzīvotāju;

| X. | tā kā pārrobežu veselības aprūpe būs efektīva tikai tad, ja pacienti, aprūpētāji, veselības aprūpes speciālisti un citas ieinteresētās personas būs labi par to informētas un ja noteikumi, kas to reglamentē, būs viegli un vispārēji pieejami; |
| --- | --- |

X.

tā kā pārrobežu veselības aprūpe būs efektīva tikai tad, ja pacienti, aprūpētāji, veselības aprūpes speciālisti un citas ieinteresētās personas būs labi par to informētas un ja noteikumi, kas to reglamentē, būs viegli un vispārēji pieejami;

| Y. | tā kā pacienti, aprūpētāji un veselības aprūpes speciālisti joprojām saskaras ar lielu informācijas trūkumu attiecībā uz pacientu tiesībām kopumā un jo īpaši tām pacientu tiesībām, kas ir noteiktas šajā direktīvā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pacienti, aprūpētāji un veselības aprūpes speciālisti joprojām saskaras ar lielu informācijas trūkumu attiecībā uz pacientu tiesībām kopumā un jo īpaši tām pacientu tiesībām, kas ir noteiktas šajā direktīvā;

| Z. | tā kā veselības aprūpes speciālisti saskaras ar dažām ārkārtīgi sensitīvām pacientu problēmām, par kurām ir skaidri un saprotami jākomunicē; tā kā valodas barjera varētu kavēt informācijas nodošanu starp veselības aprūpes speciālistiem un viņu pacientiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā veselības aprūpes speciālisti saskaras ar dažām ārkārtīgi sensitīvām pacientu problēmām, par kurām ir skaidri un saprotami jākomunicē; tā kā valodas barjera varētu kavēt informācijas nodošanu starp veselības aprūpes speciālistiem un viņu pacientiem;

| AA. | tā kā vairākās dalībvalstīs ir ievērojami jāuzlabo un jāvienkāršo izmaksu atlīdzināšanas procedūras, jo īpaši attiecībā uz receptēm, zālēm retu slimību ārstēšanai, zālēm, kurās izmantoti farmaceitiski savienojumi, un turpmāko terapiju un procedūrām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā vairākās dalībvalstīs ir ievērojami jāuzlabo un jāvienkāršo izmaksu atlīdzināšanas procedūras, jo īpaši attiecībā uz receptēm, zālēm retu slimību ārstēšanai, zālēm, kurās izmantoti farmaceitiski savienojumi, un turpmāko terapiju un procedūrām;

| AB. | tā kā sešām dalībvalstīm un Norvēģijai pašlaik nav izveidotas iepriekšējas atļaujas sistēmas, kas pacientiem dod tiesības brīvi izvēlēties un samazināt administratīvo slogu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā sešām dalībvalstīm un Norvēģijai pašlaik nav izveidotas iepriekšējas atļaujas sistēmas, kas pacientiem dod tiesības brīvi izvēlēties un samazināt administratīvo slogu;

| AC. | tā kā ir noslēgti vairāki divpusēji nolīgumi starp kaimiņos esošām dalībvalstīm un reģioniem, un šos līgumus varētu izmantot par pamatu izcilai paraugpraksei, lai turpinātu attīstīt ES mēroga pārrobežu veselības aprūpi, |
| --- | --- |

AC.

tā kā ir noslēgti vairāki divpusēji nolīgumi starp kaimiņos esošām dalībvalstīm un reģioniem, un šos līgumus varētu izmantot par pamatu izcilai paraugpraksei, lai turpinātu attīstīt ES mēroga pārrobežu veselības aprūpi,

Īstenošana

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas veiktos pasākumus, lai novērtētu, vai dalībvalstis direktīvu ir transponējušas pareizi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīmē priekšrocības, ko sniedz direktīva, precizējot noteikumus par pārrobežu veselības aprūpi, nodrošinot piekļuvi drošai un kvalitatīvai pārrobežu veselības aprūpei ES, kā arī nodrošinot pacientu mobilitāti saskaņā ar Tiesas judikatūru; pauž nožēlu par to, ka daudzas dalībvalstis nav efektīvi īstenojušas pacientu tiesību garantēšanas prasības; tāpēc mudina dalībvalstis nodrošināt šo prasību pareizu īstenošanu, garantējot augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, kas palīdz uzlabot iedzīvotāju veselību, vienlaikus ievērojot principu par personu brīvu pārvietošanos iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju turpināt trīsgadu novērtējuma ziņojumus par direktīvas darbību un attiecīgi iesniegt tos Parlamentam un Padomei; uzsver, ka statistikas nolūkos ir svarīgi vākt informāciju par pacientiem, kas dodas uz ārvalstīm, lai saņemtu ārstēšanu, un analizēt iemeslus, kādēļ pacienti dodas uz citām valstīm; turklāt aicina Komisiju, ja tas ir iespējams, katru gadu publicēt informāciju par to, kādus pakalpojumus sniegusi un cik lielas kopējās summas katra dalībvalsts atlīdzinājusi, nodrošinot pārrobežu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju savā novērtējumā par direktīvas īstenošanas izmaksu efektivitāti ņemt vērā pacientu dzīves un aprūpes rezultātu kvalitāti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina dalībvalstīm par to apņemšanos sniegt Komisijai palīdzību un visu nepieciešamo informāciju, lai Komisija varētu veikt novērtējumu un sagatavot minētos ziņojumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju izstrādāt īstenošanas pamatnostādnes, jo īpaši tajā jomās, kurās direktīva un regula par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu mijiedarbojas, un šajā saistībā nodrošināt labāku koordināciju starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kas pārstāv iestādes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka dalībvalstīm direktīva būtu jātransponē pareizi, lai pacientiem nodrošinātu augstas kvalitātes un pieejamu pārrobežu aprūpi, pilnībā ievērojot tiesību aktos noteiktos īstenošanas termiņus; atzīst, ka var veikt konkrētus uzlabojumus attiecībā uz piekļuvi recepšu zālēm un ārstēšanas nepārtrauktību; aicina Komisiju izvērtēt iespēju paplašināt direktīvas darbības jomu, tajā iekļaujot arī vakcinācijas programmas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ar gandarījumu norāda, ka tādām iniciatīvām kā EVAK ir pozitīva ietekme, — EVAK tiek izsniegta bez maksas un ļauj ikvienai personai, kura ir apdrošināta vai apdrošināta saskaņā ar sociālā nodrošinājuma sistēmu, saņemt medicīnisko aprūpi citā dalībvalstī bez maksas vai par samazinātu samaksu; uzsver, cik svarīga ir sekmīga sadarbība starp iestādēm, lai izvairītos no EVAK nepareizas izmantošanas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver vajadzību nodrošināt skaidrību un pārredzamību attiecībā uz nosacījumiem ar kādiem veselības aprūpes sniedzēji darbojas; uzsver, ka nolūkā uzlabot veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un pacientu aizsardzību veselības aprūpes sniedzējiem un speciālistiem ir jābūt profesionālās civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, kā noteikts direktīvā un Direktīvā 2005/36/EK; |
| --- | --- |

9.

Finansējums

| 10. | norāda, ka par pārrobežu veselības aprūpes finansējumu atbildīgas ir dalībvalstis, kas atlīdzina izmaksas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem; turklāt norāda, ka Komisija atbalsta direktīvas IV nodaļā minēto sadarbību, izmantojot veselības programmas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | šajā saistībā pauž nopietnas bažas par ierosinājumu samazināt veselības programmas finansējumu; atkārtoti aicina veselības programmu atjaunot kā stabilu atsevišķu programmu ar lielāku finansējumu nākamajā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS), lai īstenotu ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) sabiedrības veselības, veselības aprūpes sistēmu un ar vidi saistītu veselības problēmu jomā un nodrošinātu vērienīgu veselības politiku, koncentrējoties uz pārrobežu problēmām, jo īpaši ievērojami pastiprinot ES kopīgos centienus saistībā ar cīņu pret vēzi, hronisku un retu slimību, tostarp ģenētisku un pandēmisku slimību un retu vēža veidu, profilaksi, agrīnu diagnosticēšanu un uzraudzību, rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem apkarošanu un vieglākas piekļuves nodrošināšanu pārrobežu veselības aprūpei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Eiropas Sociālajam fondam, Eiropas strukturālo un investīciju fondiem veselības jomā un Eiropas Reģionālās attīstības fondam, tostarp Interreg programmai, ir liela nozīme veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanā un tādas nevienlīdzības mazināšanā, kura veselības jomā pastāv starp dažādu dalībvalstu reģioniem un sabiedrības grupām; prasa strukturālos un kohēzijas fondus izmantot arī, lai nākamajā DFS uzlabotu un sekmētu pārrobežu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

12.

Pacientu mobilitāte

| 13. | norāda, ka ir četri iemesli, kāpēc pacientu mobilitāte ir zema: i) dažas dalībvalstis krietni kavējās ar šīs direktīvas īstenošanu; ii) iedzīvotāju informētība par viņu vispārējām tiesībām uz izmaksu atlīdzināšanu ir ārkārtīgi zema; iii) dažas dalībvalstis ir radījušas konkrētus šķēršļus, kas ierobežo pārrobežu veselības aprūpi, piemēram, administratīvus šķēršļus; un iv) trūkst informācijas par pacientiem, kas saskaņā ar direktīvu vēlas saņemt veselības aprūpi citā dalībvalstī, vai šī informācija ir nepilnīga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka atsevišķas iepriekšējas atļaujas sistēmas šķiet nepamatoti apgrūtinošas un/vai ierobežojošas attiecībā uz gadā iesniegto pieteikumu skaitu; aicina Komisiju turpināt strukturētus dialogus ar dalībvalstīm, nodrošinot lielāku skaidrību attiecībā uz prasībām par iepriekšēju atļauju piešķiršanu un saistītajiem izmaksu atlīdzināšanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa Komisijai izstrādāt dalībvalstīm paredzētas pamatnostādnes, lai iepriekšējas atļaujas sistēmas izveides gadījumā cilvēki varētu salīdzināt ārvalstīs pieejamo ārstēšanu ar ārstēšanu, kas ir pieejama viņu dalībvalstī, kā vadošo principu nosakot izmaksu efektivitāti pacientiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina dalībvalstīm, ka visiem šīs direktīvas piemērošanas ierobežojumiem, piemēram, iepriekšējas atļaujas prasībām vai izmaksu atlīdzināšanas ierobežojumiem, vajadzētu būt vajadzīgiem un samērīgiem, tiem nebūtu jāizraisa patvaļīga vai sociāla diskriminācija, un tie nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus pacientu pārvietošanās brīvībai un pakalpojumu brīvai apritei, kā arī uzlikt pārmērīgu slogu valstu veselības aprūpes sistēmām; aicina dalībvalstis ņemt vērā grūtības, ar kurām saskaras pacienti ar zemiem ienākumiem, kuriem par pārrobežu ārstēšanu ir jāsamaksā iepriekš; norāda, ka iepriekšējas atļaujas sistēmas ir paredzētas, lai dalībvalsts varētu veikt plānošanu un aizsargāt pacientus no ārstēšanas veidiem, kas rada nopietnas un konkrētas bažas par aprūpes kvalitāti vai drošību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar bažām norāda, ka dažās dalībvalstīs apdrošināšanas uzņēmumi ir īstenojuši patvaļīgu diskrimināciju vai radījuši nepamatotus šķēršļus pacientu pārvietošanās brīvībai un pakalpojumu brīvai apritei, tā radot nelabvēlīgu finansiālo ietekmi uz pacientiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina dalībvalstis paziņot Komisijai par jebkuru lēmumu ieviest ierobežojumus attiecībā uz izmaksu atlīdzināšanu saskaņā ar direktīvas 7. panta 9. punktu, sniedzot iemeslus šāda lēmuma pieņemšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis par pārrobežu veselības aprūpi, ko sniedz privātie vai ar līgumu nesaistīti veselības aprūpes sniedzēji to teritorijā, reizēm piešķir zemāku izmaksu atlīdzinājuma līmeni nekā par pārrobežu veselības aprūpi, ko sniedz valsts vai veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji, ar kuriem noslēgts līgums; uzskata, ka privātajai veselības aprūpei būtu garantēti jāsaņem tāds pats izmaksu atlīdzinājuma līmenis kā valsts veselības aprūpei ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta aprūpes kvalitāte un drošība; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai novērtētu, atjaunotu un vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas procedūras pacientiem, kuri saņem pārrobežu aprūpi, tostarp precizējot turpmākās aprūpes un procedūru izmaksu atlīdzināšanu, un izveidot vienas pieturas darījumu birojus, kas veiktu koordinēšanu un par kuriem atbildētu attiecīgie veselības aprūpes apdrošinātāji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par to, ka direktīvas piemērošana attiecībā uz telemedicīnu jeb veselības aprūpes pakalpojumiem, kas sniegti no attāluma, ir radījusi zināmu neskaidrību par izmaksu atlīdzināšanas shēmām, jo dažas dalībvalstis atlīdzina izmaksas par vispārējās vai specializētas aprūpes ārsta konsultāciju no attāluma, bet citas to nedara; aicina Komisiju atbalstīt izmaksu atlīdzināšanas noteikumu ieviešanu saskaņā ar 7. panta 1. punktu un 4. panta 1. punktu, lai tie attiecīgā gadījumā tiktu piemēroti arī telemedicīnai; mudina dalībvalstis pielāgot savu pieeju tā, lai tajā tiktu paredzēta telemedicīnas izmaksu atlīdzināšana; |
| --- | --- |

21.

Pierobežas reģioni

| 22. | mudina dalībvalstis un pierobežas reģionus efektīvi un finansiāli ilgtspējīgi padziļināt pārrobežu veselības aprūpes sadarbību, tostarp nodrošinot pieejamu, pietiekamu un saprotamu informāciju, lai pacientiem nodrošinātu vislabāko iespējamo aprūpi; aicina Komisiju atbalstīt un stimulēt strukturālu apmaiņu ar labāko praksi pierobežas reģionos; mudina dalībvalstis izmantot šo labāko praksi, lai cita starpā uzlabotu veselības aprūpi citos reģionos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot kohēziju starp pierobežas reģioniem, novēršot dažus juridiskos un administratīvos šķēršļus, ar kuriem tie saskaras, izveidojot ES pārrobežu mehānismu; |
| --- | --- |

23.

Informācija pacientiem

| 24. | atgādina par VKP būtisko nozīmi, jo tie sniedz informāciju pacientiem un palīdz viņiem pieņemt informācijā balstītus lēmumus par veselības aprūpes saņemšanu citās ES dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt ieguldīt pieejamu un skaidri redzamu VKP un pacientiem paredzētu e-veselības platformu attīstībā un veicināšanā, un šiem VKP un platformām būtu pacientiem un veselības aprūpes speciālistiem jāsniedz lietotājdraudzīga, digitāli pieejama un ikvienam pieejama informācija vairākās valodās; |
| --- | --- |

24.

| 25. | iesaka Komisijai sadarbībā ar pacientu organizācijām izstrādāt pamatnostādnes par VKP darbību, kas papildus atvieglotu un būtiski uzlabotu veidus, kā tie sistemātiski apmainās ar informāciju un praksi, šajās pamatnostādnēs iekļaujot saskaņotas, vienkāršotas un pacientiem ērtas procedūras, veidlapas un rokasgrāmatas, un izveidot saikni starp VKP un dalībvalstīs pieejamajiem informācijas un zināšanu avotiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu VKP, lai tie varētu izstrādāt visaptverošu informāciju, un aicina Komisiju pastiprināt sadarbību starp VKP visā Savienībā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka e-veselība var uzlabot pacientu piekļuvi informācijai par pārrobežu aprūpes iespējām un viņu tiesībām, kas ir paredzētas direktīvā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis mudināt veselības aprūpes sniedzējus un slimnīcas iepriekš sniegt pacientiem precīzas un aktuālas aplēses par ārvalstīs paredzētās ārstēšanas izmaksām, tostarp zāļu, konsultāciju un diennakts uzturēšanās izmaksām un papildu maksām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju valstu ekspertu vajadzībām un informācijas kampaņu veidā precizēt pašreizējās tiesiskās situācijas sarežģītību, kas izriet no mijiedarbības starp direktīvu un regulu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju sadarbībā ar valstu kompetentajām iestādēm, VKP, ERT, pacientu organizācijām un veselības aprūpes speciālistu tīkliem organizēt visaptverošas publiskas informatīvās kampaņas, tostarp izmantojot jaunas digitālas iespējas, un tām būtu jāveicina sabiedrības informētība par pacientu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstīs padarīt viegli pieejamu informāciju par procedūrām, kas ļauj pacientiem iesniegt sūdzības gadījumos, kad viņu tiesības saskaņā ar direktīvu nav tikušas ievērotas vai pat ir pārkāptas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka Komisijai izstrādāt pamatnostādnes par informācijas veidu, kas VKP būtu jāsniedz, jo īpaši sarakstu ar ārstēšanas veidiem, kuriem nav nepieciešama iepriekšēja atļauja, un informāciju par izmantotajiem kritērijiem un spēkā esošajām procedūrām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt, vai ir nepieciešams apzināt iemeslus, kādēļ piešķirt piekļuvi pārrobežu veselības aprūpei, tā, lai tiktu garantēta personu pārvietošanās brīvība, bet veselības aprūpe nebūtu pašmērķis, ciktāl veselības sistēmas organizēšana ir valsts kompetencē; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina Komisiju veicināt ciešāku sadarbību starp dalībvalstu iestādēm kopumā, ne tikai ar VKP starpniecību, un turpināt novērtēt priekšrocības, ko sniedz pašreizējās sadarbības iniciatīvas, jo īpaši pārrobežu reģionos, garantējot iedzīvotājiem drošu, kvalitatīvu un efektīvu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

34.

Retās slimības, reti vēža veidi un Eiropas references tīkli (ERT)

| 35. | uzsver, cik svarīga ir ES mēroga sadarbība, lai nodrošinātu zināšanu, informācijas un resursu efektīvu apkopošanu reto un hronisko slimību, tostarp retu vēža veidu, efektīvai apkarošanai visā ES; šajā saistībā mudina Komisiju atbalstīt specializētu reto slimību centru izveidi ES, kas būtu pilnīgi jāintegrē ERT; |
| --- | --- |

35.

| 36. | iesaka balstīties uz jau veiktajiem pasākumiem, lai palielinātu sabiedrības informētību un izpratni par retajām slimībām un retiem vēža veidiem un palielinātu finansējumu pētniecībai un izstrādei; prasa Komisijai pacientiem ar retām slimībām turpmāk garantēt piekļuvi informācijai, zālēm un ārstēšanai visā ES un censties uzlabot piekļuvi agrīnai un precīzai diagnozes noteikšanai; mudina Komisiju risināt to, ka ir zems reto slimību reģistrācijas rādītājs, un turpmāk izstrādāt un veicināt kopējus standartus attiecībā uz datu koplietošanu un apmaiņu reto slimību reģistros; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir ārkārtīgi būtiski uzlabot pacientu atbilstības modeļus, kuru pamatā vajadzētu būt visuzticamākajiem konstatējumiem no metaanalīzēm un plaša mēroga empīriskiem pētījumiem, un tiem būtu jāatspoguļo medicīniskās prakses realitāte un jāpiedāvā ieteikumi, kā panākt to, ka pacienti rūpīgāk ievēro ārstēšanas norādījumus, jo īpaši attiecībā uz hronisku slimību uzraudzību, kas ir būtisks veselības aprūpes sistēmu ietekmes un efektivitātes rādītājs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver veselības aprūpes speciālistu ES mēroga mobilitātes nozīmi un tās sniegto pievienoto vērtību gan viņu izglītības iegūšanas, gan profesionālās karjeras laikā un uzsver viņu īpašo lomu zināšanu un zinātības uzlabošanā attiecībā uz retām slimībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ierosina, ka Komisijai būtu jāatver jauns uzaicinājums izstrādāt jaunus ERT, un tai būtu jāturpina atbalstīt ERT modeļa izstrādi un izvēršanu, lai attiecībā uz zinātību pārvarētu ģeogrāfiskās atšķirības un nepilnības; tomēr uzsver, ka ERT izvēršana nedrīkst apdraudēt pastāvošo ERT darbību to sākumposmā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par neskaidrībām, kas saistītas ar ERT darbības principiem un to mijiedarbību ar valstu veselības aprūpes sistēmām un citām ES programmām; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis un ERT, nosakot skaidrus un pārredzamus noteikumus attiecībā uz pacientu nosūtījumiem, un panākt vienošanos par atbalsta veidiem, ko dalībvalstis sniedz ERT; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Komisiju, izmantojot Eiropas kopīgo programmu reto slimību jomā, īstenot rīcības plānu ERT un pacientu tīklu, kas atbalsta ERT, turpmākai attīstībai un finansēšanai; mudina dalībvalstis atbalstīt veselības aprūpes projektus ERT ietvaros un integrēt ERT savās veselības aprūpes sistēmās, pielāgojot valsts tiesisko regulējumu un iekļaujot ERT valsts plānos attiecībā uz retajām slimībām un vēzi; |
| --- | --- |

41.

(E-)recepšu savstarpēja atzīšana

| 42. | pauž nožēlu par grūtībām, ar kurām saskaras pacienti, jo īpaši pierobežas apgabalos, saistībā ar piekļuvi zālēm un to izmaksu atlīdzināšanu citās dalībvalstīs, ņemot vērā atšķirīgo pieejamību un atšķirīgos administratīvos noteikumus ES dalībvalstīs; aicina dalībvalstis un to attiecīgās veselības iestādes risināt juridiskās un praktiskās problēmas, kas kavē recepšu savstarpēju atzīšanu visā ES, un mudina Komisiju šajā saistībā sniegt atbalstu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž nožēlu par grūtībām, ar kurām saskaras pacienti saistībā ar piekļuvi zālēm un to izmaksu atlīdzināšanu citās dalībvalstīs, ņemot vērā atšķirīgo pieejamību un atšķirīgos noteikumus ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu, lai sistemātiski mazinātu pārmērīgi augstās zāļu cenas un šo cenu lielās atšķirības dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs pieņem un atlīdzina izmaksas par receptēm, kuras izrakstījuši ar ERN saistīti ekspertīzes centri; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē atbalstu no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) kā daļu no centieniem sekmīgi attīstīt pašreizējos izmēģinājuma projektus attiecībā uz e-recepšu un pacientu informācijas kopsavilkumu apmaiņu un pavērt ceļu citām dalībvalstīm pievienoties līdz 2020. gadam; uzstāj, ka šis atbalsts būtu jāturpina nākamajā DFS; |
| --- | --- |

46.

E-veselība

| 47. | atzīst, ka e-veselība, samazinot noteiktas izmaksas, var palīdzēt nodrošināt, ka veselības aprūpes sistēmas ir ilgtspējīgas un ka tā var būt svarīga daļa no ES reakcijas uz veselības aprūpes problēmām mūsdienās; uzsver, ka e-veselības sadarbspējai vajadzētu būt prioritātei, lai uzlabotu kopējo pacientu reģistru un aprūpes nepārtrauktību, vienlaikus garantējot pacientu privātumu; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai visiem pacientiem, tostarp veciem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, tiktu nodrošināta vienkārša piekļuve aprūpei; šajā sakarībā iesaka dalībvalstīm veikt pasākumus, lai ieguldītu iedzīvotāju digitālās pratības uzlabošanā un izvērstu jaunus risinājumus saistībā ar sabiedrības novecošanu, vienlaikus izmantojot visus to rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka digitalizācija neveicina atstumtību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē ES mēroga e-veselības digitālo pakalpojumu infrastruktūras (eHDSI) izveidi, kas veicinās veselības datu, jo īpaši e-recepšu un pacientu informācijas kopsavilkumu, pārrobežu apmaiņu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis ātri rīkoties, lai savas veselības sistēmas savienotu ar eHDSI, izmantojot tam īpaši paredzētu NKP e-veselības jomā, un aicina Komisiju veicināt šo procesu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju prioritārā kārtā dalībvalstīs risināt digitālās vajadzības veselības jomā; atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu ilgtspējīgu finanšu resursu piešķiršanai tam, lai nodrošinātu spēcīgas valstu digitālās stratēģijas veselības jomā un ES līmenī izveidotu kopēju rīcības sistēmu, tā novēršot pasākumu dublēšanos un nodrošinot labākās prakses apmaiņu nolūkā veicināt digitālo tehnoloģiju plašāku izmantošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis vēl vairāk pastiprināt sadarbību starp valstu veselības iestādēm visā Eiropā, lai e-veselības datus un personu medicīnisko dokumentāciju savienotu ar e-recepšu rīkiem, tādējādi ļaujot veselības aprūpes speciālistiem sniegt pacientiem personalizētu un informācijā balstītu aprūpi un veicinot sadarbību starp ārstiem, vienlaikus šajā saistībā pilnīgi ievērojot ES tiesību aktus datu aizsardzības jomā; aicina Komisiju rīkoties, lai veicinātu šādus centienus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina dalībvalstis ātri īstenot Vispārīgo datu aizsardzības regulu (VDAR), lai aizsargātu pacientu datus, kas tiek izmantoti e-veselības lietojumprogrammās, un uzsver, cik svarīgi — jo īpaši veselības jomā — ir uzraudzīt Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (15) īstenošanu; uzsver, ka ir jānodrošina iespēja iedzīvotājiem piekļūt saviem veselības datiem un izmantot tos saskaņā ar VDAR noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

52.

Brexit

| 53. | aicina Komisiju panākt stabilu nolīgumu ar Apvienoto Karalisti par veselību, kas būtu spēkā pēc Brexit, pievēršot īpašu uzmanību pārrobežu pacientu tiesībām un ERT darbībai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas nodomu veikt revīziju par direktīvas īstenošanas efektivitāti un jo īpaši pārbaudīt Komisijas veikto šīs īstenošanas uzraudzību un pārraudzību, līdz šim sasniegtos rezultātus pārrobežu veselības aprūpes pieejamības nodrošināšanā un ES finansējuma sistēmas efektivitāti attiecībā uz finansētajām darbībām; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina dalībvalstis pareizi un pilnīgā sadarbībā ar Komisiju pienācīgi īstenot visus direktīvas noteikumus; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.

(2)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(4)  OV C 202, 8.7.2011., 10. lpp.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmums Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008), OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam), OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 282/2014, ar ko izveido trešo Savienības rīcības programmu veselības jomā (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, OV L 86, 21.3.2014., 1. lpp.

(8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/docs/2016_msdata_en.pdf.

(9)  OV L 344, 28.12.2011., 48. lpp.

(10)  OV C 151, 3.7.2009., 7. lpp.

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BP_CBH/BP_Cross-border_healthcare_EN.pdf.

(12)  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

(13)  Komisijas 2018. gada kopsavilkuma ziņojums par tās apspriešanu “Transformation Health and Care in the Digital Single Market” https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf.

(14)  Eirobarometra speciālaptauja Nr. 425: Patients’ rights in cross-border healthcare in the European Union (Pacientu tiesības pārrobežu veselības aprūpes jomā Eiropas Savienībā).

(15)  OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.

---

Trešdiena, 2019. gada 13. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/80

---

P8_TA(2019)0095

2018. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par Komisijas 2018. gada ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (2018/2148(INI))

(2020/C 449/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses,

| — | ņemot vērā Protokolu par Sadarbības un asociācijas nolīguma pielāgošanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un šā protokola parafēšanu 2016. gada 18. jūlijā un parakstīšanu 2017. gada 1. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu par Sadarbības un asociācijas nolīguma pielāgošanu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un šā protokola parafēšanu 2016. gada 18. jūlijā un parakstīšanu 2017. gada 1. februārī,

| — | ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2016. gada 15. februāra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā un valsts atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem 2018. gada 28. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2016. gada 15. februāra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā un valsts atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem 2018. gada 28. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2003. gada 19. un 20. jūnija secinājumus par Rietumbalkāniem un to pielikumu “Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu, 2018. gada 26. jūnija secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu un 2018. gada 15. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu / operāciju EUFOR Althea, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu, 2018. gada 26. jūnija secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu un 2018. gada 15. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu / operāciju EUFOR Althea,

| — | ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) pirmo sanāksmi, kas notika 2015. gada 5. un 6. novembrī, ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes otro sanāksmi, kas notika 2017. gada 10. jūlijā, ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas komitejas trešo sanāksmi, kas notika 2018. gada 27. martā, un ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes trešo sanāksmi, kas notika 2018. gada 13. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) pirmo sanāksmi, kas notika 2015. gada 5. un 6. novembrī, ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes otro sanāksmi, kas notika 2017. gada 10. jūlijā, ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas komitejas trešo sanāksmi, kas notika 2018. gada 27. martā, un ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes trešo sanāksmi, kas notika 2018. gada 13. jūlijā,

| — | ņemot vērā Berlīnes procesu, jo īpaši priekšsēdētāja secinājumus par 2018. gada 10. jūlija Rietumbalkānu augstākā līmeņa vadītāju sanāksmi Londonā, tajā pašā dienā parakstītās trīs kopīgās deklarācijas par reģionālo sadarbību un labām kaimiņattiecībām, par bezvēsts pazudušajiem un par kara noziegumiem, kā arī šajā sanāksmē izdoto Bosnijas un Hercegovinas pretkorupcijas paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Berlīnes procesu, jo īpaši priekšsēdētāja secinājumus par 2018. gada 10. jūlija Rietumbalkānu augstākā līmeņa vadītāju sanāksmi Londonā, tajā pašā dienā parakstītās trīs kopīgās deklarācijas par reģionālo sadarbību un labām kaimiņattiecībām, par bezvēsts pazudušajiem un par kara noziegumiem, kā arī šajā sanāksmē izdoto Bosnijas un Hercegovinas pretkorupcijas paziņojumu,

| — | ņemot vērā Sofijas deklarāciju, kas 2018. gada 17. maijā tika pieņemta ES un Rietumbalkānu samitā, un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sofijas deklarāciju, kas 2018. gada 17. maijā tika pieņemta ES un Rietumbalkānu samitā, un tai pievienoto Sofijas prioritāšu programmu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. aprīļa paziņojumu “2018. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2018)0450), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2018. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu” (SWD(2018)0155), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. aprīļa paziņojumu “2018. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2018)0450), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2018. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu” (SWD(2018)0155),

| — | ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces (AP/PV) Federica Mogherini un Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāra Johannes Hahn2018. gada 2. maija paziņojumu par Bosnijas un Hercegovinas vēlēšanu reformu, lai ievēlētu federācijas Tautas palātu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces (AP/PV) Federica Mogherini un Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāra Johannes Hahn2018. gada 2. maija paziņojumu par Bosnijas un Hercegovinas vēlēšanu reformu, lai ievēlētu federācijas Tautas palātu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. oktobrī notikušo vēlēšanu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. oktobrī notikušo vēlēšanu rezultātus,

| — | ņemot vērā EDSO/ODIHR starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas 2018. gada 8. oktobrī publicēto paziņojumu par sākotnējiem novērojumiem un secinājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO/ODIHR starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas 2018. gada 8. oktobrī publicēto paziņojumu par sākotnējiem novērojumiem un secinājumiem,

| — | ņemot vērā AP/PV Federica Mogherini un komisāra Johannes Hahn2018. gada 8. oktobra kopīgo paziņojumu par vēlēšanām Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā AP/PV Federica Mogherini un komisāra Johannes Hahn2018. gada 8. oktobra kopīgo paziņojumu par vēlēšanām Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā ES, Rietumbalkānu valstu un Turcijas 2018. gada 25. maija ekonomiskā un finanšu dialoga kopīgos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES, Rietumbalkānu valstu un Turcijas 2018. gada 25. maija ekonomiskā un finanšu dialoga kopīgos secinājumus,

| — | ņemot vērā ES 2018. gada 1. jūnija vietējo paziņojumu par Bosnijas un Hercegovinas Kriminālprocesa kodeksa noteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2018. gada 1. jūnija vietējo paziņojumu par Bosnijas un Hercegovinas Kriminālprocesa kodeksa noteikumiem,

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja miera līguma īstenošanas procesā Bosnijā un Hercegovinā piecdesmit trešo (1) un piecdesmit ceturto (2) ziņojumu ANO Drošības padomei attiecīgi 2018. gada 3. maijā un 2018. gada 31. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja miera līguma īstenošanas procesā Bosnijā un Hercegovinā piecdesmit trešo (1) un piecdesmit ceturto (2) ziņojumu ANO Drošības padomei attiecīgi 2018. gada 3. maijā un 2018. gada 31. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2015. gada jūlijā pieņemto 2015.–2018. gada reformu programmu Bosnijai un Hercegovinai un Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomes un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas valdību 2016. gada 23. augustā pieņemto koordinācijas mehānismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada jūlijā pieņemto 2015.–2018. gada reformu programmu Bosnijai un Hercegovinai un Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomes un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas valdību 2016. gada 23. augustā pieņemto koordinācijas mehānismu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0467/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0467/2018),

| A. | tā kā ES joprojām ir apņēmības pilna integrēt Bosniju un Hercegovinu Eiropā un saglabāt tās teritoriālo integritāti, suverenitāti un vienotību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES joprojām ir apņēmības pilna integrēt Bosniju un Hercegovinu Eiropā un saglabāt tās teritoriālo integritāti, suverenitāti un vienotību;

| B. | tā kā šīs valsts pieteikums dalībai ES ir stratēģiska izvēle un apņemšanās virzīties pretī ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs valsts pieteikums dalībai ES ir stratēģiska izvēle un apņemšanās virzīties pretī ES;

| C. | tā kā Komisija gatavo savu atzinumu par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES; tā kā Bosnija un Hercegovina, izmantojot koordinācijas mehānismu ES jautājumos, sagatavoja un 2018. gada 28. februārī iesniedza Komisijai atbildes uz tās anketu; tā kā Bosnija un Hercegovina 2018. gada 20. jūnijā saņēma vairāk nekā 600 papildu jautājumus un vēl nav nosūtījusi atbildes uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija gatavo savu atzinumu par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES; tā kā Bosnija un Hercegovina, izmantojot koordinācijas mehānismu ES jautājumos, sagatavoja un 2018. gada 28. februārī iesniedza Komisijai atbildes uz tās anketu; tā kā Bosnija un Hercegovina 2018. gada 20. jūnijā saņēma vairāk nekā 600 papildu jautājumus un vēl nav nosūtījusi atbildes uz šiem jautājumiem;

| D. | tā kā kopš 2017. gada vidus ir būtiski palēninājusies ar ES saistīto reformu pieņemšana, neraugoties uz Bosnijas un Hercegovinas apņemšanos īstenot reformu programmu; tā kā pievienošanās ES ir visaptverošs process, kurā nepieciešama politiskā griba, visu ieinteresēto personu kopīgi centieni un vienprātība par reformu programmu; tā kā institucionālo, ekonomikas un sociālo reformu centrā ir jābūt Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2017. gada vidus ir būtiski palēninājusies ar ES saistīto reformu pieņemšana, neraugoties uz Bosnijas un Hercegovinas apņemšanos īstenot reformu programmu; tā kā pievienošanās ES ir visaptverošs process, kurā nepieciešama politiskā griba, visu ieinteresēto personu kopīgi centieni un vienprātība par reformu programmu; tā kā institucionālo, ekonomikas un sociālo reformu centrā ir jābūt Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem;

| E. | tā kā 2018. gada 7. oktobrī Bosnijā un Hercegovinā notika vispārējas vēlēšanas; tā kā politiskās partijas nav spējušas vienoties par vēlēšanu tiesību aktu izmaiņām, kas vajadzīgas, lai novērstu juridisko nepilnību, kura izriet no Konstitucionālās tiesas nolēmumiem Ljubić lietā par federācijas Tautas palātas locekļu ievēlēšanu; tā kā centieni sekmēt šā jautājuma risināšanu Bosnijā un Hercegovinā esošo ES un ASV vēstnieku vadībā un ar Venēcijas komisijas līdzdalību ir bijuši neauglīgi; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada 7. oktobrī Bosnijā un Hercegovinā notika vispārējas vēlēšanas; tā kā politiskās partijas nav spējušas vienoties par vēlēšanu tiesību aktu izmaiņām, kas vajadzīgas, lai novērstu juridisko nepilnību, kura izriet no Konstitucionālās tiesas nolēmumiem Ljubić lietā par federācijas Tautas palātas locekļu ievēlēšanu; tā kā centieni sekmēt šā jautājuma risināšanu Bosnijā un Hercegovinā esošo ES un ASV vēstnieku vadībā un ar Venēcijas komisijas līdzdalību ir bijuši neauglīgi;

| F. | tā kā Bosnija un Hercegovina joprojām pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, kā atzīts Sejdić-Finci lietā un saistītās lietās; tā kā Padome Komisijai ir uzdevusi pievērst īpašu uzmanību šim jautājumam, kad tā sagatavo atzinumu par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES; tā kā tādēļ tiek sagaidīts, ka Komisijas atzinumā būs analizēti ar funkcionalitāti saistīti jautājumi un pārbaudīta tiesiskā regulējuma atbilstība ES acquis, identificējot veicamās konstitucionālās un citas vajadzīgās reformas; tā kā jo vairāk Bosnija un Hercegovina pietuvosies dalībai ES, jo vairāk būs nepieciešamas konstitucionālas reformas, kas vērstas uz funkcionalitātes uzlabošanu un cilvēktiesību aizsardzības nodrošināšanu; tā kā valsts politiskie līderi līdz šim nav spējuši novērst attiecīgās nepilnības Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Bosnija un Hercegovina joprojām pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, kā atzīts Sejdić-Finci lietā un saistītās lietās; tā kā Padome Komisijai ir uzdevusi pievērst īpašu uzmanību šim jautājumam, kad tā sagatavo atzinumu par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai ES; tā kā tādēļ tiek sagaidīts, ka Komisijas atzinumā būs analizēti ar funkcionalitāti saistīti jautājumi un pārbaudīta tiesiskā regulējuma atbilstība ES acquis, identificējot veicamās konstitucionālās un citas vajadzīgās reformas; tā kā jo vairāk Bosnija un Hercegovina pietuvosies dalībai ES, jo vairāk būs nepieciešamas konstitucionālas reformas, kas vērstas uz funkcionalitātes uzlabošanu un cilvēktiesību aizsardzības nodrošināšanu; tā kā valsts politiskie līderi līdz šim nav spējuši novērst attiecīgās nepilnības Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijā;

| G. | tā kā pašlaik netiek īstenoti 13 Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumi un daudzi administratīvo vienību lēmumi saistībā ar konstitūciju (28 lēmumi federācijas līmenī un 7 — Serbu Republikā); tā kā Konstitucionālās tiesas nolēmumu īstenošana ir svarīgs tiesiskuma nodrošināšanas elements; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašlaik netiek īstenoti 13 Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumi un daudzi administratīvo vienību lēmumi saistībā ar konstitūciju (28 lēmumi federācijas līmenī un 7 — Serbu Republikā); tā kā Konstitucionālās tiesas nolēmumu īstenošana ir svarīgs tiesiskuma nodrošināšanas elements;

| H. | tā kā Bosnija un Hercegovina ir arī parakstījusi Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo, 1991. gads); |
| --- | --- |

H.

tā kā Bosnija un Hercegovina ir arī parakstījusi Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo, 1991. gads);

| I. | tā kā mūsdienu Eiropā nav pieņemami cildināt personas, kas notiesātas par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

I.

tā kā mūsdienu Eiropā nav pieņemami cildināt personas, kas notiesātas par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci;

| J. | tā kā būtu enerģiskāk jārisina joprojām pastāvošās izlīguma procesa problēmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā būtu enerģiskāk jārisina joprojām pastāvošās izlīguma procesa problēmas;

| K. | tā kā korupcija, tostarp augstākajā līmenī, joprojām ir plaši izplatīta, |
| --- | --- |

K.

tā kā korupcija, tostarp augstākajā līmenī, joprojām ir plaši izplatīta,

| 1. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas atbildes, kuras iesniegtas uz Komisijas anketas jautājumiem; mudina Bosniju un Hercegovinu laikus atbildēt uz papildu jautājumiem, kas pēc savas būtības ir tehniskāki, lai sniegtu ieguldījumu Komisijas atzinumā par pieteikumu dalībai ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par reformu tempa ievērojamo palēnināšanos abu pušu domstarpību un ļoti agri aizsāktās stipri polarizētās priekšvēlēšanu kampaņas dēļ; uzsver, ka Bosnijas un Hercegovinas iestāžu paustā apņēmība tuvināties Eiropai ir jāpapildina ar tādu konsekventu reformu īstenošanu, kuru pamatā ir reformu programma un kuras rada konkrētus ieguvumus iedzīvotājiem neatkarīgi no to etniskās un reliģiskās piederības; pauž nožēlu par to, ka nav panākts nekāds būtisks progress, izņemot to, ka ir pieņemtas valsts mēroga stratēģijas vides, lauku attīstības un enerģētikas jomā un daži būtiski reformu pasākumi, piemēram, likuma par akcīzes nodokli grozījumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu SVF un ERAB finansējumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka vēlēšanu kampaņas laikā jau atkal dominēja etniskā un nacionālistiskā retorika un ka to savos izteikumos joprojām izmanto visu pušu politiskie dalībnieki; aicina visus politiskos līderus nekavējoties iesaistīties visu līmeņu valdību izveidē, konstruktīvi sadarbojoties savas valsts iedzīvotāju interesēs; aicina pienācīgi informēt sabiedrību par ES integrācijas procesu arī kā par izlīguma un politiskās kultūras attīstības procesu, kura pamatā ir kompromisi un savstarpēja sapratne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka arī šim vēlēšanu ciklam bija raksturīga segmentācija pēc etniskās izcelsmes un ka vēlēšanu kampaņa galvenokārt bija vērsta uz strīdīgiem, ar pagātni saistītiem jautājumiem, nevis konkrētu risinājumu ierosināšanu nolūkā atrisināt Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju ikdienas problēmas; pauž nožēlu par nacionālistisko un musinošo pirmsvēlēšanu retoriku, kas padziļina plaisu starp trim balsstiesīgajām tautām; norāda, ka 2018. gada 7. oktobra vēlēšanas atbilda konkurences principiem un kopumā noritēja organizēti, lai arī bija daži pārkāpumi, un ka Bosnijas un Hercegovinas pilsoņi mierīgi un organizēti izmantoja savas demokrātiskās tiesības; atkārtoti norāda, ka būtu jāizmeklē un pēc iespējas skaidrāk jānosoda visi iespējamie vēlēšanu pārkāpumi, kā arī jāsauc pie atbildības vainīgie saistībā ar jebkādu nelikumīgu rīcību; uzsver joprojām pastāvošās nepilnības demokrātiskajā vēlēšanu procesā un sagaida, ka nekavējoties tiks izpildīti EDSO/ODIHR ieteikumi; atgādina, ka vēl nav īstenots Konstitucionālās tiesas 2010. gada nolēmums attiecībā uz Mostaras pilsoņu demokrātiskajām tiesībām piedalīties vietējās vēlēšanās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka pirms vēlēšanām netika panākts kompromiss attiecībā uz vēlēšanu tiesību aktu izmaiņām, kas ir vajadzīgas, lai novērstu juridisko nepilnību, kura izriet no Konstitucionālās tiesas nolēmumiem Ljubić lietā par federācijas Tautas palātas locekļu ievēlēšanu; pieņem zināšanai Centrālās vēlēšanu komisijas (CVK) 2018. gada 18. decembra lēmumu ar vietu sadalījumu Federācijas Tautas palātā un aicina visus politisko procesu dalībniekus sistēmiski risināt atlikušos juridiskos trūkumus Bosnijas un Hercegovinas vēlēšanu likumā; mudina visus politiskos līderus un ievēlētos parlamenta deputātus uzņemties atbildību, izvairīties no paziņojumiem, kuros tiek apšaubīta valsts vienotība, atturēties no savu strīdīgo viedokļu paušanas un rast kompromisus un risinājumus, kas būs pieņemami visiem; brīdina, ka nedrīkst pieļaut kavējumus un mēģinājumus traucēt iestāžu izveidi pēc vēlēšanām, jo tas būtu pretrunā iedzīvotāju interesēm un Eiropas integrācijas mērķim; uzsver, ka vēlēšanu rezultātu īstenošana un valdības veidošana saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir būtisks labi funkcionējošas demokrātijas elements, kā arī prasība jebkurai valstij, kas vēlas pievienoties ES; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti uzsver, ka ir ātri jāizveido federācijas Tautas palāta saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumiem, kā atgādināts arī AP/PV F. Mogherini un komisāra J. Hahn kopīgajā paziņojumā par vēlēšanām Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka joprojām nav atrisināts jautājums par triju balsstiesīgo tautu un visu pārējo pilsoņu demokrātisku un likumīgu pārstāvību; mudina visas iesaistītās puses laikus rast kompromisu, jo jaunajiem likumdevējiem šis jautājums būtu jārisina pēc iespējas ātrāk, tostarp īstenojot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus Sejdić Finci lietā un saistītās lietās; atkārtoti uzsver, ka ir jāturpina konstitucionālās, politiskās un vēlēšanu reformas, kas Bosniju un Hercegovinu pārveidotu par pilnīgi efektīvu, iekļaujošu un funkcionējošu valsti, kura balstās uz tiesiskumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka Bosnijas un Hercegovinas pārstāvji joprojām nespēj vienoties par SAPK reglamentu, jo tiek mēģināts SAPK balsošanas noteikumos paredzēt etniska rakstura šķēršļus, un SAPK nav sanākusi jau trīs gadus pēc kārtas; pauž nožēlu par nespēju sadarboties ar Eiropas Parlamentu un atgādina, ka tas nepārprotami ir pretrunā saistībām, kas izriet no SAN, un mudina visas puses vienoties par SAPK reglamentu un pieņemt to, balstoties uz Eiropas Parlamenta ieteikumiem par šo jautājumu; norāda, ka ES integrācijas procesa turpināšanas priekšnoteikums ir funkcionējošas demokrātiskas iestādes, tostarp parlaments; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž bažas par sistemātisku regulatīvo ietekmes novērtējumu un sabiedrisko apspriešanu trūkumu, uzraudzības un ziņošanas nepietiekamo un zemo kvalitāti, kā arī to, ka nav oficiālas prasības publicēt svarīgus valdības plānošanas dokumentus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa tādās jomās kā nodarbinātība un publisko finanšu pārvaldība pieņemt papildu nediskriminējošas valsts mēroga stratēģijas, kurās tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts un ar kurām tiek nodrošināta reformu konsekventa īstenošana visā valstī, kā arī piekļuve turpmākam IPA finansējumam; ar gandarījumu norāda, ka attiecīgu valsts mēroga stratēģiju pieņemšana ir ļāvusi nodrošināt papildu IPA II finansējumu tādās svarīgās jomās kā lauksaimniecība, lauku attīstība, vide un enerģētika saskaņā ar nesen pārskatīto indikatīvo stratēģisko dokumentu 2014.–2020. gadam; uzsver, ka ir jānodrošina pirmspievienošanās finansējuma labāka apguve, jo īpaši uzlabojot līdzekļu devēju koordinēšanu un administratīvo spēju; mudina pieņemt valsts programmu valsts tiesību aktu tuvināšanai ES acquis, kas ir SAN noteikta juridiska prasība un būtisks līdzeklis, lai sagatavotos dalībai ES; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti aicina pieņemt valsts mēroga stratēģiju cilvēktiesību jomā; uzsver, ka ombuda likuma grozījumi jāpieņem pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu atbilstību Parīzes principiem; uzskata, ka Bosnijai un Hercegovinai ir jāizveido valsts preventīvais mehānisms, lai nepieļautu spīdzināšanu un nežēlīgu rīcību, un jāpieņem valsts likums par kara laikā spīdzināto civiliedzīvotāju tiesībām saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas starptautiskajām saistībām; uzskata, ka Bosnijai un Hercegovinai būtu jāīsteno plašāki centieni, lai panāktu, ka apstākļi cietumos un policijas aizturēšanas centros atbilst starptautiskajiem standartiem; atkārtoti mudina Serbu Republikas iestādes atcelt nāvessoda klauzulu attiecīgās administratīvās vienības konstitūcijā; atkārtoti norāda uz nepieciešamību nodrošināt tiesu nediskriminējošu pieejamību visā valstī, izmantojot saskaņotu un ilgtspējīgu bezmaksas juridiskās palīdzības sistēmu; aicina iestādes aktīvi veicināt Eiropas vērtības un turpināt īstenot Eiropas perspektīvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes īstenot konkrētus pasākumus, lai dzimumu līdztiesības aspektu iekļautu visās politikas nostādnēs, tostarp reformu programmā, un pauž bažas par sieviešu nepietiekamu pārstāvību amatos ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām, it īpaši vietējā līmenī; mudina Bosnijas un Hercegovinas politiskās partijas darīt vairāk, lai nodrošinātu, ka sievietes ir pārstāvētas visos politiskās sistēmas līmeņos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka Bosnija un Hercegovina joprojām pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, neīstenojot Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) nolēmumus Sejdić-Finci, Zornić, Pilav un Šlaku lietās, un tādējādi pieļauj atklātu diskrimināciju pret Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem, kas ir kliedzošā pretrunā ES vērtībām un normām; atgādina, ka Komisijai, sagatavojot savu atzinumu, būtu jāpievērš uzmanība šim jautājumam; uzskata, ka šo nolēmumu īstenošana palīdzētu izveidot funkcionējošu demokrātisku sabiedrību; uzsver — tiek sagaidīts, ka Bosnija un Hercegovina, tāpat kā jebkura cita valsts, kura vēlas iestāties ES, pakāpeniski pielāgos savu konstitucionālo un tiesisko sistēmu ES acquis prasībām attiecībā uz nediskriminēšanu, un sagaida, ka pienācīgā laikā tiks panākts progress šajos būtiskajos jautājumos; uzstāj, ka šo nolēmumu īstenošana nedrīkst ietekmēt reformu programmas turpmāko norisi, bet tai jāpalīdz izskaust jebkādus ierobežojumus, kuri liedz tiesības kandidēt vēlēšanās etniskās izcelsmes vai dzīvesvietas dēļ vai tādēļ, ka pilsonis izvēlas sevi nesaistīt ar kādu no balsstiesīgajām tautām; tādēļ uzskata, ka konstitucionālā reforma ir jāīsteno vienlaikus ar vēlēšanu reformu; aicina politiskos līderus izvairīties no nacionālistiskas retorikas, kas izraisa sabiedrības šķelšanos, un turpināt politisko dialogu un darbības, kas veicina sadarbību starp visu triju tautu politiskajiem pārstāvjiem un citām pusēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa veikt efektīvākus pasākumus visu veidu diskriminācijas apkarošanai, jo īpaši pieņemot valsts mēroga cilvēktiesību un nediskriminēšanas stratēģijas; atbalsta visu triju tautu un citu pušu sadarbību kultūras, reliģijas un izglītības jautājumos, tā novēršot etnisko šķelšanos; pauž nožēlu par to, ka nav gūti panākumi, risinot jautājumu par “divām skolām zem viena jumta”; mudina visos līmeņos rīkoties izlēmīgi, lai rastu sistēmiskus risinājumus, kas visiem bērniem nodrošinās iekļaujošu un nediskriminējošu izglītību; norāda, ka, pieņemot programmas un mācību programmas visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, būtu jāņem vērā tautu kultūru un valodu daudzveidība, vienlaikus pievēršot īpašu uzmanību savstarpējai sapratnei un izlīgumam; pauž bažas par to, ka resursu un koordinācijas nepietiekamība kavē 2015.–2018. gada rīcības plāna attiecībā uz bērniem īstenošanu; atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus par audžuģimenēm un uzsver, ka ir jāatbalsta bērnu aprūpes turpmāka deinstitucionalizācija visā valstī; prasa nodrošināt labāku izglītības un atbilstīgu sociālo pakalpojumu pieejamību bērniem ar invaliditāti un kopumā uzlabot personu ar invaliditāti piekļuvi ēkām, iestādēm un transportam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa efektīvāk īstenot tiesību aktus par vīriešu un sieviešu līdztiesību, samazinot vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un uzlabojot sieviešu piekļuvi darba tirgum, un apkarot ar dzimumu saistītos stereotipus sabiedrībā; ar bažām atzīmē, ka netiek efektīvi īstenoti tiesību akti ar dzimumu saistītas vardarbības, it īpaši vardarbības ģimenē, novēršanai un aizsardzībai pret šādu vardarbību; norāda, ka tiesību akti ir jāsaskaņo ar Stambulas konvenciju; mudina panākt progresu, lai nodrošinātu personu ar invaliditāti tiesību ievērošanu, it īpaši strauji īstenojot attiecīgos ANO ieteikumus; atzīst pasākumus, kas veikti LGBTI personu tiesiskajai aizsardzībai, bet uzsver, ka ir jādara vairāk, lai apkarotu vardarbību un naida noziegumus pret šīm personām, kā arī lai veicinātu viņu sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par to, ka koordinācijas trūkums starp dažādiem varas līmeņiem un finansējuma nepietiekamība joprojām kavē minoritāšu un neaizsargātu grupu, jo īpaši romu, efektīvu aizsardzību; prasa īstenot papildu pasākumus, lai stiprinātu minoritāšu tiesību aizsardzību; ar bažām norāda, ka 2017. gada pētījuma par marginalizētiem romu iedzīvotājiem Bosnijā un Hercegovinā rezultāti liecina par ierobežotu piekļuvi iespējām visos cilvēka attīstības aspektos; nosoda romu stigmatizāciju un sociālo atstumtību; aicina iestādes pieminēt romu holokausta upurus, noteikt 2. augustu par romu holokausta piemiņas dienu un iekļaut romu upurus piemiņas pasākumos, ar ko katra gada 27. janvārī atzīmē holokausta upuru piemiņas dienu; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts pārskatītais romu rīcības plāns 2017.–2020. gadam attiecībā uz mājokļiem, nodarbinātību un veselības aprūpi; prasa īstenot pasākumus, lai turpinātu uzlabot izglītību, nodarbinātības līmeni, veselības aprūpi, mājokļus un dzīves apstākļus romiem un citām minoritātēm, koncentrējot uzmanību uz attiecīgās spēkā esošās politikas un tiesiskā regulējuma uzlabošanu un pilnīgu īstenošanu; pauž bažas par nacionālo minoritāšu zemo pārstāvības līmeni politiskajā un sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pieņem zināšanai Bosnijas un Hercegovinas dalību 2018. gada OECD Starptautiskajā skolēnu novērtēšanas programmā (PISA), kas bija iespējama ar Eiropas Komisijas finansiālo atbalstu; izsaka atzinību Bosnijas un Hercegovinas izglītības iestādēm (kompetentajām ministrijām un iestādēm kantonu, administratīvo vienību un valsts līmenī, kā arī Brčko apgabalā) par sadarbību un vēlmi strādāt kopā; mudina nākamās visu līmeņu valdības izmantot pārbaužu rezultātus, kurus paredzēts publicēt 2019. gadā, lai iesaistītos konstruktīvās diskusijās un izstrādātu izglītības reformas, kas nodrošinās kvalitatīvākus izglītības rezultātus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina veikt sociālās aizsardzības sistēmu visaptverošu reformu, saskaņā ar saistībām cilvēktiesību jomā izskaužot diskriminējošu praksi un nodrošinot atbilstīgu obligāto standartu noteikšanu neaizsargātāko iedzīvotāju aizsardzībai, tostarp novēršot tiesību aktu nepilnības, kas daļai bērnu liedz saņemt veselības apdrošināšanu; aicina visas Bosnijas un Hercegovinas attiecīgās iestādes stiprināt koordināciju un sadarbību bērnu tiesību uzraudzības jomā, tostarp Bosnijā un Hercegovinā izveidojot visaptverošu bērnu tiesību datu apkopošanas mehānismu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka Bosnija un Hercegovina joprojām ir cilvēku tirdzniecības izcelsmes, tranzīta un galamērķa valsts; prasa uzlabot robežu pārvaldību un stiprināt specializētas cilvēku tirdzniecības izmeklēšanas vienības, lai efektīvi cīnītos pret kontrabandistiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž bažas par izglītības un ekonomikas reformu nepietiekamību, kas izraisa augstu jauniešu bezdarba un ekonomiskās migrācijas līmeni, un par atbilstošu politikas pasākumu un ieguldījumu trūkumu bērnu un jauniešu jomā; mudina Bosniju un Hercegovinu novērst augsto dzimumu nelīdzsvarotību darbaspēka līdzdalības rādītājos un minoritāšu grupām piederošu jauniešu izslēgšanu no izglītības un nodarbinātības pasākumiem; prasa ieviest daudz proaktīvāku un sistemātiskāku uz Bosnijas un Hercegovinas jauniešiem vērstu politiku, kuras mērķim vajadzētu būt iespēju nodrošināšanai jauniešiem šajā valstī; šajā saistībā mudina Bosniju un Hercegovinu izstrādāt īpašu sistēmu un nodrošināt Bosnijas un Hercegovinas Civillietu ministrijas Jauniešu jautājumu koordinācijas komisijas pilnvērtīgu darbību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa pilnībā īstenot un ar publisko finansējumu atbalstīt stratēģijas un tiesību aktus par to personu tiesībām un aizsardzību, kuras pieder pie minoritāšu grupām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Bosniju un Hercegovinu nodrošināt īpašumtiesības; norāda uz visaptveroša tiesiskā regulējuma trūkumu restitūcijas prasību izskatīšanai un mudina iestādes uzsākt dialogu ar ieinteresētajām personām par jautājumiem, kas attiecas uz atsavināta īpašuma restitūciju vai kompensēšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par to, ka nav panākts progress attiecībā uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību; skaidri noraida pastāvīgos mēģinājumus izdarīt politisku un finansiālu spiedienu uz plašsaziņas līdzekļiem; nosoda atkārtotos iebiedēšanas un nāves draudu izteikšanas gadījumus un mutiskus un fiziskus uzbrukumus žurnālistiem, it īpaši pētnieciskajiem žurnālistiem, kas ziņo par kara noziegumu lietām, kurās vainīgie nav saukti pie atbildības; aicina iestādes apkopot datus par šiem gadījumiem, nodrošināt noziegumu strauju izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības un veicināt tādu vidi, kas sekmē vārda brīvību; norāda uz nepieciešamību stiprināt Komunikācijas regulatīvās aģentūras finansiālo stabilitāti un politisko neitralitāti; atkārtoti aicina nodrošināt sabiedrisko raidorganizāciju neatkarību un ilgtspējīgu finansēšanu, kā arī satura pieejamību visās oficiālajās valodās; prasa lielāku uzmanību pievērst žurnālistu darba apstākļiem visā nozarē; pauž bažas par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību nepārredzamību un atkārtoti aicina nodrošināt pilnīgu pārredzamību, pieņemot atbilstīgu tiesisko regulējumu; pauž nožēlu par to, ka politisku šķēršļu dēļ nav bijis iespējams izveidot funkcionālu sabiedriskās apraides dienestu; atkārtoti aicina nodrošināt plašsaziņas līdzekļu plurālismu un uzsver, ka televīzijas un radio satura veidošana un raidīšana visās Bosnijas un Hercegovinas oficiālajās valodās veicinātu kultūru daudzveidības aizsardzību valstī; uzsver — tāpat kā pārējās reģiona valstīs, joprojām pastāv bažas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu politisko instrumentalizāciju, ko vai nu tieši īsteno politikas dalībnieki, vai panāk uzņēmēji, cenšoties izdarīt politisku spiedienu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē centienus, kuru mērķis ir veicināt izlīgumu, savstarpēju cieņu un reliģisko iecietību valstī, tostarp Bosnijas un Hercegovinas Reliģiju padomes centienus; pauž nožēlu par pastāvīgu diskrimināciju reliģiskās piederības dēļ, kā arī par incidentiem, kas vērsti pret reliģiskiem objektiem; pauž atzinību un atbalstu personām, kuras cīnās par vārda brīvību un pret naida runu un reliģisko naidu un kuras veicina iekļaušanu; noraida baiļu radīšanu attiecībā pret citiem un aicina iestādes visos šādos gadījumos nekavējoties un konsekventi reaģēt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas valsts pārvaldes reformas stratēģiskā satvara 2018.–2022. gadam pieņemšanu un aicina to ātri īstenot; vērš uzmanību uz Bosnijas un Hercegovinas politikas veidošanas sistēmas sadrumstalotību un politizāciju un uzsver nepieciešamību reformēt konstitucionālo satvaru saskaņā ar augstākajiem cilvēktiesību un brīvību standartiem un nepieciešamību visā valstī uzlabot politikas nostādņu kvalitāti, saskaņotību un finansiālo pieejamību; aicina pieņemt valsts mēroga stratēģiju par publisko finanšu pārvaldību un palielināt budžeta pārredzamību Bosnijā un Hercegovinā, kā arī ieviest stingrākus mehānismus, lai novērstu neefektivitāti un publisko resursu izšķērdēšanu, tostarp publiskā iepirkuma jomā; jo īpaši aicina rīkoties, lai samazinātu civildienesta politizācijas risku, izmantojot efektīvu cilvēkresursu pārvaldības sistēmu visos pārvaldes līmeņos, kā arī standartizējot civildienesta procedūras visos valdības līmeņos, jo īpaši starp federālo un kantonu līmeni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst, ka ir panākts neliels progress iestāžu sadarbības mehānismu izveidē starp iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un nodrošinot publisko finansējumu PSO; atkārtoti aicina pieņemt stratēģisku satvaru sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību visos pārvaldības līmeņos, uzlabot publisko lēmumu pieņemšanas pārredzamību un īstenot papildu centienus nolūkā ļaut sabiedrībai uzraudzīt valdības darbu; turklāt uzsver, ka ir jāpalielina pilsoniskās sabiedrības līdzdalība ES atbalsta programmu plānošanā, uzraudzībā un īstenošanā; mudina iestādes nodrošināt efektīvu dialogu, kā rezultātā varētu izstrādāt likumdošanas un spēju veidošanas iniciatīvas, kas stiprinātu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības spējas; uzsver, ka jānodrošina publiskā finansējuma pieejamība PSO, kuras strādā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā, tostarp uzraudzības un atbalsta organizācijām, kā arī nelielām vietējā mēroga organizācijām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | joprojām pauž bažas par Bosnijā un Hercegovinā izplatīto korupciju un joprojām pastāvošo plaisu starp pausto politisko gribu cīnīties pret to un konkrētu rezultātu trūkumu; uzsver, ka līdz šim nav bijušas augsta līmeņa lietas un ka tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma attiecībā uz sistēmiskas korupcijas apkarošanu tādās jomās kā politisko partiju finansēšana, publiskais iepirkums, interešu konflikti un aktīvu atklāšana ir vāja un neatbilstoša; prasa veikt pasākumus, lai uzlabotu pretkorupcijas tiesisko regulējumu un iestāžu sistēmu atbilstoši Eiropas standartiem, labāk saskaņojot dažādos līmeņos pieņemtos rīcības plānus, īstenojot esošās stratēģijas un uzlabojot sadarbību starp korupcijas novēršanas struktūrām un ar korupcijas apkarošanas aģentūru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka nepieciešami papildu centieni, lai uzlabotu cīņu ar plaši izplatīto korupciju; mudina veikt pasākumus, lai būtiski uzlabotu korupcijas novēršanas un apkarošanas rezultātus, ietverot pasākumus nolūkā noteikt efektīvas un preventīvas sankcijas, piemēram, noziedzīgi iegūtu aktīvu konfiskāciju; uzsver, ka ir vajadzīga spēju veidošana, lai izmeklētu ekonomiskus, finansiālus un ar publisko iepirkumu saistītus noziegumus; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš efektīvu pārbaužu veikšanai saistībā ar politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu un valsts amatpersonu, tostarp vēlēšanu kandidātu, aktīvu atklāšanu publiskai pieejamībai un to pārraudzībai; prasa, lai tiktu ņemti vērā Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumi, jo īpaši attiecībā uz politisko partiju finansēšanu un interešu konfliktiem; uzskata, ka ir ļoti būtiski, lai Bosnija un Hercegovina pieņemtu likumu par interešu konfliktu novēršanu saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem; mudina Bosniju un Hercegovinu izanalizēt spēkā esošo pretkorupcijas tiesisko regulējumu un pēc tam pieņemt saskaņotu stratēģiju konstatēto trūkumu un nepilnību novēršanai saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada martā tika pieņemts rīcības plāns par 2014.–2018. gada tieslietu nozares reformas stratēģijas īstenošanu un ka ir izveidotas nepieciešamās ziņošanas un uzraudzības struktūras; norāda, ka ir vajadzīga izlēmīga rīcība attiecībā uz tās īstenošanu; pauž bažas par to, ka tiesu iestādēm joprojām tiek izteikti politiski motivēti draudi; atkārtoti uzsver nepieciešamību stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, tostarp neatkarību no politiskās ietekmes, kā arī objektivitāti, profesionalitāti, efektivitāti un pārskatatbildību; atzinīgi vērtē detalizēto rīcības plānu, kurš tika pieņemts, lai Tiesu un prokuroru augstā padome īstenotu Eiropas Komisijas ieteikumus par jautājumiem, kas ir šīs padomes kompetencē, un kura mērķis ir stiprināt amatā iecelšanas, disciplināros un integritātes pasākumus attiecībā uz tiesu iestādēm, tostarp uzlabojot aktīvu atklāšanu; mudina ātri pieņemt un īstenot saistītos tiesību aktus; uzsver, ka ir jāpārskata Tiesu un prokuroru augstās padomes likums, pamatojoties uz Komisijas ieteikumiem un Venēcijas komisijas atzinumu; prasa standartizēt sodu kodeksu attiecībā uz kara noziegumu lietām un uzsver, ka pašreiz notiekošās tiesu reformas ietvaros ir svarīgi veikt ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka visu līmeņu iestādes turpina neņemt vērā vai noraidīt tiesu iestāžu, tostarp augstākās instances iestāžu, saistošus lēmumus, un atgādina, ka šāda rīcība nopietni apdraud tiesiskumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka ir samazinājies neizskatīto kara noziegumu lietu skaits, turpinās pozitīva tendence saukt pie atbildības vainīgos kara noziegumu lietās, kas saistītas ar seksuālu vardarbību, un ir uzlabots cietušo un liecinieku atbalsts tiesā; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes saskaņot tiesību aktus, kas attiecas uz karā cietušajiem civiliedzīvotājiem, tajos iekļaujot arī seksuālas vardarbības upurus, nolūkā novērst diskrimināciju saistībā ar statusu un piekļuvi atlīdzībai dažādās administratīvajās vienībās; prasa nekavējoties grozīt valsts stratēģiju attiecībā uz kara noziegumiem, lai nodrošinātu lietu efektīvāku sadalījumu starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, kā arī noteikt jaunus kritērijus un termiņus sarežģītāko lietu apstrādei; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka joprojām nav izstrādāta visaptveroša pārejas tiesiskuma stratēģija un stabils mehānisms kompensāciju izmaksāšanai par smagiem kara laika cilvēktiesību pārkāpumiem visā valstī, tostarp ar karu saistītas seksuālās vardarbības upuriem; prasa nekavējoties pieņemt likumu par spīdzināšanas upuriem, stratēģiju par pārejas tiesiskumu un seksuālās vardarbības upuru programmu, kā arī izveidot īpašu fondu atlīdzību izmaksāšanai kara laika izvarošanas, spīdzināšanas un vardarbības upuriem un tādus atbilstīgus atlīdzību mehānismus karā cietušajiem civiliedzīvotājiem, kas ietvertu restitūciju, kompensāciju, rehabilitāciju, atlīdzību un nodarījuma neatkārtošanās garantiju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti pauž atbalstu iniciatīvai ar mērķi izveidot Reģionālo komisiju (RECOM), kuras uzdevums būtu konstatēt faktus par visiem bijušās Dienvidslāvijas teritorijā izdarīto kara noziegumu un citu smagu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem; uzsver, ka ir svarīgi, lai Bosnijas un Hercegovinas līderi nopietni iesaistītos šīs komisijas izveidē; uzsver, ka šis process un visu reģionālo politisko līderu aktīva iesaistīšanās ir svarīga, lai RECOM varētu sākt darbu bez liekas kavēšanās; vērš uzmanību uz RECOM koalīcijas priekšlikumu par rīcības plānu ar skaidriem termiņiem un kritērijiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nosoda jebkāda veida rīcību, kas cildina personas, kuras notiesātas par nežēlīgākajiem noziegumiem pret cilvēci; aicina steidzami izrādīt cieņu kara noziegumu upuriem un veicināt izlīgumu; atgādina visiem Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem līderiem un iestādēm, ka to pienākums ir objektīvi novērtēt kara laika notikumus, lai noskaidrotu patiesību un panāktu izlīgumu un mierpilnu nākotni, kā arī nepieļaut tiesu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu politiskiem mērķiem; uzsver, ka kara noziegumu lietu izskatīšanai jābūt balstītai uz tiesu iestāžu neatkarības koncepciju un to nedrīkst izmantot politizācijai, lai kalpotu ikdienas politiskiem mērķiem, iesaistītos vēstures revizionismā vai saasinātu sabiedrības šķelšanos; pauž nožēlu par Serbu Republikas Nacionālās asamblejas lēmumu atsaukt tās apstiprinājumu 2004. gada Srebreņicas komisijas ziņojumam un nosoda visu pušu paziņojumus, kuros tiek cildināti kara noziedznieki; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver — lai gan ir panākts ievērojams progress, Bosnijā un Hercegovinā joprojām netiek pievērsta pienācīga uzmanība sekām, ko ir radījusi 1992.–1995. gada karā piedzīvotā ar konfliktiem saistītā seksuālā vardarbība un traumas; uzsver, ka ir jānodrošina, lai izdzīvojušās sievietes un vīrieši, arī šādā kontekstā piedzimušie bērni, varētu līdztiesīgi piekļūt aprūpei, atbalstam un tiesiskumam, un šajā nolūkā jāizmaksā viņiem visaptverošas atlīdzības, tostarp izdzīvojušajiem ar konfliktiem saistītās seksuālās vardarbības upuriem nodrošinot rehabilitāciju un atbrīvošanu no stigmatizācijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst, ka ir gūti zināmi, taču joprojām nepietiekami panākumi Vispārējā pamatlīguma par mieru VII pielikuma īstenošanā attiecībā uz bēgļiem un iekšzemē pārvietotām personām; norāda uz lēno progresu to problēmu risināšanā, kas saistītas ar pastāvīgi augsto skaitu iekšēji pārvietotu personu, minoritāšu, kas atgriežas, bēgļu un pazudušu personu; prasa iestādēm uzsākt intensīvu sadarbību starp abām administratīvajām vienībām un pilnībā apmainīties ar visu attiecīgo militāro un izlūkošanas informāciju, lai identificētu personas, kas kara rezultātā joprojām ir pazudušas; atzinīgi vērtē nesenās iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot reģionālo sadarbību, lai atrisinātu pazudušo personu problēmu, un aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes iesaistīties šajā procesā; uzsver, ka ir svarīgi apkopot datus par personām, kas atgriežas; nosoda uzbrukumus šo personu īpašumam un norāda, ka izlīguma pamatā ir sekmīga Bosnijas un Hercegovinas politika attiecībā uz personām, kas atgriežas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa īstenot papildu pasākumus un konkrētas programmas attiecībā uz bēgļu ilgtspējīgu atgriešanos, piekļuvi veselības aprūpei un nodarbinātībai, sociālo aizsardzību, drošību un izglītību un pievērst ievērojamu uzmanību zaudējumu kompensācijai par īpašumu, ko nevar atgriezt; šajā saistībā mudina atsākt Pārvietoto personu un bēgļu nekustamā īpašuma pieprasījumu komisijas darbu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž nožēlu par to, ka valsts joprojām cieš sauszemes mīnu pastāvēšanas dēļ, — tās sedz aptuveni 2,2 % no tās kopējās teritorijas un tieši skar vairāk nekā 540 000 iedzīvotāju drošību; atzinīgi vērtē ES nepārtraukto atbalstu atmīnēšanas darbībām un Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku atmīnēšanas bataljona izcilo darbu; ar bažām norāda, ka trūkst pietiekama apjoma mūsdienīgu atmīnēšanas tehnoloģiju, un tas no 2020. gada varētu samazināt gadā atmīnētās teritorijas rādītāju no pašreizējiem 3 km2 līdz mazāk nekā 1 km2; tādēļ mudina dalībvalstis pienācīgi aprīkot atmīnēšanas bataljonu ar vajadzīgajiem līdzekļiem un aprīkojumu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē 2017.–2020. gada stratēģijas pieņemšanu cīņai pret organizēto noziedzību, kā arī progresu, kas panākts, īstenojot rīcības plānus cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu; aicina pastiprināt centienus, lai gūtu rezultātus organizētās noziedzības lietu izmeklēšanā, vainīgo saukšanā pie atbildības, galīgu notiesājošu spriedumu panākšanā un noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijā; atzinīgi vērtē to, ka 2018. gada 17. septembrī Bosnijas un Hercegovinas Pārstāvju palāta pieņēma ilgi gaidītos grozījumus Kriminālprocesa kodeksā, jo šie grozījumi ir būtiski, lai tiesiskuma nodrošināšanas iestādes varētu īstenot sensitīvas izmeklēšanas un sadarboties ar starptautiskajām tiesībaizsardzības aģentūrām, un aicina Komisiju rūpīgi sekot šo grozījumu īstenošanai; uzsver, ka izlūkošanas drošības aģentūru likuma saskaņošanai ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem arī turpmāk jābūt nozīmīgai iestāžu prioritātei; atzinīgi vērtē to, ka Bosnija un Hercegovina ir svītrota no Finanšu darbību darba grupas (FATF) saraksta, kurā iekļautas augsta riska trešās valstis ar strukturālām nepilnībām nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanā/terorisma finansēšanas apkarošanā, un prasa īstenot turpmākus centienus, lai valsts tiktu izslēgta no ES augsta riska valstu saraksta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prasa turpināt īstenot centienus radikalizācijas apkarošanas jomā un turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir identificēt, novērst un visaptveroši risināt ārvalstu kaujinieku problēmu, kā arī ieroču nelikumīgas tirdzniecības problēmu, un izsekot naudas līdzekļiem, kuri paredzēti turpmākai radikalizācijai; mudina iestādes turpināt uzlabot Bosnijas un Hercegovinas terorisma apkarošanas spēju, veicinot koordināciju un sadarbību, apmainoties ar izlūkdatiem par noziegumiem, novēršot jauniešu radikalizāciju un īstenojot deradikalizācijas programmas; aicina iestādes izstrādāt stratēģiju, lai apkarotu kibernoziegumus un līdzīgus drošības apdraudējumus; atgādina, ka robežu pārvaldības jautājumos ir vajadzīga spēcīgāka sadarbība ar kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas iestāžu centienus apturēt savu pilsoņu došanos ārvalstu karadarbībā un mudina iestādes ārvalstu kaujiniekiem teroristiem piemērot atbilstīgus sodus un pārvaldīt viņu turpmāko sociālo reintegrāciju; ar bažām norāda, ka dažās valsts vietās ir atklāti radikalizācijas midzeņi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ar bažām norāda uz arvien lielāko migrantu skaitu, kas pēdējā laikā ierodas Bosnijā un Hercegovinā, un koordinācijas trūkumu starp dažādiem valdības līmeņiem, reaģējot uz šo situāciju, uzskata, ka migrācijas jautājumu nevajadzētu politizēt; atzinīgi vērtē ES sniegto humāno palīdzību, lai risinātu bēgļu, patvēruma meklētāju un migrantu pieaugošās vajadzības valstī, un to, ka 2018. gada 10. augustā tika pieņemts īpašs pasākums (6 miljonu EUR vērtībā) atbalsta sniegšanai Bosnijai un Hercegovinai saistībā ar migrācijas plūsmu pārvaldību; uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā humānās palīdzības dzimumperspektīvu un bēgļu nometņu ietekmi uz uzņēmējkopienām; uzskata, ka sadarbībai ar kaimiņvalstīm un ES ir būtiska nozīme šīs kopējās problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prasa tūlīt pēc Bosnijas un Hercegovinas jauno iestāžu izveides pieņemt jaunu uz ES vērstu reformu kopumu, lai atsāktu reformu procesu un turpinātu valsts integrāciju Eiropā; uzstāj, ka ES finansiālais atbalsts ir jāpiešķir saskaņā ar efektīviem nosacījumiem un ka ES ir jāizstrādā rīcības plāni un uzraudzības sistēmas saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 principiem, lai īstenotu 2018. gada stratēģijā Rietumbalkāniem noteikto jauno nostiprināto sociālo dimensiju; atzīst, ka Bosnija un Hercegovina ir panākusi nelielu progresu ekonomikas attīstības un konkurētspējas jomā, bet norāda, ka funkcionējošas tirgus ekonomikas izveide valstī joprojām ir agrīnā posmā; stingri uzskata, ka pēc vēlēšanām būtu prioritāri jāpievēršas sociālekonomisko reformu īstenošanai, pienācīgi iesaistot sociālos partnerus, lai uzlabotu dzīves apstākļus valstī; norāda, ka sociālajā jomā panāktais progress ir ļoti ierobežots; uzsver nepieciešamību stiprināt ekonomikas pamatus, piemēram, izaugsmi, nodarbinātību un cīņu pret neoficiālo ekonomiku; norāda, ka ir svarīgi pārstrukturēt publisko sektoru, tostarp valsts uzņēmumus, vēl vairāk samazinot neoficiālo ekonomiku un saistīto fiskālo slogu darbaspēkam, uzlabot uzņēmējdarbības vidi (arī izveidojot vienotu ekonomikas telpu Bosnijā un Hercegovinā), stiprināt publisko finanšu izlietošanu nolūkā veicināt izaugsmi, it īpaši koncentrējot uzmanību uz vidēja termiņa vajadzībām, piemēram, infrastruktūru un izglītību, un sniegt savlaicīgus un izsmeļošus statistikas datus atbilstīgi Eiropas un starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda uz lēno progresu vides un klimata aizsardzības jomā; atgādina, ka ir jānodrošina saskaņotība ar ES acquis un vides tiesību aktu efektīva un strukturēta īstenošana visā valstī, ievērojot ES standartus un valsts mēroga stratēģiju attiecībā uz vides tiesību aktu tuvināšanu; atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar ES vides politikas nostādnēm ir ātri jāpievēršas pārrobežu gaisa piesārņojumam, ko rada naftas pārstrādes rūpnīca Brodā; uzsver, ka Bosnijai un Hercegovinai ir jāpilda visas saistības, kas ir paredzētas Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā un Protokolā par stratēģisko vides novērtējumu, jo īpaši attiecībā uz Neretvas upes un Trebišņicas upes baseinu; uzsver, ka hidroelektrostaciju un hidroenerģijas projektu plānošanai un būvniecībai ir jāatbilst starptautiskajiem un ES tiesību aktiem vides jomā, tostarp Putnu direktīvai, Dzīvotņu direktīvai un Ietekmes uz vidi novērtējuma direktīvai; uzsver, ka ir steidzami jānovērš jebkāda negatīva ietekme uz teritorijām ar augstu dabas vērtību, uzlabojot ietekmes uz vidi novērtējumu kvalitāti un garantējot sabiedrības līdzdalību un apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību attiecīgo projektu ietvaros; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka elektroenerģijas un gāzes tirgi joprojām ir sadrumstaloti un ka tajos dominē ietekmīgi ilgstoši pastāvoši uzņēmumi; aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes turpināt attīstīt valsts transporta un enerģētikas infrastruktūru un steidzami izveidot funkcionālas enerģētikas un transporta ķēdes; aicina Bosniju un Hercegovinu izmantot ES jauno tiesību aktu kopumu reģionālo savienojumu attīstīšanai un strādāt pie reģionālā enerģētikas tirgus izveides saskaņā ar saistībām klimata jomā; atbalsta ieguldījumu turpināšanu infrastruktūras projektos, lai uzlabotu transporta savienojumus Bosnijā un Hercegovinā, kā arī ar kaimiņvalstīm; prasa, izvēloties darbuzņēmējus, ievērot iepirkuma noteikumus un pārredzamības principu, lai novērstu varas ļaunprātīgu izmantošanu un korupciju un garantētu, ka tiek izraudzīti labākie piedāvājumi; atbalsta ierosinājumu samazināt viesabonēšanas maksu Rietumbalkānos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas konstruktīvās un stabilās divpusējās attiecības ar kaimiņvalstīm un to, ka tā ir parakstījusi vairākus divpusējus nolīgumus ar kaimiņvalstīm; prasa stiprināt labas kaimiņattiecības ar reģiona valstīm un īstenot turpmākus centienus nolūkā atrisināt visas pastāvošās divpusējās problēmas, tostarp robežu demarkāciju ar Serbiju uz Horvātiju, lai cita starpā virzītos uz dalību Eiropas organizācijās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas ārpolitikas stratēģiju 2018.–2023. gadam, ko pieņēmusi Bosnijas un Hercegovinas prezidentūra un kurā ir skaidri noteikts, ka dalība ES ir viens no valsts galvenajiem stratēģiskajiem mērķiem; pauž nožēlu par to, ka atbilstības līmenis ES deklarācijām un Padomes lēmumiem par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) 2017. gadā pazeminājās līdz 61 %; uzsver, ka ir jāpanāk pakāpeniska atbilstība KĀDP, un prasa nodrošināt ievērojamus uzlabojumus šajā jomā, kas ir būtisks dalības ES elements; stingri mudina Bosniju un Hercegovinu panākt atbilstību Padomes lēmumiem, ar ko ievieš ES ierobežojošos pasākumus saistībā ar Krievijas nelikumīgo rīcību, anektējot Krimu, un notikumiem Ukrainas austrumos, kā arī pauž nožēlu par dažu politiķu tīšo nesadarbošanos šajā jautājumā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda uz ārvalstu spēku pieaugošo ietekmi Bosnijā un Hercegovinā un pauž stingru pārliecību, ka spēcīgāka ES iesaiste Bosnijā un Hercegovinā ir labākais veids, kā nodrošināt virzību uz Eiropas vērtībām, stabilitāti un labklājību valstī; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības vadīto spēku (EUFOR) militārās operācijas Althea Bosnijā un Hercegovinā turpmāku klātbūtni valstī, jo tā palīdz veidot Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku spējas un īstenot to apmācību, kā arī apgūt preventīvās spējas, lai atbalstītu drošu vidi; atzinīgi vērtē to, ka ANO Drošības padome ir pagarinājusi EUFOR pilnvaras līdz 2019. gada novembrim; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina iestādes nodrošināt stingru regulējuma saskaņošanu ar ES un starptautiskajiem standartiem un politikas mērķiem enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; pauž nožēlu par to, ka valsts centieni apkarot klimata pārmaiņas joprojām ir tikai paziņojumu līmenī, bet vienlaikus tiek pieņemti lēmumi par jaunu ar oglēm darbināmu termoelektrostaciju plānošanu; tādēļ aicina atcelt tādu hidroelektrostaciju projektu un plānu īstenošanu, kuri ir kaitīgi videi, tiek īstenoti pretēji vietējo iedzīvotāju gribai, nav saskaņoti ar vietējiem vai administratīvo vienību teritoriālās attīstības plāniem un ir izdevīgi tikai ieguldītājiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentūrai, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas, Serbu Republikas un Brčko apgabala valdībām un parlamentiem, un desmit kantonu valdībām. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  S/2018/416, 3.5.2018.

(2)  S/2018/974, 31.10.2018.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/90 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/90

---

P8_TA(2019)0098

Stāvoklis sarunās par Eiropas nākotni

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par stāvokli sarunās par Eiropas nākotni (2018/2094(INI))

(2020/C 449/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu, tās papildprotokolu un tā pārskatīto redakciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu, tās papildprotokolu un tā pārskatīto redakciju,

| — | ņemot vērā LESD 295. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 295. pantu,

| — | ņemot vērā 27 valstu vai valdību vadītāju 2016. gada 29. jūnija neoficiālo sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27 valstu vai valdību vadītāju 2016. gada 29. jūnija neoficiālo sanāksmi,

| — | ņemot vērā 27 dalībvalstu 2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarāciju un ceļvedi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27 dalībvalstu 2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarāciju un ceļvedi,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu un turpmākos piecus pārdomu dokumentus (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315 un COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu un turpmākos piecus pārdomu dokumentus (COM(2017)2025, COM(2017)0206, COM(2017)0240, COM(2017)0291, COM(2017)0315 un COM(2017)0358),

| — | ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 25. marta Romas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2017. gada 29. marta paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2017. gada 29. marta paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 6. jūlija rezolūciju “Komisijas baltā grāmata par Eiropas nākotni un ne tikai” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 6. jūlija rezolūciju “Komisijas baltā grāmata par Eiropas nākotni un ne tikai” (7),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas Komisijas “Balto grāmatu par Eiropas nākotni. Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” (8) , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 12. maija rezolūciju par Eiropas Komisijas “Balto grāmatu par Eiropas nākotni. Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” (8) ,

| — | ņemot vērā valstu parlamentu daudzveidīgo ieguldījumu Komisijas Baltās grāmatas un pārdomu dokumentu par Eiropas nākotni tapšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valstu parlamentu daudzveidīgo ieguldījumu Komisijas Baltās grāmatas un pārdomu dokumentu par Eiropas nākotni tapšanā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2018. gada 12. septembra runu par stāvokli Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2018. gada 12. septembra runu par stāvokli Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā un viņa 2017. gada 24. oktobrī izdoto “Vienotākas, stiprākas un demokrātiskākas Savienības ceļvedi” (COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā un viņa 2017. gada 24. oktobrī izdoto “Vienotākas, stiprākas un demokrātiskākas Savienības ceļvedi” (COM(2017)0650),

| — | ņemot vērā Francijas prezidenta Emmanuel Macron Sorbonas 2017. gada 26. septembra runu “Initiative for Europe: A sovereign, united democratic Europe” (Iniciatīva Eiropai: suverēna, vienota un demokrātiska Eiropa), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas prezidenta Emmanuel Macron Sorbonas 2017. gada 26. septembra runu “Initiative for Europe: A sovereign, united democratic Europe” (Iniciatīva Eiropai: suverēna, vienota un demokrātiska Eiropa),

| — | ņemot vērā ES valstu vai valdību vadītāju 2017. gada 29. septembra augstākā līmeņa neoficiālo sanāksmi Tallinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES valstu vai valdību vadītāju 2017. gada 29. septembra augstākā līmeņa neoficiālo sanāksmi Tallinā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 19.–20. oktobra sanāksmē pieņemto Vadītāju programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 19.–20. oktobra sanāksmē pieņemto Vadītāju programmu,

| — | ņemot vērā Padomes, Parlamenta un Komisijas 2017. gada 17. novembrī pieņemto dokumentu “Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, Parlamenta un Komisijas 2017. gada 17. novembrī pieņemto dokumentu “Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 6. decembrī pieņemto Ceļvedi ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanai (COM(2017)0821) un jo īpaši tās priekšlikumu izveidot Eiropas Monetāro fondu (EMF) (COM(2017)0827), priekšlikumu Savienības tiesiskajā regulējumā integrēt Līguma par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību saturu (COM(2017)0824) un paziņojumu par Eiropas ekonomikas un finanšu ministru (COM(2017)0823), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 6. decembrī pieņemto Ceļvedi ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanai (COM(2017)0821) un jo īpaši tās priekšlikumu izveidot Eiropas Monetāro fondu (EMF) (COM(2017)0827), priekšlikumu Savienības tiesiskajā regulējumā integrēt Līguma par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību saturu (COM(2017)0824) un paziņojumu par Eiropas ekonomikas un finanšu ministru (COM(2017)0823),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 14.–15. decembra sanāksmi un valstu un valdību vadītāju sanāksmi, kā arī Eurosamita sanāksmes, kas notika tās ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 14.–15. decembra sanāksmi un valstu un valdību vadītāju sanāksmi, kā arī Eurosamita sanāksmes, kas notika tās ietvaros,

| — | ņemot vērā 20 dalībvalstu 26 nacionālo parlamentu 2017. gada 20. decembra vēstuli par lēmumu pieņemšanas pārredzamību Padomē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 20 dalībvalstu 26 nacionālo parlamentu 2017. gada 20. decembra vēstuli par lēmumu pieņemšanas pārredzamību Padomē,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Dienvidu valstu (Kipras, Francijas, Grieķijas, Maltas, Portugāles un Spānijas) 2018. gada 10. janvāra augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju “Bringing the EU forward in 2018” (ES turpmākā virzība 2018. gadā), kā arī Višegradas grupas valstu (Čehijas Republikas, Ungārijas, Polijas un Slovākijas) 2018. gada 26. janvāra paziņojumu par Eiropas nākotni un Eiropas finanšu ministru no Somijas, Dānijas, Igaunijas, Īrijas, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes un Zviedrijas 2018. gada 6. marta kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Dienvidu valstu (Kipras, Francijas, Grieķijas, Maltas, Portugāles un Spānijas) 2018. gada 10. janvāra augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto deklarāciju “Bringing the EU forward in 2018” (ES turpmākā virzība 2018. gadā), kā arī Višegradas grupas valstu (Čehijas Republikas, Ungārijas, Polijas un Slovākijas) 2018. gada 26. janvāra paziņojumu par Eiropas nākotni un Eiropas finanšu ministru no Somijas, Dānijas, Igaunijas, Īrijas, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes un Zviedrijas 2018. gada 6. marta kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 13. februāra paziņojumu “Rezultātu Eiropa: institucionālie risinājumi Eiropas Savienības darba efektivitātes uzlabošanai” (COM(2018)0095), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 13. februāra paziņojumu “Rezultātu Eiropa: institucionālie risinājumi Eiropas Savienības darba efektivitātes uzlabošanai” (COM(2018)0095),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 14. februāra Ieteikumu (ES) 2018/234 par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 14. februāra Ieteikumu (ES) 2018/234 par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu (9),

| — | ņemot vērā 27 valstu vai valdību vadītāju 2018. gada 23. februāra neoficiālo sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27 valstu vai valdību vadītāju 2018. gada 23. februāra neoficiālo sanāksmi,

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par pamattiesību stāvokli ES 2016. gadā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par pamattiesību stāvokli ES 2016. gadā (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Līguma noteikumu par dalībvalstu parlamentiem īstenošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Līguma noteikumu par dalībvalstu parlamentiem īstenošanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (COM(2018)0322),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (COM(2018)0325), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (COM(2018)0325),

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu valstu 2018. gada 17. maija augstākā līmeņa sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu valstu 2018. gada 17. maija augstākā līmeņa sanāksmi,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda 2018. gada 16. maija īpašo ziņojumu par Padomes likumdošanas procesa pārredzamību, ko tas sniedza stratēģiskās izmeklēšanas OI/2/2017/TE ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2018. gada 16. maija īpašo ziņojumu par Padomes likumdošanas procesa pārredzamību, ko tas sniedza stratēģiskās izmeklēšanas OI/2/2017/TE ietvaros,

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. jūnija Mēzebergas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. jūnija Mēzebergas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 28.–29. jūnija sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2018. gada 28.–29. jūnija sanāksmi,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 9. oktobra atzinumu “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 9. oktobra atzinumu “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rīkotās sarunas ar valstu vai valdību vadītājiem par Eiropas nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rīkotās sarunas ar valstu vai valdību vadītājiem par Eiropas nākotni,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0427/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0427/2018),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir pārvalstiskas integrācijas piemērs, kuram vēsturē nav līdzvērtīga, un tā ir nodrošinājusi ilgstošu mieru, uzplaukumu un labklājību savām tautām kopš vēsturiskās Šūmana deklarācijas 1950. gada 9. maijā; tā kā tās ieceres un darbības pašos pamatos ir vērstas uz kopīgu drošību, cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības un tiesiskuma respektēšanu un cilvēktiesību ievērošanu un tās tautu labklājību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir pārvalstiskas integrācijas piemērs, kuram vēsturē nav līdzvērtīga, un tā ir nodrošinājusi ilgstošu mieru, uzplaukumu un labklājību savām tautām kopš vēsturiskās Šūmana deklarācijas 1950. gada 9. maijā; tā kā tās ieceres un darbības pašos pamatos ir vērstas uz kopīgu drošību, cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības un tiesiskuma respektēšanu un cilvēktiesību ievērošanu un tās tautu labklājību;

| B. | tā kā preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite un personu brīva pārvietošanās, vienotā valūta, programma “Erasmus”, reģionālā, lauksaimniecības un kohēzijas politika un “Apvārsnis 2020” ir fundamentāli Savienības sasniegumi daudzu citu starpā, kas sekmē Eiropas pilsoņu labklājību; tā kā Savienībai ir nepieciešams saņemt pienācīgās pilnvaras un resursus, lai varētu stāties pretī 21. gadsimta izaicinājumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā preču, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite un personu brīva pārvietošanās, vienotā valūta, programma “Erasmus”, reģionālā, lauksaimniecības un kohēzijas politika un “Apvārsnis 2020” ir fundamentāli Savienības sasniegumi daudzu citu starpā, kas sekmē Eiropas pilsoņu labklājību; tā kā Savienībai ir nepieciešams saņemt pienācīgās pilnvaras un resursus, lai varētu stāties pretī 21. gadsimta izaicinājumiem;

| C. | tā kā dažu pēdējo gadu laikā Savienībai bija jāpārvar vairākas krīzes, kas bija pārbaudījums tās izturētspējai un spējai izlēmīgi un vienoti rīkoties; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažu pēdējo gadu laikā Savienībai bija jāpārvar vairākas krīzes, kas bija pārbaudījums tās izturētspējai un spējai izlēmīgi un vienoti rīkoties;

| D. | tā kā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam tika piedzīvota sociālā ziņā līdzsvarotāka un efektīvāka monetārā un makroekonomiskā politika, piemēram, Eiropas Centrālās bankas nestandarta politikas, Stabilitātes un izaugsmes pakta elastība un Investīciju plāns Eiropai, kuru ieguldījums sekmēja ES ekonomikas un sociālo atveseļošanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam tika piedzīvota sociālā ziņā līdzsvarotāka un efektīvāka monetārā un makroekonomiskā politika, piemēram, Eiropas Centrālās bankas nestandarta politikas, Stabilitātes un izaugsmes pakta elastība un Investīciju plāns Eiropai, kuru ieguldījums sekmēja ES ekonomikas un sociālo atveseļošanos;

| E. | tā kā, neraugoties uz to, ka Eiropai ir izdevies izturēt un pa daļai pārvarēt viskritiskākos finanšu un ekonomikas krīzes momentus, ES un dalībvalstu līmenī joprojām ir jāveic svarīgas un steidzamas reformas ekonomikas pārvaldībā kopumā un jo īpaši eurozonā, kā arī vienotā tirgus tālākā stiprināšanā un mūsu labklājības valstu sociālo standartu atjaunošanā un attīstīšanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz to, ka Eiropai ir izdevies izturēt un pa daļai pārvarēt viskritiskākos finanšu un ekonomikas krīzes momentus, ES un dalībvalstu līmenī joprojām ir jāveic svarīgas un steidzamas reformas ekonomikas pārvaldībā kopumā un jo īpaši eurozonā, kā arī vienotā tirgus tālākā stiprināšanā un mūsu labklājības valstu sociālo standartu atjaunošanā un attīstīšanā;

| F. | tā kā, ņemot vērā to, ka nestabilā un sarežgītā globālā vidē Savienībai ir jāsaskaras ar vairākām iekšējām un ārējām pašreizējām un turpmākām problēmām, jo īpaši saistībā ar migrāciju, demogrāfisko lejupslīdi, terorismu, drošību, klimata pārmaiņām, vides jautājumiem, daudzpusējās pasaules kārtības saglabāšanu, EMS pabeigšanu, globalizāciju, brīvu, godīgu un uz tiesību normām balstītu starptautisko tirdzniecību, ārlietām un aizsardzību, sociālo tiesību pīlāra izstrādi un cīņu pret populismu, kas ir vērsts pret ES, cīņu pret neiecietību un ksenofobiju, ES būtu jāsekmē atjaunots tās dalībvalstu sadarbības un solidaritātes gars, kas balstās uz LES 2. un 3. pantu un Pamattiesību hartu, savukārt Lisabonas līgumā paredzētajam mērķim — veidot aizvien ciešāku savienību starp Eiropas tautām — arī turpmāk vajadzētu iedvesmot Savienību tās pasākumos tālāk nostiprināt Eiropas integrāciju un efektīvi pievērsties šiem izaicinajumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā to, ka nestabilā un sarežgītā globālā vidē Savienībai ir jāsaskaras ar vairākām iekšējām un ārējām pašreizējām un turpmākām problēmām, jo īpaši saistībā ar migrāciju, demogrāfisko lejupslīdi, terorismu, drošību, klimata pārmaiņām, vides jautājumiem, daudzpusējās pasaules kārtības saglabāšanu, EMS pabeigšanu, globalizāciju, brīvu, godīgu un uz tiesību normām balstītu starptautisko tirdzniecību, ārlietām un aizsardzību, sociālo tiesību pīlāra izstrādi un cīņu pret populismu, kas ir vērsts pret ES, cīņu pret neiecietību un ksenofobiju, ES būtu jāsekmē atjaunots tās dalībvalstu sadarbības un solidaritātes gars, kas balstās uz LES 2. un 3. pantu un Pamattiesību hartu, savukārt Lisabonas līgumā paredzētajam mērķim — veidot aizvien ciešāku savienību starp Eiropas tautām — arī turpmāk vajadzētu iedvesmot Savienību tās pasākumos tālāk nostiprināt Eiropas integrāciju un efektīvi pievērsties šiem izaicinajumiem;

| G. | tā kā Parlamentam ir dziļas bažas par populistisku, ksenofobisku un pret Eiropu vērstu kustību pieaugumu visā Eiropā; tā kā Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāpastiprini centieni aizsargāt un veicināt Eiropas integrācijas demokrātiskās vērtības, fundamentālos principus un mērķus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlamentam ir dziļas bažas par populistisku, ksenofobisku un pret Eiropu vērstu kustību pieaugumu visā Eiropā; tā kā Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāpastiprini centieni aizsargāt un veicināt Eiropas integrācijas demokrātiskās vērtības, fundamentālos principus un mērķus;

| H. | tā kā Apvienotās Karalistes 2016. gada jūnijā rīkotais referendums, pēc kura tā 2017. gada 29. martā paziņoja par savu nodomu izstāties no Eiropas Savienības, pastiprināja debates par Savienības nākotni; tā kā sarunas par paredzēto AK izstāšanos no ES atklāja, cik ļoti dalībvalstis ir savstarpēji atkarīgas, to, kādā mērā mēs visi paļaujamies uz kopīgiem instrumentiem un politikām, un to, cik izmaksā jebkāda aiziešana; |
| --- | --- |

H.

tā kā Apvienotās Karalistes 2016. gada jūnijā rīkotais referendums, pēc kura tā 2017. gada 29. martā paziņoja par savu nodomu izstāties no Eiropas Savienības, pastiprināja debates par Savienības nākotni; tā kā sarunas par paredzēto AK izstāšanos no ES atklāja, cik ļoti dalībvalstis ir savstarpēji atkarīgas, to, kādā mērā mēs visi paļaujamies uz kopīgiem instrumentiem un politikām, un to, cik izmaksā jebkāda aiziešana;

| I. | tā kā debašu pastiprināšanās par Eiropas nākotni ir atspoguļota — līdzās Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūcijām par Eiropas nākotni — arī Bratislavas deklarācijā un ceļvedī, Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni, Romas deklarācijā, Eiropadomes 2017. gada oktobrī pieņemtajā vadītāju programmā un daudzveidīgajā atsevišķu dalībvalstu vai to grupu sniegtajā ieguldījumā un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas ieguldījumā, kā arī Eiropas Parlamenta plenārsēdes debatēs ar valstu vai valdību vadītājiem par Eiropas nākotni, starpparlamentāro komiteju sanāksmēs un pilsoņdialogu organizēšanā, un apspriešanās, ko rīko dažādas iestādes, struktūras un dalībvalstis; |
| --- | --- |

I.

tā kā debašu pastiprināšanās par Eiropas nākotni ir atspoguļota — līdzās Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūcijām par Eiropas nākotni — arī Bratislavas deklarācijā un ceļvedī, Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni, Romas deklarācijā, Eiropadomes 2017. gada oktobrī pieņemtajā vadītāju programmā un daudzveidīgajā atsevišķu dalībvalstu vai to grupu sniegtajā ieguldījumā un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas ieguldījumā, kā arī Eiropas Parlamenta plenārsēdes debatēs ar valstu vai valdību vadītājiem par Eiropas nākotni, starpparlamentāro komiteju sanāksmēs un pilsoņdialogu organizēšanā, un apspriešanās, ko rīko dažādas iestādes, struktūras un dalībvalstis;

| J. | tā kā Parlametra aptauja, ko veica laikā no 2018. gada 8. līdz 26. septembrim, rāda, ka 62 % respondentu uzskata, ka viņu valsts dalība ir pozitīva, un 68 % uzskata, ka viņu valsts ir guvusi labumu no dalības ES — tas ir augstākais rezultāts, kāds izmērīts kopš 1983. gada; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlametra aptauja, ko veica laikā no 2018. gada 8. līdz 26. septembrim, rāda, ka 62 % respondentu uzskata, ka viņu valsts dalība ir pozitīva, un 68 % uzskata, ka viņu valsts ir guvusi labumu no dalības ES — tas ir augstākais rezultāts, kāds izmērīts kopš 1983. gada;

| K. | tā kā tās vērtības un tie principi, uz kuriem balstās Savienība, nosaka jomu, kurā ikviens Eiropas pilsonis var sevi identificēt neatkarīgi no politiskajām un kultūras atšķirībām, kas saistītas ar nacionālo identitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā tās vērtības un tie principi, uz kuriem balstās Savienība, nosaka jomu, kurā ikviens Eiropas pilsonis var sevi identificēt neatkarīgi no politiskajām un kultūras atšķirībām, kas saistītas ar nacionālo identitāti;

| L. | tā kā paredzamās Eiropas Parlamenta vēlēšanas ir iespēja izvērtēt sarunas par Eiropas nākotni, ņemot vērā arī Eiropas Parlamenta, Komisijas un Padomes galvenās institucionālās prioritātes jaunajā parlamentārajā sasaukumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā paredzamās Eiropas Parlamenta vēlēšanas ir iespēja izvērtēt sarunas par Eiropas nākotni, ņemot vērā arī Eiropas Parlamenta, Komisijas un Padomes galvenās institucionālās prioritātes jaunajā parlamentārajā sasaukumā;

| M. | tā kā Eiropas Savienība pašreiz ir nonākusi īpaši nozīmīgā tās izveides procesa posmā, ņemot vērā pašreizējo problēmu būtību un apjomus, un tā kā šīs problēmas var atrisināt, tikai dalībvalstīm rīkojoties kopīgi un padziļinot un uzlabojot savstarpējo integrāciju un solidaritāti, pilnībā izmantojot pašreizējos Lisabonas līguma noteikumus un pēc tam reformējot Līgumus, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu un nodrošinātu pienācīgo kompetenču līdzsvaru; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienība pašreiz ir nonākusi īpaši nozīmīgā tās izveides procesa posmā, ņemot vērā pašreizējo problēmu būtību un apjomus, un tā kā šīs problēmas var atrisināt, tikai dalībvalstīm rīkojoties kopīgi un padziļinot un uzlabojot savstarpējo integrāciju un solidaritāti, pilnībā izmantojot pašreizējos Lisabonas līguma noteikumus un pēc tam reformējot Līgumus, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanu un nodrošinātu pienācīgo kompetenču līdzsvaru;

| N. | tā kā institucionālajām reformām būtu jābūt vērstām uz demokrātiskāka lēmumu pieņemšanas procesa izveidi, uzlabojot lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un pārskatatbildību Savienībā un tās iestādēs; tā kā, ņemot vērā minētos mērķus, pašreiz ir piemērots un izdevīgs brīdis, lai veicinātu jēgpilnu pilsonisko līdzdalību Eiropas projektā un organizētu apspriešanos, un sekmētu regulāru dialogu ar iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām atbilstoši LES 11. panta prasībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā institucionālajām reformām būtu jābūt vērstām uz demokrātiskāka lēmumu pieņemšanas procesa izveidi, uzlabojot lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un pārskatatbildību Savienībā un tās iestādēs; tā kā, ņemot vērā minētos mērķus, pašreiz ir piemērots un izdevīgs brīdis, lai veicinātu jēgpilnu pilsonisko līdzdalību Eiropas projektā un organizētu apspriešanos, un sekmētu regulāru dialogu ar iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām atbilstoši LES 11. panta prasībām;

| O. | tā kā Savienībai nepieciešama stingrāka pārvaldības struktūra ar pastiprinātu demokrātisko kontroli no Parlamenta puses, lai stātos pretī pašreizējiem un nākotnes izaicinājumiem; tā kā, lai varētu gūt pilsonu paļāvību un uzticēšanos, būtiska nozīme ir pārredzamībai un integritātei un ES iestāžu un struktūru puses; |
| --- | --- |

O.

tā kā Savienībai nepieciešama stingrāka pārvaldības struktūra ar pastiprinātu demokrātisko kontroli no Parlamenta puses, lai stātos pretī pašreizējiem un nākotnes izaicinājumiem; tā kā, lai varētu gūt pilsonu paļāvību un uzticēšanos, būtiska nozīme ir pārredzamībai un integritātei un ES iestāžu un struktūru puses;

| P. | tā kā Francijas un Vācijas kopīgajā Mēzebergas deklarācijā ir virkne pārdomu un priekšlikumu Eiropas sadarbības stiprināšanai, jo īpaši ekonomikas pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Francijas un Vācijas kopīgajā Mēzebergas deklarācijā ir virkne pārdomu un priekšlikumu Eiropas sadarbības stiprināšanai, jo īpaši ekonomikas pārvaldības jomā;

| Q. | tā kā kultūras un izglītības Eiropas dimensijas veicināšana ir vitāli svarīga, lai stiprinātu Eiropas pilsoniskuma apziņu, ņemot vērā, ka Savienība cieš no zināšanu trūkuma, kas nozīmē to, ka pastāv tendence, ka jaunākas paaudzes uzskata Savienības sasniegumus par pašsaprotamiem, |
| --- | --- |

Q.

tā kā kultūras un izglītības Eiropas dimensijas veicināšana ir vitāli svarīga, lai stiprinātu Eiropas pilsoniskuma apziņu, ņemot vērā, ka Savienība cieš no zināšanu trūkuma, kas nozīmē to, ka pastāv tendence, ka jaunākas paaudzes uzskata Savienības sasniegumus par pašsaprotamiem,

| 1. | atgādina, ka Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūcijās par Eiropas nākotni ir uzsvērta vienotas institucionālās sistēmas un Kopienas metodes nozīme un ir ierosināti vairāki priekšlikumi un iniciatīvas, kas ir īpaši svarīgas Eiropas integrācijai un var sniegt ieguldījumu Eiropas nākotnes veidošanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Savienībai ir jārīkojas, lai risinātu nākotnē gaidāmās problēmas, panākot ciešāku un labāku politisko integrāciju, pilnībā ievērojot un veicinot cilvēktiesības, pamatbrīvības un demokrātijas principus un savstarpēji sadarbojoties; uzsver, ka pilsoņi vēlas tādu Eiropu, kura aizsargātu viņu tiesības, labklājību un sociālo modeli, pamatojoties uz dalītu suverenitāti, un tam nepieciešama pienācīga politiskā integrācija; aicina valstu vai valdību vadītājus turpināt šo virzību atjaunotā solidaritātes un sadarbības gaisotnē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka valstu un valdību vadītāji, kuri uzstājās ar runu sarunām par Eiropas nākotni veltītā Parlamenta plenārsēdē, visi atzina, ka ir kopīgi jāstājas pretī nākotnes izaicinājumiem un jādara viss iespējamais, ko var sasniegt tikai kopīgiem spēkiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž pārliecību, ka visām dalībvalstīm jāsaglabā iespēja izvēlēties diferencētu integrāciju un ka šādai integrācijai arī turpmāk ir jābūt Eiropas ciešākas integrācijas un solidaritātes metodei, ko nedrīkstētu sajaukt ar ideju par Eiropu à la carte; uzstāj, ka ir nepieciešams novērst to, ka pašreizējās debatēs par diferencētu integrāciju tā tiktu uztverta kā pirmās šķiras un otrās šķiras dalības Savienībā veidošana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka diferencētai integrācijai nevajadzētu būt veidam, kā samazināt politisko integrāciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka krīze ir radījusi nelīdzsvarotību starp Savienības galvenajām iestādēm un ka Eiropadome īsteno pati savu politisko iniciatīvu, kaitējot Komisijas iniciatīvas tiesībām, un nostiprina starpvaldību metodi; tomēr uzskata, ka Savienības darbībai vislabāk piemērota ir Kopienas metode; atgādina, ka Parlaments šajā sakarā ir pieņēmis daudzas rezolūcijas, un atkārtoti aicina Eiropadomi pilnībā ievērot tās kompetenču robežas, kas noteiktas jo īpaši LES 15. pantā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti uzsver, ka vienprātība, ko dažos pamatjautājumos prasa ievērot Līgumu noteikumi, ir gandrīz nepārvarams šķērslis svarīgos brīžos un svarīgu lēmumu pieņemšanā, un tādēļ attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procedūrām iestājas par kvalificēta vairākuma principa ieviešanu balsošanā (QMV) Padomē un — attiecībā uz tiesību aktiem — parastās likumdošanas procedūras izmantošanu visās jomās, kur tas iespējams; atgādina, ka saskaņā ar pašreizējiem Līgumiem to var panākt, izmantojot dažādās “pārejas klauzulas” vai ciešākas sadarbības gadījumā — LESD 333. pantu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker paziņojumu, ko viņš sniedza savā 2017. gada 13. septembra runā un 2018. gada 12. septembra runā par stāvokli Eiropas Savienībā, par nodomu ierosināt QMV izmantošanu Padomē noteiktās īpašās politikas jomās, taču pauž nožēlu, ka šo jautājumu sarakstā nav iekļauta daudzgadu finanšu shēmas (DFS) regula; |
| --- | --- |

8.

| 9. | īpaši atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi izmantot QMV kopējā ārlietu un drošības politikā (KĀDP) attiecībā uz nostājām par cilvēktiesību jautājumiem starptautiskos forumos, lēmumiem noteikt sankciju režīmus un lēmumiem, reaģējot uz krīzēm ārvalstīs, sākt vai īstenot civilās misijas, ņemot vērā to, ka ir svarīgi paātrināt lēmumu pieņemšanu un panākt lielāku to efektivitāti, kā arī nepieciešamību Savienībai paust vienotu nostāju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina par savu ierosinājumu pārveidot Padomi par patiesu likumdevēja palātu līdzvērtīgi Parlamentam, kā izklāstīts Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūcijā par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu, un uzlabot tās lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību; šajā kontekstā norāda uz Ombuda īpašo ziņojumu par Padomes likumdošanas procesa pārredzamību un uz COSAC delegāciju 2017. gada 20. decembra vēstuli, kurā tiek prasīta lielāka pārredzamība politisko lēmumu pieņemšanā, jo īpaši no Padomes un tādām neoficiālām struktūrām kā Eurogrupa, saskaņā ar līdzīgām Parlamenta paustajām prasībām šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka ir dažādi izvēles varianti, kā padarīt Komisiju dinamiskāku, pielāgojot komisāru kolēģijas struktūru un darba metodes, piemēram, ar priekšsēdētāja vietnieku iecelšanu, kas atbildīgi par kādu politiku kopu, vai augstākas vai zemākas pakāpes komisāru iecelšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka, lai gan saskaņā ar pašreizējiem Līgumiem Parlamentam nav oficiālu likumdošanas iniciatīvas tiesību, tas var pieprasīt, lai Komisija iesniedz piemērotu priekšlikumu par jautājumiem, kas pēc tās ieskatiem prasa Savienībai rīkoties ar mērķi īstenot Līgumus, un atgādina Komisijai, ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 10. pantu (12), par tās pienākumu sniegt tūlītējus un sīki izklāstītus apsvērumus attiecībā uz pieprasījumiem iesniegt priekšlikumus Savienības tiesību aktiem; turklāt atgādina, ka šajā iestāžu nolīgumā ir arī noteikumu punkti par starpiestāžu ikgadējo un daudzgadu plānu sagatavošanu, kas nodrošina Parlamentam papildu instrumentu likumdošanas programmas vadīšanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina par savu priekšlikumu, saskaņā ar kuru Līgumu tālākas pārskatīšanas gadījumā likumdošanas iniciatīvas tiesības arī varētu tikt piešķirtas Palamentam kā ES pilsoņu tiešajam pārstāvim; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzstāj, ka būtu jāstiprina Parlamenta kontroles pilnvaras un jo īpaši tā izmeklēšanas tiesības un tam būtu jāpiešķir īpašas, patiesas un skaidri norobežotas pilnvaras; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ņem vērā ziņojumu, ko 2018. gada 10. jūlijā sniedza darba grupa par subsidiaritāti, proporcionalitāti un “Darīt mazāk, bet efektīvāk”, piedāvājot ieteikumus par jaunu darba veidu saistībā ar subsidiaritāti un proporcionalitāti; uzskata, ka Parlaments jau ir uzsvēris daudzus no šiem ieteikumiem, jo īpaši attiecībā uz valstu parlamentu lomu Savienībā un to, ka ir ieteicams reformēt agrīnās brīdināšanas sistēmu; atgādina, ka darba grupa konstatēja, ka ES pievienotā vērtība ir visās pastāvošajās ES darbības jomās, un tādēļ neidentificēja nekādas Līguma kompetences vai politikas jomas, ko pilnīgi noteikti vajadzētu no jauna deleģēt — pilnībā vai daļēji — dalībvalstīm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē dažādo iestāžu ieteikumus, kuros tiek prasīta aktīvāka loma valstu parlamentiem, jo īpaši — kontrolējot to valdību rīcību Eiropas iestādēs; atgādina, kāda būtiska loma ir vietējām pašvaldībām un jo īpaši reģionālajiem parlamentiem ar likumdošanas pilnvarām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, cik svarīgi ir sadarboties iestāžu starpā, vienlaikus ievērojot katras iestādes prerogatīvas, kuras ir nostiprinātas Līgumos un kuras ir formulētas jaunā satvarā, noslēdzot 2016. gada 13. aprīļa iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, un uzsver, ka vienkāršošana ir nemitīgi notiekošs process, kura mērķis ir atvieglot ES līmenī notiekošo norišu un procedūru sapratni, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļi, un beigu beigās sekmēt iedzīvotāju dalību Eiropas Savienības darbā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē kopīgo proklamāciju, ar ko apstiprina Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko parakstīja Padome, Parlaments un Komisija Gēteborgas sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi; norāda, ka kompetences un instrumenti, kas ir nepieciešami rezultātu sasniegšanai šajā pīlārā, galvenokārt ir vietējo, reģionālo un valsts iestāžu, kā arī sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības rīcībā, savukārt Eiropas pusgads nodrošina sistēmu, lai sekotu līdzi dalībvalstu sniegumam šajā ziņā; turklāt šajā saistībā atgādina, ka sociālais dialogs ir izrādījies neatsverams instruments ES politikas veidošanas un likumdošanas uzlabošanai un to sociālās legitimitātes stiprināšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda uz Sociālā pīlāra nesaistošo raksturu, kurš pats par sevi nespēj pārnest ES uzmanības centru no ekonomikas, iekšējā tirgus un fiskālās politikas uz sociālajiem mērķiem; norāda, ka horizontālā sociālā klauzula, kas ietverta LESD 9. pantā, paredz, lai Savienība rūpīgi apsvērtu ES tiesību aktu ietekmi uz sociālajiem standartiem un nodarbinātību un pienācīgi apspriestos ar sociālajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka vides aizsardzībai jābūt Eiropas Savienības augstu ierindotai prioritātei, ņemot vērā pašreizējo vides degradāciju, un tā ir jāintegrē visās Savienības politikās un rīcībās; uzsver, ka ES būtu jāveic efektīva rīcība, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielinātu atjaunīgo avotu daļu enerģijas apvienojumā un panāktu enerģijas taupīšanu līdz tādam līmenim, kas vajadzīgs, lai pildītu Parīzes nolīgumā izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti aicina dalībvalstis parakstīt un ratificēt grozīto Eiropas Sociālo hartu un Eiropas Konvenciju par sociālo nodrošinājumu (ETS Nr. 78); |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, cik svarīgi ir turpināt EMS padziļināšanas un pabeigšanas procesu, lai saglabātu vienotās valūtas stabilitāti un veicinātu ekonomikas, fiskālās un darba tirgus politikas nostādņu un sociālo standartu konverģenci starp dalībvalstīm; atkārtoti norāda, ka, izņemot Dānijas nepievienošanos, visām dalībvalstīm ir pienākums ieviest euro; atbalsta turpmākus pasākumus ESM attīstīšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šajā saistībā uzsver, ka ir nepieciešama stingrāka politiskā apņemšanās, efektīva pārvaldība un demokrātiskā pārskatatbildība Eiropas un valstu līmenī, jo īpaši parlamentārā kontrole dažādos Eiropas pusgada posmos, ko veic gan Eiropas Parlaments, gan valstu parlamenti, lai nodrošinātu eurozonas ekonomikas un finanšu pārvaldībai labāku sociālo, ekonomisko un demokrātisko leģimitāti un uzlabotu pasākumus, ko veic pēc Savienības ieteikumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti pauž viedokli savā 2017. gada 16. februāra rezolūcijā par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām, ka kopīgajai fiskālajai un ekonomikas politikai būtu jākļūst par Savienības un dalībvalstu dalīto kompetenci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda uz Francijas un Vācijas nostāju konverģenci jautājumā par eurozonas budžeta spējām; atkārtoti pauž viedokli, ka šīs spējas būtu jāveido ES sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcijai un veic diskusijas par jauniem budžeta instrumentiem, kuru mērķis ir stabilizācija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu par reformu atbalsta programmu; uzsver, cik svarīgi ir tas, lai netiktu vājinātas Parlamenta koplēmuma un pārraudzības pilnvaras ES līdzekļu izlietojumā; pauž bažas par to, ka laikposmā no 2011. līdz 2017. gadam pilnībā tika īstenoti tikai 9 % konkrētām valstīm adresēto ieteikumu (KVAI); pieņem zināšanai konverģences mehānismu, kas dos stimulu un palīdzēs eurozonā neietilpstošajām dalībvalstīm ar īlgtspējīgām fiskālajām un ekonomikas politikām īstenot reformas un izpildīt euro ieviešanas kritērijus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē turpāko programmu InvestEU un uzsver, ka fondam būtu jāturpina mazināt investīciju nepietiekamību ES; atbalsta ieguldījumus materiālos un nemateriālos aktīvos, ieskaitot kultūras mantojumu, lai veicinātu izaugsmi, ieguldījumus un nodarbinātību, īpaši koncentrējot uzmanību uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), mazas un vidējas kapitalizācijas sabiedrībām un sociālajiem uzņēmumiem, un tādējādi palīdzētu uzlabot labklājību un ienākumu taisnīgāku sadali, un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ņem vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas ekonomikas un finanšu ministru; norāda, ka Komisijas priekšsēdētāja vietnieka ekonomikas, monetāro un euro lietu jautājumos amata un Eurogrupas priekšsēdētāja amata apvienošana varētu uzlabot parlamentāro pārskatatbildību Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka turpmākajam ES budžetam būtu jāveicina Eiropas pievienotā vērtība attiecībā uz sociāli ekonomisko ietekmi, jāatbalsta ES politiku modernizēšana, jānodrošina finansējums jauniem izaicinājumiem un jāturpina dot ieguldījumu ekonomikas un sociālajai konverģencei un kohēzijai dalībvalstīs un to starpā, lai tiktu uzlabota Eiropas solidaritāte, stabilitāte, vienlīdzība un pārdomāta, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, tostarp ņemot vērā ES apņemšanās Parīzes nolīgumā, nodrošinot, ka tiek respektētas un veicinātas pamatvērtības, kā noteikts LES 2. un 3. pantā, un pavērtas iespējas jauniem pašu resursiem, ņemot vērā Augsta līmeņa grupas pašu resursu jautājumos darbu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikums par pašu resursiem ievieš jaunus reālus pašu resursus, kā to pieprasīja Parlaments, bet pauž nožēlu, ka netika ieviesti nekādi citi iespējami ieņēmumu avoti; pauž bažas par Komisijas priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam, jo tajā trūkst finansiālu saistību, lai stātos pretī ES pašreizējiem izaicinājumiem un tādiem, kas vēl gaidāmi; pauž nožēlu par dažu dalībvalstu nostāju, kuras atsakās piešķirt ES vairāk resursu, neraugoties uz to, ka tās vienprātīgi atzīst nepieciešamību pārvarēt jaunas problēmas un uzņemties jaunus pienākumus, un tādēļ arī nepieciešamību nodrošināt vairāk finanšu resursu; norāda, ka izlietojums ES līmenī var ietaupīt naudas līdzekļus valstu līmenī, novēršot dublēšanos un izmantojot apjomradītus ietaupījumus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt augšupēju ekonomikas un sociālo konverģenci Eiropas pusgada procesā; atzīst, cik svarīga nozīme ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidošanai; norāda, ka Eiropas pusgads ir pastiprināts un optimizēts, bet uzsver, ka labāka valstu parlamentu iesaiste palīdzētu uzlabot valsts atbildību, kā rezultātā tiktu labāk īstenoti konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (CSR), tādējādi uzlabojot Eiropas pusgada procesu; norāda, ka pirmais un galvenais dalībvalstu pienākums ir izvēlēties piemērotu un ilgtspējīgu fiskālo un ekonomikas politiku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nožēlu par to, ka līdz šim praksē nav īstenots Parlamenta aicinājums izveidot konverģences kodeksu, kas jāpieņem ar koplēmumu, lai nodrošinātu efektīvāku ekonomikas politikas koordinēšanas sistēmu; turklāt atgādina, ka, atzīstot, ka Eiropas pusgads jau tika optimizēts, Parlaments aicināja noslēgt iestāžu vienošanos, lai atvēlētu Parlamentam būtiskāku lomu Eiropas pusgadā; šajā saistībā atgādina par tā ierosinājumu — konkrēti saskaņā ar Parlamenta rezolūciju par Līguma noteikumu īstenošanu attiecībā uz valstu parlamentiem — labāk saskaņot budžeta grafiku valstu un Eiropas līmenī visā tā pieņemšanas procesā, lai uzlabotu gan Eiropas Parlamenta, gan valstu parlamentu iesaisti Eiropas pusgada darbā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, cik svarīgi ir uzņemties saistības attiecībā uz banku savienības izveides pabeigšanu un ka ir jānodrošina atvērtība un vienlīdzīga attieksme pret visām dalībvalstīm, kuras piedalās banku savienībā; atgādina, ka ir jāturpina banku savienības, tostarp Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas un vienotā noregulējuma fonda kopīgā fiskālā atbalsta, izveide, kā arī jāveic riska samazināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē priekšlikums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai, ar ko iepazīstināja Komisija saistībā ar Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) pārskatu; mudina Padomi pabeigt ar Parlamentu likumdošanas sarunas pirms šā likumdošanas pilnvaru laika beigām, jo ir nepieciešams pastiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas rīcībpolitiku, lai turpmāk novērstu situācijas, kad finanšu iestādes aktīvi veicina naudas atmazgāšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju ES ar Eiropas Uzraudzības iestāžu palīdzību identificēt un novērst šķēršļus iekšējam tirgum un palīdzēt nodrošināt patērētāju aizsardzību; uzskata, ka vienai no Komisijas galvenajām prioritātēm vajadzētu būt ES tiesību aktu efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju banku savienības un finanšu pakalpojumu tiesību aktos attiecīgā gadījumā un katrā atsevišķā gadījumā kā tiesisko instrumentu vairāk izmantot regulas, nevis direktīvas, lai novērstu sadrumstalotības radīšanu un situāciju, ka pastāv uzraudzības iestādes, kas nodarbojas ar atšķirīgiem valstu režīmiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka steidzami ir jāpabeidz kapitāla tirgu savienības izveide; uzsver, ka dziļi un labi integrēti kapitāla tirgi papildina banku savienību, jo tā veicina privātā sektora veiktu riska dalīšanu, palielina ekonomikas konverģenci un palīdz mazināt turpmākos satricinājumus, un varētu arī palīdzēt labāk sadalīt līdzekļus, lai tie būtu pieejami tur, kur tas ir nepieciešams; prasa veikt visaptverošu pētījumu par vispiemērotāko sistēmu, lai labāk ņemtu vērā finanšu pakalpojumu straujo attīstību; uzsver, ka labāka piekļuve papildu finansējuma avotiem būtu jo īpaši noderīga jaunuzņēmumiem un MVU, veicinot to stabilu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē līdz šim paveikto darbu, lai nodrošinātu spēkā esošo PVN tiesību aktu visaptverošu pārskatīšanu, un uzskata, ka to nepieciešams turpināt; mudina pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; norāda uz Komisijas darbu saistībā ar taisnīgu nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina visas ES iestādes un struktūras, ieskaitot Komisiju, Eiropas Centrālo banku, Eiropas Investīciju banku un vienoto uzraudzības mehānismu, vēl plašākā mērā uzlabot to komunikācijas centienus, lai labāk izskaidrotu savu darbu un uzlabotu ES pilsoņiem pieejamo informāciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka Eiropa ir pozitīvs spēks Eiropā un tai tādai vajadzētu būt arī turpmāk, iestājoties par savām vērtībām, daudzpusējām attiecībām un starptautiskajām tiesībām; atgādina, ka Savienība un tās dalībvalstis ir vislielākie līdzekļu devēji starptautiskajai attīstības palīdzībai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu, ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO), Koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD) un Eiropas Aizsardzības fondu (EAF), kas ir svarīgi posmi virzībā uz kopējas aizsardzības politikas izveidi, un ņem vērā dažu dalībvalstu iesniegtos priekšlikumus par ES Drošības padomes un Eiropas intervences iniciatīvas izveidi; atgādina par aicinājumu izveidot pastāvīgo aizsardzības ministru padomi Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) vadībā un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pienācīgu demokrātisko pārskatatbildību attiecībā uz šajā jomā pieņemtajiem lēmumiem, kā arī nepieciešamību uzlabot sadarbību starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Eiropas civilās aizsardzības mehānisma nostiprināšanu un atkārtoti aicina izveidot Eiropas civilās aizsardzības korpusu, ņemot vērā, ka pastāvošie Līgumi tam nodrošina labu pamatu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka Eiropas Savienība vēl nav pievienojusies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; un aicina iestrādāt Euratom līguma noteikumus LES un LESD; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu starpā nav panākta vienošanās par prioritātēm un to īstenošanu ES līmeņa visaptverošas imigrācijas politikas jomā, kas nodrošinātu iespēju īstenot tādus uzdevumus kā organizēt un regulēt migrācijas plūsmas, efektīvāk kontrolēt ES ārējās robežas, sadarboties ar izcelsmes un tranzīta valstīm un nodrošināt migrantu un patvēruma meklētāju pamattiesību ievērošanu; uzsver, ka ir jāpārvar acīmredzamās pretrunas dalībvalstu interesēs, kas ir atklājušās, kā arī pilsoņu paustā neapmierinātība, lai neapdraudētu Eiropas integrācijas projektu, kas tiešā veidā cieš no tā, ka eiroskeptiķu partijas izmanto migrācijas jautājumu par instrumentu saviem mērķiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkārto savu nostāju par Dublinas sistēmas pārskatīšanu; turklāt uzsver, cik svarīgi ir stiprināt partnerību ar Āfriku, un pieņem zināšanai Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Līdzsvarotas un vispusīgas migrācijas politikas sastāvdaļa – likumīgu ceļu uz Eiropu nostiprināšana” (COM(2018)0635); |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, cik nozīmīga ir kopējā lauksaimniecības politika (KLP), ko atbalsta ar labi finansētu budžetu; atgādina, cik nozīmīga ir KLP Savienības vēsturiskajā mantojumā; norāda, ka tai ir būtiska loma, nodrošinot lauku reģionu vitalitāti un drošu pārtikas piegādi; norāda, ka gaidāmā KLP reforma ir iespēja stiprināt tās mērķu izpildi; uzsver, ka KLP ir viena no visvecākajām politikas jomām un tai vēl arvien ir jāpaliek par vienu no vissvarīgākajām un visintegrētākajām politikas jomām, un ka tā arī turpmāk palīdzēs veidot Eiropas nākotni, palielinot integrāciju un Eiropas iedzīvotājiem garantējot pārtikas nodrošinājumu un nekaitīgumu; norāda, ka lauksaimniecības un lauku attīstības politikai ir liels potenciāls attiecībā uz sabiedrisko labumu nodrošināšanu; uzsver, ka Eiropas zemkopībai ir būtiska nozīme planētas apgādē ar pārtiku un darbvietu nodrošināšanā 46 miljoniem cilvēku; uzsver KLP lomu augsnes, ūdens un citu dabas resursu kvalitātes un laba stāvokļa uzturēšanā; uzsver lauksaimniecības būtisko lomu Savienības prioritātēs, mazinot klimata pārmaiņu sekas un veicinot ilgtspējīgu attīstību; uzsver labi finansētas un reformētas KLP nozīmi, risinot daudzās problēmas, ar ko Savienība saskarsies nākotnē; uzsver, ka KLP ir vērsta ne tikai uz lauksaimniecību un lauksaimniekiem, — tā arī palīdz plašākām lauku kopienām, kurās šie lauksaimnieki strādā, un attīsta tās; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka kopējai tirdzniecības politikai joprojām ir jābūt būtiskam Savienības ārpolitikas pīlāram, jo tas tieši ietekmē iedzīvotāju dzīvi, un tai ir jāpalīdz Savienībai pielāgoties tās jaunajai lomai pasaulē, kurā ir daudzi svarīgākie dalībnieki starptautiskajā arēnā; mudina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu sadarboties šādās jomās:






  a) | uzlabot kopējo tirdzniecības politiku, integrējot to plašākā politikas satvarā; uzņemties vadību pasaules tirdzniecības politikā daudzpusējā un divpusējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

48.

a)

uzlabot kopējo tirdzniecības politiku, integrējot to plašākā politikas satvarā; uzņemties vadību pasaules tirdzniecības politikā daudzpusējā un divpusējā līmenī;

| b) | uzņemties vadošu lomu atvērtas, uz noteikumiem balstītas, taisnīgas un uz ilgtspējīgu attīstību orientētas globālās tirdzniecības sistēmas aizsardzībā, nodrošināt, ka ES uzņēmumi var darboties globālā līmenī, kurā pastāv vienādi nosacījumi, paredzami noteikumi, godīga konkurence un noteiktas saistības, tostarp konstruktīvi strādājot, lai panāktu kopīgu Savienības nostāju ANO starpvaldību sarunās saistībā ar atbildību par cilvēktiesību pārkāpumiem un lielāku uzņēmumu atbildību, un saistošus pienācīgas pārbaudes pienākumus attiecībā uz piegādes un ražošanas ķēdēm; |
| --- | --- |

b)

uzņemties vadošu lomu atvērtas, uz noteikumiem balstītas, taisnīgas un uz ilgtspējīgu attīstību orientētas globālās tirdzniecības sistēmas aizsardzībā, nodrošināt, ka ES uzņēmumi var darboties globālā līmenī, kurā pastāv vienādi nosacījumi, paredzami noteikumi, godīga konkurence un noteiktas saistības, tostarp konstruktīvi strādājot, lai panāktu kopīgu Savienības nostāju ANO starpvaldību sarunās saistībā ar atbildību par cilvēktiesību pārkāpumiem un lielāku uzņēmumu atbildību, un saistošus pienācīgas pārbaudes pienākumus attiecībā uz piegādes un ražošanas ķēdēm;

| c) | pilnībā un nekavējoties informēt Parlamentu par sarunām un Padomes pilnvarām, kā arī visā starptautisko nolīgumu īstenošanas laikā, lai nodrošinātu, ka tas spēj īstenot savas pilnvaras un prerogatīvas; vienkāršot un saīsināt sarunu procesu un pastiprināt Parlamenta kontroli tā laikā; palielināt pārredzamību attiecībā uz ES iedzīvotājiem, pirms sarunu sākuma publicējot tirdzniecības nolīgumu sarunu norādes (pilnvarojumus); pilnībā ievērot Līguma noteikumus un neseno ES judikatūru, kas nosaka, ka kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē; |
| --- | --- |

c)

pilnībā un nekavējoties informēt Parlamentu par sarunām un Padomes pilnvarām, kā arī visā starptautisko nolīgumu īstenošanas laikā, lai nodrošinātu, ka tas spēj īstenot savas pilnvaras un prerogatīvas; vienkāršot un saīsināt sarunu procesu un pastiprināt Parlamenta kontroli tā laikā; palielināt pārredzamību attiecībā uz ES iedzīvotājiem, pirms sarunu sākuma publicējot tirdzniecības nolīgumu sarunu norādes (pilnvarojumus); pilnībā ievērot Līguma noteikumus un neseno ES judikatūru, kas nosaka, ka kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē;

| d) | sistemātiski iekļaut digitālās tirdzniecības, MVU, saistošas un izpildāmas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas un dzimumu līdztiesības noteikumus tirdzniecības nolīgumos, kā arī uzņemties vadību attiecībā uz šiem jautājumiem daudzpusējās sarunās; aizstāvēt ES pilsoņu datu privātumu; |
| --- | --- |

d)

sistemātiski iekļaut digitālās tirdzniecības, MVU, saistošas un izpildāmas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas un dzimumu līdztiesības noteikumus tirdzniecības nolīgumos, kā arī uzņemties vadību attiecībā uz šiem jautājumiem daudzpusējās sarunās; aizstāvēt ES pilsoņu datu privātumu;

| e) | stiprināt kopējās tirdzniecības politikas saskaņotību ar KĀDP, Eiropas attīstības politiku un klimata politiku, lai garantētu LES 3. panta 5. punktā un LESD 21., 207. un 208. pantā noteikto vērtību un mērķu ievērošanu, pilnībā nodrošinot atbilstību Eiropas Konsensam par attīstību; |
| --- | --- |

e)

stiprināt kopējās tirdzniecības politikas saskaņotību ar KĀDP, Eiropas attīstības politiku un klimata politiku, lai garantētu LES 3. panta 5. punktā un LESD 21., 207. un 208. pantā noteikto vērtību un mērķu ievērošanu, pilnībā nodrošinot atbilstību Eiropas Konsensam par attīstību;

| 49. | uzskata, ka Savienībai būtu jāturpina sekmēt starptautisko tirdzniecību, vienlaikus aizstāvot sociālos, darba un vides standartus; brīdina no tirdzniecības kariem, kuru rezultātā rodas tikai zaudētāji un kuri palielina politisko saspīlējumu un spriedzi drošības jomā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, ka LES 17. panta 7. punktā ir paredzēts: “Ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas un pēc atbilstīgas apspriešanās, Eiropadome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, piedāvā Eiropas Parlamentam kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam”; uzsver savu apņemšanos turpināt tā dēvēto “vadošo kandidātu”Spitzenkandidaten procedūru nākamā Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanai atbilstoši Lisabonas līgumam un atzinīgi vērtē Komisijas un dažu dalībvalstu atbalstu šajā saistībā; uzsver, ka Komisijas priekšsēdētāja apstiprināšanas procesā ārkārtīgi svarīga nozīme ir pienācīgām apspriešanās ar Parlamentu, jo pēc vēlēšanām tas noteiks kandidātu, kuru var atbalstīt to veidojošo locekļu vairākums, un savu iekšējo apspriežu rezultātu nosūtīs Eiropadomei; atgādina, ka ir nepieciešams, lai kandidātu būtu izvirzījusi par “vadošo kandidātu”Spitzenkandidat viena no Eiropas politiskajām partijām un lai viņš būtu veicis kampaņu par Komisijas priekšsēdētāja amatu, gatavojoties Eiropas vēlēšanām; uzskata, ka šī prakse ir skaidri apliecinājusi savu vērtību, stiprinot Eiropas vēlēšanu sociālo leģitimitāti un Eiropas Parlamenta pārvalstisko nozīmi kā Eiropas pilsonības un Eiropas demokrātijas izpausmi; atkārtoti brīdina, ka Komisijas priekšsēdētāja apstiprināšanas procedūrā Eiropas Parlaments būs gatavs noraidīt jebkuru kandidātu, kas nav bijis izvirzīts par vadošo kandidātu (“Spitzenkandidat”), gatavojoties Eiropas vēlēšanām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž nožēlu par bieži sastopamo un plaši izplatīto noslieci nepopulārus lēmumus piedēvēt Briselei un atbrīvot valstu iestādes no atbildības, ņemot vērā to, ka šāda netaisnīga un oportūnistiska attieksme nodara kaitējumu Eiropai, veicina pret Eiropu vērstu noskaņojumu un nacionālismu un diskreditē ES iestādes; turklāt uzskata, ka nepatiesas atsaukšanās ir pretrunā obligātajam principam par valdības rīcības pārskatatbildību; uzsver, ka ES tiesību pienācīga īstenošana un piemērošana ir būtiska no Savienības rīcībpolitikas īstenošanas un Savienības, dalībvalstu un iedzīvotāju savstarpējas uzticības veicināšanas viedokļa, un pauž bažas par to dalībvalstu darbībām, kas apzināti to nedara; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver nepieciešamību stingrāk izvērtēt ES politiku sociālās un vidiskās sekas, paturot prātā arī to, cik izmaksātu tiesību aktu neesamība Eiropas līmenī (tā sauktās “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas”); |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver vajadzību īpašu vērību pievērst ES administratīvajām tiesībām, kā norādīts Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcijā par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (13); |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver nepieciešamību stiprināt Eiropas publisko telpu kā pārvalstisku demokrātijas telpu; uzsver, ka lielākās problēmas, ar kurām saskaras Eiropa, ir jārisina un jāapspriež no Eiropas skatupunkta, bet nevis tikai no atsevišķu valstu interešu perspektīvas, un — pilnībā īstenojot noteikumus, kas iekļauti LES 10. un 11. pantā; norāda, ka tādēļ Eiropas demokrātijai nepieciešams pastiprināt tās mērķu un uzdevumu pārnacionālo dimensiju, veicinot Eiropas pilsonību, kas balstās uz kopējām vērtībām Eiropas Savienībā, un ar plašāku Eiropas institucionālo izglītību un balstiesisku, līdzdalīgāku sociālo sistēmu, kā arī eiropeiskāku un mazāk nacionāli centrētu kampaņu gaidāmajām 2019. gada Eiropas vēlēšanām; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē Savienības pieeju, kas tika izmantota pašreizējās sarunās par Apvienotās Karalistes organizētu izstāšanos no Eiropas Savienības, un uzsver izcilo vienotību, ko tajās apliecināja ES iestādes un dalībvalstis; norāda, ka sarunās līdz šim gūtā pieredze ir apliecinājusi šādu lēmumu ārkārtīgi augsto sarežģītības pakāpi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vēlreiz uzsver, ka dalībvalsts sistemātisku atteikšanos ievērot Eiropas Savienības pamatvērtības, kuras kalpoja par iedvesmu Eiropas Līgumu ievadpantu pieņemšanai, ko katra dalībvalsts ir brīvprātīgi apstiprinājusi un apņēmusies ievērot, nevar attaisnot ne ar valstu suverenitātes, ne subsidiaritātes principu; turklāt uzsver, ka šo vērtību atbalstīšana ir būtiski svarīga Eiropas projekta kohēzijas, visu eiropiešu tiesību un tik ļoti nepieciešamās dalībvalstu savstarpējās uzticēšanās nodrošināšanai; atkārtoti aicina Komisiju ātri iesniegt priekšlikumu, īstenojot Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina, ka Tiesa ir noteikusi (apvienotās lietas C-8/15 P līdz C-10/15 P (14)), ka Eiropas iestāžu pienākums ir respektēt un ievērot ES Pamattiesību hartas noteikumus, pat ja tās rīkojas ārpus ES tiesiskā regulējuma; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina, ka saistībā ar debatēm par Eiropas nākotni ir jāapsver, kā varētu reformēt Savienības budžeta sistēmu, lai panāktu pietiekamu budžetu plānotās politikas finansējuma nodrošināšanai, labāku līdzsvaru starp paredzamību un reaģētspēju, un kā vislabāk nodrošināt, lai vispārējā finansēšanas kārtība nebūtu sarežģītāka, nekā ir vajadzīgs, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus un garantētu pārskatatbildību; uzskata, ka nepieciešamības gadījumā ir jāuzlabo politikas priekšnosacījumi, neapdraudot programmu funkcionalitāti, lai nodrošinātu efektīvu un pareizu finanšu pārvaldību Savienības izdevumu īstenošanā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka ir svarīgi jo īpaši koncentrēties uz efektīvāku finansējuma izmantošanu un demokrātiskiem ES budžeta kontroles mehānismiem; aicina visas ES iestādes pilnveidot savas procedūras un praksi, kas vērsta uz Savienības finanšu interešu aizsardzību, un aktīvi sekmēt uz rezultātiem orientētu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu; šajā sakarībā uzskata, ka budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra ir nepieciešams instruments, lai īstenotu demokrātisko pārskatatbildību Savienības pilsoņu priekšā, un atgādina par sarežģījumiem, kas atkārtoti rodas sakarā ar sadarbības trūkumu no Padomes puses; uzstāj, ka Padomei tāpat kā pārējām iestādēm ir jāievēro pārskatatbildības un pārredzamības principi; uzsver, ka šajā ziņā nedrīkstētu būt izņēmumi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vērš uzmanību uz tādu parādību kā korupcija, kurai ir būtiskas finansiālas sekas un kura nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un publiskos ieguldījumus; norāda uz to, cik svarīgi ir aizsargāt ES nodokļu maksātāju naudu no krāpšanas un nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atgādina, ka, ņemot vērā integrācijas projekta pašreizējo stāvokli, ES ir jāizmanto pilnīgi visas iespējas, lai nodrošinātu Lisabonas Līguma pilnīgu īstenošanu; norāda, ka Līgumu turpmākajai pārskatīšanai vajadzētu balstīties uz to, ka tiek sasaukts konvents, kurā iekļautība tiktu panākta, paredzot atbilstošu pārstāvju sastāvu un nodrošinot platformu pārdomām un sadarbībai ar ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem, lai apspriestos un pieņemtu secinājumus, balstoties uz daudzveidīgo iestāžu un citu Savienības organizāciju sniegto ieguldījumu pārdomu procesā par Eiropas nākotni un valstu vai valdību vadītāju, nacionālo parlamentu un pilsoniskās sabiedrības un iedzīvotāju apspriedēs izvirzītajiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka pārdomu process par Eiropas nākotni jau ir sācies, balstoties uz dažādajām nostājām, ko attiecībā uz ES reformu ieņemt Parlaments, Eiropadome un Komisija; pauž nožēlu, ka, neraugoties uz šīm nostājām, paredzētas tikai nebūtiskas reformas; uzsver, ka Parlamentam un Komisijai, tiklīdz būs izveidojies to jaunais sastāvs, būtu jābalstās uz iepriekšējā sasaukuma laikā paveikto darbu un jāsāk strādāt pie iesniegtajiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(2)  OV C 242, 10.7.2018., 24. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(4)  OV C 252, 18.7.2018., 201. lpp.

(5)  OV C 252, 18.7.2018., 235. lpp.

(6)  OV C 263, 25.7.2018., 125. lpp.

(7)  OV C 345, 13.10.2017., 11. lpp.

(8)  OV C 306, 15.9.2017., 1. lpp.

(9)  OV L 45, 17.2.2018., 40. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0056.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0186.

(12)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(13)  OV C 86, 6.3.2018., 126. lpp.

(14)  Tiesas (Virspalātas) 2016. gada 20. septembra spriedums Ledra Advertising Ltd un citi / Eiropas Komisija un Eiropas Centrālā banka, ECLI:EU:C:2016:701.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/102

---

P8_TA(2019)0111

Pretreakcija pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (2018/2684(RSP))

(2020/C 449/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu par lejupslīdi attiecībā uz sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (O-000135/2018 – B8-0005/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu par lejupslīdi attiecībā uz sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (O-000135/2018 – B8-0005/2019),

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 8. un 153. pantu (par sieviešu un vīriešu līdztiesību), 10. un 19. pantu (par nediskriminēšanu) un 6., 9. un 168. pantu (par veselību), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 8. un 153. pantu (par sieviešu un vīriešu līdztiesību), 10. un 19. pantu (par nediskriminēšanu) un 6., 9. un 168. pantu (par veselību),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. un 3. pantu, kas paredz, ka dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas princips ir viena no Savienības pamatvērtībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. un 3. pantu, kas paredz, ka dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas princips ir viena no Savienības pamatvērtībām,

| — | ņemot vērā Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu (par nediskriminēšanu), 23. pantu (par sieviešu un vīriešu līdztiesību) un 35. pantu (par veselības aprūpi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu (par nediskriminēšanu), 23. pantu (par sieviešu un vīriešu līdztiesību) un 35. pantu (par veselības aprūpi),

| — | ņemot vērā 1995. gada septembra Pekinas deklarāciju un rīcības platformu un 1994. gada septembra Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (Kairas konference) un tās rīcības programmu, kā arī attiecīgo pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembra Pekinas deklarāciju un rīcības platformu un 1994. gada septembra Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (Kairas konference) un tās rīcības programmu, kā arī attiecīgo pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Komisijas rīkotā 2017. gada ikgadējā pamattiesību kolokvija “Sieviešu tiesības nemierīgos laikos” secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas rīkotā 2017. gada ikgadējā pamattiesību kolokvija “Sieviešu tiesības nemierīgos laikos” secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pretreakciju var definēt kā pretestību pret progresīvām sociālajām pārmaiņām, iegūto tiesību regresu vai nevienlīdzīga status quo saglabāšanu un tā kā pretreakcija pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību raisa īpašas bažas; tā kā šāda pretestība var tikt izrādīta neatkarīgi no personas sociālās izcelsmes vai vecuma, var būt oficiāla un neoficiāla un var ietvert pasīvas vai aktīvas stratēģijas, kā vērsties pret tālāku progresu, mēģinot mainīt tiesību aktus vai politiku un tādējādi galu galā ierobežot iedzīvotāju iegūtās tiesības; tā kā šo parādību papildina viltus ziņu un kaitīgu stereotipisku priekšstatu izplatīšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā pretreakciju var definēt kā pretestību pret progresīvām sociālajām pārmaiņām, iegūto tiesību regresu vai nevienlīdzīga status quo saglabāšanu un tā kā pretreakcija pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību raisa īpašas bažas; tā kā šāda pretestība var tikt izrādīta neatkarīgi no personas sociālās izcelsmes vai vecuma, var būt oficiāla un neoficiāla un var ietvert pasīvas vai aktīvas stratēģijas, kā vērsties pret tālāku progresu, mēģinot mainīt tiesību aktus vai politiku un tādējādi galu galā ierobežot iedzīvotāju iegūtās tiesības; tā kā šo parādību papildina viltus ziņu un kaitīgu stereotipisku priekšstatu izplatīšana;

| B. | tā kā sieviešu tiesības ir cilvēktiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā sieviešu tiesības ir cilvēktiesības;

| C. | tā kā dzimumu līdztiesības līmenis bieži vien kalpo par rādītāju un pirmo brīdinājumu, ka attiecīgajā sabiedrībā pasliktinās pamattiesību un pamatvērtību stāvoklis, tostarp demokrātija un tiesiskums; tā kā mēģinājumi ierobežot vai vājināt sieviešu tiesības bieži vien liecina par plašāku sociālo konfliktu; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzimumu līdztiesības līmenis bieži vien kalpo par rādītāju un pirmo brīdinājumu, ka attiecīgajā sabiedrībā pasliktinās pamattiesību un pamatvērtību stāvoklis, tostarp demokrātija un tiesiskums; tā kā mēģinājumi ierobežot vai vājināt sieviešu tiesības bieži vien liecina par plašāku sociālo konfliktu;

| D. | tā kā visas dalībvalstis ir uzņēmušās starptautiskajās tiesības un ES Līgumos paredzētās saistības un pienākumus ievērot, garantēt, aizsargāt un īstenot pamattiesības un sieviešu tiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā visas dalībvalstis ir uzņēmušās starptautiskajās tiesības un ES Līgumos paredzētās saistības un pienākumus ievērot, garantēt, aizsargāt un īstenot pamattiesības un sieviešu tiesības;

| E. | tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos, un tās jāievēro tiesību aktos, praksē, judikatūrā un ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

E.

tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos, un tās jāievēro tiesību aktos, praksē, judikatūrā un ikdienas dzīvē;

| F. | tā kā LESD 8. pants norāda: “Veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”; tā kā izskaust nevienlīdzību primāri ir dalībvalstu ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā LESD 8. pants norāda: “Veicot savas darbības, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību”; tā kā izskaust nevienlīdzību primāri ir dalībvalstu ziņā;

| G. | tā kā dzimumu līdztiesības indekss uzrāda pastāvīgu nevienlīdzību un tikai minimālu progresu 2005.–2015. gadā; tā kā visās dalībvalstīs joprojām ir vajadzīgi ievērojami uzlabojumi, lai radītu dzimumlīdztiesīgu sabiedrību, kurā sievietes un vīrieši būtu vienlīdzīgi pārstāvēti, cienīti un droši visās dzīves un darba jomās; tā kā dzimumu līdztiesības politika, kas labvēlīgi ietekmē sabiedrību kopumā, nāk par labu visiem; tā kā stagnācija sieviešu tiesību jautājumos nozīmē lejupslīdi; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzimumu līdztiesības indekss uzrāda pastāvīgu nevienlīdzību un tikai minimālu progresu 2005.–2015. gadā; tā kā visās dalībvalstīs joprojām ir vajadzīgi ievērojami uzlabojumi, lai radītu dzimumlīdztiesīgu sabiedrību, kurā sievietes un vīrieši būtu vienlīdzīgi pārstāvēti, cienīti un droši visās dzīves un darba jomās; tā kā dzimumu līdztiesības politika, kas labvēlīgi ietekmē sabiedrību kopumā, nāk par labu visiem; tā kā stagnācija sieviešu tiesību jautājumos nozīmē lejupslīdi;

| H. | tā kā līdztiesības politika būtu jāizstrādā, balstoties uz vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem un vienlaikus arī palīdzot sievietēm un vīriešiem darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā līdztiesības politika būtu jāizstrādā, balstoties uz vienlīdzīgām iespējām sievietēm un vīriešiem un vienlaikus arī palīdzot sievietēm un vīriešiem darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanā;

| I. | tā kā dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību progress nav automātisks vai lineārs; tā kā dzimumu līdztiesības aizsardzība un attīstība prasa pastāvīgu darbu; |
| --- | --- |

I.

tā kā dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību progress nav automātisks vai lineārs; tā kā dzimumu līdztiesības aizsardzība un attīstība prasa pastāvīgu darbu;

| J. | tā kā sieviešu diskriminācija var izpausties dažādi, arī kā strukturāla
  , darbavietas
  un ekonomiska diskriminācija, kas, būdama vispārizplatīta, var būt slēpta un nemanāma; |
| --- | --- |

J.

tā kā sieviešu diskriminācija var izpausties dažādi, arī kā strukturāla
  , darbavietas
  un ekonomiska diskriminācija, kas, būdama vispārizplatīta, var būt slēpta un nemanāma;

| K. | tā kā šajā desmitgadē ir vērojama acīmredzama un organizēta globāla un Eiropas līmeņa vēršanās pret dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, arī Eiropas Savienībā, it sevišķi vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

K.

tā kā šajā desmitgadē ir vērojama acīmredzama un organizēta globāla un Eiropas līmeņa vēršanās pret dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, arī Eiropas Savienībā, it sevišķi vairākās dalībvalstīs;

| L. | tā kā šī pretreakcija vērojama arī ES līmenī un tā kā joprojām ar nožēlu jānorāda, ka šā Parlamenta sasaukuma sākumā Komisija nolēma apturēt dzimumu līdztiesības stratēģiju, ko līdz tam tā bija īstenojusi; |
| --- | --- |

L.

tā kā šī pretreakcija vērojama arī ES līmenī un tā kā joprojām ar nožēlu jānorāda, ka šā Parlamenta sasaukuma sākumā Komisija nolēma apturēt dzimumu līdztiesības stratēģiju, ko līdz tam tā bija īstenojusi;

| M. | tā kā galvenie mērķi, pret kuriem vēršas šī pretreakcija pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, šķiet kopīgi visās valstīs un skar tādas svarīgas dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību institucionālā un politiskā satvara jomas kā dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana, sociālā un darba aizsardzība, izglītība, seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības, vardarbības pret sievietēm un dzimumbalstītas vardarbības novēršana un apkarošana, LGBTI+ tiesības, sieviešu dalība politisko lēmumu veidošanas amatos un darba vidē, kā arī pietiekams finansējums sieviešu un citām cilvēktiesību organizācijām un kustībām; tā kā daļa aktīvistu un organizāciju, kas cīnās pret cilvēktiesībām, ar savām stratēģijām mēģina atcelt jau pieņemtus pamata cilvēktiesību likumus, kas attiecas uz seksualitāti un reprodukciju, tostarp tiesībām uz mūsdienīgu kontracepciju, reproduktīvajām palīgtehnoloģijām un drošu abortu, lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI+) līdztiesību, iespējām nodarboties ar cilmes šūnu pētniecību un personas tiesībām mainīt savu dzimti vai dzimumu bez negatīvām juridiskām sekām; |
| --- | --- |

M.

tā kā galvenie mērķi, pret kuriem vēršas šī pretreakcija pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību, šķiet kopīgi visās valstīs un skar tādas svarīgas dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību institucionālā un politiskā satvara jomas kā dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana, sociālā un darba aizsardzība, izglītība, seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības, vardarbības pret sievietēm un dzimumbalstītas vardarbības novēršana un apkarošana, LGBTI+ tiesības, sieviešu dalība politisko lēmumu veidošanas amatos un darba vidē, kā arī pietiekams finansējums sieviešu un citām cilvēktiesību organizācijām un kustībām; tā kā daļa aktīvistu un organizāciju, kas cīnās pret cilvēktiesībām, ar savām stratēģijām mēģina atcelt jau pieņemtus pamata cilvēktiesību likumus, kas attiecas uz seksualitāti un reprodukciju, tostarp tiesībām uz mūsdienīgu kontracepciju, reproduktīvajām palīgtehnoloģijām un drošu abortu, lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI+) līdztiesību, iespējām nodarboties ar cilmes šūnu pētniecību un personas tiesībām mainīt savu dzimti vai dzimumu bez negatīvām juridiskām sekām;

| N. | tā kā sievietes īpaši skar nestabila nodarbinātība un dažādu veidu nestandarta nodarbinātība; tā kā 2008.–2014. gadā dziļās ekonomikas krīzes dēļ, kas skāra visu ES, krasi pieauga bezdarba līmenis un 2014. gadā sieviešu bezdarba līmenis (10,4 %) joprojām bija augstāks nekā vīriešu bezdarba līmenis (10,2 %); tā kā ekonomikas krīze ir ietekmējusi visu Eiropas Savienību, jo īpaši lauku rajoniem piedzīvojot postošu bezdarba un nabadzības līmeni un iedzīvotāju skaita samazināšanos, kas sevišķi skar sievietes; |
| --- | --- |

N.

tā kā sievietes īpaši skar nestabila nodarbinātība un dažādu veidu nestandarta nodarbinātība; tā kā 2008.–2014. gadā dziļās ekonomikas krīzes dēļ, kas skāra visu ES, krasi pieauga bezdarba līmenis un 2014. gadā sieviešu bezdarba līmenis (10,4 %) joprojām bija augstāks nekā vīriešu bezdarba līmenis (10,2 %); tā kā ekonomikas krīze ir ietekmējusi visu Eiropas Savienību, jo īpaši lauku rajoniem piedzīvojot postošu bezdarba un nabadzības līmeni un iedzīvotāju skaita samazināšanos, kas sevišķi skar sievietes;

| O. | tā kā sieviešu organizācijām, grupām un sieviešu tiesību aizstāvjiem ir bijusi katalizējoša un vadoša loma pēdējā desmitgadē notikušajā likumdošanas un politikas attīstībā attiecībā uz sieviešu tiesību palielināšanu un īstenošanu; tā kā šauru kritēriju un administratīvā sloga, kā arī aizvien naidīgākas vides dēļ tās saskaras ar ievērojamām grūtībām iegūt finansējumu, savukārt tas tām liedz efektīvi pildīt sabiedrības interesēs esošus uzdevumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā sieviešu organizācijām, grupām un sieviešu tiesību aizstāvjiem ir bijusi katalizējoša un vadoša loma pēdējā desmitgadē notikušajā likumdošanas un politikas attīstībā attiecībā uz sieviešu tiesību palielināšanu un īstenošanu; tā kā šauru kritēriju un administratīvā sloga, kā arī aizvien naidīgākas vides dēļ tās saskaras ar ievērojamām grūtībām iegūt finansējumu, savukārt tas tām liedz efektīvi pildīt sabiedrības interesēs esošus uzdevumus;

| P. | tā kā daudzas dalībvalstis joprojām nav nedz ratificējušas, nedz transponējušas Stambulas konvenciju un tā kā Eiropas Savienībā pastāv valsts noteikti seksuālo un reproduktīvo tiesību ierobežojumi; |
| --- | --- |

P.

tā kā daudzas dalībvalstis joprojām nav nedz ratificējušas, nedz transponējušas Stambulas konvenciju un tā kā Eiropas Savienībā pastāv valsts noteikti seksuālo un reproduktīvo tiesību ierobežojumi;

| Q. | tā kā 2018. gada pirmajā pusē vairākās dalībvalstīs bija vērojama pretreakcija pret Stambulas konvenciju un šīs pretreakcijas izpausmes bija naida runa un īpaša vēršanās pret LGBTI+; tā kā pret šo pretreakciju nav bijusi vērojama pretestība Padomē vai Eiropadomē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2018. gada pirmajā pusē vairākās dalībvalstīs bija vērojama pretreakcija pret Stambulas konvenciju un šīs pretreakcijas izpausmes bija naida runa un īpaša vēršanās pret LGBTI+; tā kā pret šo pretreakciju nav bijusi vērojama pretestība Padomē vai Eiropadomē;

| R. | tā kā 2017. gadā Eiropas Padome brīdināja, ka tiek apdraudētas sieviešu seksuālās un reproduktīvās tiesības, jo vairākas tās dalībvalstis mēģina ierobežot tiesību aktus par aborta un kontracepcijas pieejamību; tā kā līdzīgi ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja (CEDAW) un Personu ar invaliditāti tiesību komiteja (CRPD) 2018. gada augustā nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā uzsvēra, ka piekļuve drošiem un legāliem abortiem un ar to saistītajiem pakalpojumiem un informācijai ir svarīgi sieviešu reproduktīvās veselības aspekti, vienlaikus mudinot valstis izbeigt regresu sieviešu un meiteņu seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, jo tas apdraud viņu veselību un dzīvību; tā kā Parlaments ir atzinis, ka liegt garantētu, likumīgu aborta pieejamību ir vardarbība pret sievietēm; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2017. gadā Eiropas Padome brīdināja, ka tiek apdraudētas sieviešu seksuālās un reproduktīvās tiesības, jo vairākas tās dalībvalstis mēģina ierobežot tiesību aktus par aborta un kontracepcijas pieejamību; tā kā līdzīgi ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja (CEDAW) un Personu ar invaliditāti tiesību komiteja (CRPD) 2018. gada augustā nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā uzsvēra, ka piekļuve drošiem un legāliem abortiem un ar to saistītajiem pakalpojumiem un informācijai ir svarīgi sieviešu reproduktīvās veselības aspekti, vienlaikus mudinot valstis izbeigt regresu sieviešu un meiteņu seksuālās un reproduktīvās veselības jomā, jo tas apdraud viņu veselību un dzīvību; tā kā Parlaments ir atzinis, ka liegt garantētu, likumīgu aborta pieejamību ir vardarbība pret sievietēm;

| S. | tā kā dažās dalībvalstīs organizācijas, kas aktīvi cīnās pret sieviešu seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām, saņem pilnīgu valsts atbalstu publiskā finansējuma veidā, kas tām ļauj rīkot koordinētus pasākumus starptautiskā un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

S.

tā kā dažās dalībvalstīs organizācijas, kas aktīvi cīnās pret sieviešu seksuālajām un reproduktīvajām tiesībām, saņem pilnīgu valsts atbalstu publiskā finansējuma veidā, kas tām ļauj rīkot koordinētus pasākumus starptautiskā un Eiropas līmenī;

| T. | tā kā attiecību izglītība, dzimumizglītība un dzimumu līdztiesības izglītība, kas atbilst Pasaules Veselības organizācijas dzimumizglītības standartiem un tās Seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānam, nav nodrošināta visās dalībvalstīs, savukārt tas nozīmē starptautisko vadlīniju neievērošanu; tā kā bažas raisa aizvien lielākā pretestība pret šādu izglītību un tajā iesaistīto cilvēku stigmatizācija, kuras avots ir konkrētas politiskās kustības, un šīs pretestības cēlonis bieži vien ir dezinformācijas kampaņas, kas daudzās dalībvalstīs vērstas pret dzimumizglītības saturu un kas traucē šādu informatīvu, svarīgu un iekļaujošu izglītību nodrošināt ikvienam; |
| --- | --- |

T.

tā kā attiecību izglītība, dzimumizglītība un dzimumu līdztiesības izglītība, kas atbilst Pasaules Veselības organizācijas dzimumizglītības standartiem un tās Seksuālās un reproduktīvās veselības rīcības plānam, nav nodrošināta visās dalībvalstīs, savukārt tas nozīmē starptautisko vadlīniju neievērošanu; tā kā bažas raisa aizvien lielākā pretestība pret šādu izglītību un tajā iesaistīto cilvēku stigmatizācija, kuras avots ir konkrētas politiskās kustības, un šīs pretestības cēlonis bieži vien ir dezinformācijas kampaņas, kas daudzās dalībvalstīs vērstas pret dzimumizglītības saturu un kas traucē šādu informatīvu, svarīgu un iekļaujošu izglītību nodrošināt ikvienam;

| U. | tā kā visā pasaulē gadsimtiem senas patriarhālas struktūras apspiež sievietes un sieviešu tiesības un uztur dzimumu nelīdztiesību; tā kā šo struktūru pārvarēšana nebūs iespējama bez sadursmes ar dažādām varas pozīcijām un mehānismiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

U.

tā kā visā pasaulē gadsimtiem senas patriarhālas struktūras apspiež sievietes un sieviešu tiesības un uztur dzimumu nelīdztiesību; tā kā šo struktūru pārvarēšana nebūs iespējama bez sadursmes ar dažādām varas pozīcijām un mehānismiem visā pasaulē;

| V. | tā kā dzimumu līdztiesības progress un ieguldījums sievietēs ir izdevīgs visai sabiedrībai, jo sievietes, kam ir ekonomiskie līdzekļi un vadības iespējas, ieguldīs savu bērnu un ģimeņu veselībā, uzturā, izglītībā un labklājībā, |
| --- | --- |

V.

tā kā dzimumu līdztiesības progress un ieguldījums sievietēs ir izdevīgs visai sabiedrībai, jo sievietes, kam ir ekonomiskie līdzekļi un vadības iespējas, ieguldīs savu bērnu un ģimeņu veselībā, uzturā, izglītībā un labklājībā,

| 1. | mudina Komisiju un dalībvalstis apņēmīgi iestāties par dzimumu līdztiesību,
  sieviešu
  tiesībām un
  LGBTI+
  tiesībām, tostarp vismazāk aizsargāto minoritāšu tiesībām, un prioritizēt tās; atgādina visām dalībvalstīm par to pienākumiem ievērot sieviešu tiesības un veicināt dzimumu līdztiesību; aicina visās jomās plaši nosodīt runu un rīcību, kas apdraud sieviešu tiesības, patstāvību un emancipāciju; atzīmē, ka svarīgs līdzeklis cīņai pret šo pretreakciju ir proaktīva tiesībās balstītas dzimumu līdztiesības uzlabošana un vispārēja dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka pretreakcijas pret sieviešu tiesībām būtība, intensitāte un ietekme atšķiras starp valstīm un reģioniem, dažos gadījumos paliekot retorikas līmenī, savukārt citos pārtopot pasākumos un iniciatīvās, tomēr tā ir vērojama gandrīz visās dalībvalstīs; uzskata, ka šo pretreakciju ietekmē arī diskusijas un politikas iespējas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka nolūkā panākt sieviešu neatkarību sociālās un ekonomiskās emancipācijas ceļā vajadzīgi politikas pasākumi, kas vērsti uz darbavietām, palīdz apkarot būtisko nevienlīdzību un diskrimināciju darbā, nodrošināt labāku atalgojumu un veicināt darba un darba laika regulējumu un ko pavadītu pasākumi, kuri apkarotu un aizliegtu visu veidu nestabilo nodarbinātību un sargātu tiesības uz koplīguma slēgšanas sarunām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka pretreakcija visvairāk apdraud minoritāšu grupu, tostarp dzimtisko un seksuālo, etnisko un reliģisko minoritāšu, sievietes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka dzimumu līdztiesību nav iespējams panākt, ja vienlīdzīgas tiesības neiegūst visas sievietes, arī reliģisko un etnisko minoritāšu sievietes, kas saskaras ar intersekcionālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda dažās dalībvalstīs notiekošo dzimumu līdztiesības politikas pārinterpretēšanu un pārveidi par ģimenes un maternitātes politiku; norāda, ka šāda politika attiecas tikai uz konkrētām grupām un nav iekļaujoša; norāda arī, ka šādas politikas mērķis nav ilgtspējīgas strukturālas pārmaiņas, kas noturīgi uzlabotu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sieviešu tiesības un LGBTI+ tiesības tiek aizsargātas un atzītas par līdztiesības principiem demokrātijas un tiesiskuma satvarā; tomēr uzskata, ka ar sieviešu tiesību nostiprināšanu tiesību aktos vien nepietiek, lai panāktu dzimumu līdztiesību, un ka to būs iespējams panākt vien tad, ja dalībvalstis transponēs, pieņems un galu galā arī īstenos attiecīgos tiesību aktus un panāks to izpildi, lai pilnībā aizsargātu sieviešu tiesības; pauž nožēlu par to, ka sieviešu tiesības netiek skatītas holistiski kā viens no virzītājprincipiem — ar attiecīgu budžetu — visās valsts un Eiropas publiskās politikas jomās; uzskata, ka ir svarīgi ieguldīt pretreakcijas novēršanā izglītības ceļā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt sabiedrības izpratni par to, cik svarīgi un izdevīgi sabiedrībai ir sargāt sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību un izskaust dzimtiskos stereotipus, un vairāk atbalstīt pierādījumos balstītu pētījumu un informācijas sagatavošanu un izplatīšanu sieviešu tiesību jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina visas dalībvalstis uzņemties un ievērot normas, ko paredz starptautiskie līgumi un konvencijas, ka arī principus, kuri noteikti to pamatlikumos, lai tādējādi nodrošinātu, ka tiek ievērotas un uzlabotas minoritāšu un sieviešu tiesības, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības tiesības un dzimumu līdztiesība kopumā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret sievietēm, tostarp kaitīgas tradicionālas ieražas un dzimumbalstītu vardarbību, joprojām traucē daudzi šķēršļi; pauž bažas par dažādu veidu vardarbību, kas kļuvusi intensīvāka, piemēram, seksistisku un pret LGBTI vērstu naida runu, mizoginiju un kibervardarbību, tostarp aizskaršanu un vajāšanu, kā arī vardarbību pret sievietēm darbā vai cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas kontekstā; atgādina, ka ir jāīsteno profilakses un aizsardzības pasākumi, kas paredzēti sievietēm un meitenēm, kuras saskaras ar dzimumbalstītu vardarbību, un vainīgie ir jāsauc pie atbildības, reizē arī nodrošinot pietiekamu finansējumu, personālu un atbalstu sieviešu patversmēm; atgādina, ka izšķirīgi svarīgi ir īstenot Cietušo tiesību direktīvu, Eiropas aizsardzības rīkojuma direktīvu un Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvu; uzsver, ka ir jānovērš salīdzināmu datu trūkums, lai politikas izstrādātājiem būtu adekvāta informācija par šīm jaunajām tendencēm; aicina ES un dalībvalstu līmenī arī turpmāk sākt kampaņas sabiedrības informēšanai par dzimumbalstītu vardarbību un vardarbību ģimenē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina deputātus īstenot nepielaidīgu politiku attiecībā uz seksistisku naida runu plenārsēžu laikā, ar Reglamenta grozījumiem aizliedzot šādu naida runu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vēlreiz aicina Eiropas Parlamentā īstenot visiedarbīgākos iespējamos pasākumus seksuālas uzmākšanās apkarošanai nolūkā panākt īstu dzimumu līdztiesību; aicina veikt ārēju revīziju, kas izceltu labākās darbības normas, lai ieviestu visiem Parlamenta darbiniekiem un arī deputātiem obligātu apmācību par cieņpilnu darba vidi, un pārkārtot abas komitejas, kuras ir atbildīgas par aizskarošas izturēšanās gadījumu izskatīšanu, tā, lai tajās darbotos neatkarīgi eksperti un tiktu ievērota līdztiesība; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka nolūkā sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību un izskaust vardarbību pret sievietēm ir svarīgi sadarboties ar vīriešiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nosoda kampaņu pret Stambulas konvenciju, kura vēršas pret vardarbību pret sievietēm, un tās nepareizu interpretēšanu; pauž bažas par atteikšanos no normas nepieļaut nekādu vardarbību pret sievietēm un dzimumbalstītu vardarbību, lai gan šādai normai ir spēcīgs vienprātīgs starptautiskais atbalsts; norāda, ka tiek apšaubīta cilvēktiesību, līdztiesības, patstāvības un cieņas principu dziļākā būtība; aicina Padomi noslēgt Stambulas konvencijas ratifikāciju un pilnīgu īstenošanu no ES puses un mudināt to ratificēt visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka vardarbība ģimenē tiek uzskatīta par dažās dalībvalstīs visizplatītāko vardarbības veidu, un pauž bažas par to, ka aizvien vairāk sieviešu cieš no vardarbības ģimenē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | asi nosoda to, ka palielinās vardarbība pret sievietēm, par ko liecina ārkārtīgi lielais slepkavību skaits; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka personām, kas cietušas no dzimumbalstītas vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, par spīti tiesību aktiem par visas vardarbības apkarošanu tiesu iestāžu palīdzība un pienācīga aizsardzība bieži vien ir pieejama ierobežoti un ka attiecīgo tiesību aktu īstenošana un izpildes panākšana ir vāja; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visas personas, kas cietušas no dzimumbalstītas vardarbības vai vardarbības ģimenē, saņem dzimumsensitīvu tiesisko palīdzību, lai netiktu pieļauta atkārtota viktimizācija un nesodāmība un lai panāktu, ka šādi noziegumi retāk paliek neziņoti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda uz satraucošu tendenci: pasaulē — arī Eiropā — sarūk pilsoniskās sabiedrības telpa un pamattiesību organizācijas, tostarp sieviešu tiesību organizācijas un aktīvisti, aizvien vairāk saskaras ar darbības kriminalizēšanu, birokratizāciju un finansējuma ierobežojumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž stingru atbalstu un solidaritāti ar populārajām iniciatīvām, tostarp vietējo aktīvistu iniciatīvām, kas pieprasa dzimumu līdztiesību un ko atbalsta sieviešu organizācijas un kustības; uzsver, ka ir jāturpina sniegt finansiālu atbalstu, lai to darbs varētu turpināties; tāpēc aicina palielināt dalībvalstu un ES finansējumu finanšu instrumentiem, kas šīm organizācijām ir pieejami; uzstāj, ka piekļuve šim finansējumam ir jāpadara mazāk birokrātiska un nedrīkst būt diskriminējoša organizāciju mērķu un darbību ziņā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tāpēc pauž bažas par ziņām, ka daudzās dalībvalstīs tiek samazināti līdzekļi, kas pieejami sieviešu tiesību organizācijām un sieviešu patversmēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, ar ko īstenot instrumentus cīņai pret visu veidu vardarbību un jo īpaši vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka dažās dalībvalstīs vērojama tendence veidot paralēlu NVO vidi, kas sastāv no valdībai draudzīgām personām un organizācijām; uzsver, ka sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesībai, kā arī visas sabiedrības attīstībai svarīga ir kritiska, daudzveidīga NVO vide; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt savus finansējuma sadales, uzraudzības un novērtēšanas mehānismus un nodrošināt, ka tie ir dzimumsensitīvi un pielāgoti problēmām, ar kurām šīs pretreakcijas laikā saskaras konkrētas organizācijas un kustības, sevišķi mazas un vidējas, un attiecīgos gadījumos izmantot tādus rīkus kā dzimumu ietekmējuma novērtējums un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansējumu sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību, aizsardzībai un veicināšanai ES un pasaulē; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju sniegt tiešu un būtisku finansiālo atbalstu sieviešu organizācijām valstīs, kurās vērojama sistēmiska finansējuma atcelšana un pilsoniskās sabiedrības organizāciju uzbrukumi, lai nodrošinātu sieviešu un viņu tiesību aizsardzības un atbalsta pakalpojumu nepārtrauktību, un pārskatīt finansējumu, lai garantētu, ka ES finansējums atbalsta organizācijas, kuru darbības un pakalpojumi ir nediskriminējoši, iekļaujoši un vērsti uz cietušajām personām, nevis uztur dzimtiskos stereotipus, tradicionālas dzimtes lomas vai neiecietību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka prostitūcija ir smagas vardarbības un ekspluatācijas veids; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju mudināt veikt novērtējumu par pašreizējo stāvokli ES attiecībā uz prostitūciju, ar ko saistītais cilvēku tirgotāju tīkls izmanto savā labā vienoto tirgu, un piešķirt finanšu resursus programmām, kas personām, kuras cietušas no cilvēku tirdzniecības un ekspluatācijas, dod iespēju izrauties no prostitūcijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju nākamajā sabiedrības veselības stratēģijā iekļaut seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību veicināšanu un uzlabošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis izbeigt un pavērst pretējā virzienā finansējuma samazināšanu, kas skar dzimumu līdztiesības programmas, sabiedriskos pakalpojumus un jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs maternitātes atvaļinājuma ilgumu nosaka ekonomiskais sektors, neņemot vērā sociālos un veselības faktorus, kas ietekmē gan sievietes, gan bērnus; atgādina, ka maternitātes, paternitātes un vecāku tiesību aizsardzība iet roku rokā ar darba tiesību un darbvietas drošības aizsardzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka panākt dzimumu līdztiesību un novērst atalgojuma un pensiju dzimumšķirtnes ir sociālā un ekonomiskā ziņā ļoti izdevīgi gan ģimenēm, gan sabiedrībai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina īstenot mērķorientētas sieviešu ekonomiskās iespēcināšanas iniciatīvas un risināt tādus jautājumus kā dzimumu segregācija un sieviešu piekļuve darba tirgum, it sevišķi sieviešu uzņēmējdarbības, digitalizācijas un STEM jomās, lai cīnītos pret digitālo plaisu dzimumu aspektā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka sievietes ir jāiespēcina, dodot viņām iespēju piedalīties lēmumu veidošanā un ieņemt vadības pozīcijas, lai vērstos pret negatīviem stereotipiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina patiešām rīkoties, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības, kas negatīvi ietekmē sieviešu sociālo un ekonomisko stāvokli; uzsver, nolūkā novērst vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības izšķirīgi svarīga ir darba koplīguma slēgšanas sarunu aizsardzība un aktīva īstenošana, visu veidu nestabilas nodarbinātības aizliegšana un darba tiesību regulēšana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka tādos jautājumos kā neoficiāls darbs, uzņēmējdarbība un piekļuve finansējumam, piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, vardarbība pret sievietēm un neatalgots darbs ir jāuzlabo pēc dzimuma dalītu datu vākšana; uzsver, ka informācijā un pierādījumos balstītas politikas veidošanas vajadzībām ir jāvāc un jāizmanto kvalitatīvi dati un pierādījumi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nožēlu par to, ka Daudzgadu finanšu shēmas regulā 2021.–2027. gadam par horizontālu principu nav atzīta dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, un aicina Padomi minēto regulu steidzami grozīt, tādējādi apstiprinot apņemšanos veicināt dzimumu līdztiesību; aicina Komisiju un dalībvalstis budžeta plānošanā izmantot dzimumresponsīvu pieeju, kas ļauj skaidri noteikt, kāda publiskā finansējuma daļa ir paredzēta sievietēm, un cīnīties pret pretreakciju dzimumu līdztiesībai, nodrošinot, ka visa resursu mobilizēšanas un izdevumu sadales politika veicina dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīmē, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ir vispārējas dzimumu līdztiesības stratēģijas daļa, un tāpēc uzsver, ka ES iestāžu apņēmīga rīcība šajā jomā ir ļoti svarīga; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka netika pieņemta nekāda ES dzimumu līdztiesības stratēģija 2016.–2020. gadam un ka Stratēģiskās iesaistes dzimumu līdztiesības jomā statuss tika pazemināts uz dienestu darba dokumenta statusu; vēlreiz aicina Komisiju pieņemt ES sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības stratēģiju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Padomi atbloķēt direktīvu par dzimumu līdzsvaru biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū (tā sauktā direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs), lai vērstos pret būtisko līdzsvara trūkumu starp sievietēm un vīriešiem ekonomisko lēmumu pieņemšanā augstākajā līmenī; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina Padomi atbloķēt direktīvu par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi ārpus darba tirgus neatkarīgi no vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas vai reliģiskās pārliecības, kuras mērķis ir ar horizontālu pieeju paplašināt aizsardzību pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vēlreiz aicina Komisiju pārskatīt pārstrādāto Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK (1) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos un mudina veikt attiecīgu likumdošanas darbu, kura pamatā būtu Komisijas 2014. gada ieteikums par darba samaksas pārredzamību, lai novērstu noturīgās sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž nožēlu par to, ka ir apturēts darbs pie maternitātes atvaļinājuma direktīvas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju izstrādāt saskanīgu un vispusīgu ceļvedi, kā panākt dzimumu līdztiesību un aizsargāt sieviešu tiesību vienlīdzību, tostarp izskaust visu veidu vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju cieši sekot līdzi dzimumu līdztiesības veicināšanai un stāvoklim visvairāk skartajās dalībvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot institucionālajam, politikas un leģislatīvajam satvaram; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž bažas par to, ka reproduktīvo tiesību un sieviešu patstāvības pretinieki ir būtiski ietekmējuši valstu tiesību aktus un politiku, it sevišķi dažās dalībvalstīs, mēģinādami vājināt sieviešu veselības un reproduktīvās tiesības, jo īpaši attiecībā uz ģimenes plānošanas un kontracepcijas pieejamību, kā arī ierobežot vai likvidēt tiesības brīvprātīgi izbeigt grūtniecību; atkārto, ka ir jāpieņem mātes un vecāku aizsardzības politika, kas garantētu pamatīgu darbavietas un sociālās sistēmas atbalstu, kā arī politika, kura nodrošinātu ģimenes atbalsta infrastruktūru, pirmsskolas iestādes un aprūpi mājās slimniekiem un veciem cilvēkiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ieņem kritisku nostāju attiecībā uz feminisma un sieviešu tiesību aktīvisma nepienācīgu izmantojumu kūdīšanā uz rasismu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | iesaka dalībvalstīm nodrošināt, ka visiem jauniešiem tiek sniegta dzimumizglītība un attiecību izglītība; uzskata, ka svarīgs līdzeklis, kā novērst visu veidu vardarbību, sevišķi dzimumbalstītu vardarbību un jo īpaši jaunībā, ir vispusīgas izglītības stratēģijas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/109

---

P8_TA(2019)0112

Problēmjautājumi un stratēģijas cīņā pret sievietēm raksturīgām vēža slimībām un blakusslimībām

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par problēmjautājumiem un stratēģijām cīņā pret sievietēm raksturīgiem vēža veidiem un vēža blakusslimībām (2018/2782(RSP))

(2020/C 449/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 9.. 10. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 9.. 10. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pantu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 4. februārī Parīzē pirmajā pasaules samitā cīņai pret vēzi pieņemto Pretvēža hartu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 4. februārī Parīzē pirmajā pasaules samitā cīņai pret vēzi pieņemto Pretvēža hartu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 2. decembra Ieteikumu par vēžu skrīningu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 2. decembra Ieteikumu par vēžu skrīningu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojumu par vēža apkarošanu: Eiropas partnerība (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojumu par vēža apkarošanu: Eiropas partnerība (COM(2009)0291),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. septembra ziņojumu par tās 2009. gada 24. jūnija ziņojuma “Cīņa pret vēzi: Eiropas partnerības” īstenošanu un tās otro īstenošanas ziņojumu par Padomes 2003. gada 2. decembra ieteikumu par vēža skrīningu (2003/878/EK) (COM(2014)0584), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. septembra ziņojumu par tās 2009. gada 24. jūnija ziņojuma “Cīņa pret vēzi: Eiropas partnerības” īstenošanu un tās otro īstenošanas ziņojumu par Padomes 2003. gada 2. decembra ieteikumu par vēža skrīningu (2003/878/EK) (COM(2014)0584),

| — | ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par krūts vēzi Eiropas Savienībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par krūts vēzi Eiropas Savienībā (3),

| — | ņemot vērā 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par vēža apkarošanu paplašinātajā Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par vēža apkarošanu paplašinātajā Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu: Eiropas partnerība (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas paziņojumu par vēža apkarošanu: Eiropas partnerība (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par ar vecumu saistītu sieviešu slimību profilaksi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par ar vecumu saistītu sieviešu slimību profilaksi (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu garīgās veselības un klīniskās pētniecības jomā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu garīgās veselības un klīniskās pētniecības jomā (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. aprīļa Regulu (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. aprīļa Regulu (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (9),

| — | ņemot vērā CanCon vēža kontroles kopīgo pasākumu “European Guide on Quality Improvement in Comprehensive Cancer Control” (Eiropas vadlīnijas kvalitātes uzlabošanai visaptverošā vēža kontrolē), kas publicēts no 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CanCon vēža kontroles kopīgo pasākumu “European Guide on Quality Improvement in Comprehensive Cancer Control” (Eiropas vadlīnijas kvalitātes uzlabošanai visaptverošā vēža kontrolē), kas publicēts no 2017. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2017. gada publikāciju “Report of a European Survey on the Implementation of Breast Units: ECIBC-supporting information for breast cancer care policies and initiatives” (Ziņojums par Eiropas pētījumu par Krūšu bloku īstenošanu: ECIBC atbalsts informēšanai par krūts vēža pacientu aprūpes rīcībpolitiku un iniciatīvām), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2017. gada publikāciju “Report of a European Survey on the Implementation of Breast Units: ECIBC-supporting information for breast cancer care policies and initiatives” (Ziņojums par Eiropas pētījumu par Krūšu bloku īstenošanu: ECIBC atbalsts informēšanai par krūts vēža pacientu aprūpes rīcībpolitiku un iniciatīvām),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par Francijas uzņēmuma PIP ražotajiem bojātiem silikona gēla krūšu implantiem (10),

| — | ņemot vērā Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) 2012. gada 1. februārī publicēto atzinumu par Poly Implant Prothèse (PIP) uzņēmuma ražoto silikona krūšu implantu drošumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) 2012. gada 1. februārī publicēto atzinumu par Poly Implant Prothèse (PIP) uzņēmuma ražoto silikona krūšu implantu drošumu (11),

| — | ņemot vērā 2001. gada 13. jūnija rezolūciju par lūgumrakstiem, kas atzīti par pieņemamiem attiecībā uz silikona implantiem (lūgumraksti Nr. 0470/1998 un 0771/1998) (12), un jo īpaši nesen iesniegto lūgumrakstu Nr. 0663/2018 par krūšu implantiem un to ietekmi uz sieviešu veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 13. jūnija rezolūciju par lūgumrakstiem, kas atzīti par pieņemamiem attiecībā uz silikona implantiem (lūgumraksti Nr. 0470/1998 un 0771/1998) (12), un jo īpaši nesen iesniegto lūgumrakstu Nr. 0663/2018 par krūšu implantiem un to ietekmi uz sieviešu veselību,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par politikas problēmām un stratēģijām sieviešu vēža paveidu un līdzīgu saslimšanu novēršanai (O-000134/2018 – B8-0006/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par politikas problēmām un stratēģijām sieviešu vēža paveidu un līdzīgu saslimšanu novēršanai (O-000134/2018 – B8-0006/2019),

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzītas personu tiesības uz profilaktisko veselības aprūpi un ārstniecību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzītas personu tiesības uz profilaktisko veselības aprūpi un ārstniecību;

| B. | tā kā katram trešajam eiropietim dzīves laikā attīstās vēzis un ik gadu Eiropas Savienībā no vēža mirst aptuveni 1,3 miljoni cilvēku, kas veido aptuveni 26 % no visiem nāves gadījumiem (13); |
| --- | --- |

B.

tā kā katram trešajam eiropietim dzīves laikā attīstās vēzis un ik gadu Eiropas Savienībā no vēža mirst aptuveni 1,3 miljoni cilvēku, kas veido aptuveni 26 % no visiem nāves gadījumiem (13);

| C. | tā kā plaušu vēzis ir galvenais vēža izraisītas mirstības iemesls ES, kam seko kolorektālais vēzis un krūts vēzis; |
| --- | --- |

C.

tā kā plaušu vēzis ir galvenais vēža izraisītas mirstības iemesls ES, kam seko kolorektālais vēzis un krūts vēzis;

| D. | tā kā vēzis un vēža blakusslimības skar gan sievietes, gan vīriešus, bet katram dzimumam raksturīgi atšķirīgi vēža veidi vajadzīga atšķirīga pieeja diagnostikai un profilaksei, tāpēc ir vajadzīga mērķtiecīga politika; |
| --- | --- |

D.

tā kā vēzis un vēža blakusslimības skar gan sievietes, gan vīriešus, bet katram dzimumam raksturīgi atšķirīgi vēža veidi vajadzīga atšķirīga pieeja diagnostikai un profilaksei, tāpēc ir vajadzīga mērķtiecīga politika;

| E. | tā kā galvenie vēža veidi, kas skar sievietes, ir krūts, dzemdes un dzemdes kakla vēzis; tā kā krūts vēzis ir sieviešu vidū izplatītākais vēža veids, kas izraisa mirstību, ne tikai ES (16 %), bet visā pasaulē; |
| --- | --- |

E.

tā kā galvenie vēža veidi, kas skar sievietes, ir krūts, dzemdes un dzemdes kakla vēzis; tā kā krūts vēzis ir sieviešu vidū izplatītākais vēža veids, kas izraisa mirstību, ne tikai ES (16 %), bet visā pasaulē;

| F. | tā kā dati liecina, ka sievietes, kas strādā nakts maiņas, saskaras ar 30 % lielāku risku saslimt ar krūts vēzi; |
| --- | --- |

F.

tā kā dati liecina, ka sievietes, kas strādā nakts maiņas, saskaras ar 30 % lielāku risku saslimt ar krūts vēzi;

| G. | tā kā dati liecina, ka līdz pat pusi no visiem vēža izraisītajiem nāves gadījumiem var novērst (14), ja vēzis tiek konstatēts laikus un pienācīgi ārstēts; |
| --- | --- |

G.

tā kā dati liecina, ka līdz pat pusi no visiem vēža izraisītajiem nāves gadījumiem var novērst (14), ja vēzis tiek konstatēts laikus un pienācīgi ārstēts;

| H. | tā kā agrīnas diagnosticēšanas un savlaicīgas ārstēšanas gadījumā krūts vēža pacientu izdzīvošanas rādītājs var sasniegt 80 %; |
| --- | --- |

H.

tā kā agrīnas diagnosticēšanas un savlaicīgas ārstēšanas gadījumā krūts vēža pacientu izdzīvošanas rādītājs var sasniegt 80 %;

| I. | tā kā sievietēm, kuras cieš no vēža, bieži nākas saskarties ar nopietnām un bieži vien nepietiekami novērtētām psiholoģiskām problēmām, sevišķi tad, ja viņām veikta mastektomija vai histerektomija; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietēm, kuras cieš no vēža, bieži nākas saskarties ar nopietnām un bieži vien nepietiekami novērtētām psiholoģiskām problēmām, sevišķi tad, ja viņām veikta mastektomija vai histerektomija;

| J. | tā kā sieviešu gadījumā vēzis var negatīvi ietekmēt auglību un atstāt fiziskas sekas, (piemēram, sāpes, limfedēma u. c.); |
| --- | --- |

J.

tā kā sieviešu gadījumā vēzis var negatīvi ietekmēt auglību un atstāt fiziskas sekas, (piemēram, sāpes, limfedēma u. c.);

| K. | tā kā vēzis negatīvi ietekmē sieviešu personisko, sociālo un profesionālo dzīvi un smagi iedragā viņu pašnovērtējumu un sevis pieņemšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēzis negatīvi ietekmē sieviešu personisko, sociālo un profesionālo dzīvi un smagi iedragā viņu pašnovērtējumu un sevis pieņemšanu;

| L. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm un vīriešiem, kas cieš no vēža un vēža blakusslimībām un tāpēc saskaras ar īpašām problēmām veikt ģimenes pienākumus — aprūpēt bērnu, vecu cilvēku vai personu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

L.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm un vīriešiem, kas cieš no vēža un vēža blakusslimībām un tāpēc saskaras ar īpašām problēmām veikt ģimenes pienākumus — aprūpēt bērnu, vecu cilvēku vai personu ar invaliditāti;

| M. | tā kā ikvienai sievietei un vīrietim, kas slimo ar vēzi un vēža blakusslimībām, ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve skrīningam, ārstēšanai, kā arī samaksājamai un kvalitatīvai pēcterapijas palīdzībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā ikvienai sievietei un vīrietim, kas slimo ar vēzi un vēža blakusslimībām, ir jānodrošina vienlīdzīga piekļuve skrīningam, ārstēšanai, kā arī samaksājamai un kvalitatīvai pēcterapijas palīdzībai;

| N. | tā kā agrīnā vēža diagnosticēšana, veicot medicīniskās apskates, var glābt vēža skarto cilvēku dzīvības; tā kā tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot piekļuvi profilaktiskajiem pasākumiem, kas pieejami, veicot medicīniskās apskates; |
| --- | --- |

N.

tā kā agrīnā vēža diagnosticēšana, veicot medicīniskās apskates, var glābt vēža skarto cilvēku dzīvības; tā kā tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot piekļuvi profilaktiskajiem pasākumiem, kas pieejami, veicot medicīniskās apskates;

| O. | tā kā pat pašlaik ES joprojām ir daudzas būtiskas atšķirības gan dalībvalstīs, gan starp tām — privātajā un publiskajā sektorā, laukos un pilsētās, reģionos un pilsētās un pat vienas un tās pašas pilsētas slimnīcās, ja runa ir par sniegtās ārstēšanas kvalitāti; tā kā dalībvalstīm ir ļoti atšķirīgas veselības aizsardzības sistēmas un atšķirīgi standarti; tā kā saslimstības un mirstības rādītāji Centrāleiropā un Austrumeiropā ievērojami atšķiras no Eiropas vidējiem rādītājiem; tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par veselības aprūpes sistēmu organizāciju un vēža diagnosticēšanas un ārstēšanas nodrošināšanu; tā kā sadarbībai un paraugprakses apmaiņai ES līmenī ir liela pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

O.

tā kā pat pašlaik ES joprojām ir daudzas būtiskas atšķirības gan dalībvalstīs, gan starp tām — privātajā un publiskajā sektorā, laukos un pilsētās, reģionos un pilsētās un pat vienas un tās pašas pilsētas slimnīcās, ja runa ir par sniegtās ārstēšanas kvalitāti; tā kā dalībvalstīm ir ļoti atšķirīgas veselības aizsardzības sistēmas un atšķirīgi standarti; tā kā saslimstības un mirstības rādītāji Centrāleiropā un Austrumeiropā ievērojami atšķiras no Eiropas vidējiem rādītājiem; tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par veselības aprūpes sistēmu organizāciju un vēža diagnosticēšanas un ārstēšanas nodrošināšanu; tā kā sadarbībai un paraugprakses apmaiņai ES līmenī ir liela pievienotā vērtība;

| P. | tā kā ceļā uz vēža un vēža blakusslimību veiksmīgu ārstēšanu vienmēr būtu jāņem vērā īpašās vajadzības un novērotās atšķirības starp sievietēm un vīriešiem attiecībā uz profilaksi un vēža pacientu ārstēšanu, kā arī iekļaujoša saziņa starp pacientiem, izdzīvojušajiem vēža slimniekiem, ģimenes locekļiem, aprūpētājiem, medicīnas darbiniekiem un zinātniekiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ceļā uz vēža un vēža blakusslimību veiksmīgu ārstēšanu vienmēr būtu jāņem vērā īpašās vajadzības un novērotās atšķirības starp sievietēm un vīriešiem attiecībā uz profilaksi un vēža pacientu ārstēšanu, kā arī iekļaujoša saziņa starp pacientiem, izdzīvojušajiem vēža slimniekiem, ģimenes locekļiem, aprūpētājiem, medicīnas darbiniekiem un zinātniekiem;

| Q. | tā kā joprojām trūkst vispusīgas pieejas vēža pacientiem, jo ārstēšanas struktūra bieži ir neelastīga un neatspoguļo sieviešu vajadzības, jo īpaši jaunu sieviešu un LGBTIQ + sieviešu vajadzības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā joprojām trūkst vispusīgas pieejas vēža pacientiem, jo ārstēšanas struktūra bieži ir neelastīga un neatspoguļo sieviešu vajadzības, jo īpaši jaunu sieviešu un LGBTIQ + sieviešu vajadzības;

| R. | tā kā vēža skartajām sievietēm un vīriešiem ikvienā slimības stadijā vajadzētu būt piekļuvei precīzai informācijai, kā arī profilaksei, kvalitatīvam skrīningam, diagnostikai, monitoringam, ārstēšanai un atbalstam pēc atlabšanas; |
| --- | --- |

R.

tā kā vēža skartajām sievietēm un vīriešiem ikvienā slimības stadijā vajadzētu būt piekļuvei precīzai informācijai, kā arī profilaksei, kvalitatīvam skrīningam, diagnostikai, monitoringam, ārstēšanai un atbalstam pēc atlabšanas;

| S. | tā kā vēža ārstēšana atstāj smagas fizioloģiskas gan psiholoģiskas sekas un tā kā ir būtiski svarīgi nodrošināt labu dzīves kvalitāti pacientiem un viņu tuviniekiem, piedāvājot viņiem piemērotu atbalstu un palīdzību, kas pielāgota tieši viņu specifiskajai situācijai un vajadzībām; |
| --- | --- |

S.

tā kā vēža ārstēšana atstāj smagas fizioloģiskas gan psiholoģiskas sekas un tā kā ir būtiski svarīgi nodrošināt labu dzīves kvalitāti pacientiem un viņu tuviniekiem, piedāvājot viņiem piemērotu atbalstu un palīdzību, kas pielāgota tieši viņu specifiskajai situācijai un vajadzībām;

| T. | tā kā vēža ietekme uz cilvēku dzīvi un tā izraisītās cilvēku ciešanas rada lielu satraukumu un tā kā, apvienojot resursus, zināšanas un esošās tehnoloģijas, ir iespējams darīt daudz vairāk, lai glābtu dzīvības; |
| --- | --- |

T.

tā kā vēža ietekme uz cilvēku dzīvi un tā izraisītās cilvēku ciešanas rada lielu satraukumu un tā kā, apvienojot resursus, zināšanas un esošās tehnoloģijas, ir iespējams darīt daudz vairāk, lai glābtu dzīvības;

| U. | tā kā vēzis sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi un izdzīvojušām vēža pacientēm var rasties īpašas grūtības atgriezties darba dzīvē, izglītībā un ģimenes dzīvē; tā kā pierādījumi liecina, ka agrīniem psihosociāliem pasākumiem ir pozitīva ietekme uz bijušajiem vēža pacientiem ar nodarbinātību saistītu jautājumu atbalstā; tā kā psihosociālā un profesionālā rehabilitācija būtu jāattīsta, izmantojot uz indivīdu vērstu un dzimumsensitīvu pieeju; |
| --- | --- |

U.

tā kā vēzis sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi un izdzīvojušām vēža pacientēm var rasties īpašas grūtības atgriezties darba dzīvē, izglītībā un ģimenes dzīvē; tā kā pierādījumi liecina, ka agrīniem psihosociāliem pasākumiem ir pozitīva ietekme uz bijušajiem vēža pacientiem ar nodarbinātību saistītu jautājumu atbalstā; tā kā psihosociālā un profesionālā rehabilitācija būtu jāattīsta, izmantojot uz indivīdu vērstu un dzimumsensitīvu pieeju;

| V. | tā kā katru gadu tūkstošiem sieviešu saņem krūts protēzes medicīnisku vai estētisku iemeslu vai abu iemeslu kombinācijas dēļ, bet nav apsvērts risks, pirms implanti tiek ieteikti pacientēm; tā kā PIP lieta pievērsa visu uzmanību vienam ražotājam un netika veikta plaša un padziļināta pārējo ražotāju pārbaude; tā kā, izņemot PIP, krūšu implantu ražotāji šādiem mērķiem nesniedz nekādu informāciju par farmācijas rūpniecībā izmantotā silikona gēla sastāvu un nelielām vai būtiskām blaknēm; tā kā ražotāji nespēj nodrošināt 100 % pieguļošus implantus un implantu sūces problēma joprojām nav atrisināta; tā kā plīšanas biežums un risks, kas saistīts ar silikona izplatīšanos par visu organismu, ir reāla problēma; tā kā ķirurgiem būtu jāpiedāvā alternatīvas krūšu implantiem, kas ir gandrīz neatgriezeniska ķirurģiska manipulācija, kura var izraisīt gan sakropļošanu, gan nopietnas veselības problēmas sievietēm, tostarp vēzi un vēža blakusslimības; tā kā vairākos ziņojumos ir konstatēta tieša saikne starp silikona implantu un anaplastisku lielšūnu limfomas (ALCL) — retu nehodžkina limfomas paveidu, kas ir izraisījis vismaz 14 nāves gadījumu no vairāk nekā 409 reģistrētajiem nāves gadījumiem: |
| --- | --- |

V.

tā kā katru gadu tūkstošiem sieviešu saņem krūts protēzes medicīnisku vai estētisku iemeslu vai abu iemeslu kombinācijas dēļ, bet nav apsvērts risks, pirms implanti tiek ieteikti pacientēm; tā kā PIP lieta pievērsa visu uzmanību vienam ražotājam un netika veikta plaša un padziļināta pārējo ražotāju pārbaude; tā kā, izņemot PIP, krūšu implantu ražotāji šādiem mērķiem nesniedz nekādu informāciju par farmācijas rūpniecībā izmantotā silikona gēla sastāvu un nelielām vai būtiskām blaknēm; tā kā ražotāji nespēj nodrošināt 100 % pieguļošus implantus un implantu sūces problēma joprojām nav atrisināta; tā kā plīšanas biežums un risks, kas saistīts ar silikona izplatīšanos par visu organismu, ir reāla problēma; tā kā ķirurgiem būtu jāpiedāvā alternatīvas krūšu implantiem, kas ir gandrīz neatgriezeniska ķirurģiska manipulācija, kura var izraisīt gan sakropļošanu, gan nopietnas veselības problēmas sievietēm, tostarp vēzi un vēža blakusslimības; tā kā vairākos ziņojumos ir konstatēta tieša saikne starp silikona implantu un anaplastisku lielšūnu limfomas (ALCL) — retu nehodžkina limfomas paveidu, kas ir izraisījis vismaz 14 nāves gadījumu no vairāk nekā 409 reģistrētajiem nāves gadījumiem:

| W. | tā kā vides faktori ietekmē veselību, jo daži zināmi kancerogēni veicina paaugstinātu saslimšanas risku kā sievietēm, tā vīriešiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā vides faktori ietekmē veselību, jo daži zināmi kancerogēni veicina paaugstinātu saslimšanas risku kā sievietēm, tā vīriešiem;

| X. | tā kā paredzamā dzīves ilguma palielināšanās nākotnē radīs zinātniskus, demogrāfiskus un medicīniskus izaicinājumus, jo sievietes vidēji dzīvo ilgāk nekā vīrieši; |
| --- | --- |

X.

tā kā paredzamā dzīves ilguma palielināšanās nākotnē radīs zinātniskus, demogrāfiskus un medicīniskus izaicinājumus, jo sievietes vidēji dzīvo ilgāk nekā vīrieši;

| Y. | tā kā augstas kvalitātes vēža cēloņu un ārstēšanas pētījumiem ir būtiska nozīme profilakses, diagnostikas, sekmīgas ārstēšanas un atklātas patoloģijas pārvaldības uzlabošanā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā augstas kvalitātes vēža cēloņu un ārstēšanas pētījumiem ir būtiska nozīme profilakses, diagnostikas, sekmīgas ārstēšanas un atklātas patoloģijas pārvaldības uzlabošanā;

| Z. | tā kā labākās pieejamās atsevišķu vēža veidu ārstēšanas metodes var likt pacientiem doties ceļā ārpus to reģioniem vai dalībvalstīm, lai piekļūtu dzīvību glābjošām procedūrām; tā kā pacienti, kuriem nepieciešama ārstēšana valstīs ārpus ES, var saskarties ar nopietniem šķēršļiem savlaicīgai piekļuvei procedūrām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā labākās pieejamās atsevišķu vēža veidu ārstēšanas metodes var likt pacientiem doties ceļā ārpus to reģioniem vai dalībvalstīm, lai piekļūtu dzīvību glābjošām procedūrām; tā kā pacienti, kuriem nepieciešama ārstēšana valstīs ārpus ES, var saskarties ar nopietniem šķēršļiem savlaicīgai piekļuvei procedūrām;

| AA. | tā kā atsevišķās nozarēs sievietes veido lielāko daļu darbaspēka un bieži vien ir pakļautas lielākam ar darbu saistīta vēža attīstības riskam, jo ir pakļautas kancerogēnu materiālu iedarbībai, |
| --- | --- |

AA.

tā kā atsevišķās nozarēs sievietes veido lielāko daļu darbaspēka un bieži vien ir pakļautas lielākam ar darbu saistīta vēža attīstības riskam, jo ir pakļautas kancerogēnu materiālu iedarbībai,

| 1. | atzinīgi vērtē agrīnas atklāšanas līmenī panākto progresu, kas ir uzlabojis izdzīvošanas rādītājus krūts vēža pacientu vidū, un norāda, ka visām dalībvalstīm būtu jācenšas uzlabot citu vēža veidu, piemēram, olnīcu vai dzemdes kakla vēža, un šo vēža veidu blakusslimību ārstēšanas iespējas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka krūts vēzis ir visbiežāk sastopamais mirstību izraisošais vēža veids sieviešu vidū ES, kam seko plaušu, kolorektālais un aizkuņģa dziedzera vēzis, savukārt vīriešu vidū visbiežāk izplatītie vēža veidi ir prostatas un plaušu vēzis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt vienošanās par to, ka cīņa pret vēzi ir veselības politikas prioritāte, izstrādājot un ieviešot visaptverošu ES stratēģiju un uz pierādījumiem balstītu, izmaksu ziņā efektīvu politiku cīņai pret vēzi un vēža blakusslimībām; uzsver, ka šajā politikā tiktu ņemtas vērā sieviešu un vīriešu īpašās vajadzības, apkopojot precīzus un visaptverošus datus par saslimstību ar vēzi/izdzīvošanas datiem, kas sadalīti pēc dzimuma, lai nodrošinātu, ka uz vēža pacientiem tiek vērstas piemērotas darbības, vienlaikus veicot pētījumus, uzsākot profilakses darbu pret konkrētiem vēža veidiem un nodrošinot piekļuvi precīzai informācijai, skrīningam, diagnostikai, monitoringam, ārstēšanai un pēcterapijas atbalstam, lai garantētu medicīnisku veselības aprūpi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka, lai gan katra dalībvalsts ir atbildīga par veselības aprūpes sistēmu organizēšanu un ilgtermiņa veselības aprūpes sniegšanu, sadarbība Eiropas līmenī un efektīva ES līdzekļu izmantošana var palīdzēt izstrādāt efektīvu ES stratēģiju cīņai pret vēzi un vēža blakusslimībām, jo tā atbalsta un papildina pasākumus, kas tiek veikti reģionālā un valsts līmenī, palīdz dalībvalstīm risināt kopīgās problēmas; tādēļ aicina Komisiju kalpot par platformu paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm attiecībā uz vēža pacientu aprūpes modeļiem un vēža programmu standartiem, kas pielāgoti individuālām situācijām un finanšu iespējām, lai radītu sinerģijas kopīgu problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai uzlabotu ES mēroga koordināciju sievietēm raksturīgo vēža veidu pētniecības jomā, jo pašlaik ES tā ir ļoti sadrumstalota un atšķirīga; aicina Komisiju labāk izmantot Inovatīvo partnerību vēža apkarošanai (iPAAC), lai panāktu labāku koordināciju, jo īpaši attiecībā uz olnīcu vēzi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis veidot izpratnes veicināšanas kampaņas par dzimumspecifiskiem vēža veidiem, kas nesamērīgi skar sievietes, un to, kā izvairīties no vēža, sniedzot informāciju par dzīvesveida faktoriem, ko iespējams mainīt vēža profilaksei, piemēram, uzturu, alkohola patēriņu un fiziskām kustībām; uzsver, ka ar šīm kampaņām vajadzētu arī mudināt sievietes piedalīties krūts un dzemdes kakla vēža skrīninga programmās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina dalībvalstis nodrošināt veselības izglītības un veselībpratības programmas un kampaņas, kuru mērķis ir iespēcināt sievietes un meitenes un nodrošināt viņām instrumentus, lai papildus publiskiem, visaptverošiem un bezmaksas veselības aprūpes pakalpojumiem pavērtu pašaprūpes iespējas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis sadarboties vēža profilakses jomā, pilnībā īstenojot Eiropas pretvēža rīcības kodeksu (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties izlēmīgi, lai samazinātu sieviešu un vīriešu pakļautību kancerogēniem, reproduktīvajai sistēmai toksiskām vielām un endokrīnajiem disruptoriem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver vīriešu, jo īpaši transpersonu, īpašo situāciju, kurus skar krūts vai dzemdes vēzis; mudina dalībvalstis nodrošināt garīgās veselības aprūpes pakalpojumus, kas pielāgoti pārdzīvojumiem, kādus šādas personas var piedzīvot; uzsver, ka ir svarīgi ar atbilstīgu apmācību, informēt mediķus un paramediķus par šāda veida situācijām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārto, ka ir jāizplata konkrēts un precīzs materiāls, un aicina Komisiju un dalībvalstis rīkot informācijas kampaņas, kas pielāgotas dažādiem vēža veidiem un dažādām pacientu grupām neatkarīgi no tā, vai pacienti ir sievietes vai vīrieši, ņemot vērā visus būtiskos faktorus, piemēram, ģimenes vēsturi, vecumu, sociāli ekonomisko stāvokli vai dzīvesvietu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka vienai trešdaļai iedzīvotāju joprojām nav pieejama augstas kvalitātes vēža reģistrācija, galvenokārt reģionos, kuros ir visnabadzīgākie resursi un vissliktākais iedzīvotāju veselības stāvoklis; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus izveidot vēža reģistrus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārto, ka datu vākšana par vēža skrīninga darbībām būtu jāsasaista ar Eurostat Eiropas veselības aptauju apsekojumu (EHIS) un valstu veselības aptauju apsekojumiem, lai iegūtu precīzāku informāciju par skrīningu apmeklējumu un laika intervāliem starp spontāniem un organizētiem skrīningiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt informatīvas un izpratnes veicināšanas kampaņas vidusskolās par cilvēka papilomas vīrusu (HPV), lai informētu meitenes un jaunas sievietes par šo infekciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina dalībvalstis veicināt to, ka tiek izveidoti mūsdienīgi centri, kuros kvalificēti aprūpes speciālisti, psihologi un cita veida medicīniskais personāls onkoloģiskajos pacientiem piedāvā specializētu psiholoģisko palīdzību, lai risinātu vēža pacientu īpašās problēmas ārstēšanas laikā, sniedzot dažāda veida psiholoģisko atbalstu; norāda, ka tehnoloģijas medicīnas jomā visu laiku attīstās, tāpēc medicīnas darbiniekiem ir pastāvīgi jāapgūst zināšanas, kas ir būtiski svarīgas vēža agrīnai atklāšanai un kvalitatīvai ārstēšanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina dalībvalstis stiprināt kopienā balstītas aprūpes attīstību, iekļaujot tajā plašāku pakalpojumu klāstu, kas nepieciešami izdzīvojušajiem vēža pacientiem un cilvēkiem ar hroniskām slimībām; uzsver, ka kopienā balstīta aprūpe būtu jāattīsta dzimumsensitīvā veidā, lai, ņemot vērā viņu psihosociālās vajadzības, apmierinātu vēzi pārdzīvojušo sieviešu īpašās vajadzības brīdī, kad viņas atgriežas izglītībā, apmācībā, darbā un ģimenes dzīvē; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu Eiropas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izstrādei attiecībā uz krūts vēža ārstniecības pakalpojumiem; apgalvo, ka šai sistēmai būtu jāsniedz vadlīnijas rehabilitācijai, pārcietušo personu atbalstam un paliatīvajai aprūpei, īpašu uzmanību pievēršot vēža pacienšu vajadzībām un vēzi pārdzīvojušajiem cilvēkiem, kas atrodas neaizsargātības situācijā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis uzlabot piekļuvi savlaicīgam skrīningam, efektīvāk izmantojot finansējumu un piešķirot šim mērķim vairāk resursu, un sākt izpratnes veidošanas kampaņas, kas mudinātu visas riska grupas izmantot agrīnas medicīniskās apskates; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis cita starpā izmantot ES līdzekļus, piemēram, Eiropas strukturālos un kohēzijas fondu un Eiropas Investīciju bankas finansējumu, lai radītu kvalitāti nodrošinošus skrīninga, profilakses un ārstēšanas centrus, kas ir viegli pieejami visiem pacientiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu un dažādu ES finansējuma iespēju izmantošanu finansēt pakalpojumus, kas sniedz atbalstu ģimenēm, kurās kāds ir vēža slimnieks, tostarp nodrošināt ģimenes konsultēšanu un auglības konsultācijas vēža pacientiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina Komisiju veikt pasākumus, lai pilnībā atbalstītu PVO stratēģiju par dzemdes kakla vēža izskaušanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošo tiesisko regulējumu, jo īpaši uzraudzības, vigilances un inspekciju jomā attiecībā uz augsta riska medicīnas ierīču izmantošanu un to ietekmi uz sieviešu veselību; aicina tās turpināt izstrādāt pasākumus, lai garantētu krūšu implantu drošību; uzskata, ka steidzami jāveic ar šādiem implantiem saistīto risku padziļināts novērtējums, sevišķi ņemot vērā vēža gadījumus un jo īpaši anaplastisko lielo šūnu limfomu (ALCL) sievietēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina izveidot izmeklēšanas komiteju, kas pētītu silikona implantu ietekmi uz sieviešu veselību un jo īpaši iespējamo saikni ar vēža veidiem un vēža blakusslimībām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa lielāku uzmanību un resursus veltīt agrīnai olnīcu vēža diagnosticēšanai un fundamentālajiem šī vēža veida pētījumiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina Komisiju par prioritāti izvirzīt pasākumus, ar kuriem likvidēt plaisu starp Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm un Eiropas vidējo rādītāju olnīcu un dzemdes kakla vēža gadījumu skaita un mirstības līmenī, likvidējot strukturālo nevienlīdzību starp valstīm, šajā nolūkā organizējot efektīvus un rentablus vēža skrīninga pakalpojumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis pievērst uzmanību arī to sieviešu un vīriešu dzīves kvalitātes uzlabošanai, kuri ir vēža un vēža blakusslimību pacienti, bet kuri nav ārstējami, piemēram, atbalstot paliatīvās aprūpes iestāžu veidošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par darba un privātās dzīves līdzsvaru darba ņēmējiem un aprūpētājiem; uzsver, ka tajā būtu jāiekļauj konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vēža risku sievietēm, kas strādā nakts maiņās; šajā sakarā uzsver, cik liela nozīme ir indivīda tiesībām uz atvaļinājumu un tiesībām prasīt elastīgu darba režīmu, kas ļautu risināt īpašās problēmas, ar kurām saskaras strādājoši vecāki un/vai aprūpētāji, kuri rūpējas par slimniekiem, kuri slimo ar vēzi un vēža blakusslimībām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000119111

(2)  OV L 327, 16.12.2003., 34. lpp.

(3)  OV C 68 E, 18.3.2004., 611. lpp.

(4)  OV C 313 E, 20.12.2006., 273. lpp.

(5)  OV C 247 E, 15.10.2009., 11. lpp.

(6)  OV C 81 E, 15.3.2011., 95. lpp.

(7)  OV C 434, 23.12.2015., 38. lpp.

(8)  OV C 252, 18.7.2018., 99. lpp.

(9)  OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.

(10)  OV C 332 E, 15.11.2013., 89. lpp.

(11)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_034.pdf

(12)  OV C 53 E, 28.2.2002., 231. lpp.

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cancer_statistics

(14)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/en/

(15)  http://cancer-code-europe.iarc.fr/index.php/en/

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/115

---

P8_TA(2019)0113

Marihuānas lietošana medicīniskos nolūkos

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra rezolūcija par marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos (2018/2775(RSP))

(2020/C 449/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos (O-000122/2018 – B8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos (O-000122/2018 – B8-0001/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā kaņepju auga sastāvā ir vairāk nekā 480 savienojumu, to starpā vairāk nekā 100 kanabinoīdu, kas sastāv gan no psihoaktīviem savienojumiem, gan tādiem, kas nav psihoaktīvi; tā kā daudzi savienojumi, kas ir kaņepju auga sastāvā, ir unikāli marihuānai; |
| --- | --- |

A.

tā kā kaņepju auga sastāvā ir vairāk nekā 480 savienojumu, to starpā vairāk nekā 100 kanabinoīdu, kas sastāv gan no psihoaktīviem savienojumiem, gan tādiem, kas nav psihoaktīvi; tā kā daudzi savienojumi, kas ir kaņepju auga sastāvā, ir unikāli marihuānai;

| B. | tā kā vislabāk zināmie kanabionīdi, kas konstatēti marihuānā, ir delta-9-tetrahidrokanabinols (THC) un kanabidiols (CBD) — galvenā psihoaktīvā un atkarību izraisošā viela marihuānā ir THC, savukārt CBD nav apreibinošu vai atkarību izraisošu īpašību; |
| --- | --- |

B.

tā kā vislabāk zināmie kanabionīdi, kas konstatēti marihuānā, ir delta-9-tetrahidrokanabinols (THC) un kanabidiols (CBD) — galvenā psihoaktīvā un atkarību izraisošā viela marihuānā ir THC, savukārt CBD nav apreibinošu vai atkarību izraisošu īpašību;

| C. | tā kā daudziem citiem kaņepju auga sastāvā esošajiem kanabinoīdiem, piemēram, kanabichromēnam (CBC), kanabinolam, kanabidiolskābei, kanabigerolam un tetrahidrokanabivarīnam, var būt neiroaizsargājoša iedarbība, tie var palīdzēt mazināt pacientiem atsevišķus simptomus — piemēram, hroniskas sāpes, iekaisumu vai bakteriālās infekcijas — un var veicināt kaulu augšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudziem citiem kaņepju auga sastāvā esošajiem kanabinoīdiem, piemēram, kanabichromēnam (CBC), kanabinolam, kanabidiolskābei, kanabigerolam un tetrahidrokanabivarīnam, var būt neiroaizsargājoša iedarbība, tie var palīdzēt mazināt pacientiem atsevišķus simptomus — piemēram, hroniskas sāpes, iekaisumu vai bakteriālās infekcijas — un var veicināt kaulu augšanu;

| D. | tā kā uz marihuānas produktiem, ko lieto medicīniskos nolūkos, plašā mērā atsaucas kā uz “medicīnisko marihuānu”; tā kā no juridiskā viedokļa šis termins ir visnotaļ nenoteikts un tas joprojām ir neviennozīmīgs, un to var interpretēt dažādi; tā kā termins “medicīniskā marihuāna” būtu jānošķir no marihuānu saturošām zālēm, par kurām ir veikta klīniskā izpēte un kurām ir saņemts regulatora apstiprinājums; |
| --- | --- |

D.

tā kā uz marihuānas produktiem, ko lieto medicīniskos nolūkos, plašā mērā atsaucas kā uz “medicīnisko marihuānu”; tā kā no juridiskā viedokļa šis termins ir visnotaļ nenoteikts un tas joprojām ir neviennozīmīgs, un to var interpretēt dažādi; tā kā termins “medicīniskā marihuāna” būtu jānošķir no marihuānu saturošām zālēm, par kurām ir veikta klīniskā izpēte un kurām ir saņemts regulatora apstiprinājums;

| E. | tā kā ANO konvencijas un starptautiskās tiesības neliedz marihuānu vai marihuānu saturošus izstrādājumus lietot kā zāles konkrēta veselības stāvokļa ārstēšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO konvencijas un starptautiskās tiesības neliedz marihuānu vai marihuānu saturošus izstrādājumus lietot kā zāles konkrēta veselības stāvokļa ārstēšanai;

| F. | tā kā ES dalībvalstīs ļoti atšķiras pieeja to tiesību aktos attiecībā uz marihuānu, tostarp tiesību aktos par marihuānu medicīniskām vajadzībām, piemēram, atļautā THC un CBD maksimāli pieļaujamā koncentrācija, un tas var radīt grūtības valstīm, kuras piemēro piesardzīgāku pieeju; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES dalībvalstīs ļoti atšķiras pieeja to tiesību aktos attiecībā uz marihuānu, tostarp tiesību aktos par marihuānu medicīniskām vajadzībām, piemēram, atļautā THC un CBD maksimāli pieļaujamā koncentrācija, un tas var radīt grūtības valstīm, kuras piemēro piesardzīgāku pieeju;

| G. | tā kā neviena ES dalībvalsts neatļauj smēķēt marihuānu medicīniskos nolūkos un neatļauj audzēt mājās marihuānu medicīniskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā neviena ES dalībvalsts neatļauj smēķēt marihuānu medicīniskos nolūkos un neatļauj audzēt mājās marihuānu medicīniskiem nolūkiem;

| H. | tā kā politikā attiecībā uz medicīnisko marihuānu attīstās gan ES, gan visā pasaulē; tā kā joprojām — pat starp valstu pārvaldes iestādēm — pastāv pārpratums saistībā ar marihuānas dažādo izmantošanu, kurš bieži vien sajauc marihuānas legalizāciju izmantošanai atpūtas nolūkos ar nepieciešamību nodrošināt drošu un likumīgu piekļuvi marihuānai medicīniskos nolūkos visiem pacientiem, kam tas ir vajadzīgs; |
| --- | --- |

H.

tā kā politikā attiecībā uz medicīnisko marihuānu attīstās gan ES, gan visā pasaulē; tā kā joprojām — pat starp valstu pārvaldes iestādēm — pastāv pārpratums saistībā ar marihuānas dažādo izmantošanu, kurš bieži vien sajauc marihuānas legalizāciju izmantošanai atpūtas nolūkos ar nepieciešamību nodrošināt drošu un likumīgu piekļuvi marihuānai medicīniskos nolūkos visiem pacientiem, kam tas ir vajadzīgs;

| I. | tā kā marihuānas lietošana vispār var izraisīt atkarību un ir saistīta ar būtiskām sociālām un veselības problēmām; tā kā tādēļ joprojām ir vajadzīga atkarības profilakse un uzraudzība un kontrole attiecībā uz nelikumīgu praksi, jo īpaši tad, ja medicīniskā marihuāna tiks izmantota plašāk; |
| --- | --- |

I.

tā kā marihuānas lietošana vispār var izraisīt atkarību un ir saistīta ar būtiskām sociālām un veselības problēmām; tā kā tādēļ joprojām ir vajadzīga atkarības profilakse un uzraudzība un kontrole attiecībā uz nelikumīgu praksi, jo īpaši tad, ja medicīniskā marihuāna tiks izmantota plašāk;

| J. | tā kā par situāciju uz 2018. gada jūniju nevienām marihuānu saturošām zālēm nebija izsniegta atļauja Eiropas Zāļu aģentūras centralizētajā atļaujas piešķiršanas procedūrā un šajā procedūrā tika izskatīts tikai viens šāds produkts; |
| --- | --- |

J.

tā kā par situāciju uz 2018. gada jūniju nevienām marihuānu saturošām zālēm nebija izsniegta atļauja Eiropas Zāļu aģentūras centralizētajā atļaujas piešķiršanas procedūrā un šajā procedūrā tika izskatīts tikai viens šāds produkts;

| K. | tā kā savstarpējās atzīšanas procedūrā ir tikušas atļautas tikai vienas marihuānu saturošas zāles, saņemot tirdzniecības atļauju 17 ES dalībvalstīs multiplās sklerozes izraisītu spazmu ārstēšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā savstarpējās atzīšanas procedūrā ir tikušas atļautas tikai vienas marihuānu saturošas zāles, saņemot tirdzniecības atļauju 17 ES dalībvalstīs multiplās sklerozes izraisītu spazmu ārstēšanai;

| L. | tā kā esošās zinātniskās literatūras apskats par medicīnā lietotās marihuānas tematu sniedz pārliecinošus vai būtiskus pierādījumus, ka marihuānai un kanabinoīdiem piemīt terapeitiska iedarbība, piemēram, hronisku sāpju ārstēšanā pieaugušajiem (piem., saslimšanas ar vēzi gadījumā), kā pretvemšanas līdzeklim, ārstējot ķīmijterapijas izraisītu nelabumu un vemšanu, un atvieglojot spazmas simptomus, par kuriem sūdzas pacienti, kas slimo ar multiplo sklerozi, un ir efektīva iedarbība, ārstējot pacientus, kas cieš no trauksmes, pēctraumas stresa sindroma (PTSD) un depresijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā esošās zinātniskās literatūras apskats par medicīnā lietotās marihuānas tematu sniedz pārliecinošus vai būtiskus pierādījumus, ka marihuānai un kanabinoīdiem piemīt terapeitiska iedarbība, piemēram, hronisku sāpju ārstēšanā pieaugušajiem (piem., saslimšanas ar vēzi gadījumā), kā pretvemšanas līdzeklim, ārstējot ķīmijterapijas izraisītu nelabumu un vemšanu, un atvieglojot spazmas simptomus, par kuriem sūdzas pacienti, kas slimo ar multiplo sklerozi, un ir efektīva iedarbība, ārstējot pacientus, kas cieš no trauksmes, pēctraumas stresa sindroma (PTSD) un depresijas;

| M. | tā kā ir pierādījumi, ka marihuāna vai kanabinoīdi var būt iedarbīgi, lai uzlabotu apetīti un mazinātu svara zudumu, kas saistīts ar HIV/AIDS, atvieglotu garīgo traucējumu simptomus, piemēram, psihozes vai Tureta (Tourette) sindroma simptomus, un lai atvieglotu epilepsijas simptomus, kā arī simptomus saistībā ar Alcheimera slimību, artrītu, astmu, vēzi, Krona slimību un glaukomu, un ka tie arī palīdz mazināt aptaukošanās un saslimšanas ar diabētu risku un mazināt sāpes saistībā ar menstruāciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir pierādījumi, ka marihuāna vai kanabinoīdi var būt iedarbīgi, lai uzlabotu apetīti un mazinātu svara zudumu, kas saistīts ar HIV/AIDS, atvieglotu garīgo traucējumu simptomus, piemēram, psihozes vai Tureta (Tourette) sindroma simptomus, un lai atvieglotu epilepsijas simptomus, kā arī simptomus saistībā ar Alcheimera slimību, artrītu, astmu, vēzi, Krona slimību un glaukomu, un ka tie arī palīdz mazināt aptaukošanās un saslimšanas ar diabētu risku un mazināt sāpes saistībā ar menstruāciju;

| N. | tā kā joprojām ir maz oficiālo datu par medicīniskās marihuānas izpēti un pētījumu finansēšanu; tā kā pašreizējās pētījumu programmas laikā Eiropas Savienībā pētījumi par medicīnisko marihuānu nav saņēmuši nekādu tiešu atbalstu un koordinācija attiecībā uz pētniecības projektiem par medicīnisko marihuānu dalībvalstīs bija vāja; |
| --- | --- |

N.

tā kā joprojām ir maz oficiālo datu par medicīniskās marihuānas izpēti un pētījumu finansēšanu; tā kā pašreizējās pētījumu programmas laikā Eiropas Savienībā pētījumi par medicīnisko marihuānu nav saņēmuši nekādu tiešu atbalstu un koordinācija attiecībā uz pētniecības projektiem par medicīnisko marihuānu dalībvalstīs bija vāja;

| O. | tā kā ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas 2013.–2020. gadam īstenošanas izvērtējumā tika atzīts, ka plašs ieinteresēto personu loks ir norādījis uz diskusijas trūkumu par jaunākajām tendencēm marihuānas politikā un ka tas ir viens no visbiežāk izvirzītajiem jautājumiem, noskaidrojot, kādus jautājumus stratēģija nav ietvērusi; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijas 2013.–2020. gadam īstenošanas izvērtējumā tika atzīts, ka plašs ieinteresēto personu loks ir norādījis uz diskusijas trūkumu par jaunākajām tendencēm marihuānas politikā un ka tas ir viens no visbiežāk izvirzītajiem jautājumiem, noskaidrojot, kādus jautājumus stratēģija nav ietvērusi;

| P. | tā kā nav vienotas standartizācijas sistēmas to zāļu apzīmēšanai, kas satur THC un CBD, un citus kanabinoīdus, kas atrodami kaņepju auga sastāvā; |
| --- | --- |

P.

tā kā nav vienotas standartizācijas sistēmas to zāļu apzīmēšanai, kas satur THC un CBD, un citus kanabinoīdus, kas atrodami kaņepju auga sastāvā;

| Q. | tā kā ES valstīs medicīnas personālam — medicīnas studentiem, ārstiem un farmaceitiem, psihiatriem un citiem — ir maz informācijas vai nav nekādas ticamas informācijas par tādu zāļu iedarbību, kas satur THC un CBD, tāpat arī trūkst informācijas un uzmanības saasināšanas kampaņu, kas būtu domātas jauniešiem un topošajām mātēm; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES valstīs medicīnas personālam — medicīnas studentiem, ārstiem un farmaceitiem, psihiatriem un citiem — ir maz informācijas vai nav nekādas ticamas informācijas par tādu zāļu iedarbību, kas satur THC un CBD, tāpat arī trūkst informācijas un uzmanības saasināšanas kampaņu, kas būtu domātas jauniešiem un topošajām mātēm;

| R. | tā kā nav ES iekšēja regulējuma attiecībā uz marihuānu saturošu zāļu laišanu tirgū, |
| --- | --- |

R.

tā kā nav ES iekšēja regulējuma attiecībā uz marihuānu saturošu zāļu laišanu tirgū,

| 1. | aicina Komisiju un valstu iestādes sadarboties, lai sniegtu juridisku medicīniskās marihuānas definīciju, un izšķirt skaidru nodalījumu starp Eiropas Zāļu aģentūras EMA vai citu regulatīvo aģentūru apstiprinātām marihuānu saturošām zālēm, medicīnisko marihuānu, kas nav pamatota ar klīnisko izpēti, un citiem kaņepju pielietojumiem (piemēram, atpūtas vai rūpniecības); |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, pētījumi par potenciālo labumu, ko var dot zāles, kas iegūtas no marihuānas, un par marihuānu kopumā nesaņem pietiekamu finansējumu un ka tas būtu pienācīgi jārisina nākamajā, 9. Pamatprogrammā un valstu pētniecības programmās, lai inter alia izpētītu THC, CBD un citu kanabinoīdu iespējamo izmantošanu ārstēšanas vajadzībām, kā arī to ietekmi uz cilvēka organismu, tostarp pieredzi, kas gūta no marihuānas ārpusindikāciju ordinēšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērsties jautājumam par regulatīvajiem, finansiālajiem un kultūras šķēršļiem, kas ietekmē zinātnisko izpēti par marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos un izpēti par marihuānu kopumā; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt nepieciešamos nosacījumus, kas vajadzīgi, lai varētu veikt uzticamu, neatkarīgu zinātnisko izpēti, kuras pamatā ir plašs materiālu klāsts un kura tiktu veikta par marihuānas izmantošanu medicīniskos nolūkos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju noteikt prioritārās jomas pētījumiem par marihuānu medicīniskām vajadzībām, vienojoties ar kompetentajām iestādēm un pamatojoties uz novatorisku pētniecību citās valstīs, un koncentrējot uzmanību uz tām jomām, kurās varētu būt vislielākā pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis vairāk iesaistīties izpētes darbībās un veicināt inovācijas saistībā ar projektiem, kas attiecas uz marihuānas lietošanu medicīniskos nolūkos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai nodrošinātu visaugstākos standartus no marihuānas iegūtu produktu neatkarīgai pētniecībai, izstrādei, atļauju piešķiršanai, laišanai tirgū, farmakovigilancei un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai; uzsver, ka ir nepieciešams standartizēt un unificēt izstrādājumus, kuros ir marihuānu saturošas zāles; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, cik svarīga ir cieša sadarbība un koordinācija ar Pasaules Veselības organizāciju (PVO) saistībā ar turpmākiem ES pasākumiem medicīniskās marihuānas jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izveidot tīklu, kas savienotu EMA, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA), atbildīgās valstu iestādes un pacientu organizācijas, pilsonisko sabiedrību, sociālos partnerus, patērētāju organizācijas, veselības aprūpes speciālistus un NVO, kā arī citas ieinteresētās personas, lai nodrošinātu efektīvu stratēģijas īstenošanu attiecībā uz marihuānu saturošām zālēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis nodrošināt medicīnas speciālistiem pienācīgu medicīnisko apmācību un veicināt plašākas zināšanas par medicīnisko marihuānu, pamatojoties uz neatkarīgu un plaša mēroga pētniecību; turklāt aicina dalībvalstis ļaut ārstiem brīvi pieņemt lēmumu profesionālā līmenī un izrakstīt regulatora apstiprinātas marihuānu saturošas zāles pacientiem ar attiecīgo veselības stāvokli un ļaut farmaceitiem likumīgi apkalpot šīs receptes; uzsver, ka ir nepieciešama apmācība un piekļuve literatūrai, kas paredzēta visam medicīnas personālam — piemēram, medicīnas studentiem, ārstiem un farmaceitiem, — par neatkarīgu zinātnisko pētījumu rezultātiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai uzlabotu vienlīdzīgu piekļuvi marihuānu saturošām zālēm un nodrošinātu, ka, ja tās ir atļautas, izdevumus par zālēm, kuras ir efektīvas noteikta veselība stāvokļa ārstēšanai, sedz veselības apdrošināšanas shēmas, kā tas ir citu zāļu gadījumā; aicina dalībvalstis nodrošināt pacientiem drošas un vienlīdzīgas iespējas izvēlēties starp dažādiem marihuānu saturošu zāļu veidiem, vienlaikus nodrošinot, ka pacientiem ārstēšanās laikā līdzās ir specializējušies medicīnas speciālisti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka, lai nodrošinātu, ka pacientiem ir piekļuve pareizajai terapijai, kas ir īpaša un paredzēta to individuālajām vajadzībām kā pacientiem ar vienu vai vairākiem traucējumiem, ir būtiski, lai pacientiem tiktu sniegta visaptveroša informācija par pilnu auga sastāvdaļu profila diapazonu, ko izmanto piedāvātajās zālēs. norāda, ka šāda informācija pavērtu iespējas pacientiem un ļautu praktizējošiem ārstiem izrakstīt zāles, ņemot vērā pacienta holistiskās vajadzības un attiecīgo terapiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis pārskatīt attiecīgos tiesību aktus par marihuānu saturošu zāļu izmantošanu, ja zinātniskie pētījumi pierāda, ka ar parastajām zālēm, kurām nav atkarību izraisošās ietekmes, tādu pašu labvēlīgu ietekmi panākt nevar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai būtu pietiekami pieejamas marihuānu saturošas zāles faktisko vajadzību segšanai — vai nu veicot ražošanu saskaņā ar dalībvalstu nacionālajiem medicīnas standartiem, vai varbūt ar importu, kas atbilst to nacionālajām prasībām attiecībā uz marihuānu saturošām zālēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka droša un kontrolēta marihuāna, ko lieto medicīniskos nolūkos, var būt tikai tādu no marihuānas iegūtu produktu veidā, kam veikta klīniskā izpēte, regulatīvais novērtējums un apstiprinājums; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Komisiju nodrošināt, lai pētījumi par medicīnisko marihuānu un tās izmantošana Savienībā nekādā veidā neatbalstītu noziedzīgus narkotiku tīklus un neizraisītu to izplešanos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka marihuānu saturošu zāļu visaptverošs un ar pierādījumiem pamatots regulējums nozīmētu papildu resursus valsts iestādēm, tas ierobežotu nelegālo tirgu un nodrošinātu kvalitāti un precīzu marķēšanu, kas palīdzētu kontrolēt tirdzniecības vietas, ierobežotu šīs vielas pieejamību nepilngadīgajiem un nodrošinātu juridisko noteiktību, un pacientiem nodrošinātu drošu pieejamību tās lietošanai medicīniskos nolūkos — ievērojot īpašus piesardzības pasākumus jauniešiem un grūtniecēm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ikvienam tiesiskajam regulējumam vienmēr jāsatur nelokāma atkarības profilakse nepilngadīgo personu un neaizsargāto grupu vidū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/119

---

P8_TA(2019)0114

Lūgumrakstu komitejas apspriedes 2018. gadā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2018. gadā (2018/2280(INI))

(2020/C 449/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmīgumu, kādu Līgumi piešķir ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmīgumu, kādu Līgumi piešķir ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu par Eiropas Ombuda pienākumiem un darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu par Eiropas Ombuda pienākumiem un darbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 216. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 216. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0024/2019),

| A. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz cilvēkiem atvērtu, demokrātisku un pārredzamu mehānismu ārpustiesas tiesiskās aizsardzības līdzekļu iegūšanai attiecībā uz viņu oficiālajām sūdzībām, kas adresētas viņu tieši ievēlētajiem pārstāvjiem, jo īpaši, ja tas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomām; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz cilvēkiem atvērtu, demokrātisku un pārredzamu mehānismu ārpustiesas tiesiskās aizsardzības līdzekļu iegūšanai attiecībā uz viņu oficiālajām sūdzībām, kas adresētas viņu tieši ievēlētajiem pārstāvjiem, jo īpaši, ja tas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomām;

| B. | tā kā tiesībām iesniegt lūgumrakstu vajadzētu būt izšķiroši svarīgam līdzdalības demokrātijas elementam, lai nodrošinātu efektīvu katra iedzīvotāja tiesību aizsardzību tiešā veidā piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē; tā kā tam būtu jāpalielina Eiropas Parlamenta reaģētspēja attiecībā pret Eiropas Savienības pilsoņiem un iedzīvotājiem; tā kā patiesai demokrātijai būtu jānodrošina pārredzamība, efektīva pamattiesību aizsardzība un cilvēku praktiskā iesaistīšana lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesībām iesniegt lūgumrakstu vajadzētu būt izšķiroši svarīgam līdzdalības demokrātijas elementam, lai nodrošinātu efektīvu katra iedzīvotāja tiesību aizsardzību tiešā veidā piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē; tā kā tam būtu jāpalielina Eiropas Parlamenta reaģētspēja attiecībā pret Eiropas Savienības pilsoņiem un iedzīvotājiem; tā kā patiesai demokrātijai būtu jānodrošina pārredzamība, efektīva pamattiesību aizsardzība un cilvēku praktiskā iesaistīšana lēmumu pieņemšanas procesos;

| C. | tā kā katrs lūgumraksts tiek rūpīgi izvērtēts un izskatīts; tā kā lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt atbildi pēc būtības un informāciju par Lūgumrakstu komitejas pieņemto lēmumu par pieņemamību, kas sniegta viņa valodā vai tajā valodā, kas lietota lūgumrakstā; |
| --- | --- |

C.

tā kā katrs lūgumraksts tiek rūpīgi izvērtēts un izskatīts; tā kā lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt atbildi pēc būtības un informāciju par Lūgumrakstu komitejas pieņemto lēmumu par pieņemamību, kas sniegta viņa valodā vai tajā valodā, kas lietota lūgumrakstā;

| D. | tā kā Lūgumrakstu komitejas darbību pamatā ir ievaddati un ieguldījums, ko saņem no lūgumrakstu iesniedzējiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Lūgumrakstu komitejas darbību pamatā ir ievaddati un ieguldījums, ko saņem no lūgumrakstu iesniedzējiem;

| E. | tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir ļoti nozīmīgs tiešās un līdzdalības demokrātijas instruments, kas ļauj iedzīvotājiem aktīvi iesaistīties Eiropas tiesību aktu veidošanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Lūgumrakstu komiteja uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir ļoti nozīmīgs tiešās un līdzdalības demokrātijas instruments, kas ļauj iedzīvotājiem aktīvi iesaistīties Eiropas tiesību aktu veidošanā;

| F. | tā kā ļoti daudz lūgumrakstu tiek apspriesti atklātās komitejas sanāksmēs (un straumēti tīmeklī); tā kā lūgumrakstu iesniedzēji bieži izmanto tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu, sniedzot tiešu informāciju komitejas locekļiem, Komisijai un dalībvalstu pārstāvjiem, ja tie ir klāt, un tādējādi sniedz aktīvu ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2018. gadā komitejas sanāksmēs piedalījās 187 lūgumrakstu iesniedzēji, lai piedalītos diskusijās par lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ļoti daudz lūgumrakstu tiek apspriesti atklātās komitejas sanāksmēs (un straumēti tīmeklī); tā kā lūgumrakstu iesniedzēji bieži izmanto tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu, sniedzot tiešu informāciju komitejas locekļiem, Komisijai un dalībvalstu pārstāvjiem, ja tie ir klāt, un tādējādi sniedz aktīvu ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2018. gadā komitejas sanāksmēs piedalījās 187 lūgumrakstu iesniedzēji, lai piedalītos diskusijās par lūgumrakstiem;

| G. | tā kā lūgumraksti ir papildu garantija ES pilsoņiem un iedzīvotājiem salīdzinājumā ar sūdzību iesniegšanu tieši Komisijai, jo šajā procesā ir iesaistīts Parlaments, kas ļauj labāk pārbaudīt faktus, kā arī nodrošina pārredzamas debates šajā jautājumā, kurās piedalās lūgumrakstu iesniedzēji, Eiropas Parlamenta deputāti un Komisija, kā arī vajadzības gadījumā kāda cita attiecīgā iestāde; |
| --- | --- |

G.

tā kā lūgumraksti ir papildu garantija ES pilsoņiem un iedzīvotājiem salīdzinājumā ar sūdzību iesniegšanu tieši Komisijai, jo šajā procesā ir iesaistīts Parlaments, kas ļauj labāk pārbaudīt faktus, kā arī nodrošina pārredzamas debates šajā jautājumā, kurās piedalās lūgumrakstu iesniedzēji, Eiropas Parlamenta deputāti un Komisija, kā arī vajadzības gadījumā kāda cita attiecīgā iestāde;

| H. | tā kā sīki izklāstītai informācijai, kas saņemta no lūgumrakstu iesniedzējiem, un Komisijas, dalībvalstu un citu struktūru nodrošinātajai lietpratībai ir būtiska nozīme komitejas darbā un uzticamībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā sīki izklāstītai informācijai, kas saņemta no lūgumrakstu iesniedzējiem, un Komisijas, dalībvalstu un citu struktūru nodrošinātajai lietpratībai ir būtiska nozīme komitejas darbā un uzticamībā;

| I. | tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir
  izcila atvērta un pārredzama
  sistēma, kas nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju aktīvu līdzdalību Parlamenta darbībās; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir
  izcila atvērta un pārredzama
  sistēma, kas nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju aktīvu līdzdalību Parlamenta darbībās;

| J. | tā kā 2018. gadā tika veikti četri faktu konstatēšanas braucieni saskaņā ar Reglamenta 216.a pantu: uz Lužicu (Vācija) — par lignīta ieguves ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem, jo īpaši uz sorbu kopienu, un par Šprē upes un blakus esošo ūdeņu piesārņojumu; uz Famagustu (Kipra) — attiecībā uz okupētās Famagustas pilsētas slēgto teritoriju atdošanu atpakaļ tās sākotnējiem iedzīvotājiem; uz Doñana (Spānija) — par vides stāvokli un iespējamo degradāciju Doñana Nacionālajā parkā
  sakarā ar gāzes uzglabāšanas projektu un pazemes ūdeņu resursu pārmērīgu ekspluatāciju
  ; un uz Valledoru (Itālija) — par kaitējumu videi, kas radies atkritumu poligonu un karjeru dēļ; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gadā tika veikti četri faktu konstatēšanas braucieni saskaņā ar Reglamenta 216.a pantu: uz Lužicu (Vācija) — par lignīta ieguves ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem, jo īpaši uz sorbu kopienu, un par Šprē upes un blakus esošo ūdeņu piesārņojumu; uz Famagustu (Kipra) — attiecībā uz okupētās Famagustas pilsētas slēgto teritoriju atdošanu atpakaļ tās sākotnējiem iedzīvotājiem; uz Doñana (Spānija) — par vides stāvokli un iespējamo degradāciju Doñana Nacionālajā parkā
  sakarā ar gāzes uzglabāšanas projektu un pazemes ūdeņu resursu pārmērīgu ekspluatāciju
  ; un uz Valledoru (Itālija) — par kaitējumu videi, kas radies atkritumu poligonu un karjeru dēļ;

| K. | tā kā 2018. gada 5. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (1) Komisija un Padome tika aicinātas iesniegt kopīgu ES pieeju FATCA, lai pienācīgi aizsargātu Eiropas iedzīvotāju (jo īpaši “nejaušo amerikāņu”) tiesības un automātiskajā informācijas apmaiņā ar ASV panāktu vienlīdzīgu savstarpīgumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2018. gada 5. jūlijā pieņemtajā rezolūcijā par ASV Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (1) Komisija un Padome tika aicinātas iesniegt kopīgu ES pieeju FATCA, lai pienācīgi aizsargātu Eiropas iedzīvotāju (jo īpaši “nejaušo amerikāņu”) tiesības un automātiskajā informācijas apmaiņā ar ASV panāktu vienlīdzīgu savstarpīgumu;

| L. | tā kā pieņemami lūgumraksti bieži vien sniedz vērtīgu ieguldījumu attiecīgo Parlamenta komiteju darbā, jo tie norāda uz iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā pieņemami lūgumraksti bieži vien sniedz vērtīgu ieguldījumu attiecīgo Parlamenta komiteju darbā, jo tie norāda uz iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem;

| M. | tā kā lūgumraksti ir noderīgi rīki, ar ko atklāt Savienības tiesību aktu pārkāpumus un dot iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm izvērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu un to ietekmi uz ES pilsoņiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā lūgumraksti ir noderīgi rīki, ar ko atklāt Savienības tiesību aktu pārkāpumus un dot iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm izvērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu un to ietekmi uz ES pilsoņiem un iedzīvotājiem;

| N. | tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kurš izmeklē sūdzības attiecībā uz Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā Eiropas ombude Emily O’Reilly 2018. gada 16. maija sanāksmē iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar 2017. gada ziņojumu un tā kā Lūgumrakstu komitejas gada ziņojums savukārt daļēji balstās ombuda gada ziņojumā; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kurš izmeklē sūdzības attiecībā uz Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā Eiropas ombude Emily O’Reilly 2018. gada 16. maija sanāksmē iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar 2017. gada ziņojumu un tā kā Lūgumrakstu komitejas gada ziņojums savukārt daļēji balstās ombuda gada ziņojumā;

| O. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, kurā ir arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kurš tiecas sekmēt apmaiņu ar informāciju par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar labāko praksi; |
| --- | --- |

O.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, kurā ir arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kurš tiecas sekmēt apmaiņu ar informāciju par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar labāko praksi;

| P. | tā kā tika ieviesti vairāki tehniski uzlabojumi, lai padarītu Lūgumrakstu interneta portālu lietotājiem draudzīgāku un piekļūstamāku iedzīvotājiem, piemēram, turpmākas izstrādes meklēšanas funkcijai, kas palielina parādīto rezultātu skaitu un ļauj lietotājiem atrast lūgumrakstus, izmantojot lūgumraksta virsrakstā izceltos atslēgvārdus, un kopsavilkumu, vai konkrētāku paziņojumu ieviešana lietotājiem viņu dzimtajā valodā; tā kā 2018. gada otrajā pusē tika darīta pieejama portāla statistika, sniedzot noderīgus datus par tīmekļa vietnes apmeklējumu skaitu un lietotāju paradumiem; tā kā ir turpinājušies tehniskie uzlabojumi, ieviešot jaunu rīku Bieži uzdotu jautājumu funkcijai (FAQ) un citus uzlabojumus portāla vadības modulī; tā kā ir veiksmīgi apstrādāts liels skaits individuālu lūgumu pēc atbalsta,
  tā kā vēl ir atlicis pilnībā īstenot dažas funkcijas, kas uzlabos portāla interaktīvo aspektu un padarīs to par reāllaika informācijas avotu gan lūgumrakstu iesniedzējiem, gan atbalstītājiem
  , |
| --- | --- |

P.

tā kā tika ieviesti vairāki tehniski uzlabojumi, lai padarītu Lūgumrakstu interneta portālu lietotājiem draudzīgāku un piekļūstamāku iedzīvotājiem, piemēram, turpmākas izstrādes meklēšanas funkcijai, kas palielina parādīto rezultātu skaitu un ļauj lietotājiem atrast lūgumrakstus, izmantojot lūgumraksta virsrakstā izceltos atslēgvārdus, un kopsavilkumu, vai konkrētāku paziņojumu ieviešana lietotājiem viņu dzimtajā valodā; tā kā 2018. gada otrajā pusē tika darīta pieejama portāla statistika, sniedzot noderīgus datus par tīmekļa vietnes apmeklējumu skaitu un lietotāju paradumiem; tā kā ir turpinājušies tehniskie uzlabojumi, ieviešot jaunu rīku Bieži uzdotu jautājumu funkcijai (FAQ) un citus uzlabojumus portāla vadības modulī; tā kā ir veiksmīgi apstrādāts liels skaits individuālu lūgumu pēc atbalsta,
  tā kā vēl ir atlicis pilnībā īstenot dažas funkcijas, kas uzlabos portāla interaktīvo aspektu un padarīs to par reāllaika informācijas avotu gan lūgumrakstu iesniedzējiem, gan atbalstītājiem
  ,

| 1. | atzīst Lūgumrakstu komitejas būtisko nozīmi Savienības pilsoņu un iedzīvotāju tiesību aizsardzībā un veicināšanā komitejas kompetences ietvaros, kas izpaužas kā rūpes par to, lai lūgumrakstu iesniedzēju bažas tiktu atzītas un viņu pamatotās sūdzības tiktu atrisinātas lūgumrakstu procesā pēc iespējas savlaicīgi un efektīvi; atgādina par Komisijas un dalībvalstu pārvaldes iestāžu pienākumu sadarboties ar Lūgumrakstu komiteju, jo īpaši saistībā ar pienācīgas atgriezeniskās saites nodrošināšanu par apmaiņu ar attiecīgo informāciju; uzstāj, ka sadarbībai ir būtiska nozīme, lai apmierinātu lūgumrakstu iesniedzēju vajadzības saskaņā ar Līgumiem un Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka lūgumraksti sniedz Eiropas Parlamentam un citām ES iestādēm iespēju sākt dialogu ar ES pilsoņiem, kurus skar ES tiesību aktu piemērošana; uzsver nepieciešamību veicināt ES iestāžu un struktūru sadarbību ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm jautājumos, kas saistīti ar ES tiesību aktu piemērošanu; aicina ES iestādes un dalībvalstis popularizēt iedzīvotāju tiesības iesniegt lūgumrakstus un palielināt sabiedrības informētību par ES kompetencēm un iespējamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, ko Eiropas Parlaments var nodrošināt, izskatot lūgumrakstus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka lūgumrakstus izskata saskaņā ar LESD 227. pantu, kas paredz, ka ikviens ES iedzīvotājs un ikviena fiziska vai juridiska persona, kura dzīvo kādā no dalībvalstīm vai kuras juridiskā adrese ir kādā no dalībvalstīm, var individuāli vai kopīgi ar citiem pilsoņiem iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentā par jautājumiem, kas ir Eiropas Savienības darbības jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vēlreiz atgādina, ka ir vajadzīgas pastāvīgas publiskas debates par Savienības darbības jomām, to ierobežojumiem un nākotni, lai nodrošinātu iedzīvotāju pienācīgu informēšanu par lēmumu pieņemšanas līmeņiem un lai novērstu saukļa “vainojiet Briseli” izmantošanu, ko dara dažas bezatbildīgas valstis; aicina divas reizes gadā rīkot intensīvāku un strukturētāku dialogu starp Lūgumrakstu komiteju un lūgumrakstu komiteju locekļiem nacionālajos parlamentos par lūgumrakstiem, kuros skartas nopietnākās Eiropas iedzīvotāju problēmas, sekmējot patiesas debates Eiropas Parlamenta deputātu un dalībvalstu parlamentu deputātu starpā par lūgumrakstiem, kas palielinātu informētību par ES politiku un skaidrību par ES un dalībvalstu kompetenci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Komisiju pienācīgi izmantot savas pilnvaras, kas izriet no Līgumu ievērošanas uzraudzītājas statusa, jo šādam uzdevumam ir ārkārtīgi svarīga nozīme ES darbībā attiecībā uz iedzīvotājiem un Eiropas likumdevējiem; aicina savlaicīgi īstenot pārkāpuma procedūras, lai nekavējoties izbeigtu situācijas, kurās ES tiesību akti netiek ņemti vērā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt pārredzamību un piekļuvi dokumentiem un informācijai EU Pilot procedūru ietvaros saistībā ar saņemtajiem lūgumrakstiem un EU Pilot un pārkāpuma procedūrās, kas jau ir pabeigtas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina Komisijai, ka lūgumraksti ir unikāls līdzeklis, ar ko apzināt situācijas, kurās netiek ievēroti ES tiesību akti, un šādas situācijas izmeklēt, Eiropas Parlamentam īstenojot politisko kontroli; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver četras atklātās uzklausīšanas par dažādiem tematiem, proti, “Pilsoņu tiesības pēc Brexit”, ko rīkoja kopā ar Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju un Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju 2018. gada 1. februārī, “Eiropas pilsoņu iniciatīva – Regulas pārskatīšana”, ko rīkoja kopā ar Konstitucionālo jautājumu komiteju 2018. gada 21. februārī, “Endokrīno disruptoru ietekme uz sabiedrības veselību”, ko rīkoja kopā ar Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju 2018. gada 22. martā, un “Personu ar invaliditāti tiesības”, ko rīkoja 2018. gada 9. oktobrī; atgādina komitejas locekļiem, ka ir svarīgi apmeklēt atklātas uzklausīšanas, ko pieprasījusi un organizē komiteja; aicina lūgumrakstu tīklā ierosināt priekšlikumus konkrētām atklātām uzklausīšanām un tematiem Eiropas Parlamenta pētījumiem un rezolūcijām, kurās atspoguļota saikne starp pašreizējo likumdošanas darbu un Parlamenta politiskās kontroles pilnvarām, un lūgumrakstiem, kuros skatītas būtiskas problēmas, par kurām ir bažas Eiropas pilsoņiem; uzsver, ka lūgumrakstu tīkls ir pareizais forums, lai ierosinātu kopīgas iniciatīvas, lai tās izskatītu kā lūgumrakstus, kas varētu izsmeļoši izklāstīt Parlamenta ieguldījumu saistībā ar Eiropas pilsoņu lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas locekļu delegācijas piedalīšanos darba braucienā uz Limu (Peru) 2018. gada 15. un 16. februārī saistībā ar Eiropas Parlamenta un tā Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas nodaļas (DEG) piedāvāto demokrātijas atbalstu, lai apmainītos ar labu praksi lūgumrakstu procesā ar Peru parlamenta Konstitucionālo jautājumu komiteju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apstiprina nepieciešamību stiprināt politisko un tehnisko dialogu ar attiecīgajām nacionālo parlamentu komitejām; atzinīgi vērtē Vācijas Bundestāga Lūgumrakstu komitejas vizīti komitejas 2018. gada 9. oktobra sanāksmē, lai izvirzītu jautājumus, kas skar kopīgas intereses, un apspriestu attiecīgos lūgumrakstus; uzsver 2018. gada 27. novembrī notikušo starpparlamentāro komiteju sanāksmi ar nacionālajiem parlamentiem, kas tika organizēta kopā ar Juridisko komiteju un sadarbībā ar Eiropas ombudu tīklu un kurā izskatīja jautājumu par Savienības tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu
  un jo īpaši to, kāda nozīme ir lūgumrakstiem, ko šajā saistībā iesniedz parlamentiem
  ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž paļāvību uz to, ka lūgumrakstu tīkls ir līdzeklis, kas ļauj Lūgumrakstu komiteju padarītu redzamāku un nozīmīgāku pārējo Parlamenta komiteju darbā, lai lūgumraksti tiktu labāk ņemti vērā likumdošanas darbā; atkārtoti pauž pārliecību, ka lūgumrakstu tīkla sanāksmēm ir būtiska nozīme, lai stiprinātu sadarbību starp parlamentārajām komitejām, apmainoties ar informāciju un daloties ar labāko praksi tīkla dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver Lūgumrakstu komitejas mērķi — plenārsēžu debatēs palielināt informētību par iedzīvotāju bažām; vērš uzmanību uz mutisko jautājumu par vēlēšanu tiesību atņemšanu Eiropas Savienībā, ko apsprieda plenārsēdē 2018. gada 2. oktobrī, uz mutisko jautājumu par personu ar invaliditāti līdzdalību Eiropas Parlamenta vēlēšanās, kas komitejā tika pieņemts 2018. gada 21. martā, un mutisko jautājumu, kas tika iesniegts kopīgi ar Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteju, par bažām par Natura 2000 aizsargātajām teritorijām, pamatojoties uz saņemtajiem lūgumrakstiem, un kas komitejā tika pieņemts 2018. gada 21. novembrī; aicina Komisiju un Padomi sniegt atbildi uz Parlamenta rezolūcijām, kas balstītas uz lūgumrakstiem, nākamajās plenārsesijas debatēs ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc to pieņemšanas, lai savlaicīgi un efektīvi reaģētu uz konkrētām Eiropas iedzīvotāju izklāstītajām problēmām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vērš uzmanību uz saskaņā ar Reglamenta 128. panta 5. punktu vai saskaņā ar 216. panta 2. punktu plenārsēdē pieņemtajiem rezolūciju priekšlikumiem komitejas vārdā, jo īpaši par minoritāšu aizsardzību un nediskriminēšanu ES dalībvalstīs (2), par reaģēšanu uz lūgumrakstiem par nestabilas nodarbinātības un uz noteiktu laiku noslēgtu līgumu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu (3), par ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) negatīvo ietekmi uz ES pilsoņiem un jo īpaši uz “nejaušajiem amerikāņiem” (4) un par Vācijas Bērnu un jauniešu labklājības iestādes (Jugendamt) lomu pārrobežu ģimenes strīdos (5); |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka Amerikas Savienoto Valstu FATCA sistēma Savienībā tiek īstenota, izmantojot divpusējus starpvaldību nolīgumus starp Amerikas Savienotajām Valstīm un katru dalībvalsti; pauž nožēlu par to, ka trūkst atsaucības no dalībvalstu puses tādu problēmu risināšanā, par kurām ziņojuši iedzīvotāji, uz kuriem attiecas FATCA; uzsver Savienības nozīmi datu aizsardzības noteikumu efektīvas īstenošanas nodrošināšanā, lai garantētu ES iedzīvotājiem augstu aizsardzības līmeni saistībā ar attiecīgajām pamattiesībām; aicina Komisiju cieši sadarboties ar valstu datu aizsardzības iestādēm, lai veicinātu faktu vākšanu ar mērķi noskaidrot situāciju dalībvalstīs saistībā ar iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem attiecībā uz personas datu aizsardzību; turklāt aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju sākt pētījumu par katru valsti, lai novērtētu, vai un cik lielā mērā starpvaldību nolīgumos par FATCA tiek ievērotas ES iedzīvotāju tiesības uz privātumu; uzsver, ka dalībvalstīm jānovērš diskriminācija pret patērētājiem, kas likumīgi dzīvo Savienībā, neatkarīgi no tā, vai viņi tiek uzskatīti par “ASV personām”, un ja jā, — neatkarīgi no viņu ekonomisko un personisko saišu ar Amerikas Savienotajām Valstīm nozīmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver faktu konstatēšanas braucienu uz Famagustu (Kipra) no 2018. gada 7. maija līdz 8. maijam, kura mērķis bija atkārtoti novērtēt un atjaunināt komitejas rīcībā esošo informāciju par situāciju Famagustā, jo īpaši par pilsētas nodalīto rajonu, ko sauc par Varošu, saistībā ar Lūgumrakstu Nr. 733/2004, ko Famagustas bēgļu kustības vārdā iesniedza Loizos Afxentou, un kas notika 10 gadus pēc komitejas iepriekšējā faktu konstatēšanas brauciena; atkārtoti pauž atbalstu misijas ziņojuma ieteikumam aicināt Komisiju, Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomi un visas ES dalībvalstis pieprasīt jaunu rezolūciju ANO Drošības padomē, aicinot ieviest politiskas un ekonomiskas sankcijas pret Turciju par tās agresijas darbībām Vidusjūras austrumu daļā un par to, ka tā neievēro ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 550 (1984) un Nr. 789 (1992); |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja ir pieņēmusi atzinumus, kas pievienoti Parlamenta ziņojumiem par dažādiem lūgumrakstos minētajiem jautājumiem, tostarp par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2016. gadā (6), par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (7), par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (8), par īstenošanas ziņojumu attiecībā uz Regulu Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Eiropas Savienībā un ārpus tās (9), par priekšlikumu grozīt Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (10), un par Līguma noteikumu par ES pilsonību īstenošanu (11); uzsver, ka kopš šā Parlamenta sasaukuma sākuma Lūgumrakstu komiteja ir sniegusi vēl vairāk atzinumu par pašreizējiem Eiropas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver Parlamenta rezultatīvo sadarbību ar Eiropas Ombudu, kā arī tā ieguldījumu Eiropas Ombudu tīklā; atzinīgi vērtē Ombuda un Lūgumrakstu komitejas lieliskās attiecības iestāžu līmenī; jo īpaši atzinīgi vērtē Ombuda regulāro ieguldījumu komitejas darbā visa gada laikā; pauž stingru pārliecību, ka Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru pienākums ir nodrošināt konsekventu un efektīvu turpmāko pārbaudi saistībā ar Ombuda ieteikumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver Lūgumrakstu komitejas darbu saistībā ar invaliditātes jautājumiem un tās aizsargātājas lomu atbilstīgi ES satvaram ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD); atgādina, ka 2018. gada jūnijā visu dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām tika nosūtīta vēstule ar jautājumu par konkrētiem pasākumiem, lai nodrošinātu piekļūstamību personām ar invaliditāti; norāda uz izsmeļošajām atbildēm, kas saņemtas no dažām dalībvalstīm; atkārtoti aicina dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus, jo piekļūstamība ir būtisks kvalitatīva dzīves līmeņa elements; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas jauno pieeju cieši sadarboties ar Parlamenta komitejām un iesniegt tām ziņojumus; vērš uzmanību uz to, ka Lūgumrakstu komitejas 2018. gada 8. oktobra sanāksmē Revīzijas palāta iepazīstināja ar savu ziņojumu par ES tiesību aktu īstenošanu; atzinīgi vērtē ziņojumā iekļautos secinājumus un ieteikumus; uzsver, ka tiek saņemti daudzi lūgumraksti attiecībā uz ES tiesību aktiem, kuru pilnīga vai pienācīga īstenošana dalībvalstīs vēl ir jāizskata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka saistībā ar Parlamenta Cilvēktiesību nedēļu Lūgumrakstu komiteja izskatīja vairākus lūgumrakstus, kas attiecas uz cilvēktiesību jautājumiem, un iesniedza atjauninātu pētījumu par Atbalstīšanas direktīvu un kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu neatbilstīgajiem migrantiem; aicina Komisiju iesniegt grozījumus attiecībā uz 1. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. novembra Direktīvā 2002/90/EK, ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (12), lai ieviestu obligātu atbrīvojumu no kriminālatbildības noteikšanas par humānās palīdzības sniegšanu ieceļošanas, tranzīta vai uzturēšanās gadījumos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ir pārliecināts, ka Lūgumrakstu komitejas sekretariāts efektīvi un ļoti rūpīgi izskata lūgumrakstus saskaņā ar komitejas pamatnostādnēm un lūgumrakstu apriti Eiropas Parlamenta administrācijā; aicina arī turpmāk rast inovatīvus risinājumus lūgumrakstu izskatīšanai, ņemot vērā jaunākos tehnoloģiju sasniegumus, lai padarītu visu procesu skaidrāku un pārredzamāku Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver Lūgumrakstu tīmekļa portāla nozīmi lūgumrakstu kopējā raitā un
  pārredzamā
  apstrādē; norāda, ka viena no
  tūlītējām
  prioritātēm ir uzlabot saziņu ar lūgumrakstu iesniedzējiem
  un atbalstītājiem
  , izmantojot viņu kontus, lai atvieglotu administratīvo slogu un paātrinātu lūgumrakstu izskatīšanas laiku; atkārtoti norāda, ka ir jāturpina portāla tehniskā attīstība, lai to saskaņotu ar Parlamenta tīmekļa vietnes standartiem un palielinātu tā redzamību gan EP platformā, gan pilsoņu vidū; uzsver, ka ir jāturpina centieni padarīt portālu piekļūstamāku tā lietotājiem, jo īpaši personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver SOLVIT tīkla lielo nozīmi, sniedzot iedzīvotājiem un uzņēmumiem iespējas paust bažas par publisko iestāžu iespējamo ES tiesību aktu pārkāpšanu citās dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt SOLVIT, lai tas kļūtu lietderīgāks un redzamāks iedzīvotājiem; šajā saistībā atzinīgi vērtē Rīcības plānu SOLVIT stiprināšanai, kuru Komisija publicēja 2017. gada maijā; aicina Komisiju ziņot Eiropas Parlamentam par rezultātiem, kas gūti saistībā ar Komisijas 2017. gada maijā publicēto Rīcības plānu SOLVIT stiprināšanai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī dalībvalstu lūgumrakstu komitejām, nacionālajiem ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0316.

(2)  OV C 463, 21.12.2018., 21. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0242.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0316.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0476.

(6)  Atzinums pieņemts 2018. gada 21. martā.

(7)  Atzinums pieņemts 2018. gada 24. aprīlī.

(8)  Atzinums pieņemts 2018. gada 16. maijā.

(9)  Atzinums pieņemts 2018. gada 9. oktobrī.

(10)  Atzinums pieņemts 2018. gada 21. novembrī.

(11)  Atzinums pieņemts 2018. gada 21. novembrī.

(12)  OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 14. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/125 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/125

---

P8_TA(2019)0115

Stāvoklis Čečenijā un Oyub Titiev lieta

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par stāvokli Čečenijā un Oyub Titiev lietu (2019/2562(RSP))

(2020/C 449/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Čečenijā, jo īpaši 2018. gada 8. februāra rezolūciju par Krieviju, Oyub Titiev lietu un Cilvēktiesību centra “Memoriāls” lietu (1) un 2014. gada 23. oktobra rezolūciju par nevalstiskās organizācijas “Memoriāls” (Saharova balvas 2009. gada laureātes) slēgšanu Krievijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Čečenijā, jo īpaši 2018. gada 8. februāra rezolūciju par Krieviju, Oyub Titiev lietu un Cilvēktiesību centra “Memoriāls” lietu (1) un 2014. gada 23. oktobra rezolūciju par nevalstiskās organizācijas “Memoriāls” (Saharova balvas 2009. gada laureātes) slēgšanu Krievijā (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētāju 2018. gada 12. janvāra paziņojumu, kurā viņi aicināja nekavējoties atbrīvot cilvēktiesību aizstāvi Oyub Titiev, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas priekšsēdētāju 2018. gada 12. janvāra paziņojumu, kurā viņi aicināja nekavējoties atbrīvot cilvēktiesību aizstāvi Oyub Titiev,

| — | ņemot vērā ES 2018. gada 19. janvāra paziņojumu par cilvēktiesību pārkāpumiem attiecībā uz cilvēktiesību centru “Memoriāls” Krievijā un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 11. janvāra paziņojumu par Cilvēktiesību centra “Memoriāls” biroja Čečenijas Republikā direktora Oyub Titiev aizturēšanu un 2018. gada 27. jūnija paziņojumu par Krievijas cilvēktiesību aizstāvju Oyub Titiev un Yuri Dmitriev lietām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2018. gada 19. janvāra paziņojumu par cilvēktiesību pārkāpumiem attiecībā uz cilvēktiesību centru “Memoriāls” Krievijā un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 11. janvāra paziņojumu par Cilvēktiesību centra “Memoriāls” biroja Čečenijas Republikā direktora Oyub Titiev aizturēšanu un 2018. gada 27. jūnija paziņojumu par Krievijas cilvēktiesību aizstāvju Oyub Titiev un Yuri Dmitriev lietām,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. pantu un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 7. pantu, kuros abos noteikts, ka nevienu nedrīkst pakļaut spīdzināšanai vai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai, vai sodīšanai, un ņemot vērā, ka Krievijas Federācija ir abu minēto dokumentu līgumslēdzēja puse, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 5. pantu un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 7. pantu, kuros abos noteikts, ka nevienu nedrīkst pakļaut spīdzināšanai vai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai, vai sodīšanai, un ņemot vērā, ka Krievijas Federācija ir abu minēto dokumentu līgumslēdzēja puse,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1998. gada 9. decembrī pieņemto ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1998. gada 9. decembrī pieņemto ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Krievijas Federācijas Konstitūciju un jo īpaši tās 2. nodaļu par cilvēka un pilsoņa tiesībām un brīvībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas Federācijas Konstitūciju un jo īpaši tās 2. nodaļu par cilvēka un pilsoņa tiesībām un brīvībām,

| — | ņemot vērā septīto periodisko ziņojumu par Krievijas Federāciju, kurš tika izskatīts ANO Cilvēktiesību komitejas 3 136. un 3 137. sanāksmē, kas notika 2015. gada 16. un 17. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā septīto periodisko ziņojumu par Krievijas Federāciju, kurš tika izskatīts ANO Cilvēktiesību komitejas 3 136. un 3 137. sanāksmē, kas notika 2015. gada 16. un 17. martā,

| — | ņemot vērā EDSO referenta 2018. gada 21. decembra ziņojumu saskaņā ar Maskavas mehānismu par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem un nesodāmību Krievijas Federācijas Čečenijas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO referenta 2018. gada 21. decembra ziņojumu saskaņā ar Maskavas mehānismu par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem un nesodāmību Krievijas Federācijas Čečenijas Republikā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Krievijas Federācija ir parakstījusi Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas konvenciju par cilvēktiesībām un Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos vai sodīšanu, tādējādi apņemoties ievērot demokrātijas principus, tiesiskumu un respektēt pamatbrīvības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas Federācija ir parakstījusi Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas konvenciju par cilvēktiesībām un Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos vai sodīšanu, tādējādi apņemoties ievērot demokrātijas principus, tiesiskumu un respektēt pamatbrīvības un cilvēktiesības;

| B. | tā kā Krievijas Federācijas starptautiskās saistības ietver arī pienākumu aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus; tā kā 2012. gada likums par ārvalstu aģentiem ārkārtīgi ierobežo NVO iespējas darboties neatkarīgi un efektīvi; tā kā saskaņā ar šo likumu Krievijas Federācijas Tieslietu ministrija cilvēktiesību centru “Memoriāls” ir atzinusi par ārvalstu aģentu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievijas Federācijas starptautiskās saistības ietver arī pienākumu aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus; tā kā 2012. gada likums par ārvalstu aģentiem ārkārtīgi ierobežo NVO iespējas darboties neatkarīgi un efektīvi; tā kā saskaņā ar šo likumu Krievijas Federācijas Tieslietu ministrija cilvēktiesību centru “Memoriāls” ir atzinusi par ārvalstu aģentu;

| C. | tā kā Čečenijā pēdējos gados ir ļoti pasliktinājusies situācija cilvēktiesību jomā, kā rezultātā neatkarīgiem žurnālistiem un cilvēktiesību aktīvistiem vairs nav iespējams darboties, nepakļaujot draudiem savu un savu ģimenes locekļu, draugu un kolēģu dzīvību; tā kā daudzie ziņojumi par sistemātiskiem un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā liecina par to, ka Čečenijas un Krievijas iestādes neievēro tiesiskumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Čečenijā pēdējos gados ir ļoti pasliktinājusies situācija cilvēktiesību jomā, kā rezultātā neatkarīgiem žurnālistiem un cilvēktiesību aktīvistiem vairs nav iespējams darboties, nepakļaujot draudiem savu un savu ģimenes locekļu, draugu un kolēģu dzīvību; tā kā daudzie ziņojumi par sistemātiskiem un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā liecina par to, ka Čečenijas un Krievijas iestādes neievēro tiesiskumu;

| D. | tā kā “Memoriāla” Čečenijas biroja direktors Oyub Titiev2018. gada 9. janvārī tika arestēts un oficiāli apsūdzēts un tiek turēts apcietinājumā, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām par narkotiku nelikumīgu iegūšanu un glabāšanu; tā kā Oyub Titiev ir noliedzis šīs apsūdzības un citas NVO un cilvēktiesību aizstāvji tās uzskata par safabricētām un uzskata par mēģinājumu traucēt viņa un viņa organizācijas darbu cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā “Memoriāla” Čečenijas biroja direktors Oyub Titiev2018. gada 9. janvārī tika arestēts un oficiāli apsūdzēts un tiek turēts apcietinājumā, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām par narkotiku nelikumīgu iegūšanu un glabāšanu; tā kā Oyub Titiev ir noliedzis šīs apsūdzības un citas NVO un cilvēktiesību aizstāvji tās uzskata par safabricētām un uzskata par mēģinājumu traucēt viņa un viņa organizācijas darbu cilvēktiesību jomā;

| E. | tā kā tiesas vairākas reizes pagarināja Oyub Titiev aizturēšanu, pirms 2018. gada 19. jūlijā Čečenijas Šali pilsētas tiesā sākās tiesas process; tā kā spriedums ir nenovēršams un gaidāms 2019. gada februāra vidū; tā kā Oyub Titiev var tikt atzīts par vainīgu noziedzīgā nodarījumā, ko viņš nav pastrādājis, un par to viņam var tikt piespriests līdz par desmit gadus ilgs cietumsods; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesas vairākas reizes pagarināja Oyub Titiev aizturēšanu, pirms 2018. gada 19. jūlijā Čečenijas Šali pilsētas tiesā sākās tiesas process; tā kā spriedums ir nenovēršams un gaidāms 2019. gada februāra vidū; tā kā Oyub Titiev var tikt atzīts par vainīgu noziedzīgā nodarījumā, ko viņš nav pastrādājis, un par to viņam var tikt piespriests līdz par desmit gadus ilgs cietumsods;

| F. | tā kā Oyub Titiev ģimene ir saskārusies ar vajāšanu un draudiem un viņiem nācies pamest Čečeniju; tā kā arī 2018. gadā notika vēršanās pret “Memoriālu”, tostarp 2018. gada 17. janvārī tika aizdedzināts tā birojs Ingušijā, 2018. gada 22. janvārī Dagestānā tika uzbrukts Oyub Titiev jurista mašīnai un 2018. gada 28. martā tika uzbrukts “Memoriāla” Dagestānas biroja vadītājam; tā kā 2009. gadā tika noslepkavota Oyub Titiev priekštece — organizācijas “Memoriāls” Čečenijas biroja vadītāja Natalia Estemirova, taču šā nozieguma izdarītāji vēl joprojām nav saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Oyub Titiev ģimene ir saskārusies ar vajāšanu un draudiem un viņiem nācies pamest Čečeniju; tā kā arī 2018. gadā notika vēršanās pret “Memoriālu”, tostarp 2018. gada 17. janvārī tika aizdedzināts tā birojs Ingušijā, 2018. gada 22. janvārī Dagestānā tika uzbrukts Oyub Titiev jurista mašīnai un 2018. gada 28. martā tika uzbrukts “Memoriāla” Dagestānas biroja vadītājam; tā kā 2009. gadā tika noslepkavota Oyub Titiev priekštece — organizācijas “Memoriāls” Čečenijas biroja vadītāja Natalia Estemirova, taču šā nozieguma izdarītāji vēl joprojām nav saukti pie atbildības;

| G. | tā kā “Memoriāls” ir viena no pēdējām atlikušajām organizācijām, kas turpina darbu cilvēktiesību jomā Čečenijā, proti, dokumentē un cilvēktiesību pārkāpumus un ziņo par tiem, palīdz šādu pārkāpumu upuriem un palīdz viņiem vērsties tiesā, tāpēc, iespējams, pret to tiek vērsta atriebība par cilvēktiesību pārkāpumu atklāšanu un vēršanos tiesā; tā kā 2009. gadā organizācijai “Memoriāls” tika piešķirta Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību un 2018. gadā Oyub Titiev tika piešķirta Francijas un Vācijas cilvēktiesību un tiesiskuma balva (decembrī), Václav Havel cilvēktiesību balva (oktobri) un Helsinku Cilvēktiesību grupas Maskavas nodaļas balva (maijā); |
| --- | --- |

G.

tā kā “Memoriāls” ir viena no pēdējām atlikušajām organizācijām, kas turpina darbu cilvēktiesību jomā Čečenijā, proti, dokumentē un cilvēktiesību pārkāpumus un ziņo par tiem, palīdz šādu pārkāpumu upuriem un palīdz viņiem vērsties tiesā, tāpēc, iespējams, pret to tiek vērsta atriebība par cilvēktiesību pārkāpumu atklāšanu un vēršanos tiesā; tā kā 2009. gadā organizācijai “Memoriāls” tika piešķirta Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību un 2018. gadā Oyub Titiev tika piešķirta Francijas un Vācijas cilvēktiesību un tiesiskuma balva (decembrī), Václav Havel cilvēktiesību balva (oktobri) un Helsinku Cilvēktiesību grupas Maskavas nodaļas balva (maijā);

| H. | tā kā Čečenijas amatpersonas ir atkārtoti draudējušas cilvēktiesību aizstāvjiem vai noraidījušas viņu darbu un nav publiski nosodījušas pret viņiem vērstos vardarbības draudus, tādējādi radot un uzturot nesodāmības gaisotni tiem, kuri vardarbīgi vēršas pret cilvēktiesību aizstāvjiem; tā kā cietušie lielākoties nemeklē palīdzību tiesā, jo baidās no vietējo iestāžu atriebības, |
| --- | --- |

H.

tā kā Čečenijas amatpersonas ir atkārtoti draudējušas cilvēktiesību aizstāvjiem vai noraidījušas viņu darbu un nav publiski nosodījušas pret viņiem vērstos vardarbības draudus, tādējādi radot un uzturot nesodāmības gaisotni tiem, kuri vardarbīgi vēršas pret cilvēktiesību aizstāvjiem; tā kā cietušie lielākoties nemeklē palīdzību tiesā, jo baidās no vietējo iestāžu atriebības,

| 1. | atkārtoti aicina nekavējoties atbrīvot Cilvēktiesību centra “Memoriāls” Čečenijas biroja direktoru Oyub Titiev, kurš tika aizturēts 2018. gada 9. janvārī un apsūdzēts par narkotiku nelikumīgu iegūšanu un glabāšanu, un ir sagaidām, ka spriedumu viņa lietā tiks pasludināts 2019. gada februāra vidū; mudina Čečenijas iestādes nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērotas Oyub Titiev cilvēktiesības un juridiskās tiesības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu, netraucētu piekļuvi viņa advokātam un medicīniskajai aprūpei, kā arī aizsardzība pret tiesu iestāžu īstenotu vajāšanu un kriminalizāciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda Čečenijas amatpersonu atkārtotos publiskos paziņojumus, ar kuriem tās noraida cilvēktiesību aizstāvju un organizāciju darbu vai vēršas pret konkrētām personām, kā arī viņu nespēju publiski nosodīt un izmeklēt draudus un vardarbību, kas tiek vērsta pret šīm grupām un personām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas par satraucošo tendenci, ka pret neatkarīgajiem žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu atbalstītājiem un pat parastiem iedzīvotājiem veidā, kas izskatās pēc koordinētas kampaņas, tiek vērsti aresti, uzbrukumi un iebiedēšana; uzskata, ka Oyub Titiev lieta lieliski ilustrē to, kā tiek izskatītas daudzas citas lietas, kuru pamatā ir safabricēti pierādījumi un kas liecina par to, cik neobjektīva ir tiesu sistēma Čečenijas Republikā un Krievijas Federācijā; atgādina, ka līdzīgas apsūdzības, kuru pamatā ir narkotiku glabāšana, ir izvirzītas arī ziņu portāla “Kaukāzu Mezgls” žurnālista Zhalaudi Geriev un cilvēktiesību aktīvistam Ruslan Kutaev, un aicina atbrīvot arī viņus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina gan Čečenijas Republikas, gan Krievijas Federācijas iestādes izbeigt savu pilsoņu vajāšanu un izskaust tādu personu nesodāmības klimatu, kas vērsuši vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem, viņu ģimenes locekļiem, kolēģiem, atbalstītājiem un viņu organizācijām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Krievijas Federāciju aizsargāt visus savus pilsoņus, pilnībā ievērojot viņu cilvēktiesības, ievērot savu Konstitūciju un tiesību aktus un pildīt savas starptautiskās saistības, kas paredz ievērot tiesiskumu un respektēt visu pilsoņu pamatbrīvības un cilvēktiesības, tostarp to, kas savu laiku, resursus un darbu velta savu līdzpilsoņu tiesību aizstāvībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Krievijas varas iestādes atcelt 2015. gada likumu par nevēlamām organizācijām un 2012. gada likumu par ārvalstu aģentiem, kā arī visus ar tiem saistītos tiesību aktus, kas tiek konsekventi izmantoti, lai iebiedētu un cilvēktiesību aizstāvjus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pret tām vērstos; pauž bažas par to, ka dažas Krievijas NVO ir bijušas spiestas pārtraukt darbību, lai izvairītos no tā, ka tās tiek stigmatizētas kā “ārvalstu aģenti” un izvairītos no saukšanas pie atbildības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Čečenijā nekavējoties izbeigt cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu un apcietināšanu, izvirzot viņiem safabricētas apsūdzības, uzbrukumus viņu kolēģiem un ģimenes locekļiem un viņu atbalstītāju iebiedēšanu, kas tek darīts, lai kavētu un galu galā izbeigtu viņu organizāciju likumīgo un lietderīgo darbu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārto savu aicinājumu Komisijai, EĀDD un dalībvalstīm turpināt cieši uzraudzīt cilvēktiesību situāciju Čečenijā, tostarp par Oyub Titiev tiesas procesu, un aicina nekavējoties pārtraukt iepriekš minētos cilvēktiesību pārkāpumus, sanāksmēs ar Krievijas pārstāvjiem pievērst uzmanību visu to personu lietām, kuras tiek sauktas pie atbildības politisku iemeslu dēļ, un turpināt sniegt ātru un efektīvu palīdzību vajāšanas upuriem un viņu ģimenes locekļiem, tostarp saistībā ar viņu patvēruma pieprasījumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju sadarboties ar starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, kas par spīti Krievijas tiesību aktiem par ārvalstu aģentiem darbojas Krievijas Federācijā, un ar Krievijas cilvēktiesību organizācijām un pilsonisko sabiedrību un turpināt sniegt atbalstu “Memoriālam” un citām šādām organizācijām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina starptautisku pamanāmus sportistus un māksliniekus atturēties no piedalīšanās publiskos pasākumos Čečenijā vai pasākumos, kurus sponsorē Čečenijas Republikas vadība; atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Savienības “Magņitska aktam”, ar kuru vajadzētu sodīt visus, kas vainojami nopietnos cilvēktiesību pārkāpumos, un aicina Padomi nekavējoties turpināt darbu pie šā jautājuma; šajā sakarā uzsver, ka tiem, kas Krievijas Federācijas Čečenijas Republikā pārkāpuši cilvēktiesības, nebūtu jāpiešķir ES vīzas un viņiem nevajadzētu ļaut glabāt aktīvus ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam un Čečenijas varas iestādēm. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OV C 463, 21.12.2018., 31. lpp.

(2)  OV C 274, 27.7.2016., 21. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/128

---

P8_TA(2019)0116

Zimbabve

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par Zimbabvi (2019/2563(RSP))

(2020/C 449/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi,

| — | ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas (VNM) galīgo ziņojumu par 2018. gada vispārējām vēlēšanām Zimbabvē un vēstuli par galīgā ziņojuma galvenajiem secinājumiem, kuru 10. oktobrī ES VNM galvenais novērotājs nodeva prezidentam E. Mnangagwa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vēlēšanu novērošanas misijas (VNM) galīgo ziņojumu par 2018. gada vispārējām vēlēšanām Zimbabvē un vēstuli par galīgā ziņojuma galvenajiem secinājumiem, kuru 10. oktobrī ES VNM galvenais novērotājs nodeva prezidentam E. Mnangagwa,

| — | ņemot vērā PV/ AP runaspersonas 2019. gada 17. janvāra paziņojumu par stāvokli Zimbabvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/ AP runaspersonas 2019. gada 17. janvāra paziņojumu par stāvokli Zimbabvē,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas 2018. gada 24. jūlija un 2019. gada 18. janvāra paziņojumus par Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas 2018. gada 24. jūlija un 2019. gada 18. janvāra paziņojumus par Zimbabvi,

| — | ņemot vērā kopīgo komunikē, kas tika pieņemts pēc ES un Āfrikas Savienības ārlietu ministru sanāksmes 2019. gada 21. un 22. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo komunikē, kas tika pieņemts pēc ES un Āfrikas Savienības ārlietu ministru sanāksmes 2019. gada 21. un 22. janvārī,

| — | ņemot vērā Zimbabves Cilvēktiesību komisijas uzraudzības ziņojumu, kas pieņemts pēc 2019. gada 14.–16. janvāra streika un tam sekojošām nekārtībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zimbabves Cilvēktiesību komisijas uzraudzības ziņojumu, kas pieņemts pēc 2019. gada 14.–16. janvāra streika un tam sekojošām nekārtībām,

| — | ņemot vērā Zimbabves izmeklēšanas komisijas ziņojumu par 1. augustā piedzīvoto pēcvēlēšanu vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zimbabves izmeklēšanas komisijas ziņojumu par 1. augustā piedzīvoto pēcvēlēšanu vardarbību,

| — | ņemot vērā PV/ AP runaspersonas 2018. gada 2. augusta paziņojumu par vēlēšanām Zimbabvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/ AP runaspersonas 2018. gada 2. augusta paziņojumu par vēlēšanām Zimbabvē,

| — | ņemot vērā starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju 2018. gada 2. augusta kopīgo paziņojumu par vispārējām vēlēšanām Zimbabvē, kurā nosodīta policijas un armijas pārmērīgā spēka pielietošana protestu apspiešanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju 2018. gada 2. augusta kopīgo paziņojumu par vispārējām vēlēšanām Zimbabvē, kurā nosodīta policijas un armijas pārmērīgā spēka pielietošana protestu apspiešanai,

| — | ņemot vērā ES delegācijas, Harārē esošo ES dalībvalstu misiju vadītāju un Austrālijas, Kanādas un Amerikas Savienoto Valstu misiju vadītāju 2018. gada 9. augusta kopīgo vietējo paziņojumu par uzbrukumiem opozīcijai Zimbabvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas, Harārē esošo ES dalībvalstu misiju vadītāju un Austrālijas, Kanādas un Amerikas Savienoto Valstu misiju vadītāju 2018. gada 9. augusta kopīgo vietējo paziņojumu par uzbrukumiem opozīcijai Zimbabvē,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2018. gada 22. janvāra secinājumus saistībā ar pašreizējo politiskās varas maiņu Zimbabvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2018. gada 22. janvāra secinājumus saistībā ar pašreizējo politiskās varas maiņu Zimbabvē,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. februāra Lēmumu 2017/288 (KĀDP), ar ko groza Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. februāra Lēmumu 2017/288 (KĀDP), ar ko groza Lēmumu 2011/101/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Zimbabvi (1),

| — | ņemot vērā 1981. gada jūnijā pieņemto Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Zimbabve ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada jūnijā pieņemto Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Zimbabve ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā Zimbabves konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zimbabves konstitūciju,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Zimbabves tauta daudzu gadu garumā cietusi no autoritāra režīma, ko vada prezidents R. Mugabe, kurš pie varas noturas ar korupciju, vardarbību, negodīgām vēlēšanām un brutālu drošības aparātu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Zimbabves tauta daudzu gadu garumā cietusi no autoritāra režīma, ko vada prezidents R. Mugabe, kurš pie varas noturas ar korupciju, vardarbību, negodīgām vēlēšanām un brutālu drošības aparātu;

| B. | tā kā 2018. gada 30. jūlijā Zimbabvē notika pirmās prezidenta un parlamenta vēlēšanas pēc Robert Mugabe atkāpšanās no amata 2017. gada novembrī; tā kā šīs vēlēšanas bija iespēja valstī pārtraukt nedemokrātisku vēlēšanu vēsturi, kurām raksturīga politisko un cilvēka tiesību pārkāpšana un valsts pasūtīta vardarbība; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 30. jūlijā Zimbabvē notika pirmās prezidenta un parlamenta vēlēšanas pēc Robert Mugabe atkāpšanās no amata 2017. gada novembrī; tā kā šīs vēlēšanas bija iespēja valstī pārtraukt nedemokrātisku vēlēšanu vēsturi, kurām raksturīga politisko un cilvēka tiesību pārkāpšana un valsts pasūtīta vardarbība;

| C. | tā kā 2018. gada 3. augustā Zimbabves Vēlēšanu komisija (ZVK) pasludināja, ka prezidenta vēlēšanās uzvarējis Emmerson Mnangagwa ar 50,8 % balsu pārsvaru pār opozīcijas kandidātu Nelson Chamisa, kurš attiecīgi ieguva 44,3 % balsu; tā kā opozīcijas pārstāvji nekavējoties apstrīdēja rezultātus, apgalvojot, ka vēlēšanas ir bijušas negodīgas; tā kā pierādījumu trūkuma dēļ Konstitucionālā tiesa šīs apsūdzības noraidīja un prezidents E. Mnangagwa 26. augustā oficiāli saņēma jaunu prezidenta mandātu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 3. augustā Zimbabves Vēlēšanu komisija (ZVK) pasludināja, ka prezidenta vēlēšanās uzvarējis Emmerson Mnangagwa ar 50,8 % balsu pārsvaru pār opozīcijas kandidātu Nelson Chamisa, kurš attiecīgi ieguva 44,3 % balsu; tā kā opozīcijas pārstāvji nekavējoties apstrīdēja rezultātus, apgalvojot, ka vēlēšanas ir bijušas negodīgas; tā kā pierādījumu trūkuma dēļ Konstitucionālā tiesa šīs apsūdzības noraidīja un prezidents E. Mnangagwa 26. augustā oficiāli saņēma jaunu prezidenta mandātu;

| D. | tā kā ES VNM galīgajā ziņojumā norādīts, ka ZVK sniegtajos datos ir daudzas kļūdas un neprecizitātes, un izgaismotas pietiekami daudzas problēmas, lai apšaubītu uzrādīto skaitļu precizitāti un ticamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES VNM galīgajā ziņojumā norādīts, ka ZVK sniegtajos datos ir daudzas kļūdas un neprecizitātes, un izgaismotas pietiekami daudzas problēmas, lai apšaubītu uzrādīto skaitļu precizitāti un ticamību;

| E. | tā kā jau nākamajā dienā pēc vēlēšanām, kad kavējās rezultātu paziņošana, sākās pēcvēlēšanu vardarbība un seši cilvēki gāja bojā un daudzi guva ievainojumus protestos, uz kuriem aicināja opozīcija; tā kā starptautiskie novērotāji, tostarp ES, nosodīja vardarbību un armijas un iekšējo drošības spēku pārmērīgo spēka pielietošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā jau nākamajā dienā pēc vēlēšanām, kad kavējās rezultātu paziņošana, sākās pēcvēlēšanu vardarbība un seši cilvēki gāja bojā un daudzi guva ievainojumus protestos, uz kuriem aicināja opozīcija; tā kā starptautiskie novērotāji, tostarp ES, nosodīja vardarbību un armijas un iekšējo drošības spēku pārmērīgo spēka pielietošanu;

| F. | tā kā Zimbabves Cilvēktiesību komisija 2018. gada 10. augustā publicēja paziņojumu par 2018. gada vispārējām vēlēšanām un pēcvēlēšanu stāvokli, apstiprinot bruņoto spēku uzbrukumus protestētājiem, paužot dziļas bažas par policijas brutalitāti un vardarbīgo izturēšanos un apgalvojot, ka tikušas pārkāptas demonstrantu pamattiesības; tā kā Komisija ir aicinājusi valdību sākt nacionālo dialogu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Zimbabves Cilvēktiesību komisija 2018. gada 10. augustā publicēja paziņojumu par 2018. gada vispārējām vēlēšanām un pēcvēlēšanu stāvokli, apstiprinot bruņoto spēku uzbrukumus protestētājiem, paužot dziļas bažas par policijas brutalitāti un vardarbīgo izturēšanos un apgalvojot, ka tikušas pārkāptas demonstrantu pamattiesības; tā kā Komisija ir aicinājusi valdību sākt nacionālo dialogu;

| G. | tā kā prezidents Emmerson Mnangagwa, stājoties amatā, 2018. gada 26. augustā Harārē teica runu, solot labāku un kopīgu nākotni visiem Zimbabves iedzīvotājiem, visu partiju viedokļu ņemšanu vērā, valdības nelokāmu apņemšanos nostiprināt konstitūciju, iedibināt tiesiskumu, panākt pilnvaru nodalīšanu un tiesu varas neatkarību un īstenot rīcībpolitikas, kas piesaistītu gan iekšzemes, gan starptautisko kapitālu; |
| --- | --- |

G.

tā kā prezidents Emmerson Mnangagwa, stājoties amatā, 2018. gada 26. augustā Harārē teica runu, solot labāku un kopīgu nākotni visiem Zimbabves iedzīvotājiem, visu partiju viedokļu ņemšanu vērā, valdības nelokāmu apņemšanos nostiprināt konstitūciju, iedibināt tiesiskumu, panākt pilnvaru nodalīšanu un tiesu varas neatkarību un īstenot rīcībpolitikas, kas piesaistītu gan iekšzemes, gan starptautisko kapitālu;

| H. | tā kā 2018. gada septembrī prezidents E. Mnangagwa izveidoja izmeklēšanas komisiju, kas 2018. gada decembrī secināja, ka demonstrācijas, kurās tika nodarīti lieli īpašuma bojājumi un ievainoti cilvēki, plānoja un organizēja drošības spēki sadarbībā arMDC Alliance locekļiem un ka militāro spēku izvietošana bija pamatota un saskaņā ar konstitūciju; tā kā opozīcija šo ziņojumu noraidīja; tā kā komisija prasīja veikt izmeklēšanu drošības spēku ietvaros, vainīgos saukt pie atbildības un ieteica izmaksāt kompensāciju cietušajiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gada septembrī prezidents E. Mnangagwa izveidoja izmeklēšanas komisiju, kas 2018. gada decembrī secināja, ka demonstrācijas, kurās tika nodarīti lieli īpašuma bojājumi un ievainoti cilvēki, plānoja un organizēja drošības spēki sadarbībā arMDC Alliance locekļiem un ka militāro spēku izvietošana bija pamatota un saskaņā ar konstitūciju; tā kā opozīcija šo ziņojumu noraidīja; tā kā komisija prasīja veikt izmeklēšanu drošības spēku ietvaros, vainīgos saukt pie atbildības un ieteica izmaksāt kompensāciju cietušajiem;

| I. | tā kā kopš vēlēšanām ievērojami pieaugusi politiskā spriedze un joprojām tiek ziņots par vardarbību, kas nopietni apdraud valstī uzsāktās demokrātiskās pārmaiņas; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš vēlēšanām ievērojami pieaugusi politiskā spriedze un joprojām tiek ziņots par vardarbību, kas nopietni apdraud valstī uzsāktās demokrātiskās pārmaiņas;

| J. | tā kā ekonomikas sabrukums, nepietiekama piekļuve sociālajiem pakalpojumiem un pamatpreču cenu celšanās izraisīja cilvēku neapmierinātību; tā kā no 2019. gada 14. līdz 18. janvārim Zimbabve piedzīvoja protestu un demonstrāciju vilni vispārējā nacionālā streika laikā, kas pēc tam, kad degvielas cenas pieauga par 150 %, tika sarīkots pēc Zimbabves Arodbiedrību kongresa (ZAK) iniciatīvas; tā kā protesti bija arī reakcija uz nabadzības palielināšanos, ekonomikas vājo stāvokli un dzīves līmeņa krišanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā ekonomikas sabrukums, nepietiekama piekļuve sociālajiem pakalpojumiem un pamatpreču cenu celšanās izraisīja cilvēku neapmierinātību; tā kā no 2019. gada 14. līdz 18. janvārim Zimbabve piedzīvoja protestu un demonstrāciju vilni vispārējā nacionālā streika laikā, kas pēc tam, kad degvielas cenas pieauga par 150 %, tika sarīkots pēc Zimbabves Arodbiedrību kongresa (ZAK) iniciatīvas; tā kā protesti bija arī reakcija uz nabadzības palielināšanos, ekonomikas vājo stāvokli un dzīves līmeņa krišanos;

| K. | tā kā, reaģējot uz šo protesta kustību, valdība 2019. gada 14. janvārī nosodīja “apzinātu plānu graut konstitucionālo kārtību” un apliecināja, ka tā “attiecīgi vērsīsies pret tiem, kas vērpj sazvērestību un sabotē mieru”; |
| --- | --- |

K.

tā kā, reaģējot uz šo protesta kustību, valdība 2019. gada 14. janvārī nosodīja “apzinātu plānu graut konstitucionālo kārtību” un apliecināja, ka tā “attiecīgi vērsīsies pret tiem, kas vērpj sazvērestību un sabotē mieru”;

| L. | tā kā policija reaģēja ar pārmērīgu vardarbību un pārkāpa cilvēktiesības, tostarp pielietoja ieročus, veica patvaļīgus arestus, nolaupīja cilvēkus un iebruka medicīnas iestādēs, draudot cietušajiem ar represijām, pret arestētajiem vērsās ar ātru izmeklēšanu un lietas iztiesāšanu masu procesos, apcietinātos spīdzināja, kā arī tika konstatēti izvarošanas gadījumi un privātīpašuma un valsts īpašuma iznīcināšana; |
| --- | --- |

L.

tā kā policija reaģēja ar pārmērīgu vardarbību un pārkāpa cilvēktiesības, tostarp pielietoja ieročus, veica patvaļīgus arestus, nolaupīja cilvēkus un iebruka medicīnas iestādēs, draudot cietušajiem ar represijām, pret arestētajiem vērsās ar ātru izmeklēšanu un lietas iztiesāšanu masu procesos, apcietinātos spīdzināja, kā arī tika konstatēti izvarošanas gadījumi un privātīpašuma un valsts īpašuma iznīcināšana;

| M. | tā kā valdības ieceltā Cilvēktiesību komisija publiskoja ziņojumu, kurā konstatēts, ka karavīri un policija sistemātiski piekopuši spīdzināšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā valdības ieceltā Cilvēktiesību komisija publiskoja ziņojumu, kurā konstatēts, ka karavīri un policija sistemātiski piekopuši spīdzināšanu;

| N. | tā kā vairāk nekā 17 cilvēki nogalināti un simtiem ievainoti; tā kā arestēti apmēram tūkstotis cilvēku, tostarp bērni vecumā no 9 līdz 16 gadiem, un aptuveni divām trešdaļām arestēto liegta atbrīvošana pret drošības naudu; tā kā daudzi joprojām atrodas nelikumīgā apcietinājumā un tiek ziņots, ka apcietinājumā aizturētie piekauti un aizskarti; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairāk nekā 17 cilvēki nogalināti un simtiem ievainoti; tā kā arestēti apmēram tūkstotis cilvēku, tostarp bērni vecumā no 9 līdz 16 gadiem, un aptuveni divām trešdaļām arestēto liegta atbrīvošana pret drošības naudu; tā kā daudzi joprojām atrodas nelikumīgā apcietinājumā un tiek ziņots, ka apcietinājumā aizturētie piekauti un aizskarti;

| O. | tā kā pierādījumi liecina, ka armija lielā mērā atbildīga par slepkavībām, izvarošanu un bruņotu laupīšanu; tā kā simtiem aktīvistu un opozīcijas amatpersonu joprojām slēpjas; |
| --- | --- |

O.

tā kā pierādījumi liecina, ka armija lielā mērā atbildīga par slepkavībām, izvarošanu un bruņotu laupīšanu; tā kā simtiem aktīvistu un opozīcijas amatpersonu joprojām slēpjas;

| P. | tā kā cilvēktiesību novērotāji un vietējās un starptautiskās struktūras, tostarp ES, valdības reakciju uz protestiem plaši nosodījušas kā neproporcionālu un pārmērīgu; |
| --- | --- |

P.

tā kā cilvēktiesību novērotāji un vietējās un starptautiskās struktūras, tostarp ES, valdības reakciju uz protestiem plaši nosodījušas kā neproporcionālu un pārmērīgu;

| Q. | tā kā telekomunikāciju pārtraukšana ir kļuvusi par līdzekli, ko režīms izmanto, lai bloķētu sociālo tīklu organizēto demonstrāciju koordinēšanu; tā kā mobilie un zemes līniju sakari, kā arī internets un sociālie plašsaziņas līdzekļi, vairākkārt tika bloķēti, lai neļautu piekļūt informācijai un saziņai un maskētu masveida cilvēktiesību pārkāpumus, kurus valsts plānoja pastrādāt; tā kā Zimbabves Augstākā tiesa paziņojusi, ka bija pretlikumīgi izmantot Sakaru pārtveršanas likumu, lai apturētu saziņu tiešsaistē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā telekomunikāciju pārtraukšana ir kļuvusi par līdzekli, ko režīms izmanto, lai bloķētu sociālo tīklu organizēto demonstrāciju koordinēšanu; tā kā mobilie un zemes līniju sakari, kā arī internets un sociālie plašsaziņas līdzekļi, vairākkārt tika bloķēti, lai neļautu piekļūt informācijai un saziņai un maskētu masveida cilvēktiesību pārkāpumus, kurus valsts plānoja pastrādāt; tā kā Zimbabves Augstākā tiesa paziņojusi, ka bija pretlikumīgi izmantot Sakaru pārtveršanas likumu, lai apturētu saziņu tiešsaistē;

| R. | tā kā iestādes aktīvi meklēja protestētājus, aizvedot no mājām miermīlīgus protestētājus, cilvēktiesību aizstāvjus, politiskos aktīvistus, redzamus pilsoniskās sabiedrības līderus un viņu radiniekus; |
| --- | --- |

R.

tā kā iestādes aktīvi meklēja protestētājus, aizvedot no mājām miermīlīgus protestētājus, cilvēktiesību aizstāvjus, politiskos aktīvistus, redzamus pilsoniskās sabiedrības līderus un viņu radiniekus;

| S. | tā kā kaimiņvalstis, piemēram, Dienvidāfrika, ir kļuvušas par centru tiem Zimbabves iedzīvotājiem, kas bēg no politiskās apspiešanas un ekonomiskām grūtībām; |
| --- | --- |

S.

tā kā kaimiņvalstis, piemēram, Dienvidāfrika, ir kļuvušas par centru tiem Zimbabves iedzīvotājiem, kas bēg no politiskās apspiešanas un ekonomiskām grūtībām;

| T. | tā kā policija regulāri ļaunprātīgi ir izmantojusi spēkā esošos tiesību aktus, tādus kā Sabiedriskās drošības un kārtības likums (SDKL), lai attaisnotu uzbrukumus opozīcijas locekļiem un cilvēktiesību aktīvistiem un aizliegtu likumīgas un miermīlīgas demonstrācijas; |
| --- | --- |

T.

tā kā policija regulāri ļaunprātīgi ir izmantojusi spēkā esošos tiesību aktus, tādus kā Sabiedriskās drošības un kārtības likums (SDKL), lai attaisnotu uzbrukumus opozīcijas locekļiem un cilvēktiesību aktīvistiem un aizliegtu likumīgas un miermīlīgas demonstrācijas;

| U. | tā kā cilvēktiesību un demokrātijas ziņā situācija Zimbabvē ir viena no sliktākajām pasaulē; tā kā Zimbabves tauta un cilvēktiesību aizstāvji joprojām cieš no uzbrukumiem, naida runas, nomelnošanas kampaņām, iebiedēšanas un vajāšanas un regulāri tiek ziņots par spīdzināšanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā cilvēktiesību un demokrātijas ziņā situācija Zimbabvē ir viena no sliktākajām pasaulē; tā kā Zimbabves tauta un cilvēktiesību aizstāvji joprojām cieš no uzbrukumiem, naida runas, nomelnošanas kampaņām, iebiedēšanas un vajāšanas un regulāri tiek ziņots par spīdzināšanu;

| V. | tā kā priekšsēdētājs aicināja rīkot valsts līmeņa dialogu, kas sākās 6. februārī, un aicināja visas politiskās partijas piedalīties, taču Kustība par demokrātiskām pārmaiņām (MDC), kas ir galvenā opozīcijas partija, atteicās piedalīties; |
| --- | --- |

V.

tā kā priekšsēdētājs aicināja rīkot valsts līmeņa dialogu, kas sākās 6. februārī, un aicināja visas politiskās partijas piedalīties, taču Kustība par demokrātiskām pārmaiņām (MDC), kas ir galvenā opozīcijas partija, atteicās piedalīties;

| W. | tā kā Zimbabve ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pantā ir noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtiska ĀKK un ES sadarbības sastāvdaļa, |
| --- | --- |

W.

tā kā Zimbabve ir parakstījusi Kotonū nolīgumu, kura 96. pantā ir noteikts, ka cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir būtiska ĀKK un ES sadarbības sastāvdaļa,

| 1. | uzsver, ka vienprātīgi vēlas, lai Zimbabve kļūtu par miermīlīgu, demokrātisku un labklājīgu nāciju, kurā pret visiem iedzīvotājiem ir vienlīdzīga attieksme saskaņā ar tiesībām un valsts struktūras rīkojas pilsoņu vārdā, nevis pret viņiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | asi nosoda vardarbību, kas notika neseno Zimbabves protestu laikā; cieši pārliecināts, ka miermīlīgi protesti ir demokrātijas procesa daļa un ka nekādos apstākļos nedrīkst pielietot pārmērīgu spēku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina prezidentu E. Mnangagwa pildīt inaugurācijas runā paustos solījumus, strauji pakļaut situāciju kontrolei un atgriezt Zimbabvi uz izlīguma ceļa, kā arī ievērot demokrātiju un tiesiskumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Zimbabves iestādes nekavējoties izbeigt drošības spēku pārkāpumus un strauji un objektīvi izmeklēt visas apsūdzības par policijas un valsts amatpersonu pielietoto pārmērīgu spēku, un aicina noteikt individuālās atbildības robežas, lai tādējādi nodrošinātu pārskatatbildību; atgādina, ka valsts konstitūcijā ir paredzēta neatkarīga struktūra, kuras uzdevums ir izmeklēt sūdzības par policijas un armijas pārkāpumiem, taču valdība šādu struktūru joprojām nav izveidojusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Zimbabves valdību nekavējoties atsaukt visu valstī izvietoto militāro personālu un izformēt jauniešu paramilitāros grupējumus, kas terorizē iedzīvotājus un nepārprotami pārkāpj Zimbabves konstitūciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka ikvienas demokrātijas būtiskas sastāvdaļas ir pulcēšanās brīvība, biedrošanās brīvība un vārda brīvība; uzsver, ka nevardarbīga viedokļa paušana ir ikviena Zimbabves pilsoņa konstitucionālās tiesības, un atgādina iestādēm, ka to pienākums ir aizsargāt visu iedzīvotāju tiesības protestēt pret to sociālo un ekonomisko apstākļu pasliktināšanos; aicina valdību izbeigt mērķtiecīgos uzbrukumus ZAK līderiem un locekļiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, cik svarīga loma demokrātiskā sabiedrībā ir opozīcijai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Zimbabves iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Zimbabves valdību nekavējoties izbeigt pilsoniskās sabiedrības aktīvistu vajāšanu un kriminalizēšanu un atzīt cilvēktiesību aizstāvju leģitīmo lomu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Zimbabves valdību ievērot ANO Deklarācijas par cilvēktiesību aizstāvjiem noteikumus un starptautiskos cilvēktiesību instrumentus, ko Zimbabve ir ratificējusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ir ļoti nobažījies par konstatētajiem pārkāpumiem, proti, paātrināto izmeklēšanu un masveida tiesas procesus; prasa, lai tiesu iestādes ievērotu tiesiskumu un nodrošinātu, ka visos gadījumos tiek ievērota neatkarība un tiesības uz taisnīgu tiesu; nosoda visus arestus, kas veikti, neizvirzot apsūdzību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Zimbabves iestādes strauji, rūpīgi, objektīvi un neatkarīgi izmeklēt apsūdzības par cilvēktiesību pārkāpumiem un ļaunprātīgu izmantošanu, kas ietver drošības spēku pastrādātus izvarošanas un seksuālās vardarbības noziegumus, un saukt vainīgos pie atbildības; prasa, lai personām, kas cietušas no seksuālas vardarbības, tiktu nodrošināta vispārēja piekļuve medicīnas pakalpojumiem, nebaidoties no atriebības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nosoda interneta piekļuves liegšanu, kas ļāva iestādēm slēpt armijas un iekšējo drošības spēku pastrādātos cilvēktiesību pārkāpumus un kavēt neatkarīgu ziņojumu un dokumentus sagatavošanu par noziegumiem protestu apspiešanas laikā un tūlīt pēc vēlēšanām; uzsver — piekļuve informācijai ir tiesības, kas iestādēm jāievēro saskaņā ar to konstitucionālajām un starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nosoda to, ka SDKL ļaunprātīgi izmanto varu un ir represīva struktūra, un mudina Zimbabves iestādes tiesību aktus saskaņot ar starptautiskajiem cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas standartiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ir ļoti nobažījies par ekonomisko un sociālo stāvokli Zimbabvē; atgādina, ka galvenās valsts problēmas ir nabadzība, bezdarbs, hroniska uztura nepietiekamība un bads; uzskata, ka šīs problēmas var atrisināt tikai tad, ja īsteno vērienīgas nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un lauksaimniecības rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina visus politiskos spēkus rīkoties atbildīgi, saglabāt mieru un jo īpaši atturēties no kūdīšanas uz vardarbību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina Zimbabves valdībai, ka Eiropas Savienības un tās dalībvalstu atbalsts saistībā ar Kotonū nolīgumā paredzēto tirdzniecības, attīstības un ekonomiskās palīdzības sniegšanu ir atkarīgs no tā, vai tiek ievērots tiesiskums un starptautiskās konvencijas un līgumi, kuriem Zimbabve ir pievienojusies; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka ilgtermiņa atbalsts ir atkarīgs no visaptverošām reformām, nevis tikai solījumiem; prasa, lai Eiropas sadarbība ar Zimbabvi tiktu balstīta uz vērtībām un lai šo vērtību respektēšana tiktu prasīta no Zimbabves iestādēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina valdību nekavējoties īstenot izmeklēšanas komisijas sniegtos ieteikumus saistībā ar pēcvēlēšanu vardarbību, un jo īpaši aicina veicināt politisko iecietību un atbildīgu vadību, kā arī uzticamā, iekļaujošā, pārredzamā un atbildīgā veidā sākt nacionālo dialogu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē valdības gribu pildīt reformu saistības; tomēr uzsver, ka šādas reformas jāīsteno gan politiskā, gan arī ekonomiskā jomā; mudina valdību, opozīciju, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un reliģiskos līderus uz līdztiesīgiem noteikumiem iesaistīties nacionālā dialogā, kurā tiktu ievērotas un aizsargātas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina valdību pilnībā īstenot ES VNM sniegtos ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu un iekļaujošu politisko vidi; uzsver desmit prioritāros ieteikumus, kurus izvirzīja VNM un kuri izklāstīti galvenā novērotāja 2018. gada 10. oktobra vēstulē prezidentam E. Mnangagwa, proti, radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām politiskajām partijām, lai nodrošinātu skaidrāku un saskaņotāku tiesisko satvaru; stiprināt ZVK, padarot to īsteni neatkarīgu un pārredzamu, tādējādi atjaunojot uzticību vēlēšanu procesam; nodrošināt, ka, stiprinot ZVK neatkarību, tā kļūst brīva no valdības pārraudzības un pati var apstiprināt savus noteikumus; un izveidot iekļaujošāku vēlēšanu procesu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES delegāciju un ES dalībvalstu vēstniecības Zimbabvē arī turpmāk cieši uzraudzīt norises valstī un izmantot visus attiecīgos instrumentus, lai atbalstītu cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un arodbiedrības, popularizētu Kotonū nolīguma būtiskākos elementus un atbalstītu demokrātiju veicinošas kustības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES pastiprināt politisko dialogu ar Zimbabvi cilvēktiesību jomā, pamatojoties uz Kotonū nolīguma 8. pantu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Eiropadomi pārskatīt savus ierobežojošos pasākumus pret personām un struktūrām Zimbabvē (tostarp pasākumus, kas pašlaik apturēti), ņemot vērā valstī nesen notikušos vardarbības uzliesmojumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina starptautisko sabiedrību, jo īpaši Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) un Āfrikas Savienību (ĀS), aktīvāk palīdzēt Zimbabvei, lai tā rastu ilgtspējīgu demokrātisku risinājumu pašreizējai krīzei; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina kaimiņvalstis ievērot starptautisko tiesību normas un aizsargāt personas, kas bēg no vardarbības Zimbabvē, un aicina nodrošinot tām patvērumu, jo īpaši, ja tas ir īstermiņa patvērums; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, EĀDD, Zimbabves valdībai un parlamentam, Dienvidāfrikas attīstības kopienas valdībai, Āfrikas Savienības valdībai un Sadraudzības ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 42, 18.2.2017., 11. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/133 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/133

---

P8_TA(2019)0117

Sieviešu tiesību aizstāvji Saūda Arābijā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par sieviešu tiesību aizstāvjiem Saūda Arābijā (2019/2564(RSP))

(2020/C 449/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Saūda Arābiju, jo īpaši 2014. gada 11. marta rezolūciju par Saūda Arābiju, tās attiecībām ar ES un tās lomu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (1), 2015. gada 12. februāra rezolūciju par Raif Badawi lietu Saūda Arābijā (2), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Ali Mohammed al-Nimr lietu (3), 2018. gada 31. maija rezolūciju par sieviešu tiesību aizstāvju situāciju Saūda Arābijā (4) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Saūda Arābiju, jo īpaši 2014. gada 11. marta rezolūciju par Saūda Arābiju, tās attiecībām ar ES un tās lomu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (1), 2015. gada 12. februāra rezolūciju par Raif Badawi lietu Saūda Arābijā (2), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Ali Mohammed al-Nimr lietu (3), 2018. gada 31. maija rezolūciju par sieviešu tiesību aizstāvju situāciju Saūda Arābijā (4) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (5),

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas 2018. gada 29. maija paziņojumu par nesenajiem arestiem Saūda Arābijā un 2018. gada 31. jūlija paziņojumu par cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu, tostarp sieviešu tiesību aktīvistu, patvaļīgo aizturēšanu Saūda Arābijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas 2018. gada 29. maija paziņojumu par nesenajiem arestiem Saūda Arābijā un 2018. gada 31. jūlija paziņojumu par cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu, tostarp sieviešu tiesību aktīvistu, patvaļīgo aizturēšanu Saūda Arābijā,

| — | ņemot vērā vairāku ANO īpašo referentu 2018. gada 12. oktobra paziņojumu, kurā prasīja nekavējoties atbrīvot visus sieviešu tiesību aizstāvjus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairāku ANO īpašo referentu 2018. gada 12. oktobra paziņojumu, kurā prasīja nekavējoties atbrīvot visus sieviešu tiesību aizstāvjus,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2017. gada decembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2017. gada decembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā Saūda Arābijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Sieviešu statusa komisijā (CSW), kā arī tās dalību CSW Izpildpadomē no 2019. gada janvāra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saūda Arābijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē un ANO Sieviešu statusa komisijā (CSW), kā arī tās dalību CSW Izpildpadomē no 2019. gada janvāra,

| — | ņemot vērā komisāra Christos Stylianides runu Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) vārdā Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija debatēs par Saūda Arābijas ievēlēšanu par CSW dalībvalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāra Christos Stylianides runu Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) vārdā Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. jūlija debatēs par Saūda Arābijas ievēlēšanu par CSW dalībvalsti,

| — | ņemot vērā ES un Arābu valstu līgas 5. sanāksmes atklāšanas runu, kurā PV/AP sacīja: “un es vēlos pateikt, ka sadarbība starp Eiropu un arābu pasauli nekad vēl nav bijusi tik svarīga un, manuprāt, tā nekad vēl nav bijusi tik nepieciešama”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Arābu valstu līgas 5. sanāksmes atklāšanas runu, kurā PV/AP sacīja: “un es vēlos pateikt, ka sadarbība starp Eiropu un arābu pasauli nekad vēl nav bijusi tik svarīga un, manuprāt, tā nekad vēl nav bijusi tik nepieciešama”,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Komitejas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu 2018. gada 9. marta noslēguma apsvērumus par trešo un ceturto apvienoto periodisko ziņojumu par Saūda Arābiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komitejas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu 2018. gada 9. marta noslēguma apsvērumus par trešo un ceturto apvienoto periodisko ziņojumu par Saūda Arābiju,

| — | ņemot vērā Aizturēšanas izvērtēšanas komisijas ziņojumu par Saūda Arābijā aizturētajām aktīvistēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Aizturēšanas izvērtēšanas komisijas ziņojumu par Saūda Arābijā aizturētajām aktīvistēm,

| — | ņemot vērā Saūda Arābijas Šura padomes 2018. gada 28. maijā apstiprināto likumu par uzmākšanās novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saūda Arābijas Šura padomes 2018. gada 28. maijā apstiprināto likumu par uzmākšanās novēršanu,

| — | ņemot vērā Saūda Arābijas 2018. gada novembra vispārējo periodisko pārskatu (VPP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saūda Arābijas 2018. gada novembra vispārējo periodisko pārskatu (VPP),

| — | ņemot vērā, ka organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Saūda Arābija ir ierindota 169. vietā no 180 valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Saūda Arābija ir ierindota 169. vietā no 180 valstīm,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 2015. gada Saharova balvas par domas brīvību un vārda brīvību piešķiršanu Saūda Arābijas blogerim Raif Badawi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Saharova balvas par domas brīvību un vārda brīvību piešķiršanu Saūda Arābijas blogerim Raif Badawi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Saūda Arābijas iestāžu arestētie sieviešu tiesību aktīvisti joprojām ir aizturēti bez apsūdzības; tā kā starp šiem aktīvistiem ir sieviešu tiesību aktīvistes Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi un Hatoon al-Fassi, kā arī šo kustību atbalstoši vīrieši, tostarp Mohammed al-Rabea; tā kā minētie aktīvisti ir pazīstami ar savām kampaņām pret aizliegumu sievietēm vadīt automobili un par vīriešu aizbildniecības sistēmas atcelšanu; tā kā viņi tika apcietināti pirms plānotā aizlieguma sievietēm vadīt automobili atcelšanas 2018. gada 24. jūnijā; tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju daži no viņiem tiks nodoti Specializētajai krimināltiesai, kas sākotnēji tika izveidota, lai tiesātu personas, kuras apcietinātas saistībā ar nodarījumiem, kas saistīti ar terorismu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Saūda Arābijas iestāžu arestētie sieviešu tiesību aktīvisti joprojām ir aizturēti bez apsūdzības; tā kā starp šiem aktīvistiem ir sieviešu tiesību aktīvistes Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi un Hatoon al-Fassi, kā arī šo kustību atbalstoši vīrieši, tostarp Mohammed al-Rabea; tā kā minētie aktīvisti ir pazīstami ar savām kampaņām pret aizliegumu sievietēm vadīt automobili un par vīriešu aizbildniecības sistēmas atcelšanu; tā kā viņi tika apcietināti pirms plānotā aizlieguma sievietēm vadīt automobili atcelšanas 2018. gada 24. jūnijā; tā kā saskaņā ar pieejamo informāciju daži no viņiem tiks nodoti Specializētajai krimināltiesai, kas sākotnēji tika izveidota, lai tiesātu personas, kuras apcietinātas saistībā ar nodarījumiem, kas saistīti ar terorismu;

| B. | tā kā cilvēktiesību aizstāve Israa al-Ghomgham no Katīfas reģiona joprojām ir patvaļīgi aizturēta; tā kā viņai piespriestais nāvessods nesen tika atcelts, bet pret viņu joprojām tiek izvirzītas nekonkrētas apsūdzības; tā kā pastāv bažas par al-Ghomgham fizisko un garīgo labklājību; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēktiesību aizstāve Israa al-Ghomgham no Katīfas reģiona joprojām ir patvaļīgi aizturēta; tā kā viņai piespriestais nāvessods nesen tika atcelts, bet pret viņu joprojām tiek izvirzītas nekonkrētas apsūdzības; tā kā pastāv bažas par al-Ghomgham fizisko un garīgo labklājību;

| C. | tā kā ziņojumi liecina, ka Saūda Arābijas pratinātāji ir spīdzinājuši, pakļāvuši vardarbībai un seksuāli izmantojuši vismaz trīs no 2018. gada maijā aizturētajām aktīvistēm; tā kā sieviešu aktīvistu ģimenes locekļiem, piemēram, Loujain al-Hathloul vecākiem, ir piemēroti ceļošanas aizliegumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā ziņojumi liecina, ka Saūda Arābijas pratinātāji ir spīdzinājuši, pakļāvuši vardarbībai un seksuāli izmantojuši vismaz trīs no 2018. gada maijā aizturētajām aktīvistēm; tā kā sieviešu aktīvistu ģimenes locekļiem, piemēram, Loujain al-Hathloul vecākiem, ir piemēroti ceļošanas aizliegumi;

| D. | tā kā Saūda Arābijas Plašsaziņas līdzekļu ministrija ir noraidījusi apgalvojumus par apcietināto spīdzināšanu Karalistē, norādot, ka šie ziņojumi ir nepamatoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Saūda Arābijas Plašsaziņas līdzekļu ministrija ir noraidījusi apgalvojumus par apcietināto spīdzināšanu Karalistē, norādot, ka šie ziņojumi ir nepamatoti;

| E. | tā kā aktīviste Loujain al-Hathloul ir aizturēta kopš 2018. gada marta, kad viņa piedalījās ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas pārskatīšanas sesijā attiecībā uz Saūda Arābiju; tā kā no 2018. gada maija līdz septembrim viņa atradās vieninieku kamerā un viņas vecāki ziņoja, ka šajā laikā viņa tikusi spīdzināta; |
| --- | --- |

E.

tā kā aktīviste Loujain al-Hathloul ir aizturēta kopš 2018. gada marta, kad viņa piedalījās ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas pārskatīšanas sesijā attiecībā uz Saūda Arābiju; tā kā no 2018. gada maija līdz septembrim viņa atradās vieninieku kamerā un viņas vecāki ziņoja, ka šajā laikā viņa tikusi spīdzināta;

| F. | tā kā Saūda Arābijas Cilvēktiesību komisijas delegācija pēc tam, kad tika publicēti ziņojumi par viņas spīdzināšanu, apmeklēja Loujain al-Hathloul; tā kā delegācija nevarēja garantēt viņas aizsardzību; tā kā prokurors pēc tam viņu apmeklēja, lai pierakstītu viņas liecību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Saūda Arābijas Cilvēktiesību komisijas delegācija pēc tam, kad tika publicēti ziņojumi par viņas spīdzināšanu, apmeklēja Loujain al-Hathloul; tā kā delegācija nevarēja garantēt viņas aizsardzību; tā kā prokurors pēc tam viņu apmeklēja, lai pierakstītu viņas liecību;

| G. | tā kā Loujain al-Hathloul ir nominēta 2019. gada Nobela Miera prēmijai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Loujain al-Hathloul ir nominēta 2019. gada Nobela Miera prēmijai;

| H. | tā kā Saūda Arābija joprojām ir noteikusi visstingrākos ierobežojumus sievietēm, neraugoties uz nesenajām valdības reformām, kuru mērķis ir palielināt sieviešu tiesības nodarbinātības jomā; tā kā Saūda Arābijas politiskā un sociālā sistēma joprojām ir diskriminējoša, faktiski padarot sievietes par otrās šķiras pilsoņiem, nepieļauj nekādu reliģijas un ticības brīvību, nopietni diskriminē daudzos viesstrādniekus valstī un paredz smagas represijas pret visiem, kas pauž iebildumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Saūda Arābija joprojām ir noteikusi visstingrākos ierobežojumus sievietēm, neraugoties uz nesenajām valdības reformām, kuru mērķis ir palielināt sieviešu tiesības nodarbinātības jomā; tā kā Saūda Arābijas politiskā un sociālā sistēma joprojām ir diskriminējoša, faktiski padarot sievietes par otrās šķiras pilsoņiem, nepieļauj nekādu reliģijas un ticības brīvību, nopietni diskriminē daudzos viesstrādniekus valstī un paredz smagas represijas pret visiem, kas pauž iebildumus;

| I. | tā kā Saūda Arābijā ir spēkā daudzi diskriminējoši tiesību akti, jo īpaši tiesību normas, kas nosaka personas statusu, migrējošo sieviešu darba ņēmēju stāvokli, Civilstāvokļa kodeksu, Darba kodeksu, pilsonības likumu un vīriešu aizbildniecības sistēmu, kurā sievietes var īstenot savas CEDAW paredzētās tiesības tikai ar vīriešu dzimuma aizbildņa atļauju; |
| --- | --- |

I.

tā kā Saūda Arābijā ir spēkā daudzi diskriminējoši tiesību akti, jo īpaši tiesību normas, kas nosaka personas statusu, migrējošo sieviešu darba ņēmēju stāvokli, Civilstāvokļa kodeksu, Darba kodeksu, pilsonības likumu un vīriešu aizbildniecības sistēmu, kurā sievietes var īstenot savas CEDAW paredzētās tiesības tikai ar vīriešu dzimuma aizbildņa atļauju;

| J. | tā kā saskaņā ar vīriešu aizbildniecības sistēmu Saūda Arābijas sievietēm ir liegta pat vismazākā kontrole pār savu dzīvi; tā kā joprojām ir spēkā diskriminējoši likumi attiecībā uz laulību un laulības šķiršanu un likumā ir paredzēts, ka sievietēm ir jāsaņem vīriešu dzimuma aizbildņa atļauja iestāties augstskolā, meklēt darbu, ceļot vai apprecēties; tā kā Saūda Arābijas sievietes, kurām ir ārvalstu dzīvesbiedri, atšķirībā no vīriešiem šādā situācijā nevar nodot savu valstspiederību saviem bērniem vai laulātajiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar vīriešu aizbildniecības sistēmu Saūda Arābijas sievietēm ir liegta pat vismazākā kontrole pār savu dzīvi; tā kā joprojām ir spēkā diskriminējoši likumi attiecībā uz laulību un laulības šķiršanu un likumā ir paredzēts, ka sievietēm ir jāsaņem vīriešu dzimuma aizbildņa atļauja iestāties augstskolā, meklēt darbu, ceļot vai apprecēties; tā kā Saūda Arābijas sievietes, kurām ir ārvalstu dzīvesbiedri, atšķirībā no vīriešiem šādā situācijā nevar nodot savu valstspiederību saviem bērniem vai laulātajiem;

| K. | tā kā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja uzskata Saūda Arābijas vispārējo iebildumu pret CEDAW par nesaderīgu ar minētās konvencijas priekšmetu un mērķi un par nepieļaujamu saskaņā ar tās 28. pantu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja uzskata Saūda Arābijas vispārējo iebildumu pret CEDAW par nesaderīgu ar minētās konvencijas priekšmetu un mērķi un par nepieļaujamu saskaņā ar tās 28. pantu;

| L. | tā kā kopš 2017. gada jūnija, kad pie varas nāca kroņprincis Mohammed bin Salman Al Saud, daudzi atklāti cilvēktiesību aizstāvji, aktīvisti un kritiķi ir patvaļīgi aizturēti vai netaisnīgi notiesāti uz gariem ieslodzījuma termiņiem tikai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

L.

tā kā kopš 2017. gada jūnija, kad pie varas nāca kroņprincis Mohammed bin Salman Al Saud, daudzi atklāti cilvēktiesību aizstāvji, aktīvisti un kritiķi ir patvaļīgi aizturēti vai netaisnīgi notiesāti uz gariem ieslodzījuma termiņiem tikai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību;

| M. | tā kā 2030. gada reformu vīzijas programmai ar mērķi īstenot ekonomikas un sociālo pārveidi valstī, tostarp pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, vajadzētu būt reālai iespējai Saūda Arābijas sievietēm nodrošināt sev likumīgu emancipāciju, kas ir būtiski svarīga tam, lai viņas varētu pilnībā baudīt savas tiesības saskaņā ar CEDAW; tā kā nesenais sieviešu tiesību aktīvistu apcietināšanas un iespējamās spīdzināšanas vilnis ir pretrunā minētajam mērķim un var novērst uzmanību no reformu programmas; tā kā 2030. gada vīzijai trūkst pienācīga tiesiskā regulējuma; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2030. gada reformu vīzijas programmai ar mērķi īstenot ekonomikas un sociālo pārveidi valstī, tostarp pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, vajadzētu būt reālai iespējai Saūda Arābijas sievietēm nodrošināt sev likumīgu emancipāciju, kas ir būtiski svarīga tam, lai viņas varētu pilnībā baudīt savas tiesības saskaņā ar CEDAW; tā kā nesenais sieviešu tiesību aktīvistu apcietināšanas un iespējamās spīdzināšanas vilnis ir pretrunā minētajam mērķim un var novērst uzmanību no reformu programmas; tā kā 2030. gada vīzijai trūkst pienācīga tiesiskā regulējuma;

| N. | tā kā vārda brīvība un preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir ārkārtīgi svarīgi demokratizācijas un reformu priekšnosacījumi un katalizatori, un tām ir būtiska nozīme varas kontrolēšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā vārda brīvība un preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir ārkārtīgi svarīgi demokratizācijas un reformu priekšnosacījumi un katalizatori, un tām ir būtiska nozīme varas kontrolēšanā;

| O. | tā kā Saūda Arābijai ir viens no augstākajiem nāvessoda izpildes rādītājiem pasaulē; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam vidējais izpildīto nāvessodu skaits gadā bija vismaz 126; tā kā iestādes piemēro nāvessodu par nevardarbīgiem nodarījumiem, piemēram, par narkotiku kontrabandu, nodevību un laulības pārkāpšanu; tā kā tādi nodarījumi kā apostāze, kas saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām nebūtu jāuzskata par krimināli sodāmu, arī ir noveduši pie nāvessoda piemērošanas; |
| --- | --- |

O.

tā kā Saūda Arābijai ir viens no augstākajiem nāvessoda izpildes rādītājiem pasaulē; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam vidējais izpildīto nāvessodu skaits gadā bija vismaz 126; tā kā iestādes piemēro nāvessodu par nevardarbīgiem nodarījumiem, piemēram, par narkotiku kontrabandu, nodevību un laulības pārkāpšanu; tā kā tādi nodarījumi kā apostāze, kas saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām nebūtu jāuzskata par krimināli sodāmu, arī ir noveduši pie nāvessoda piemērošanas;

| P. | tā kā Saūda Arābijai piešķirtais ANO tautas attīstības indekss 2018. gadā ir 0,853, kas to ierindo 39. vietā no 188 valstīm un teritorijām; tā kā Saūda Arābijai piešķirtais ANO dzimumu nevienlīdzības indekss ir 0,234, kas to ierindo 39. vietā no 189 valstīm 2017. gadā; tā kā ANO dzimumu attīstības indekss (GDI) šai valstij ir 0,877 (39. vieta pasaulē), |
| --- | --- |

P.

tā kā Saūda Arābijai piešķirtais ANO tautas attīstības indekss 2018. gadā ir 0,853, kas to ierindo 39. vietā no 188 valstīm un teritorijām; tā kā Saūda Arābijai piešķirtais ANO dzimumu nevienlīdzības indekss ir 0,234, kas to ierindo 39. vietā no 189 valstīm 2017. gadā; tā kā ANO dzimumu attīstības indekss (GDI) šai valstij ir 0,877 (39. vieta pasaulē),

| 1. | stingri nosoda to, ka ir ieslodzīti sieviešu cilvēktiesību aizstāvji, kas iestājās par automobiļu vadīšanas aizlieguma atcelšanu, kā arī visi miermīlīgie cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, juristi un aktīvisti, un pauž sašutumu par ticamiem ziņojumiem, ka sistemātiska spīdzināšana vērsta pret vairākām no šīm personām, tostarp pret Loujain al-Hathloul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Saūda Arābijas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot šos sieviešu tiesību aizstāvjus un visus cilvēktiesību aizstāvjus, juristus, žurnālistus un citus pārliecības dēļ ieslodzītos, kas aizturēti un notiesāti tikai par to, ka izmantojuši savas tiesības uz vārda brīvību, un par miermīlīgu darbību cilvēktiesību jomā, un ļaut starptautiskiem neatkarīgajiem novērotājiem tikties ar aizturētajiem sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Saūda Arābijas iestādes atvieglot neatkarīgu ārstu piekļuvi ieslodzītajiem; uzsver, ka attieksmei pret visiem ieslodzītajiem, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem, kas atrodas apcietinājumā, ir jāatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Principu kopumā par visu personu aizsardzību, kurām piemērots jebkāds apcietinājuma vai brīvības atņemšanas veids, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1988. gada 9. decembra Rezolūciju 43/173; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka neatkarīgo novērotāju sastāvā būtu jāiekļauj novērotāji no ES delegācijas Saūda Arābijā vai ES iestādēm, kā arī ANO cilvēktiesību jomā pilnvarotās personas, piemēram, īpašais referents jautājumā par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, vai novērotāji no starptautiskām NVO; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzstāj, ka Saūda Arābijas iestādēm jāizbeidz jebkāda aizskaroša izturēšanās, tostarp tiesu iestāžu līmenī, pret Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi, Hatoon al-Fassi, Israa Al-Ghomgham, Mohammed al-Rabea un visiem pārējiem cilvēktiesību aizstāvjiem valstī, lai viņi varētu veikt savu darbu bez nepamatotiem ierobežojumiem vai bailēm par represijām pret viņiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda Saūda Arābijā īstenotās represijas un spīdzināšanu pret cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp sieviešu tiesību aizstāvjiem, kas grauj uzticību reformu procesam valstī; pauž nosodījumu par nepārtraukto, sistēmisko diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm Saūda Arābijā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Saūda Arābiju publiski garantēt drošību visiem aizturētajiem aktīvistiem, ļaut apcietinātajām sievietēm piekļūt advokātiem un ģimenes locekļiem, sniegt pierādījumus par viņu labklājību un atbrīvot tos, kas ieslodzīti tikai par miermīlīgu atbalstu reformai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ļoti atzinīgi vērtē un atbalsta Saūda Arābijas sieviešu tiesību aizstāvjus, kas cenšas panākt vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi savā sabiedrībā, un tos, kuri ir aizstāvējuši cilvēktiesības, neraugoties uz grūtībām, ar kurām viņiem nākas saskārties; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž lielas bažas par vardarbības saistībā ar dzimumu izplatību Saūda Arābijā, par ko joprojām lielā mērā netiek ziņots, kas netiek dokumentēta un ko pamato ar tādiem reakcionāriem iemesliem kā, piemēram, vajadzību disciplinēt sievietes vīriešu aizbildniecībā; mudina Saūda Arābijas iestādes pieņemt visaptverošus tiesību aktus, lai precīzi definētu un paredzētu kriminālatbildību par jebkādu ar dzimumu saistītu vardarbību pret sievietēm, jo īpaši par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, izvarošanu, tostarp izvarošanu laulībā, seksuālu uzbrukumu un seksuālu uzmākšanos, un novērst visus šķēršļus, kas liedz sievietēm piekļuvi tiesu iestādēm; pauž dziļu satraukumu par ziņojumiem par bērnu laulību dominējošu praksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par pastāvošo vīriešu aizbildniecības sistēmu, saskaņā ar kuru atļauja no vīriešu dzimuma aizbildņa joprojām ir vajadzīga daudzās jomās, tostarp ceļošanai uz ārvalstīm, piekļuvei veselības aprūpes pakalpojumiem, izvēloties dzīvesvietu, laulībām, sūdzības iesniegšanai tiesu sistēmā un atstājot valsts patversmes vardarbībā cietušām sievietēm vai aizturēšanas centrus; uzsver, ka šī sistēma atspoguļo dziļi iesakņojušos patriarhālo sistēmu, kas valda valstī; mudina Saūda Arābijas valdību nekavējoties atcelt vīriešu aizbildniecības sistēmu un atcelt citus likumus, kas diskriminē sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka nesen tika pieņemts likums, saskaņā ar kuru Saūda Arābijas sievietes var tikt informētas ar īsziņu par to, ka viņu laulība ir šķirta, lai tādējādi aizsargātu viņas no tā, ka laulība var tikt izbeigta bez viņu informēšanas; uzsver, ka šis likums nekādi neskar to, ka Saūda Arābijas sievietes laulības šķiršanu var panākt tikai ļoti ierobežotos gadījumos, piemēram, ar vīra piekrišanu vai ja vīrs viņām ir nodarījis pāri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par valdības tīmekļa pakalpojumiem, ar kuriem vīriešu dzimuma aizbildņi var sekot līdzi sievietēm, precizējot, kad un kā viņas drīkst šķērsot Saūda Arābijas robežas, un saņemt gandrīz reāllaika atjauninājumus ar īsziņām, kad viņas ceļo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ir atcelts aizliegums sievietēm vadīt automobili Karalistē, kā tas paredzēts 2030. gada vīzijas programmā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Saūda Arābijas iestādes pārskatīt 2015. gada decembra likumu par apvienībām un fondiem, lai ļautu sievietēm aktīvistēm apvienoties un strādāt brīvi un neatkarīgi, kā arī neļautu iestādēm lieki iejaukties viņu darbā; turklāt mudina pārskatīt pretterorisma likumu, kibernoziedzības apkarošanas likumu un preses un publikāciju likumu, kurus regulāri izmanto, lai vajātu cilvēktiesību aizstāvjus, kā arī pārskatīt visus diskriminējošos noteikumus valsts tiesību sistēmā, tostarp tādās jomās kā mantojums; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Saūda Arābijas iestādes ratificēt ICCPR, atcelt atrunas par CEDAW un ratificēt CEDAW fakultatīvo protokolu, lai Saūda Arābijas sievietes varētu pilnībā izmantot konvencijā noteiktās tiesības, kā arī izbeigt bērnu laulības, piespiedu laulības un obligāto ģērbšanās stilu sievietēm; mudina Saūda Arābiju sniegt pastāvīgu uzaicinājumu ANO Cilvēktiesību padomes visu ANO īpašo procedūru dalībniekiem iebraukšanai valstī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgu biedrošanos un pulcēšanos ir aizsargātas saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām; aicina Saūda Arābijas iestādes atļaut neatkarīgas preses un plašsaziņas līdzekļu darbību un nodrošināt visiem Saūda Arābijas iedzīvotājiem vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kā arī biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību; mudina Saūda Arābijas iestādes atcelt ierobežojumus, kas vērsti pret cilvēktiesību aizstāvjiem un kas tiem aizliedz paust viedokli sociālajos un starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Saūda Arābijas iestādes nekavējoties noteikt moratoriju attiecībā uz nāvessoda piemērošanu kā soli virzienā uz tā pilnīgu atcelšanu; prasa pārskatīt visus piespriestos nāvessodus, lai nodrošinātu, ka to tiesas prāvas atbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | iesaka nosūtīt Cilvēktiesību apakškomitejas (DROI) un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas (FEMM) ad hoc delegāciju pirms pašreizējā pilnvaru termiņa beigām uz Saūda Arābiju, lai apmeklētu ieslodzītās sievietes, un rīkot nepieciešamās sanāksmes ar Saūda Arābijas iestādēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pieņem zināšanai ES un Saūda Arābijas dialogu un mudina to turpināt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu par Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un dalībvalstu neefektīvajiem paziņojumiem par kopš 2018. gada maija aizturēto sieviešu cilvēktiesību aizstāvju lietām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina PV/AP, EĀDD un dalībvalstis savos dialogos ar Saūda Arābijas iestādēm pieminēt Loujain al-Hathloul, Eman al-Nafjan, Aziza al-Yousef, Samar Badawi, Nassima al-Sada un visu pārējo sieviešu cilvēktiesību aizstāvju lietas un pieprasīt viņu atbrīvošanu; uzstāj, ka līdz viņu atbrīvošanai ES diplomātiem būtu jāaicina Saūda Arābijas iestādes garantēt viņu drošību un turpināt pilnīgu izmeklēšanu saistībā ar ziņojumiem par spīdzināšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa Komisijai un Parlamentam izpētīt Saūda Arābijas trūkumu ES pārredzamības reģistrā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina PV/AP, EĀDD un dalībvalstis savos dialogos ar Saūda Arābijas iestādēm pieminēt Israa al-Ghomgham, viņas vīra Mousa al-Hashim un viņu četru līdzatbildētāju Ahmed al-Matrood, Ali Ouwaisher, Khalid al-Ghanim un Mujtaba al-Muzain lietas un pieprasīt viņu atbrīvošanu; turklāt aicina pieminēt šeiha Salman Al-Awda lietu un pieprasīt viņa atbrīvošanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina PV/AP, EĀDD un dalībvalstis izveidot vienotu nostāju, lai nodrošinātu, ka Eiropas diplomātiskie dienesti Saūda Arābijā sistemātiski izmanto mehānismus, kas paredzēti ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp attiecībā uz publiskiem paziņojumiem, diplomātiskiem demaršiem, tiesas procesu uzraudzību un cietumu apmeklējumiem, saistībā ar Saūda Arābijas sieviešu tiesību aizstāvjiem, kas aizturēti kopš 2018. gada maija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa Eiropas Parlamenta rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvju situāciju Saūda Arābijā iesniegt nākamajā ANO Cilvēktiesību padomes sesijā; prasa ES nākamajā Cilvēktiesību padomē un Sieviešu statusa komisijā izvirzīt jautājumu par dalību tajās valstīm ar apšaubāmu reputāciju cilvēktiesību jomā, tostarp attiecībā uz sieviešu tiesību ievērošanu un dzimumu līdztiesību; prasa ES ierosināt ANO Cilvēktiesību padomes sesijā iecelt īpašo referentu par cilvēktiesībām Saūda Arābijā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vēlreiz aicina Saūda Arābijas iestādes pārtraukt turpmāku Raif Badawi pēršanu un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot viņu; uzstāj, ka visiem ES augstākā līmeņa pārstāvjiem, jo īpaši PV/AP un visiem komisāriem saziņā ar Saūda Arābijas partneriem būtu sistemātiski jāpievērš uzmanība Raif Badawi lietai un jālūdz tikties ar viņu, apmeklējot valsti; apņemas pastiprināt centienus atbalstīt viņa atbrīvošanu; aicina priekšsēdētāju doties uz Rijādu, lai ar iestādēm tiešā veidā risinātu Saharova balvas laureātu lietu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina PV/AP, EĀDD un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenotas ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, un paplašināt aizsardzību un atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, jo īpaši sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina PV/AP ziņot par ES dalībvalstu un Saūda Arābijas režīma militārās un drošības sadarbības pašreizējo stāvokli; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkārtoti prasa Padomei panākt kopēju nostāju, lai noteiktu ES mēroga ieroču embargo attiecībā uz Saūda Arābiju, un ievērot Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (6); prasa noteikt embargo attiecībā uz tādu uzraudzības sistēmu un citu divējāda lietojuma preču eksportu, kuras Saūda Arābijā var izmantot, lai apspiestu tās pilsoņus, tostarp sieviešu cilvēktiesību aizstāvjus; pauž satraukumu par to, ka Saūda Arābijas iestādes izmanto šos ieročus un kibernovērošanas tehnoloģijas; atgādina dalībvalstīm, ka to pastāvīgie ieroču tirdzniecības darījumi ar Saūda Arābiju ir pretrunā ES kopējai nostājai attiecībā uz ieroču eksportu; prasa EĀDD ierosināt un Padomei pieņemt ierobežojošu pasākumu izmantošanu pret Saūda Arābiju, reaģējot uz cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp izmantot aktīvu iesaldēšanu un vīzu izsniegšanas aizliegumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina PV/AP, EĀDD un dalībvalstis turpināt dialogu ar Saūda Arābiju par cilvēktiesībām, pamatbrīvībām un valsts problemātisko lomu reģionā; pauž gatavību uzturēt konstruktīvu un atklātu dialogu ar Saūda Arābijas iestādēm, tostarp parlamentāriešiem, par starptautisko saistību cilvēktiesību jomā īstenošanu; prasa nodrošināt pieredzes apmaiņu tieslietu un juridiskajos jautājumos, lai stiprinātu individuālo tiesību aizsardzību Saūda Arābijā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram, Sieviešu statusa komisijai, ANO Cilvēktiesību padomei, Viņa Majestātei karalim Salman bin Abdulaziz Al Saud un kroņprincim Mohammad bin Salman Al Saud, Saūda Arābijas Karalistes valdībai un Saūda Arābijas Karalistes Nacionālā dialoga centra ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OV C 378, 9.11.2017., 64. lpp.

(2)  OV C 310, 25.8.2016., 29. lpp.

(3)  OV C 349, 17.10.2017., 34. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0232.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0434.

(6)  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/139

---

P8_TA(2019)0127

Tiesības uz miermīlīgu protestu un samērīga spēka lietošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par tiesībām uz miermīlīgu protestu un samērīgu spēka lietošanu (2019/2569(RSP))

(2020/C 449/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 4., 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 4., 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Pamattiesību harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Pamattiesību harta”),

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un ar to saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un ar to saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru,

| — | ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; tā kā šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī pastāv sieviešu un vīriešu līdztiesība; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības; tā kā šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī pastāv sieviešu un vīriešu līdztiesība;

| B. | tā kā tiesiskums ir demokrātijas centrālais balsts un viens no ES pamatprincipiem, kura pamatā ir pieņēmums par savstarpēju paļāvību, ka dalībvalstis aizstāv demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu, kā noteikts Pamattiesību hartā un ECTK; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesiskums ir demokrātijas centrālais balsts un viens no ES pamatprincipiem, kura pamatā ir pieņēmums par savstarpēju paļāvību, ka dalībvalstis aizstāv demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu, kā noteikts Pamattiesību hartā un ECTK;

| C. | tā kā ES ir apņēmusies ievērot vārda un informācijas brīvību, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir apņēmusies ievērot vārda un informācijas brīvību, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvību;

| D. | tā kā ECTK 11. pantā un Pamattiesību hartas 12. pantā ir noteikts, ka jebkuram cilvēkam ir tiesības uz miermīlīgu pulcēšanās un biedrošanās brīvību, tostarp tiesības dibināt arodbiedrības un iestāties tajās, lai aizstāvētu savas intereses; |
| --- | --- |

D.

tā kā ECTK 11. pantā un Pamattiesību hartas 12. pantā ir noteikts, ka jebkuram cilvēkam ir tiesības uz miermīlīgu pulcēšanās un biedrošanās brīvību, tostarp tiesības dibināt arodbiedrības un iestāties tajās, lai aizstāvētu savas intereses;

| E. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 11. pantā ir noteikts, ka “[š]o tiesību izmantošanai nedrīkst piemērot nekādus ierobežojumus, izņemot tos, kas noteikti ar likumu un ir nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā, lai aizstāvētu valsts vai sabiedrības drošības intereses, nepieļautu nekārtības vai noziegumus, aizsargātu veselību vai tikumību, vai citu cilvēku tiesības un brīvības”; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 11. pantā ir noteikts, ka “[š]o tiesību izmantošanai nedrīkst piemērot nekādus ierobežojumus, izņemot tos, kas noteikti ar likumu un ir nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā, lai aizstāvētu valsts vai sabiedrības drošības intereses, nepieļautu nekārtības vai noziegumus, aizsargātu veselību vai tikumību, vai citu cilvēku tiesības un brīvības”;

| F. | tā kā ECTK 11. pantā ir arī noteikts, ka pulcēšanās brīvības tiesības “neliedz noteikt likumīgus ierobežojumus šo tiesību izmantošanā personām, kas ir bruņoto spēku, policijas vai valsts pārvaldes sastāvā”; |
| --- | --- |

F.

tā kā ECTK 11. pantā ir arī noteikts, ka pulcēšanās brīvības tiesības “neliedz noteikt likumīgus ierobežojumus šo tiesību izmantošanā personām, kas ir bruņoto spēku, policijas vai valsts pārvaldes sastāvā”;

| G. | tā kā Pamattiesību hartas 12. pantā ir noteikts arī tas, ka Savienības pilsoņu politiskās gribas izteikšanu veicina Savienības līmeņa politiskās partijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Pamattiesību hartas 12. pantā ir noteikts arī tas, ka Savienības pilsoņu politiskās gribas izteikšanu veicina Savienības līmeņa politiskās partijas;

| H. | tā kā būtu jāaizsargā biedrošanās brīvība; tā kā dinamiskai pilsoniskajai sabiedrībai un plurālistiskiem plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme atvērtas un plurālistiskas sabiedrības veicināšanā, sabiedrības līdzdalības sekmēšanā demokrātijas procesā un valdību pārskatatbildības stiprināšanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā būtu jāaizsargā biedrošanās brīvība; tā kā dinamiskai pilsoniskajai sabiedrībai un plurālistiskiem plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme atvērtas un plurālistiskas sabiedrības veicināšanā, sabiedrības līdzdalības sekmēšanā demokrātijas procesā un valdību pārskatatbildības stiprināšanā;

| I. | tā kā biedrošanās brīvība ir cieši saistīta ar vārda brīvību, kā apliecināts Pamattiesību hartas 11. pantā un ECTK 10. pantā, kuros ir noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz vārda brīvību un šīs tiesības ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju un idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām; |
| --- | --- |

I.

tā kā biedrošanās brīvība ir cieši saistīta ar vārda brīvību, kā apliecināts Pamattiesību hartas 11. pantā un ECTK 10. pantā, kuros ir noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz vārda brīvību un šīs tiesības ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju un idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām;

| J. | tā kā šo brīvību īstenošana ir saistīta ar pienākumiem un atbildību un tādēļ tā var tikt pakļauta formalitātēm, nosacījumiem, ierobežojumiem vai sodiem, kas paredzēti likumā un nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu valsts drošības, teritoriālās vienotības vai sabiedriskās drošības intereses, nepieļautu nekārtības vai noziegumus, aizsargātu veselību vai morāli, aizsargātu citu cilvēku reputāciju vai tiesības, nepieļautu konfidenciālas informācijas izpaušanu vai lai saglabātu tiesas autoritāti un objektivitāti, kā aprakstīts ECTK 10. pantā; |
| --- | --- |

J.

tā kā šo brīvību īstenošana ir saistīta ar pienākumiem un atbildību un tādēļ tā var tikt pakļauta formalitātēm, nosacījumiem, ierobežojumiem vai sodiem, kas paredzēti likumā un nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā, lai aizsargātu valsts drošības, teritoriālās vienotības vai sabiedriskās drošības intereses, nepieļautu nekārtības vai noziegumus, aizsargātu veselību vai morāli, aizsargātu citu cilvēku reputāciju vai tiesības, nepieļautu konfidenciālas informācijas izpaušanu vai lai saglabātu tiesas autoritāti un objektivitāti, kā aprakstīts ECTK 10. pantā;

| K. | tā kā Pamattiesību hartas 52. pantā ir noteikts, ka “[v]isiem šajā Hartā atzīto tiesību un brīvību izmantošanas ierobežojumiem ir jābūt noteiktiem tiesību aktos, un tajos jārespektē šo tiesību un brīvību būtība”; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pamattiesību hartas 52. pantā ir noteikts, ka “[v]isiem šajā Hartā atzīto tiesību un brīvību izmantošanas ierobežojumiem ir jābūt noteiktiem tiesību aktos, un tajos jārespektē šo tiesību un brīvību būtība”;

| L. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punktu ES “respektē [valstu] galvenās funkcijas, tostarp nodrošinot valsts teritoriālo integritāti, uzturot likumību un kārtību un aizsargājot valsts drošību”; tā kā “jo īpaši valsts drošība paliek vienīgi katras dalībvalsts atbildībā”; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punktu ES “respektē [valstu] galvenās funkcijas, tostarp nodrošinot valsts teritoriālo integritāti, uzturot likumību un kārtību un aizsargājot valsts drošību”; tā kā “jo īpaši valsts drošība paliek vienīgi katras dalībvalsts atbildībā”;

| M. | tā kā saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru attiecībā uz visiem pamattiesību un pilsonisko brīvību ierobežojumiem ir jāievēro likumības, nepieciešamības un samērīguma principi; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas judikatūru attiecībā uz visiem pamattiesību un pilsonisko brīvību ierobežojumiem ir jāievēro likumības, nepieciešamības un samērīguma principi;

| N. | tā kā vairākās dalībvalstīs tiesībaizsardzības iestādes tiek kritizētas par to, ka tās apdraud tiesības protestēt un izmantot pārmērīgu spēku, |
| --- | --- |

N.

tā kā vairākās dalībvalstīs tiesībaizsardzības iestādes tiek kritizētas par to, ka tās apdraud tiesības protestēt un izmantot pārmērīgu spēku,

| 1. | aicina dalībvalstis ievērot tiesības uz mierīgas pulcēšanās brīvību, biedrošanās brīvību un vārda brīvību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka publiskām debatēm ir būtiska nozīme demokrātiskas sabiedrības darbībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda to, ka vairākās dalībvalstīs iepriekšējos gados ir pieņemti ierobežojoši tiesību akti attiecībā uz pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda valsts varas iestāžu vardarbīgo un nesamērīgo iejaukšanos protestu un mierīgu demonstrāciju norisē; mudina attiecīgās iestādes nodrošināt pārredzamu, objektīvu un efektīvu izmeklēšanu, ja ir aizdomas vai sūdzības par nesamērīgu spēka lietošanu; atgādina, ka tiesībaizsardzības iestādes ir vienmēr jāsauc pie atbildības saistībā ar to pienākumu izpildi un par to, vai tās ievēro tiesisko regulējumu un operatīvā darba normas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tiesībaizsardzības iestādes spēku vienmēr lietotu likumīgi, samērīgi un tad, kad tas nepieciešams, un tikai kā galējo līdzekli un lai, spēku lietojot, tiktu saudzēta cilvēku dzīvība un fiziskā integritāte; norāda, ka nekritiska spēka lietošana pret pūli ir pretrunā samērīguma principam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz žurnālistu un fotožurnālistu būtisko lomu ziņu sniegšanā par nesamērīgas vardarbības gadījumiem un nosoda visus gadījumus, kad žurnālisti un fotožurnālisti ir bijuši mērķtiecīgi pakļauti apzinātiem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka vardarbība pret miermīlīgiem demonstrantiem nekad nevar būt risinājums debatēs vai politikā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka policijas spēki, kuru vidū arī bijuši daudzi upuri, darbojas sarežģītos apstākļos, kas galvenokārt saistīts ar atsevišķu protestētāju naidīgumu, taču arī ar pārmērīgi lielo darba slodzi; nosoda jebkāda veida vardarbību pret cilvēkiem vai īpašumu, kuru pastrādā vardarbīgi, kareivīgi protestētāji, kas ieradušies tikai vardarbīgā nolūkā un tādējādi kaitē miermīlīgu protestu leģitimitātei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina dalībvalstu tiesībaizsardzības amatpersonas aktīvi piedalīties Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūras (CEPOL) nodrošinātajās mācībās “Sabiedriskā kārtība — policijas darbība liela mēroga pasākumos”; mudina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi garantēt to tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku, policistu un karavīru drošību, kuri ir iesaistīti drošības uzturēšanas operācijās publisku protesta demonstrāciju laikā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un ANO. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0032.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/142

---

P8_TA(2019)0128

Interseksuāļu tiesības

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par interseksuāļu tiesībām (2018/2878(RSP))

(2020/C 449/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gadā publicēto ziņojumu par transpersonām un interseksuāļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gadā publicēto ziņojumu par transpersonām un interseksuāļiem,

| — | ņemot vērā Komisijas finansētā izmēģinājuma projekta “Health4LGBTI” galīgos ziņojumus par nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, ar ko saskaras LGBTI, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas finansētā izmēģinājuma projekta “Health4LGBTI” galīgos ziņojumus par nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, ar ko saskaras LGBTI,

| — | ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2015. gada maijā publicēto dokumentu par interseksuāļu pamattiesību stāvokli (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2015. gada maijā publicēto dokumentu par interseksuāļu pamattiesību stāvokli (4),

| — | ņemot vērā FRA 2017. gada novembra tiešsaistes publikāciju par minimālā vecuma prasību apzināšanu attiecībā uz bērna tiesībām Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA 2017. gada novembra tiešsaistes publikāciju par minimālā vecuma prasību apzināšanu attiecībā uz bērna tiesībām Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā FRA 2018. gada pamattiesību ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA 2018. gada pamattiesību ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanu,

| — | ņemot vērā 2017. gadā pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2191 par interseksuāļu cilvēktiesību veicināšanu un viņu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gadā pieņemto Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2191 par interseksuāļu cilvēktiesību veicināšanu un viņu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2015. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un interseksuāļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2015. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un interseksuāļiem,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā 2013. gada ziņojumu, ko sniedzis ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada ziņojumu, ko sniedzis ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Jogjakartas principus (“Principi un valstu pienākumi attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību aktu piemērošanu seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, dzimtes izpausmes un dzimumpazīmju ziņā”), kas pieņemti 2006. gada novembrī, un 10 papildu principus (“plus 10”), kas pieņemti 2017. gada 10. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jogjakartas principus (“Principi un valstu pienākumi attiecībā uz starptautisko cilvēktiesību aktu piemērošanu seksuālās orientācijas, dzimtes identitātes, dzimtes izpausmes un dzimumpazīmju ziņā”), kas pieņemti 2006. gada novembrī, un 10 papildu principus (“plus 10”), kas pieņemti 2017. gada 10. novembrī,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par interseksuāļu tiesībām (O-000132/2018 – B8-0007/2019 un O-000133/2018 – B8-0008/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par interseksuāļu tiesībām (O-000132/2018 – B8-0007/2019 un O-000133/2018 – B8-0008/2019),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā interseksuāļi piedzimst ar fiziskām dzimumpazīmēm, kas neatbilst sieviešu vai vīriešu ķermeņu medicīniskajām vai sociālajām normām, un šīs dzimumpazīmju variācijas var izpausties kā primārās pazīmes (piemēram, iekšējie un ārējie dzimumorgāni un hromosomālā un hormonālā struktūra) un/vai sekundārās pazīmes (piemēram, muskuļu masa, apmatojuma sadalījums, augums); |
| --- | --- |

A.

tā kā interseksuāļi piedzimst ar fiziskām dzimumpazīmēm, kas neatbilst sieviešu vai vīriešu ķermeņu medicīniskajām vai sociālajām normām, un šīs dzimumpazīmju variācijas var izpausties kā primārās pazīmes (piemēram, iekšējie un ārējie dzimumorgāni un hromosomālā un hormonālā struktūra) un/vai sekundārās pazīmes (piemēram, muskuļu masa, apmatojuma sadalījums, augums);

| B. | tā kā interseksuāļi Eiropas Savienībā bieži saskaras ar vardarbību un diskrimināciju un plašāka sabiedrība un politikas veidotāji par šiem cilvēktiesību pārkāpumiem parasti neuzzina; |
| --- | --- |

B.

tā kā interseksuāļi Eiropas Savienībā bieži saskaras ar vardarbību un diskrimināciju un plašāka sabiedrība un politikas veidotāji par šiem cilvēktiesību pārkāpumiem parasti neuzzina;

| C. | tā kā interseksuāliem zīdaiņiem bieži tiek veiktas operācijas un ārstēšana, lai gan lielākoties tā nav medicīniski nepieciešama; tā kā kosmētiskas operācijas un neatliekamas operācijas mēdz būt piedāvātas kopā, liedzot vecākiem un interseksuāļiem pilnīgu informāciju par katras operācijas ietekmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā interseksuāliem zīdaiņiem bieži tiek veiktas operācijas un ārstēšana, lai gan lielākoties tā nav medicīniski nepieciešama; tā kā kosmētiskas operācijas un neatliekamas operācijas mēdz būt piedāvātas kopā, liedzot vecākiem un interseksuāļiem pilnīgu informāciju par katras operācijas ietekmi;

| D. | tā kā interseksuālu bērnu operācijas un ārstēšana notiek bez viņu iepriekšējas personiskas, pilnīgas un informētas piekrišanas; tā kā interseksuāļu dzimumorgānu izkropļošana var radīt mūžilgas sekas, piemēram, psiholoģisku traumu un fiziskus traucējumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā interseksuālu bērnu operācijas un ārstēšana notiek bez viņu iepriekšējas personiskas, pilnīgas un informētas piekrišanas; tā kā interseksuāļu dzimumorgānu izkropļošana var radīt mūžilgas sekas, piemēram, psiholoģisku traumu un fiziskus traucējumus;

| E. | tā kā pie vēl citām minoritātēm un marginalizētām grupām piederīgi interseksuāļi un interseksuāli bērni intersekcionālās identitātes dēļ saskaras ar vēl lielāku marginalizāciju, sociālo atstumtību un vardarbības un diskriminācijas risku; |
| --- | --- |

E.

tā kā pie vēl citām minoritātēm un marginalizētām grupām piederīgi interseksuāļi un interseksuāli bērni intersekcionālās identitātes dēļ saskaras ar vēl lielāku marginalizāciju, sociālo atstumtību un vardarbības un diskriminācijas risku;

| F. | tā kā lielākajā daļā dalībvalstu interseksuālu bērnu vai interseksuāli ar invaliditāti var operēt ar likumīgā aizbildņa piekrišanu neatkarīgi no paša interseksuāļa spējas lemt patstāvīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā lielākajā daļā dalībvalstu interseksuālu bērnu vai interseksuāli ar invaliditāti var operēt ar likumīgā aizbildņa piekrišanu neatkarīgi no paša interseksuāļa spējas lemt patstāvīgi;

| G. | tā kā daudzos gadījumos vecāki un/vai likumīgie aizbildņi saskaras ar lielu spiedienu pieņemt lēmumu, lai gan nav pilnīgi informēti par mūžilgajām sekām, ko tas radīs bērnam; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzos gadījumos vecāki un/vai likumīgie aizbildņi saskaras ar lielu spiedienu pieņemt lēmumu, lai gan nav pilnīgi informēti par mūžilgajām sekām, ko tas radīs bērnam;

| H. | tā kā daudziem interseksuāļiem nav pilnīgi pieejamas viņu medicīniskās kartes, tāpēc viņi nezina, ka ir interseksuāļi, vai nezina, kāda ārstēšana viņiem ir veikta; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudziem interseksuāļiem nav pilnīgi pieejamas viņu medicīniskās kartes, tāpēc viņi nezina, ka ir interseksuāļi, vai nezina, kāda ārstēšana viņiem ir veikta;

| I. | tā kā interseksuālas variācijas joprojām tiek klasificētas kā slimības, piemēram, Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskajā slimību klasifikatorā (SSK), lai gan nav pierādījumu, ka ārstēšana ilgtermiņā dotu panākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā interseksuālas variācijas joprojām tiek klasificētas kā slimības, piemēram, Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskajā slimību klasifikatorā (SSK), lai gan nav pierādījumu, ka ārstēšana ilgtermiņā dotu panākumus;

| J. | tā kā daļa interseksuāļu neidentificējas ar dzimumu, kas tiem medicīniski noteikts pēc piedzimšanas; tā kā likumīga dzimuma atzīšana uz pašnoteikšanās pamata ir iespējama tikai sešās dalībvalstīs; tā kā daudzas dalībvalstis kā priekšnosacījumu likumīgai dzimuma atzīšanai joprojām prasa sterilizāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā daļa interseksuāļu neidentificējas ar dzimumu, kas tiem medicīniski noteikts pēc piedzimšanas; tā kā likumīga dzimuma atzīšana uz pašnoteikšanās pamata ir iespējama tikai sešās dalībvalstīs; tā kā daudzas dalībvalstis kā priekšnosacījumu likumīgai dzimuma atzīšanai joprojām prasa sterilizāciju;

| K. | tā kā ES līmeņa un lielākoties arī dalībvalstu diskriminācijas novēršanas tiesību akti neattiecas uz diskrimināciju uz dzimumpazīmju pamata nedz kā atsevišķu kategoriju, nedz kā dzimumdiskriminācijas formu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES līmeņa un lielākoties arī dalībvalstu diskriminācijas novēršanas tiesību akti neattiecas uz diskrimināciju uz dzimumpazīmju pamata nedz kā atsevišķu kategoriju, nedz kā dzimumdiskriminācijas formu;

| L. | tā kā daudzi interseksuāli bērni Eiropas Savienībā saskaras ar cilvēktiesību pārkāpumiem un dzimumorgānu izkropļošanu dzimumnormalizācijas ceļā, |
| --- | --- |

L.

tā kā daudzi interseksuāli bērni Eiropas Savienībā saskaras ar cilvēktiesību pārkāpumiem un dzimumorgānu izkropļošanu dzimumnormalizācijas ceļā,

| 1. | atzīmē, ka steidzami ir jāvēršas pret interseksuāļu cilvēktiesību pārkāpumiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt tiesību aktus, kas risinātu šīs problēmas; |
| --- | --- |

1.

Medikalizācija un patoloģizācija

| 2. | asi nosoda dzimumnormalizāciju ārstēšanas un operāciju ceļā; atzinīgi vērtē, piemēram, Maltas un Portugāles tiesību aktus, kas aizliedz šādas operācijas, un mudina citas dalībvalstis pēc iespējas drīz pieņemt līdzīgus tiesību aktus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka interseksuāliem bērniem un interseksuāļiem ar invaliditāti, kā arī viņu vecākiem vai aizbildņiem ir jānodrošina pienācīga konsultēšana un atbalsts un ka viņi ir pilnīgi jāinformē par dzimumnormalizācijas sekām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt organizācijas, kuru mērķis ir izskaust intereksuāļu stigmatizēšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansējumu interseksuāļu pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis uzlabot interseksuāļu piekļuvi savām medicīniskajām kartēm un, garantējot attiecīgo bērnu fizisko neaizskaramību, patstāvību un pašnoteikšanos, nodrošināt, ka neviens zīdaiņa vai bērna vecumā netiek pakļauts nevajadzīgai ārstēšanai vai operācijām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka interseksuālo variāciju patoloģizācija apdraud interseksuāļu iespējas pilnīgi izmantot tiesības uz visaugstāko iespējamo veselības aizsardzības līmeni, ko paredz ANO Konvencija par bērna tiesībām; aicina dalībvalstis nodrošināt interseksuāļu depatoloģizāciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka vienpadsmitajā SSK redakcijā (SSK-11) kaut vai daļēji ir depatoloģizētas transidentitātes; taču atzīmē, ka kategorija “dzimumneatbilstība bērnībā” patoloģizē dzimtiskajām normām neatbilstošu bērna uzvedību; tāpēc aicina dalībvalstis panākt, ka šī kategorija no SSK-11 tiek izņemta un ka nākamā SSK redakcija atbilst to valsts veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

8.

Personu apliecinoši dokumenti

| 9. | uzsver, cik svarīgas ir elastīgas dzimšanas reģistrācijas procedūras; atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu pieņemtos tiesību aktus, kas atļauj likumīgu dzimuma atzīšanu uz pašnoteikšanās pamata; mudina citas dalībvalstis pieņemt līdzīgus tiesību aktus, tostarp elastīgas procedūras, kā mainīt dzimuma kodus, ciktāl tādus joprojām reģistrē, un vārdus dzimšanas apliecībās un personu apliecinošos dokumentos (tostarp iespēju lietot dzimumneitrālus vārdus); |
| --- | --- |

9.

Diskriminācija

| 10. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas Savienībā nav pietiekami atzīts, ka dzimumpazīmes tiek izmantotas par ieganstu diskriminācijai, un tāpēc uzsver, cik svarīgs ir šis kritērijs, lai nodrošinātu interseksuāļiem iespējas panākt taisnīgumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju uzlabot labās prakses apmaiņu šajā jomā; aicina dalībvalstis pieņemt nepieciešamos tiesību aktus, kas nodrošinātu interseksuāļu, arī interseksuālu bērnu, pamattiesību pienācīgu aizsardzību, ievērošanu un veicināšanu, tostarp pilnīgu aizsardzību pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

11.

Sabiedrības informētība

| 12. | aicina visas ieinteresētās personas pētījumus par interseksuāļiem veikt no socioloģiskas un cilvēktiesību, nevis medicīniskas perspektīvas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas references tīklu (ERT) kontekstā ES fondi neatbalsta pētniecības vai medicīnas projektus, kas saasina interseksuāļu cilvēktiesību pārkāpumus; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un finansēt pētījumus par interseksuāļu cilvēktiesību stāvokli; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju izmantot holistisku un tiesībās balstītu pieeju interseksuāļu tiesībām un labāk koordinēt Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāta, Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāta un Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāta darbu, lai nodrošinātu, ka interseksuāļu atbalsta politika un programmas ir saskanīgas, tostarp organizēt valsts amatpersonu un medicīniskā personāla apmācību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju interseksualitātes dimensiju nostiprināt pašreizējā daudzgadu LGBTI pasākumu sarakstā un jau gatavot šīs stratēģijas atjaunošanu nākamajam daudzgadu periodam (2019–2024); |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju veicināt interseksuāļu cilvēktiesību un fiziskās neaizskaramības aizsardzības paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

16.

o

o o

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(2)  OV C 93, 24.3.2017., 21. lpp.

(3)  OV C 238, 6.7.2018., 2. lpp.

(4)  https://fra.europa.eu/en/publication/2015/fundamental-rights-situation-intersex-people.

(5)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/mapping–minimum–age–requirements–concerning–rights–child–eu.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/146

---

P8_TA(2019)0129

Turpmākais LGBTI pasākumu saraksts (2019–2024)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024) (2019/2573(RSP))

(2020/C 449/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 21. pantu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 31. martā pieņemto Ieteikumu CM/Rec(2010)5 dalībvalstīm par pasākumiem ar dzimumorientāciju vai dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 31. martā pieņemto Ieteikumu CM/Rec(2010)5 dalībvalstīm par pasākumiem ar dzimumorientāciju vai dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un Eiropas Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz šo priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426) un Eiropas Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju attiecībā uz šo priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2013. gada 24. jūnija sanāksmē pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2013. gada 24. jūnija sanāksmē pieņemtās pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par LGBTI līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par LGBTI līdztiesību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) veiktā un 2013. gada 17. maijā publicētā apsekojuma par lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām Eiropas Savienībā rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) veiktā un 2013. gada 17. maijā publicētā apsekojuma par lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām Eiropas Savienībā rezultātus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūciju par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2017. gada 12. oktobra Rezolūciju Nr. 2191(2017) par interseksuāļu cilvēktiesību veicināšanu un viņu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2017. gada 12. oktobra Rezolūciju Nr. 2191(2017) par interseksuāļu cilvēktiesību veicināšanu un viņu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada decembrī pieņemto pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada decembrī pieņemto pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. un 2017. gada ziņojumus par to, kā īstenot pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. un 2017. gada ziņojumus par to, kā īstenot pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2018. gada 5. jūnija spriedumu (Relu Adrian Coman un citi pret Inspectoratul General pentru Imigrări un Ministerul Afacerilor Interne) (3) un citu attiecīgo EST un ECT judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2018. gada 5. jūnija spriedumu (Relu Adrian Coman un citi pret Inspectoratul General pentru Imigrări un Ministerul Afacerilor Interne) (3) un citu attiecīgo EST un ECT judikatūru,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. gada maija ziņojumu par interseksuāļu pamattiesību stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. gada maija ziņojumu par interseksuāļu pamattiesību stāvokli,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2017. gada marta ziņojumu “Pašreizējā migrācijas situācija ES: patvēruma meklētāji, kas ir lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un interseksuāļi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2017. gada marta ziņojumu “Pašreizējā migrācijas situācija ES: patvēruma meklētāji, kas ir lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un interseksuāļi”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2015. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un interseksuāļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra 2015. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un interseksuāļiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2015. gada 22. aprīļa Rezolūciju Nr. 2048(2015) par transpersonu diskrimināciju Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2015. gada 22. aprīļa Rezolūciju Nr. 2048(2015) par transpersonu diskrimināciju Eiropā,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024)(O-000006/2019 – B8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par turpmāko pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2019–2024)(O-000006/2019 – B8-0014/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā LGBTI joprojām cieš no diskriminācijas un vardarbības Eiropas Savienībā; tā kā ne visas ES dalībvalstis nodrošina LGBTI personu tiesību aizsardzību pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā LGBTI joprojām cieš no diskriminācijas un vardarbības Eiropas Savienībā; tā kā ne visas ES dalībvalstis nodrošina LGBTI personu tiesību aizsardzību pret diskrimināciju;

| B. | tā kā Parlaments savā 2014. gada 4. februāra rezolūcijā par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai aicināja Komisiju pieņemt stratēģiju LGBTI līdztiesības sekmēšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments savā 2014. gada 4. februāra rezolūcijā par ES ceļvedi homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai aicināja Komisiju pieņemt stratēģiju LGBTI līdztiesības sekmēšanai;

| C. | tā kā Eiropadome savos 2016. gada 16. jūnija secinājumos par LGBTI līdztiesību aicināja dalībvalstis sadarboties ar Komisiju attiecībā uz pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropadome savos 2016. gada 16. jūnija secinājumos par LGBTI līdztiesību aicināja dalībvalstis sadarboties ar Komisiju attiecībā uz pasākumu sarakstu LGBTI līdztiesības sekmēšanai;

| D. | tā kā Komisija ir pieņēmusi visaptverošu stratēģisko satvaru attiecībā uz citiem jautājumiem, kas saistīti ar pamattiesībām, piemēram, invaliditāti un romu iekļaušanu, bet vēl nav veikusi šādus pasākumus saistībā ar LGBTI tiesībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija ir pieņēmusi visaptverošu stratēģisko satvaru attiecībā uz citiem jautājumiem, kas saistīti ar pamattiesībām, piemēram, invaliditāti un romu iekļaušanu, bet vēl nav veikusi šādus pasākumus saistībā ar LGBTI tiesībām;

| E. | tā kā pasākumu saraksts LGBTI līdztiesības sekmēšanai, ko Komisija publicēja 2015. gadā, ir nesaistoša un vēl papildināma stratēģija; |
| --- | --- |

E.

tā kā pasākumu saraksts LGBTI līdztiesības sekmēšanai, ko Komisija publicēja 2015. gadā, ir nesaistoša un vēl papildināma stratēģija;

| F. | tā kā Komisijas ziņojumi par to, kā tiek īstenoti pasākumi LGBTI līdztiesības sekmēšanai, liecina, ka ir sperti nozīmīgi soļi, taču vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu visu ES iedzīvotāju, tostarp LGBTI personu, vienlīdzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas ziņojumi par to, kā tiek īstenoti pasākumi LGBTI līdztiesības sekmēšanai, liecina, ka ir sperti nozīmīgi soļi, taču vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu visu ES iedzīvotāju, tostarp LGBTI personu, vienlīdzību;

| G. | tā kā, lai gan Eiropadomes pieņemtās pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai kopš 2013. gada ir bijušas saistošas ES un tās dalībvalstīm to ārējās darbības īstenošanā, tomēr tas, ka ES trūkst iekšējas papildu apņemšanās šajā jomā, rada draudus iekšējai un ārējai kohēzijai; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai gan Eiropadomes pieņemtās pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību veicināšanai un aizsardzībai kopš 2013. gada ir bijušas saistošas ES un tās dalībvalstīm to ārējās darbības īstenošanā, tomēr tas, ka ES trūkst iekšējas papildu apņemšanās šajā jomā, rada draudus iekšējai un ārējai kohēzijai;

| H. | tā kā Padome joprojām bloķē diskriminācijas novēršanas direktīvu, |
| --- | --- |

H.

tā kā Padome joprojām bloķē diskriminācijas novēršanas direktīvu,

| 1. | atkārto ieteikumus, kas pausti tā rezolūcijā par ES ceļvedi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīmē, ka pēdējos gados ES ir novērota negatīva reakcija pret dzimumu līdztiesību un tam ir tieša ietekme uz LGBTI personām; aicina Komisiju apņemties nepieļaut šādu negatīvu reakciju, izvirzīt līdztiesību un nediskriminēšanu par prioritāti un nodrošināt, ka šo apņemšanos savā darbā īstenos nākamā Komisija, kuras pilnvaru termiņš sāksies vēlāk 2019. gadā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju nodrošināt, ka tās darba programmā 2019.–2024. gadam LGBTI tiesības tiek uzskatītas par prioritāti, un stiprināt dažādu ģenerāldirektorātu sadarbību jomās, kurās būtu jāintegrē LGBTI tiesības, piemēram, izglītības un veselības jomā, kā noteikts pasākumu sarakstā LGBTI līdztiesības sekmēšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju pieņemt vēl vienu stratēģisku dokumentu LGBTI personu līdztiesības veicināšanai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju uzraudzīt un īstenot pret diskrimināciju vērstu tiesību aktu un pasākumu īstenošanu, lai nodrošinātu LGBTI personu tiesību ievērošanu visās jomās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju turpināt darbu pie jautājumiem, kas jau ir iekļauti pasākumu sarakstā LGBTI līdztiesības sekmēšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju turpmāko LGBTI veltīto pasākumu saraksta izstrādē iesaistīt Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju turpināt izpratnes veidošanas un sabiedrības informēšanas kampaņas par LGBTI personām un viņu ģimenēm; uzsver, ka ir svarīgi šādu rīcību īstenot visos līmeņos un pievērst uzmanību ieguvumiem, ko sabiedrībai rada daudzveidība, nevis tikai LGBTI personu statusa normalizācijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju veicināt un atbalstīt dalībvalstis, tām īstenojot kvalitatīvas un visaptverošas izglītības programmas seksuālās audzināšanas un attiecību jomā, kuras sniedz informāciju un izglīto par seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām tādā veidā, kas nav nosodošs, ir pozitīvi noskaņots un iekļaujošs attiecībā uz LGBTI; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu pārvietošanās brīvību visām ģimenēm, tostarp LGBTI ģimenēm, saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesā nesen skatīto Coman lietu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka, lai panāktu dzimuma juridisku atzīšanu, 8 dalībvalstīs ir paredzēta prasība veikt sterilizāciju un 18 dalībvalstīs ir prasība uzstādīt garīgās veselības diagnozi; aicina Komisiju izvērtēt, vai šādas prasības ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju tās turpmākajā darbā attiecībā uz LGBTI tiesībām iekļaut starpnozaru perspektīvu, ņemt vērā marginalizēto LGBTI personu intersekcionālo diskrimināciju un izstrādāt pasākumus, kas vērsti uz viņu īpašajām vajadzībām, tostarp nodrošinot finansējumu marginalizēto LGBTI grupu īpašiem atbalsta tīkliem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju turpināt darbu ar dalībvalstīm, lai īstenotu tās turpmākos pasākumus LGBTI tiesību sekmēšanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju uzlabot labas prakses apmaiņu šajā jomā; aicina dalībvalstis pieņemt vajadzīgos tiesību aktus, lai nodrošinātu to, ka tiek pienācīgi ievērotas, sekmētas un aizsargātas LGBTI bērnu pamattiesības, tostarp nodrošinot pilnīgu aizsardzību pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV C 93, 24.3.2017., 21. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0032.

(3)  Tiesas (virspalāta) 2018. gada 5. jūnija spriedums, ECLI:EU:C:2009:385.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/149

---

P8_TA(2019)0130

INF līguma nākotne un ietekme uz ES

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par INF līguma nākotni un ietekmi uz Eiropas Savienību (2019/2574(RSP))

(2020/C 449/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Padomju Sociālistisko Republiku Savienību par vidēja un tuva darbības rādiusa raķešu likvidāciju (“INF līgums), ko Vašingtonā 1987. gada 8. decembrī parakstīja toreizējais ASV prezidents Ronalds Reigans un Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) prezidents Mihails Gorbačovs (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Padomju Sociālistisko Republiku Savienību par vidēja un tuva darbības rādiusa raķešu likvidāciju (“INF līgums), ko Vašingtonā 1987. gada 8. decembrī parakstīja toreizējais ASV prezidents Ronalds Reigans un Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) prezidents Mihails Gorbačovs (1),

| — | ņemot vērā ASV Valsts departamenta sagatavoto 2018. gada ziņojumu par pievienošanos bruņojuma kontroles, neizplatīšanas un atbruņošanās nolīgumiem un saistībām un to ievērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Valsts departamenta sagatavoto 2018. gada ziņojumu par pievienošanos bruņojuma kontroles, neizplatīšanas un atbruņošanās nolīgumiem un saistībām un to ievērošanu,

| — | ņemot vērā ASV prezidenta Donalda Trampa 2018. gada 21. oktobra paziņojumu, kurā tika pausts brīdinājums, ka ASV varētu izstātiem no INF līguma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta Donalda Trampa 2018. gada 21. oktobra paziņojumu, kurā tika pausts brīdinājums, ka ASV varētu izstātiem no INF līguma,

| — | ņemot vērā ASV valsts sekretāra 2019. gada 2. februāra paziņojumu par ASV nodomu izstāties no INF līguma (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV valsts sekretāra 2019. gada 2. februāra paziņojumu par ASV nodomu izstāties no INF līguma (2),

| — | ņemot vērā Krievijas prezidenta Vladimira Putina 2019. gada 2. februāra paziņojumu, ar kuru tika paziņots, ka arī Krievija apturēs dalību šajā līgumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas prezidenta Vladimira Putina 2019. gada 2. februāra paziņojumu, ar kuru tika paziņots, ka arī Krievija apturēs dalību šajā līgumā,

| — | ņemot vērā NATO ārlietu ministru 2018. gada 4. decembrī izdoto paziņojumu par INF līgumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ārlietu ministru 2018. gada 4. decembrī izdoto paziņojumu par INF līgumu (3),

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa”. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa”.

| — | ņemot vērā ASV un NATO 2019. gadā paustās bažas par to, ka Krievija neievēro INF līguma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz tās jauno raķešu sistēmu 9M729, arī bažas, kas pavisam nesen tika izteiktas Ziemeļatlantijas Padomes 2019. gada 1. februāra paziņojumā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV un NATO 2019. gadā paustās bažas par to, ka Krievija neievēro INF līguma noteikumus, jo īpaši attiecībā uz tās jauno raķešu sistēmu 9M729, arī bažas, kas pavisam nesen tika izteiktas Ziemeļatlantijas Padomes 2019. gada 1. februāra paziņojumā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni piezīmes septītajā ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās konferencē, kas 2018. gada 18. un 19. decembrī notika Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni piezīmes septītajā ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās konferencē, kas 2018. gada 18. un 19. decembrī notika Briselē,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (5),

| — | ņemot vērā Briselē 2018. gada 10. jūlijā parakstīto kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briselē 2018. gada 10. jūlijā parakstīto kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību,

| — | ņemot vērā ANO atbruņošanās programmu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO atbruņošanās programmu (6),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības 16. mērķi, kas paredz veicināt miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību ilgtspējīgai attīstībai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības 16. mērķi, kas paredz veicināt miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību ilgtspējīgai attīstībai (7),

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. maijā publicēto 2017. gada progresa ziņojumu par to, kā tiek īstenota Eiropas Savienības Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. maijā publicēto 2017. gada progresa ziņojumu par to, kā tiek īstenota Eiropas Savienības Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai,

| — | ņemot vērā 1968. gada Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (KNL) ar tā saistībām visām valstīm godprātīgi īstenot kodolatbruņošanos un izbeigt kodolieroču sacensību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1968. gada Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (KNL) ar tā saistībām visām valstīm godprātīgi īstenot kodolatbruņošanos un izbeigt kodolieroču sacensību,

| — | ņemot vērā Līgumu par kodolieroču aizliegšanu (TPNW), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2017. gada 7. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par kodolieroču aizliegšanu (TPNW), ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2017. gada 7. jūlijā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 10. marta rezolūciju par Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 10. marta rezolūciju par Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (8),

| — | ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī Eiropadomes pieņemto ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 12. decembrī Eiropadomes pieņemto ES stratēģiju pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Kodolieroču neizplatīšanas līguma pušu devīto pārskatīšanas konferenci (8079/15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Kodolieroču neizplatīšanas līguma pušu devīto pārskatīšanas konferenci (8079/15),

| — | ņemot vērā to, ka 2017. gada Nobela Miera prēmija tika piešķirta Starptautiskajai kodolieroču likvidēšanas kampaņai (ICAN) un ICAN2019. gada 1. februāra paziņojumu “US withdrawal from INF Treaty puts Europe (and the world) at risk” (“ASV izstāšanās no INF līguma apdraud Eiropu (un pasauli)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2017. gada Nobela Miera prēmija tika piešķirta Starptautiskajai kodolieroču likvidēšanas kampaņai (ICAN) un ICAN2019. gada 1. februāra paziņojumu “US withdrawal from INF Treaty puts Europe (and the world) at risk” (“ASV izstāšanās no INF līguma apdraud Eiropu (un pasauli)”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā INF līgums, ko 1987. gadā parakstīja ASV un Padomju Savienība, bija īpašs Aukstā kara laikmeta nolīgums, jo tajā bija paredzēts, ka abām valstīm savi krājumi ir jāiznīcina, nevis jānosaka ierobežojumi attiecībā uz no zemes izšautajām, ar kodolgalviņām un parastajām galviņām aprīkotajām ballistiskajām un spārnotajām raķetēm, kuru darbības rādiuss ir no 500 līdz 5 500 km, un tajā nolīguma pusēm ir aizliegta turēt īpašumā, ražot un izmēģināt šīs raķetes; |
| --- | --- |

A.

tā kā INF līgums, ko 1987. gadā parakstīja ASV un Padomju Savienība, bija īpašs Aukstā kara laikmeta nolīgums, jo tajā bija paredzēts, ka abām valstīm savi krājumi ir jāiznīcina, nevis jānosaka ierobežojumi attiecībā uz no zemes izšautajām, ar kodolgalviņām un parastajām galviņām aprīkotajām ballistiskajām un spārnotajām raķetēm, kuru darbības rādiuss ir no 500 līdz 5 500 km, un tajā nolīguma pusēm ir aizliegta turēt īpašumā, ražot un izmēģināt šīs raķetes;

| B. | tā kā līdz 1991. gada maijam saskaņā ar šā līguma noteikumiem bija likvidētas 2 692 raķetes; tā kā pēc tam 10 gadu laikā tika veiktas pārbaudes uz vietas; tā kā, pateicoties INF līgumam, kopumā tika demontētas vairāk nekā 3 000 ar kodolgalviņām apbruņotas raķetes; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdz 1991. gada maijam saskaņā ar šā līguma noteikumiem bija likvidētas 2 692 raķetes; tā kā pēc tam 10 gadu laikā tika veiktas pārbaudes uz vietas; tā kā, pateicoties INF līgumam, kopumā tika demontētas vairāk nekā 3 000 ar kodolgalviņām apbruņotas raķetes;

| C. | tā kā INF līgums sekmēja ASV un Padomju Savienības, vēlāk attiecīgi Krievijas Federācijas, stratēģiskās sacensības ierobežošanu, Aukstā kara laikmetā palīdzot veidot un stiprinot stabilitāti; tā kā Eiropa no INF līguma noslēgšanas ieguva visvairāk, jo šis līgums vairāk nekā trīs desmitgades bija galvenais instruments tās drošības uzturēšanai; tā kā tas joprojām ir uzskatāms par starptautiskā miera un stabilitātes pīlāru, jo īpaši Eiropas drošības arhitektūrā; |
| --- | --- |

C.

tā kā INF līgums sekmēja ASV un Padomju Savienības, vēlāk attiecīgi Krievijas Federācijas, stratēģiskās sacensības ierobežošanu, Aukstā kara laikmetā palīdzot veidot un stiprinot stabilitāti; tā kā Eiropa no INF līguma noslēgšanas ieguva visvairāk, jo šis līgums vairāk nekā trīs desmitgades bija galvenais instruments tās drošības uzturēšanai; tā kā tas joprojām ir uzskatāms par starptautiskā miera un stabilitātes pīlāru, jo īpaši Eiropas drošības arhitektūrā;

| D. | tā kā 2014. gadā B. Obamas administrācija norādīja, ka Krievija nepilda INF līgumā noteiktās saistības neglabāt, neražot un neizmēģināt no zemes palaižamas spārnotās raķetes (GLCM) ar darbības rādiusu no 500 līdz 5 500 km, kā arī neglabāt vai neražot šādu raķešu palaišanas iekārtas; tā kā ASV Valsts departamenta turpmākajos ziņojumos, kas tika publicēti 2015., 2016., 2017. un 2018. gadā, atkārtoti tika pausti ASV apgalvojumi par to, ka Krievija turpina pārkāpt šo līgumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2014. gadā B. Obamas administrācija norādīja, ka Krievija nepilda INF līgumā noteiktās saistības neglabāt, neražot un neizmēģināt no zemes palaižamas spārnotās raķetes (GLCM) ar darbības rādiusu no 500 līdz 5 500 km, kā arī neglabāt vai neražot šādu raķešu palaišanas iekārtas; tā kā ASV Valsts departamenta turpmākajos ziņojumos, kas tika publicēti 2015., 2016., 2017. un 2018. gadā, atkārtoti tika pausti ASV apgalvojumi par to, ka Krievija turpina pārkāpt šo līgumu;

| E. | tā kā ASV un NATO ir vairākkārt vērsušās pie Krievijas ar jautājumiem par tās raķešu izstrādes darbībām, jo īpaši attiecībā uz raķešu sistēmu 9M729, kuru tās uzskata par INF līguma pārkāpumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ASV un NATO ir vairākkārt vērsušās pie Krievijas ar jautājumiem par tās raķešu izstrādes darbībām, jo īpaši attiecībā uz raķešu sistēmu 9M729, kuru tās uzskata par INF līguma pārkāpumu;

| F. | tā kā 2017. gada decembrī, atzīmējot līguma 30. gadadienu, prezidenta Donalda Trampa administrācija paziņoja par diplomātisko, militāro un ekonomisko pasākumu integrētu stratēģiju, kuras mērķis ir panākt, lai Krievija no jauna ievērotu noteikumus; tā kā šie pasākumi ietvēra diplomātiskos centienus, kurus īstenoja Īpašās pārbaudes komisija, militārās pētniecības un izstrādes programmas sākšanu un ekonomiskus pasākumus pret Krievijas struktūrām, kas ir iesaistītas līgumu pārkāpjošo raķešu izstrādē un ražošanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2017. gada decembrī, atzīmējot līguma 30. gadadienu, prezidenta Donalda Trampa administrācija paziņoja par diplomātisko, militāro un ekonomisko pasākumu integrētu stratēģiju, kuras mērķis ir panākt, lai Krievija no jauna ievērotu noteikumus; tā kā šie pasākumi ietvēra diplomātiskos centienus, kurus īstenoja Īpašās pārbaudes komisija, militārās pētniecības un izstrādes programmas sākšanu un ekonomiskus pasākumus pret Krievijas struktūrām, kas ir iesaistītas līgumu pārkāpjošo raķešu izstrādē un ražošanā;

| G. | tā kā ASV un Krievija nav spējušas ar diplomātisko dialogu novērst šīs savstarpējās bažas; tā kā nav sasaukta Īpašā pārbaudes komisija, kas saskaņā ar līgumu izveidota, lai cita starpā risinātu tā ievērošanas jautājumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ASV un Krievija nav spējušas ar diplomātisko dialogu novērst šīs savstarpējās bažas; tā kā nav sasaukta Īpašā pārbaudes komisija, kas saskaņā ar līgumu izveidota, lai cita starpā risinātu tā ievērošanas jautājumus;

| H. | tā kā 2018. gada 20. oktobrī prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka ASV izstāsies no līguma, par pamatojumu minot to, ka Krievija šo līgumu neievēro un Ķīna tajā nepiedalās; tā kā 2018. gada 4. decembrī pēc NATO valstu ārlietu ministru sanāksmes ASV valsts sekretārs Maiks Pompeo paziņoja, ka ASV ir secinājusi, ka Krievija būtiski pārkāpj līgumu, un ASV pēc 60 dienām kā pretlīdzekli piemēros savu saistību izpildes apturēšanu, ja Krievija neatjaunos pilnīgu un pārbaudāmu atbilstību līgumam; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gada 20. oktobrī prezidents Donalds Tramps paziņoja, ka ASV izstāsies no līguma, par pamatojumu minot to, ka Krievija šo līgumu neievēro un Ķīna tajā nepiedalās; tā kā 2018. gada 4. decembrī pēc NATO valstu ārlietu ministru sanāksmes ASV valsts sekretārs Maiks Pompeo paziņoja, ka ASV ir secinājusi, ka Krievija būtiski pārkāpj līgumu, un ASV pēc 60 dienām kā pretlīdzekli piemēros savu saistību izpildes apturēšanu, ja Krievija neatjaunos pilnīgu un pārbaudāmu atbilstību līgumam;

| I. | tā kā 2019. gada 1. februārī ASV pēc tam, kad beidzies 60 dienu termiņš, kas tika noteikts Krievijai, lai tā atgrieztos pie pilnīgas līguma ievērošanas, paziņoja, ka tā apturēs savu INF līgumā paredzēto saistību izpildi un sāks izstāšanās no līguma procesu, ja vien Krievija, kura pēc ASV uzskatiem nopietni pārkāpj šo līgumu, sešu mēnešu laikā neatsāks ievērot šā līguma noteikumus; tā kā NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs ir aicinājis Krieviju izmantot ASV piedāvāto sešu mēnešu periodu, lai atgrieztos pie pilnīgas šā līguma noteikumu ievērošanas, |
| --- | --- |

I.

tā kā 2019. gada 1. februārī ASV pēc tam, kad beidzies 60 dienu termiņš, kas tika noteikts Krievijai, lai tā atgrieztos pie pilnīgas līguma ievērošanas, paziņoja, ka tā apturēs savu INF līgumā paredzēto saistību izpildi un sāks izstāšanās no līguma procesu, ja vien Krievija, kura pēc ASV uzskatiem nopietni pārkāpj šo līgumu, sešu mēnešu laikā neatsāks ievērot šā līguma noteikumus; tā kā NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs ir aicinājis Krieviju izmantot ASV piedāvāto sešu mēnešu periodu, lai atgrieztos pie pilnīgas šā līguma noteikumu ievērošanas,

| J. | tā kā 2018. gada 4. decembrī NATO ārlietu ministri izdeva paziņojumu, kurā atzina, ka Krievija ir pārkāpusi INF līgumu, un aicināja Krieviju steidzami atjaunot pilnīgu un pārbaudāmu atbilstību šim līgumam; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gada 4. decembrī NATO ārlietu ministri izdeva paziņojumu, kurā atzina, ka Krievija ir pārkāpusi INF līgumu, un aicināja Krieviju steidzami atjaunot pilnīgu un pārbaudāmu atbilstību šim līgumam;

| K. | tā kā Krievija 2019. gada 2. februārī paziņoja, ka tā pārtrauks INF līgumu un izstrādās jaunus raķešu veidus; tā kā Krievijas iestādes vairākkārt ir paudušas bažas par NATO pretraķešu aizsardzības iekārtām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Krievija 2019. gada 2. februārī paziņoja, ka tā pārtrauks INF līgumu un izstrādās jaunus raķešu veidus; tā kā Krievijas iestādes vairākkārt ir paudušas bažas par NATO pretraķešu aizsardzības iekārtām;

| L. | tā kā Ķīna un citas valstis, kas INF līgumu nav parakstījušas, ir veikušas plašu sava raķešu arsenāla izplatīšanu un tas liecina par to, ka ir nepieciešams jauns līgums, kas būtu saistošs ASV, Krievijai un Ķīnai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Ķīna un citas valstis, kas INF līgumu nav parakstījušas, ir veikušas plašu sava raķešu arsenāla izplatīšanu un tas liecina par to, ka ir nepieciešams jauns līgums, kas būtu saistošs ASV, Krievijai un Ķīnai;

| M. | tā kā līguma iespējamā izbeigšana varētu izraisīt saspīlējuma saasināšanos starp kodolvalstīm, nesapratni un jaunu bruņošanās sacensību; |
| --- | --- |

M.

tā kā līguma iespējamā izbeigšana varētu izraisīt saspīlējuma saasināšanos starp kodolvalstīm, nesapratni un jaunu bruņošanās sacensību;

| N. | tā kā INF līgums ir pamats globālās stratēģiskās stabilitātes, pasaules miera un reģionālās drošības saglabāšanai; tā kā līguma saglabāšana varētu veicināt centienus saglabāt citus spēkā esošos ieroču kontroles un atbruņošanās līgumus, kā arī radīt labvēlīgākus nosacījumus sarunām par ieroču ierobežošanu, atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; tā kā paziņojumi par izstāšanos liek domāt par to, ka, iespējams, netiks pagarināti citi svarīgi bruņojuma kontroles nolīgumi, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas Federācijas līgums par stratēģisko uzbrukuma ieroču turpmāku samazināšanu un ierobežošanu (jaunais START līgums), un tas nopietni apdraudētu starptautisko ieroču kontroles režīmu, kas gadu desmitiem ir nodrošinājis stabilitāti kodolieroču jomā, turklāt pasaulē vairs nebūtu nekādu uz kodolieroču arsenāliem attiecināmu juridiski saistošu un pārbaudāmu ierobežojumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā INF līgums ir pamats globālās stratēģiskās stabilitātes, pasaules miera un reģionālās drošības saglabāšanai; tā kā līguma saglabāšana varētu veicināt centienus saglabāt citus spēkā esošos ieroču kontroles un atbruņošanās līgumus, kā arī radīt labvēlīgākus nosacījumus sarunām par ieroču ierobežošanu, atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; tā kā paziņojumi par izstāšanos liek domāt par to, ka, iespējams, netiks pagarināti citi svarīgi bruņojuma kontroles nolīgumi, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas Federācijas līgums par stratēģisko uzbrukuma ieroču turpmāku samazināšanu un ierobežošanu (jaunais START līgums), un tas nopietni apdraudētu starptautisko ieroču kontroles režīmu, kas gadu desmitiem ir nodrošinājis stabilitāti kodolieroču jomā, turklāt pasaulē vairs nebūtu nekādu uz kodolieroču arsenāliem attiecināmu juridiski saistošu un pārbaudāmu ierobežojumu;

| O. | tā kā ANO ģenerālsekretārs 2017. gada 20. septembrī ANO Līgumu par kodolieroču aizliegšanu atvēra parakstīšanai un līdz šim to ir parakstījušas 70 valstis, no kurām 21 valsts to ir ratificējusi, un tā kā viena no tām — Austrija — ir ES dalībvalsts, bet Īrija savus ratifikācijas instrumentus varētu iesniegt ANO ģenerālsekretāram dažu tuvāko mēnešu laikā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ANO ģenerālsekretārs 2017. gada 20. septembrī ANO Līgumu par kodolieroču aizliegšanu atvēra parakstīšanai un līdz šim to ir parakstījušas 70 valstis, no kurām 21 valsts to ir ratificējusi, un tā kā viena no tām — Austrija — ir ES dalībvalsts, bet Īrija savus ratifikācijas instrumentus varētu iesniegt ANO ģenerālsekretāram dažu tuvāko mēnešu laikā;

| P. | tā kā Nobela Miera prēmijas laureāte ICAN ir aicinājusi visas valstis ratificēt Līgumu par kodolieroču aizliegšanu, |
| --- | --- |

P.

tā kā Nobela Miera prēmijas laureāte ICAN ir aicinājusi visas valstis ratificēt Līgumu par kodolieroču aizliegšanu,

| 1. | atbalsta INF līguma ievērošanu, tā turpināšanu un nostiprināšanu; atgādina, ka tas būtiski sekmē gan mieru un drošību Eiropā un visās pārējās pasaules valstīs, gan pasaules atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas par līguma pārkāpumiem un par sekojošajiem ASV un pēc tam Krievijas paziņojumiem pārtraukt INF līgumā noteikto saistību izpildi un sešu mēnešu laikā izstāties no tā; uzsver, ka šādi notikumi apdraud vienu no Eiropai vissvarīgākajām drošības interesēm, kā arī drošību un mieru Eiropā un pasaulē; baiļojas par to, ka šādas darbības var izraisīt kļūdainus aprēķinus un pārpratumus, pasliktinot attiecības starp ASV un Krieviju, saasinot spriedzi, palielinot kodolieroču un militāros draudus un riskus un, iespējams, atjaunojot destabilizējošas bruņošanās sacensības, kas kaitētu Eiropas drošībai un stratēģiskajai stabilitātei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nosodījumu par to, ka Krievija turpina pārkāpt līguma noteikumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reaģējot uz Krievijas nepārtrauktajiem līguma noteikumu pārkāpumiem, aicina Krieviju atjaunot pilnīgu un pārbaudāmu atbilstību līgumam, lai novērstu ASV un NATO bažas, un mudina Krieviju apņemties turpināt šo līgumu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka ir svarīgi nodrošināt pilnīgu pārredzamību un dialogu, lai veidotu uzticēšanos un ticību INF līguma un visu citu tādu nolīgumu īstenošanai, ar kuriem tiek atbalstīta stratēģiskā stabilitāte un drošība; ņemot vērā iepriekš minēto, aicina gan Krieviju, gan ASV izskatīt attiecīgos apgalvojumus par iespējamajiem pārkāpumiem, iesaistīties konstruktīvā dialogā ANO Drošības padomes, Īpašās pārbaudes komisijas vai citu piemērotu forumu aizgādībā nolūkā mazināt spriedzi, ņemt vērā abu pušu intereses un bažas, piedalīties sarunās labticīgi, lai aizsargātu INF līgumu, pirms valstis izstājas no tā 2019. gada augustā, kā arī uzlabot pārredzamību un savstarpēju uzraudzību un panākt stingrākus noteikumus un garantijas attiecībā uz abu valstu attiecīgajām spējām raķešu un kodolieroču jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina PV/AP izmantot sešu mēnešu periodu, lai, izmantojot visus viņas rīcībā esošos politiskos un diplomātiskos līdzekļus, iesaistītos dialogā ar INF līguma dalībniecēm nolūkā atjaunot pārrobežu uzticēšanos, vienlaikus piedāvājot ES zināšanas un pieredzi mediācijas jomā, lai nepieļautu, ka gan ASV, gan Krievija izstājas no līguma; mudina PV/AP uzstāt uz INF līguma saglabāšanu un attīstību un sākt sarunas par daudzpusēju līgumu, kas attiektos uz šīs kategorijas raķetēm; aicina PV/AP nodrošināt, ka ES rīkojas kā aktīva un ticama drošības nodrošinātāja, tostarp arī tā kaimiņvalstīs, un ka tā uzņemas spēcīgu un konstruktīvu lomu, uz globālo noteikumu pamata attīstot un pastiprinot ieroču neizplatīšanas centienus, kā arī ieroču kontroles un atbruņošanās arhitektūru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka neskaidrība par INF līguma nākotni nedrīkst apdraudēt citus ieroču kontroles līgumus; jo īpaši mudina ASV un Krieviju pagarināt jauno START līgumu, kas ierobežo katrā no valstīm izvietoto stratēģisko kodolgalviņu skaitu līdz 1 050, pirms šī līguma darbības beigām 2021. gadā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu efektīva starptautiskā ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas režīma saglabāšanai kā pasaules un Eiropas drošības stūrakmenim; uzskata, ka Eiropai jārāda piemērs, lai tā būtu uzticama un veidotu no kodolieročiem brīvu pasauli; aicina ES dalībvalstis padarīt daudzpusēju kodolatbruņošanos par ES ārpolitikas un drošības politikas prioritāti; atgādina par savu apņemšanos īstenot politiku, kas vērsta uz visu kodolieroču arsenālu samazināšanu un likvidēšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka Eiropas drošībai arī turpmāk vajadzētu palikt nedalāmai; aicina visas ES dalībvalstis, kas ir arī NATO dalībvalstis, atbilstīgi rīkoties; aicina PV/AP izstrādāt kopējo draudu novērtējumu, kurā tiktu analizētas sekas ES drošībai gadījumā, ja INF līgumā paredzētā Savienības un tās pilsoņu aizsardzība vairs netiktu nodrošināta, un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 36. pantu savlaicīgi ziņot Parlamentam, bet pēc tam izstrādāt ticamu un vērienīgu kodolatbruņošanās stratēģiju, kas balstītos uz efektīvām daudzpusējām attiecībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina PV/AP iesniegt priekšlikumus par ES finansējuma mobilizāciju un Savienības zināšanu bāzes un speciālo zināšanu stiprināšanu ieroču neizplatīšanas, ieroču un kontroles un cilvēkresursu jomā, lai analizētu draudus, ko rada kodolieroči; aicina PV/AP iesniegt piesardzīgus plānus par to, kā nepieļaut kodolieroču netīšu vai nejaušu izmantošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO, ANO, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresa locekļiem, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam un Krievijas Valsts Domes un Federācijas padomes locekļiem. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  https://treaties.un.org/doc/Publication/UNTS/Volume%201657/v1657.pdf

(2)  https://www.state.gov/secretary/remarks/2019/02/288722.htm

(3)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_161122.htm

(4)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_162996.htm

(5)  OV C 215, 19.6.2018., 202. lpp.

(6)  https://front.un-arm.org/documents/SG+disarmament+agenda_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(8)  OV C 349 E, 22.12.2010., 77. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/154 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/154

---

P8_TA(2019)0131

NAIADES II – rīcības programma iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2018/2882(RSP))

(2020/C 449/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāsniedz mutiska atbilde, par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. janvāra paziņojumu par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu ““NAIADES”. Integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam” (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 17. janvāra paziņojumu par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu ““NAIADES”. Integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam” (COM(2006)0006),

| — | ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: “NAIADES”, integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: “NAIADES”, integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 10. septembra paziņojumu “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu. NAIADES II” (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 10. septembra paziņojumu “Virzoties uz kvalitatīvu iekšējo ūdensceļu transportu. NAIADES II” (COM(2013)0623),

| — | ņemot vērā 2014. gada 6. februāra rezolūciju par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 6. februāra rezolūciju par NAIADES II — rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transporta atbalstam (2),

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu “Vidusposma progresa ziņojums par to, kā tiek īstenota rīcības programma NAIADES II iekšzemes ūdensceļu transporta veicināšanai (attiecībā uz 2014.–2017. gadu)” (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu “Vidusposma progresa ziņojums par to, kā tiek īstenota rīcības programma NAIADES II iekšzemes ūdensceļu transporta veicināšanai (attiecībā uz 2014.–2017. gadu)” (SWD(2018)0428),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (COM(2016)0501),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par tēmu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par tēmu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā iekšzemes ūdensceļi savieno svarīgas ES ostas, pilsētas, industriālos centrus un galvenās lauksaimniecības platības, tādējādi būtiski palīdzot īstenot tādus ES mērķus kā dekarbonizācija, ilgtspējīga izaugsme un teritoriālā kohēzija; |
| --- | --- |

A.

tā kā iekšzemes ūdensceļi savieno svarīgas ES ostas, pilsētas, industriālos centrus un galvenās lauksaimniecības platības, tādējādi būtiski palīdzot īstenot tādus ES mērķus kā dekarbonizācija, ilgtspējīga izaugsme un teritoriālā kohēzija;

| B. | tā kā pāreja no autotransporta uz iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem ir vajadzīga, lai sasniegtu 2015. gada Parīzes nolīguma (COP 21) mērķus, un tā kā iekšējo ūdensceļu transporta kapacitāte ir pietiekama, lai pārvadātu daudz lielākus kravas un pasažieru apjomus un līdz ar to mazinātu Eiropas autotransporta sistēmas pārslodzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā pāreja no autotransporta uz iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem ir vajadzīga, lai sasniegtu 2015. gada Parīzes nolīguma (COP 21) mērķus, un tā kā iekšējo ūdensceļu transporta kapacitāte ir pietiekama, lai pārvadātu daudz lielākus kravas un pasažieru apjomus un līdz ar to mazinātu Eiropas autotransporta sistēmas pārslodzi;

| C. | tā kā iekšējo ūdensceļu transports ir būtiski svarīgs, lai, efektīvāk izmantojot zemi un enerģiju un samazinot troksni un negadījumu skaitu, ierobežotu turpmāku negatīvu transporta ietekmi; |
| --- | --- |

C.

tā kā iekšējo ūdensceļu transports ir būtiski svarīgs, lai, efektīvāk izmantojot zemi un enerģiju un samazinot troksni un negadījumu skaitu, ierobežotu turpmāku negatīvu transporta ietekmi;

| D. | tā kā nolūkā uzlabot vidisko veikumu iekšējo ūdensceļu flote būtu jāmodernizē un jāpielāgo tehnikas progresam, tādējādi palielinot iekšējo ūdensceļu transporta konkurētspēju multimodālajos pārvadājumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā nolūkā uzlabot vidisko veikumu iekšējo ūdensceļu flote būtu jāmodernizē un jāpielāgo tehnikas progresam, tādējādi palielinot iekšējo ūdensceļu transporta konkurētspēju multimodālajos pārvadājumos;

| E. | tā kā līdz šim iekšējo ūdensceļu nozarei veltīti ierobežoti finanšu resursi un tā kā šajā nozarē, ko lielākoties veido mazi uzņēmumi, piekļuve finansējumam joprojām ir sarežģīta, |
| --- | --- |

E.

tā kā līdz šim iekšējo ūdensceļu nozarei veltīti ierobežoti finanšu resursi un tā kā šajā nozarē, ko lielākoties veido mazi uzņēmumi, piekļuve finansējumam joprojām ir sarežģīta,

| 1. | atbalsta līdz šim veiktos īpašos pasākumus un atzinīgi vērtē turpmākos pasākumus, kas iecerēti rīcības programmā NAIADES II 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Komisiju līdz 2020. gadam atjaunināt un atjaunot programmu NAIADES, lai panāktu, ka ir iespējams pilnīgi izmantot potenciālu, kāds piemīt iekšējo ūdensceļu transportam kā drošam, ilgtspējīgam un lietderīgam transporta veidam, šajā nolūkā īstenojot ilgtermiņa ES modālās pārejas stratēģiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka transporta iniciatīvu izstrādē iekšējo ūdensceļu transportam vajadzīga holistiska un ilgtermiņa pieeja ES intermodāla un ilgtspējīga transporta politikas ietvaros; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ūdensceļu tūrisms ir plaukstošs sektors un ka svarīgu ES nozaru konkurētspēja ir atkarīga no uzticama un izmaksefektīva iekšējo ūdensceļu transporta preču piegādei; tāpēc aicina īstenot proaktīvu politiku, kas atbalstītu ilgtspējīgu iekšējo ūdensceļu nozari, jo īpaši pievēršot uzmanību digitālajiem, tehnoloģiskajiem un vidiskajiem izaicinājumiem loģistikas un mobilitātes ziņā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē, ka 2050. gadā 80 % ES populācijas dzīvos urbānās teritorijās, līdz ar to palielināsies sabiedriskā transporta un labākas pilsētloģistikas pieprasījums un ka paplašināt pastāvošo zemes infrastruktūru bieži vien ir grūti un dārgi; aicina Komisiju un dalībvalstis nolūkā uzlabot dzīves kvalitāti un samazināt satiksmes pārslodzes līmeni iekšzemes kuģošanu integrēt pilsētpolitikā un ostu politikā un pilnīgi izmantot tās potenciālu preču un pasažieru pārvadāšanā, ņemot vērā, ka daudzas ES pilsētas atrodas pie ūdensceļiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka īpašu resursu trūkuma dēļ iepriekšējās rīcības programmas savus mērķus nav panākušas; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka rīcības programma NAIADES III saņems pietekamu īpašu finansējumu mērķu sasniegšanai un tiks atbalstīta ar labi strukturētas politikas stratēģiju ar sasniedzamiem īstermiņa un vidēja termiņa mērķiem, kā arī ar konkrētu ceļvedi, kur cita starpā noteikti īstenošanas resursi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju regulāri pētīt tirgu un sagatavot prognozes, lai varētu labāk analizēt mainīgās iekšējo ūdensceļu kravu un pasažieru transporta tendences un būtu iespējams politiku izstrādāt uz pierādījumu pamata un labāk reaģēt uz jaunām tendencēm un tirgiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, cik svarīgi ir likvidēt šaurās vietas, lai ūdensceļi būtu kvalitatīvi, jo tas ir priekšnosacījums iekšzemes kuģošanas un iekšzemes ostu attīstībai un integrēšanai Eiropas transporta tīklā (TEN-T); aicina Komisiju finansējuma prioritāti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros piešķirt kuģu ceļu, slūžu, tiltu, krasta un ostu infrastruktūras rehabilitācijai, pielāgošanai, atjaunošanai un automatizācijai un pamattīkla pārrobežu posmu uzlabošanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka līdztekus pienākumam līdz 2030. gadam pabeigt pamattīklu dalībvalstu ziņā ir arī rehabilitējot palielināt pastāvošās infrastruktūras produktivitāti, uzticamību, pieejamību un klimatnoturību, lai iekšējo ūdensceļu transports varētu kalpot par uzticamu transporta veidu un lai veicinātu ierobežoto finanšu resursu gudru izmantojumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē plānoto un notiekošo darbu pie Atlantijas, Baltijas jūras–Adrijas jūras, Ziemeļjūras–Baltijas jūras, Ziemeļjūras–Vidusjūras, Austrumu–Austrumvidusjūras, Reinas–Alpu un Reinas–Donavas koridoriem un to, ka kopumā vairāk dalībvalstu investē iekšzemes ūdensceļu un ostu attīstībā; tāpēc aicina Komisiju atbalstīt Eiropas transporta tīkla (TEN-T) projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka efektīvam un ilgtspējīgam iekšzemes transportam izšķirīgi svarīga ir pietiekama slūžu jauda un ka slūžām ir liela loma drošā ūdens regulācijas pārvaldībā un tīras enerģijas ražošanā; tāpēc aicina Komisiju atvēlēt pietiekamas dotācijas to rehabilitācijai, uzlabošanai un atjaunošanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Komisiju kopumā prioritizēt dotācijas iekšējo ūdensceļu projektiem, jo līdzšinējā pieredze ar kombinēta finansējuma projektiem liecina, ka privātā sektora partneri bijuši iesaistīti tikai būvdarbu izpildē un publiskās iestādes bijušas atbildīgas par finansējumu, ņemot vērā ūdensceļu publisko un daudzfunkcionālo raksturu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīmē, ka iekšzemes kuģošanas efektivitātes, drošības un vidiskā veikuma uzlabošanā svarīga ir iekšējo ūdensceļu transporta digitalizācija; tāpēc aicina Komisiju sagatavot īstenošanas stratēģiju digitālajai iekšējo ūdensceļu telpai (DINA) un piemērotu regulējumu savienotam un automatizētam ūdenstransportam, tostarp pārskatīt Direktīvu 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS), ņemot vērā tādas pastāvošas iniciatīvas kā RheinPorts Information System (RPIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (4) un izveidojot stingru ES mēroga juridisko pamatu vienota piekļuves punkta pārrobežu datu apmaiņai ar kuģošanas ceļu, braucienu, kravu un satiksmes informāciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir digitālos iekšējo ūdensceļu pakalpojumus integrēt citu transporta veidu datu plūsmā, lai veicinātu netraucētus multimodālus pakalpojumus “no durvīm līdz durvīm”, jo fiziskā interneta un sinhromodalitātes kombinācija uzlabo apjomu apvienošanu koridoros starp jūras ostām un iekšzemi, savukārt tas nozīmē līdzsvarotāku zemes infrastruktūras kapacitātes izmantojumu un pārslodzes līmeņu un citu negatīvu papildu seku ierobežošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka nolūkā sasniegt 2015. gada Parīzes nolīguma (COP 21) mērķus būtu jāpanāk transporta sistēmas noturība un dekarbonizācija, straujāk pārejot uz mazoglekļa transportu un izmantojot resursefektivitāti un tīras piedziņas tehnoloģijas; norāda, ka šai pārejai vajadzīgi attiecīgi standarti un finansējums inovatīvas ūdensceļu pārvaldības veicināšanai, plašāks tīru kuģu izmantojums un modernizācija, kad vien tā iespējama, kā arī nepieciešamās degvielas uzpildes infrastruktūras attīstīšana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | iesaka izmantot sinerģijas starp tīrās enerģijas tīkliem un ūdensceļu tīkliem, lai optimāli izmantotu hidroenerģiju, kas tiek saražota uz ūdensceļiem, vēja enerģiju ostās un citus tīrās enerģijas avotus ūdensceļu mobilitātes punktos, transporta, mājsaimniecību un rūpniecības apgādei ar elektroenerģiju, vienlaikus samazinot sadales izmaksas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, cik svarīgi ir piešķirt pietiekamu finansējumu jaunām tehnoloģijām, inovācijai un ilgtspējīgai transporta infrastruktūrai un pakalpojumiem no pašreizējām un gaidāmajām ES programmām, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, programmām “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa”, vienotā tirgus, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda, lai veicinātu inovācijas ieviešanos un palielinātu iekšējo ūdensceļu transporta vidisko un digitālo veikumu; aicina Komisiju izveidot īpašas finansējuma plūsmas šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīmē, ka specializētā tehnoloģiskā pētniecība būtu jāpapildina ar sociālekonomisko un pirmsnormatīvo izpēti, lai sekmētu regulējuma un finansējuma inovāciju un pastiprinātu tirgus dalībnieku iesaisti nolūkā nodrošināt plašāku ieviešanos tirgū; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis attīstīt iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanas un atbalsta stratēģijas, ņemot vērā pašreizējās NAIADES rīcības programmas un gaidāmo Eiropas iekšējo ūdensceļu transporta rīcības programmu, un mudināt to pašu darīt arī reģionālās, vietējās un ostu iestādes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV C 313 E, 20.12.2006., 443. lpp.

(2)  OV C 93, 24.3.2017., 145. lpp.

(3)  OV C 168 E, 14.6.2013., 72. lpp.

(4)  OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/157

---

P8_TA(2019)0132

Dzīvnieku aizsardzība pārvadāšanas laikā Eiropas Savienībā un ārpus tās

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Eiropas Savienībā un ārpus tās īstenošanu (2018/2110(INI))

(2020/C 449/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, kas paredz, ka, nosakot un īstenojot ES politikas jomas, ES un tās dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, kas paredz, ka, nosakot un īstenojot ES politikas jomas, ES un tās dalībvalstis velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām,

| — | ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā un tās attiecīgajiem pielikumiem (2), ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (EPRS) publicēja 2018. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā un tās attiecīgajiem pielikumiem (2), ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (EPRS) publicēja 2018. gada oktobrī,

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. decembra rezolūciju par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. decembra rezolūciju par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2011. gada 12. janvāra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2011. gada 12. janvāra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. novembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā ietekmi (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. novembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā ietekmi (COM(2011)0700),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. februāra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. februāra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006),

| — | ņemot vērā 2012. gada 15. marta deklarāciju Nr. 49/2011 par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 15. marta deklarāciju Nr. 49/2011 par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu (5),

| — | ņemot vērā Tiesas 2015. gada 23. aprīļa spriedumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2015. gada 23. aprīļa spriedumu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 31/2018 “Dzīvnieku labturība Eiropas Savienībā” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 31/2018 “Dzīvnieku labturība Eiropas Savienībā” (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0057/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0057/2019),

| A. | tā kā ES, kā ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā, uzskata dzīvniekus nevis tikai par precēm, ražojumiem vai īpašumu, bet par justspējīgām būtnēm, kas nozīmē, ka viņi spēj sajust patiku un sāpes; tā kā ar ES tiesību aktiem šis uzskats ir iestrādāts pasākumos, kam būtu jānodrošina, ka dzīvnieki tiek turēti un pārvadāti tādos apstākļos, kuri tos nepakļauj vardarbīgai attieksmei, pāridarījumiem, sāpēm vai ciešanām; tā kā Eiropas Savienībā dzīvnieku labturība tiek visvairāk ievērota un aizsargāta un ES ir piemērs pārējai pasaulei; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES, kā ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā, uzskata dzīvniekus nevis tikai par precēm, ražojumiem vai īpašumu, bet par justspējīgām būtnēm, kas nozīmē, ka viņi spēj sajust patiku un sāpes; tā kā ar ES tiesību aktiem šis uzskats ir iestrādāts pasākumos, kam būtu jānodrošina, ka dzīvnieki tiek turēti un pārvadāti tādos apstākļos, kuri tos nepakļauj vardarbīgai attieksmei, pāridarījumiem, sāpēm vai ciešanām; tā kā Eiropas Savienībā dzīvnieku labturība tiek visvairāk ievērota un aizsargāta un ES ir piemērs pārējai pasaulei;

| B. | tā kā ik gadu miljoniem dzīvnieku tiek pārvadāti lielos attālumos starp dalībvalstīm, dalībvalstu teritorijā un uz trešām valstīm vaislas, audzēšanas, nobarošanas un kaušanas nolūkā; tā kā dzīvniekus pārvadā arī izklaides un izrādīšanas nolūkā un kā lolojumdzīvniekus; tā kā ES iedzīvotāji aizvien vairāk raizējas par dzīvnieku labturības standartu ievērošanu, jo īpaši dzīvu dzīvnieku pārvadāšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ik gadu miljoniem dzīvnieku tiek pārvadāti lielos attālumos starp dalībvalstīm, dalībvalstu teritorijā un uz trešām valstīm vaislas, audzēšanas, nobarošanas un kaušanas nolūkā; tā kā dzīvniekus pārvadā arī izklaides un izrādīšanas nolūkā un kā lolojumdzīvniekus; tā kā ES iedzīvotāji aizvien vairāk raizējas par dzīvnieku labturības standartu ievērošanu, jo īpaši dzīvu dzīvnieku pārvadāšanā;

| C. | tā kā Parlaments 2012. gada 12. decembra rezolūcijā aicināja kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku samazināt līdz ne vairāk kā astoņām stundām; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments 2012. gada 12. decembra rezolūcijā aicināja kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laiku samazināt līdz ne vairāk kā astoņām stundām;

| D. | tā kā saskaņā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) 2008. gada definīciju dzīvnieku labturība nozīmē to, ka dzīvnieks ir vesels, tam ir pietiekami daudz telpas, tas ir labi barots, jūtas droši, var izrādīt savu dabisko uzvedību un necieš tādas sajūtas kā bailes, sāpes un stresu; tā kā tā nav lielākajā daļā dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas gadījumu, jo īpaši pārvadājumos lielā attālumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) 2008. gada definīciju dzīvnieku labturība nozīmē to, ka dzīvnieks ir vesels, tam ir pietiekami daudz telpas, tas ir labi barots, jūtas droši, var izrādīt savu dabisko uzvedību un necieš tādas sajūtas kā bailes, sāpes un stresu; tā kā tā nav lielākajā daļā dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas gadījumu, jo īpaši pārvadājumos lielā attālumā;

| E. | tā kā Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā attiecas uz visu dzīvo mugurkaulnieku pārvadāšanu Savienībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā attiecas uz visu dzīvo mugurkaulnieku pārvadāšanu Savienībā;

| F. | tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par regulas pareizas īstenošanas un izpildes nodrošināšanu valsts līmenī, cita starpā par to, lai tiktu veiktas oficiālas pārbaudes, savukārt Komisijas pienākums ir nodrošināt, lai dalībvalstis pienācīgi īstenotu ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par regulas pareizas īstenošanas un izpildes nodrošināšanu valsts līmenī, cita starpā par to, lai tiktu veiktas oficiālas pārbaudes, savukārt Komisijas pienākums ir nodrošināt, lai dalībvalstis pienācīgi īstenotu ES tiesību aktus;

| G. | tā kā dalībvalstis Regulu Nr. 1/2005 neizpilda pietiekami stingri vai precīzi Eiropas Savienībā un ārpus ES regulas izpildi vispār necenšas panākt; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstis Regulu Nr. 1/2005 neizpilda pietiekami stingri vai precīzi Eiropas Savienībā un ārpus ES regulas izpildi vispār necenšas panākt;

| H. | tā kā saistībā ar lielo skaitu pārkāpumu, ko 2017. gadā DG SANTE konstatēja vairākās dalībvalstīs, būtu jāsāk attiecīgas Līgumā paredzēto pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

H.

tā kā saistībā ar lielo skaitu pārkāpumu, ko 2017. gadā DG SANTE konstatēja vairākās dalībvalstīs, būtu jāsāk attiecīgas Līgumā paredzēto pienākumu neizpildes procedūras;

| I. | tā kā pārvadāšana dzīvniekiem rada stresu, jo tā nozīmē dažādas grūtības, kas kaitē to labturībai; tā kā attiecībā uz tirdzniecību ar noteiktām trešām valstīm papildu ciešanas dzīvniekiem izraisa ļoti tālie braucieni, kas ietver ilglaicīgu apstāšanos robežpunktos, lai pārbaudītu dokumentus, transportlīdzekļus un dzīvnieku piemērotību pārvadāšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārvadāšana dzīvniekiem rada stresu, jo tā nozīmē dažādas grūtības, kas kaitē to labturībai; tā kā attiecībā uz tirdzniecību ar noteiktām trešām valstīm papildu ciešanas dzīvniekiem izraisa ļoti tālie braucieni, kas ietver ilglaicīgu apstāšanos robežpunktos, lai pārbaudītu dokumentus, transportlīdzekļus un dzīvnieku piemērotību pārvadāšanai;

| J. | tā kā dalībvalstu veikto pārbaužu kvalitāte un biežums tieši ietekmē līmeni, kādā tiek nodrošināta atbilstība prasībām; tā kā dalībvalstu pārbaužu ziņojumu analīze atklāj milzīgas atšķirības starp dalībvalstīm pārbaužu skaita ziņā, tām sniedzoties no nevienas pārbaudes līdz vairākiem miljoniem gadā, un pārkāpumu biežuma ziņā, tiem sniedzoties no neviena pārkāpuma līdz 16,6 %, un tas rosina domāt, ka dalībvalstīm ir dažāda pieeja pārbaudēm, piemēram, tās tiek veiktas izlases kārtībā vai atbilstoši uz risku balstītām stratēģijām; tā kā šādas atšķirīgas pieejas arī liedz iespēju salīdzināt dalībvalstu datus; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstu veikto pārbaužu kvalitāte un biežums tieši ietekmē līmeni, kādā tiek nodrošināta atbilstība prasībām; tā kā dalībvalstu pārbaužu ziņojumu analīze atklāj milzīgas atšķirības starp dalībvalstīm pārbaužu skaita ziņā, tām sniedzoties no nevienas pārbaudes līdz vairākiem miljoniem gadā, un pārkāpumu biežuma ziņā, tiem sniedzoties no neviena pārkāpuma līdz 16,6 %, un tas rosina domāt, ka dalībvalstīm ir dažāda pieeja pārbaudēm, piemēram, tās tiek veiktas izlases kārtībā vai atbilstoši uz risku balstītām stratēģijām; tā kā šādas atšķirīgas pieejas arī liedz iespēju salīdzināt dalībvalstu datus;

| K. | tā kā transportlīdzekļu vadītāju apmācība un izglītošana ar mērķi veicināt piesardzīgu transportlīdzekļa vadīšanu atkarībā no tā, kāda veida dzīvnieki tiek pārvadāti, uzlabotu dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (8); |
| --- | --- |

K.

tā kā transportlīdzekļu vadītāju apmācība un izglītošana ar mērķi veicināt piesardzīgu transportlīdzekļa vadīšanu atkarībā no tā, kāda veida dzīvnieki tiek pārvadāti, uzlabotu dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (8);

| L. | tā kā pareiza apiešanās ar dzīvniekiem var saīsināt dzīvnieku iekraušanas un izkraušanas laiku, samazināt to svara zudumu, mazināt ievainojumus un brūces un nodrošināt labāku gaļas kvalitāti; |
| --- | --- |

L.

tā kā pareiza apiešanās ar dzīvniekiem var saīsināt dzīvnieku iekraušanas un izkraušanas laiku, samazināt to svara zudumu, mazināt ievainojumus un brūces un nodrošināt labāku gaļas kvalitāti;

| M. | tā kā ir plaši pētījumi, kas pierāda, ka dzīvnieku labturība ietekmē gaļas kvalitāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir plaši pētījumi, kas pierāda, ka dzīvnieku labturība ietekmē gaļas kvalitāti;

| N. | tā kā galvenā uzmanība arī turpmāk būtu jāpievērš lopkopja darba kvalitātei iekraušanas un izkraušanas laikā, kā arī ceļā īstenotajai aprūpei, lai aizsargātu dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; |
| --- | --- |

N.

tā kā galvenā uzmanība arī turpmāk būtu jāpievērš lopkopja darba kvalitātei iekraušanas un izkraušanas laikā, kā arī ceļā īstenotajai aprūpei, lai aizsargātu dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā;

| O. | tā kā piemērotība pārvadāšanai ir būtisks faktors dzīvnieku labturības nodrošināšanā pārvadāšanas laikā, jo lielāks labturības risks pārvadāšanas laikā ir dzīvniekiem, kas ir ievainoti, novājināti, grūsni, neatšķirti vai slimi; tā kā var būt neskaidrības attiecībā uz piemērotību pārvadāšanai un grūsnības posmu; |
| --- | --- |

O.

tā kā piemērotība pārvadāšanai ir būtisks faktors dzīvnieku labturības nodrošināšanā pārvadāšanas laikā, jo lielāks labturības risks pārvadāšanas laikā ir dzīvniekiem, kas ir ievainoti, novājināti, grūsni, neatšķirti vai slimi; tā kā var būt neskaidrības attiecībā uz piemērotību pārvadāšanai un grūsnības posmu;

| P. | tā kā lielākā daļa pārkāpumu attiecas uz piemērotības jautājumiem, bet otrajā vietā ir dokumentācijas jautājumi; |
| --- | --- |

P.

tā kā lielākā daļa pārkāpumu attiecas uz piemērotības jautājumiem, bet otrajā vietā ir dokumentācijas jautājumi;

| Q. | tā kā atbildīgajām personām bieži nav skaidrs, kas jādara, ja dzīvnieki ir atzīti par nepiemērotiem pārvadāšanai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā atbildīgajām personām bieži nav skaidrs, kas jādara, ja dzīvnieki ir atzīti par nepiemērotiem pārvadāšanai;

| R. | tā kā atbildīgās personas bieži nav pārliecinātas par to, ciktāl ir attīstījusies grūsnība; |
| --- | --- |

R.

tā kā atbildīgās personas bieži nav pārliecinātas par to, ciktāl ir attīstījusies grūsnība;

| S. | tā kā sevišķi problemātiska ir neatšķirtu teļu un jēru pārvadāšana; |
| --- | --- |

S.

tā kā sevišķi problemātiska ir neatšķirtu teļu un jēru pārvadāšana;

| T. | tā kā lauksaimnieki ir visvairāk ieinteresēti, lai viņu dzīvnieki būtu piemēroti pārvadāšanai, un var ciest lielākos zaudējumus, ja pārvadāšana neatbilst pastāvošajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā lauksaimnieki ir visvairāk ieinteresēti, lai viņu dzīvnieki būtu piemēroti pārvadāšanai, un var ciest lielākos zaudējumus, ja pārvadāšana neatbilst pastāvošajiem noteikumiem;

| U. | tā kā, uzturoties apstiprinātā kontrolpunktā, dzīvniekiem bieži netiek nodrošināts pietiekams barības un ūdens daudzums un 24 stundu atpūtas laiks; |
| --- | --- |

U.

tā kā, uzturoties apstiprinātā kontrolpunktā, dzīvniekiem bieži netiek nodrošināts pietiekams barības un ūdens daudzums un 24 stundu atpūtas laiks;

| V. | tā kā transportlīdzekļi bieži ir pārpildīti; tā kā liela problēma ir augsta temperatūra un neatbilstoša ventilācija transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

V.

tā kā transportlīdzekļi bieži ir pārpildīti; tā kā liela problēma ir augsta temperatūra un neatbilstoša ventilācija transportlīdzekļos;

| W. | tā kā dažādās dalībvalstīs ir bijuši neseni dzīvnieku infekcijas slimību uzliesmojumi, piemēram, Āfrikas cūku mēra, putnu gripas un mazo atgremotāju un liellopu slimību uzliesmojumi; tā kā dzīvu dzīvnieku pārvadāšana palielina minēto slimību izplatības risku; |
| --- | --- |

W.

tā kā dažādās dalībvalstīs ir bijuši neseni dzīvnieku infekcijas slimību uzliesmojumi, piemēram, Āfrikas cūku mēra, putnu gripas un mazo atgremotāju un liellopu slimību uzliesmojumi; tā kā dzīvu dzīvnieku pārvadāšana palielina minēto slimību izplatības risku;

| X. | tā kā gaļas un citu dzīvnieku izcelsmes produktu, kā arī spermas un embriju pārvadāšana ir tehniski un administratīvi vienkāršāka un lopkopjiem — dažkārt finansiāli izdevīgāka nekā dzīvu dzīvnieku pārvadāšana kaušanas vai vaislas nolūkā; tā kā Eiropas Veterinārārstu federācija (EVF) un OIE uzsver, ka dzīvnieki būtu jāaudzē pēc iespējas tuvāk telpām, kur tie dzimuši, un jākauj pēc iespējas tuvāk ražošanas vietai; tā kā kaušanas iekārtu, tostarp pārvietojamo kaušanas iekārtu, pieejamība audzēšanas vietās vai to tuvumā var palīdzēt radīt iztikas līdzekļus lauku apvidos; |
| --- | --- |

X.

tā kā gaļas un citu dzīvnieku izcelsmes produktu, kā arī spermas un embriju pārvadāšana ir tehniski un administratīvi vienkāršāka un lopkopjiem — dažkārt finansiāli izdevīgāka nekā dzīvu dzīvnieku pārvadāšana kaušanas vai vaislas nolūkā; tā kā Eiropas Veterinārārstu federācija (EVF) un OIE uzsver, ka dzīvnieki būtu jāaudzē pēc iespējas tuvāk telpām, kur tie dzimuši, un jākauj pēc iespējas tuvāk ražošanas vietai; tā kā kaušanas iekārtu, tostarp pārvietojamo kaušanas iekārtu, pieejamība audzēšanas vietās vai to tuvumā var palīdzēt radīt iztikas līdzekļus lauku apvidos;

| Y. | tā kā dzīvnieku kaušana pēc iespējas tuvu to audzēšanas vietai būtu labākais veids, kā nodrošināt to labturību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dzīvnieku kaušana pēc iespējas tuvu to audzēšanas vietai būtu labākais veids, kā nodrošināt to labturību;

| Z. | tā kā kautuves dalībvalstīs ir izvietotas nevienmērīgi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā kautuves dalībvalstīs ir izvietotas nevienmērīgi;

| AA. | tā kā dažās dalībvalstīs un Savienības piegādes ķēdēs dzīvu dzīvnieku pārvadāšana turpmākas ražošanas vai kaušanas nolūkā ir svarīga, lai nodrošinātu konkurenci tirgū, |
| --- | --- |

AA.

tā kā dažās dalībvalstīs un Savienības piegādes ķēdēs dzīvu dzīvnieku pārvadāšana turpmākas ražošanas vai kaušanas nolūkā ir svarīga, lai nodrošinātu konkurenci tirgū,

Ieteikumi

Īstenošana un izpilde

| 1. | norāda, ka ik gadu miljoniem dzīvu dzīvnieku tiek pārvadāti kaušanas vai vaislas nolūkā ES teritorijā un no ES uz trešām valstīm; uzskata, ka Regulai Nr. 1/2005, ja to pareizi īsteno un izpilda, ir pozitīva ietekme uz dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; atzinīgi vērtē Komisijas pamatnostādnes šajā jautājumā, bet pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 31/2018 minētās pamatnostādnes un dažas no Komisijas plānotajām darbībām kavējās par laiku līdz pat pieciem gadiem; norāda, ka joprojām pastāv nopietnas problēmas saistībā ar pārvadāšanu un ka regulas īstenošanā iesaistīto personu galvenās rūpes šķiet saistītas ar tās izpildes panākšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver to, ka Lūgumrakstu komiteja saņem ļoti lielu skaitu lūgumrakstu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, kuros bieži tiek ziņots par sistemātiskiem, pastāvīgiem un nopietniem Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 pārkāpumiem gan no dalībvalstu, gan pārvadātāju puses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka dzīvnieku ciešanas pārvadāšanas laikā rada lielas bažas sabiedrībā; norāda, ka 2017. gada 21. septembrī Komisija saņēma vairāk nekā vienu miljonu parakstu, ar ko tika atbalstīta kampaņa “#StopTheTrucks”, kurā ES pilsoņi pieprasa izbeigt tālu pārvadāšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstu panāktais Regulas (EK) Nr. 1/2005 īstenošanā, jo īpaši saistībā ar pārvadājumu žurnālu pārbaudi un sankciju piemērošanu, nav bijis pietiekams, lai sasniegtu regulas galveno mērķi, proti, uzlabot dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; aicina dalībvalstis būtiski uzlabot atbilstību regulai; aicina Komisiju nodrošināt spēkā esošo ES tiesību aktu dzīvnieku pārvadāšanas jomā efektīvu un vienādu piemērošanu visās dalībvalstīs; mudina Komisiju uzsākt tiesvedību pret tām dalībvalstīm, kuras regulu nepiemēro pareizi, un noteikt pret tām sankcijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ar daļēju īstenošanu nepietiek, lai sasniegtu regulas vispārējo mērķi nepieļaut, ka dzīvnieki tiek ievainoti vai izjūt nevajadzīgas ciešanas, vai iet bojā pārvadāšanas laikā, un tāpēc ir jāiegulda lielākas pūles, lai novērstu nopietnus pārkāpumus, kas būtiski ietekmē dzīvnieku labturību, un par tiem vainīgos sauktu pie atbildības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka vairāki ar Regulu (EK) Nr. 1/2005 saistīti jautājumi vēl nav atrisināti, tostarp attiecībā uz pārblīvētību, nepietiekamu telpas augstumu, vajadzīgo atpūtas paužu, barības un ūdens nenodrošināšanu, neatbilstošām ventilācijas un ūdens padeves ierīcēm, pārvadāšanu pārmērīgā karstumā, pārvadāšanai nepiemērotu dzīvnieku pārvadāšanu, neatšķirtu teļu pārvadāšanu, nepieciešamību noskaidrot dzīvu dzīvnieku grūsnības stāvokli, apjomu, kādā tiek pārbaudīti pārvadājumu žurnāli, pārkāpuma, izpildes un sankciju attiecību, apmācības, izglītības un sertifikācijas kombinēto ietekmi un nepietiekamiem pakaišiem, kā uz to norādījusi arī Eiropas Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā Nr. 31/2018 un nevalstiskās organizācijas Komisijai iesniegtajās sūdzībās; prasa panākt uzlabojumus iepriekšminētajās jomās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka pārvadājumi no izbraukšanas punkta līdz galamērķim tiek plānoti un īstenoti saskaņā ar ES dzīvnieku labturības prasībām, ņemot vērā dažādos transporta veidus un ES un trešās valstīs pastāvošo ģeogrāfisko apstākļu diapazonu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka sistemātiskie regulas pārkāpumi noteiktās jomās un dažās dalībvalstīs rada negodīgu konkurenci un līdz ar to nevienlīdzīgus konkurences apstākļus nozares dalībniekiem dažādās dalībvalstīs un tas savukārt var izraisīt pēc iespējas zemāku standartu noteikšanu attiecībā uz dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; tā kā dažās dalībvalstīs sankciju līmenis var būt vairāk nekā desmit reižu augstāks nekā citās, aicina Komisiju izstrādāt saskaņotu ES sankciju sistēmu, lai nodrošinātu, ka sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas, ņemot vērā pārkāpumu atkārtošanos; aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi sankciju saskaņošanai starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūciju, un uzsver, ka stingra un saskaņota izpilde ar efektīvām, samērīgām un atturošām sankcijām atbilstoši regulas 25. pantam ir izšķirīga, lai uzlabotu dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, un ka dalībvalstis nevar aprobežoties tikai ar ieteikumu un norādījumu sniegšanu; aicina Komisiju rīkoties atbilstoši minētajā rezolūcijā paustajam aicinājumam pārbaudīt regulu attiecībā uz nesaderību ar juridiskajām prasībām atsevišķās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka atkārtotu pārkāpumu gadījumā būtu jāizvirza apsūdzība, ja šādi pārkāpumi notiek apstākļos, ko pārvadātājs ir varējis kontrolēt; aicina dalībvalstis izvirzīt apsūdzības par regulas pārkāpumiem, jo īpaši atkārtotu pārkāpumu gadījumā; uzskata, ka efektīvām, samērīgām un atturošām sankcijām būtu jāietver transportlīdzekļu konfiskācija un par dzīvnieku labturību un pārvadāšanu atbildīgo personu obligāta atkārtota apmācība un ka tas būtu jāsaskaņo visā Savienībā; uzskata, ka, nosakot sankcijas, būtu jāņem vērā pārkāpuma radītais kaitējums, apmērs, ilgums un atkārtošanās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot spēcīgās izpildes pilnvaras, kas tām piešķirtas saskaņā ar regulu, cita starpā pienākumu pieprasīt, lai pārvadātāji izveido sistēmas pārkāpumu atkārtošanās nepieļaušanai, un apturēt vai anulēt pārvadātāja atļauju; aicina dalībvalstis īstenot pietiekamus korektīvus pasākumus un ieviest sankcijas, lai nepieļautu dzīvnieku ciešanas un atturētu nozares dalībniekus no pastāvīgas noteikumu pārkāpšanas; aicina dalībvalstis un Komisiju tiekties panākt pilnīgu atbilstību regulas īstenošanā un izpildē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju pēc apspriešanās ar valstu kontaktpunktiem, pamatojoties uz pārbaužu un īstenošanas ziņojumiem, sagatavot sarakstu ar nozares dalībniekiem, kas ir izdarījuši atkārtotus un nopietnus regulas pārkāpumus; aicina Komisiju bieži atjaunināt šo sarakstu un atjauninājumus publicēt, kā arī popularizēt paraugprakses piemērus gan attiecībā uz pārvadāšanu, gan pārvaldību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka regulas noteikumu neievērošana dalībvalstīs apdraud tās mērķi novērst dzīvnieku infekcijas slimību gadījumus un izplatību, jo pārvadāšana ir viens no galvenajiem dzīvnieku slimību — arī to, kuras var tikt pārnestas cilvēkiem, — straujās izplatīšanās cēloņiem; norāda, ka transportlīdzekļi bieži neatbilst grozītās Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvas 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (9) 12. pantā noteiktajām prasībām; jo īpaši uzskata, ka neatbilstīga atkritumu uzglabāšana rada rezistences pret antimikrobiāliem līdzekļiem un slimību izplatības risku; aicina Komisiju izstrādāt saskaņotas procedūras atļauju izsniegšanai kuģiem un kravas automašīnām un, veicinot biodrošības pasākumus un uzlabojot dzīvnieku labturību, rīkoties, lai novērstu dzīvnieku infekcijas slimību izplatīšanu ar pārvadājumiem gan ES teritorijā, gan no trešām valstīm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina kompetentās iestādes vairāk sadarboties izpildes nostiprināšanā, izmantojot tehnoloģiju, lai izveidotu atgriezenisko saiti reāllaikā starp dalībvalsti, kur ir izbraukšanas punkts, dalībvalsti, kur ir ierašanās punkts, un visām tranzīta valstīm; aicina Komisiju izstrādāt ģeolokācijas sistēmas, kas ļautu izsekot dzīvnieku atrašanās vietai un pārvadājumu transportlīdzekļos ilgumam, kā arī jebkādai pārvadājumu grafika neievērošanai; uzskata, ka tad, ja dzīvnieki, kas sāka ceļu labā piemērotības stāvoklī, galapunktā ierodas pārvadāšanai nepiemērotā stāvoklī, būtu jāveic pilnīga izmeklēšana un, ja šādi gadījumi atkārtojas, pārvadāšanas ķēdes atbildīgās personas nekavējoties jāsoda saskaņā ar tiesību aktiem, un lauksaimniekam, kam pieder attiecīgie dzīvnieki, jānodrošina tiesības uz kompensāciju par šajā saistībā radītajiem zaudējumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem; turklāt uzskata — ja pārvadājuma žurnāls ir aizpildīts nepatiesi vai maldinoši, kompetentajām iestādēm būtu stingri jāsoda organizētājs un amatpersona, kas sertificējusi nosūtīšanas dalībvalstī izveidoto žurnālu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka izpilde ir īpaši sarežģīta, ja pārvadājums tiek veikts caur vairākām dalībvalstīm un ja dažādus izpildes uzdevumus (pārvadājuma žurnāla apstiprināšanu, atļaujas piešķiršanu pārvadātājam, kvalifikācijas sertifikāta izdošanu, transportlīdzekļa apstiprināšanu u. c.) veic dažādas dalībvalstis; aicina dalībvalstis, kas konstatē pārkāpumus, informēt visas pārējās iesaistītās dalībvalstis, kā tas prasīts regulas 26. pantā, lai novērstu pārkāpumu atkārtošanos un dotu iespēju optimālai riska novērtēšanai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju regulāri iesniegt ziņojumus Parlamentam par regulas īstenošanu un izpildi, cita starpā norādot pārkāpumu sadalījumu pa dalībvalstīm, sugām un pārkāpumu veidiem salīdzinājumā ar dzīvo dzīvnieku pārvadāšanas apjomu katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē gadījumus, kad valdības, zinātnieki, uzņēmumi, nozares pārstāvji un valstu kompetentās iestādes ir kopā strādājuši, lai noteiktu paraugpraksi nolūkā panākt atbilstību tiesību aktu prasībām, kā, piemēram, noticis, izveidojot dzīvnieku pārvadāšanas rokasgrāmatām veltīto tīmekļa vietni; aicina Komisiju izplatīt un veicināt dalībvalstīm domāto paraugpraksi lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanā un atbalstīt ES dzīvnieku labturības platformu, veicinot pastiprinātu dialogu un paraugprakses apmaiņu starp visiem dalībniekiem; aicina Komisiju izstrādāt jaunu dzīvnieku labturības stratēģiju 2020.–2040. gadam un atbalstīt inovāciju dzīvnieku pārvadāšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju turpināt sadarbību ar OIE, EFSA un dalībvalstīm, lai atbalstītu Regulas Nr. 1/2005 īstenošanu un pareizu izpildi nolūkā veicināt pastiprinātu dialogu par jautājumiem saistībā ar dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, īpašu uzmanību pievēršot:






  — | ES noteikumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā labākai piemērošanai, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi un tieši iesaistot ieinteresētās personas; |
| --- | --- | --- |

18.

—

ES noteikumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā labākai piemērošanai, apmainoties ar informāciju un paraugpraksi un tieši iesaistot ieinteresētās personas;

| — | transportlīdzekļu vadītājiem un pārvadājumu uzņēmumiem paredzētu apmācības pasākumu atbalstam; |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu vadītājiem un pārvadājumu uzņēmumiem paredzētu apmācības pasākumu atbalstam;

| — | visās ES valodās tulkotu dzīvnieku pārvadāšanas rokasgrāmatu un faktu lapu labākai izplatīšanai; |
| --- | --- |

—

visās ES valodās tulkotu dzīvnieku pārvadāšanas rokasgrāmatu un faktu lapu labākai izplatīšanai;

| — | saistību izstrādei un attiecīgai rīcībai saistībā ar uzņēmumu brīvprātīgu apņemšanos turpināt uzlabot dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; |
| --- | --- |

—

saistību izstrādei un attiecīgai rīcībai saistībā ar uzņēmumu brīvprātīgu apņemšanos turpināt uzlabot dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā;

| — | plašākai informācijas apmaiņai starp valstu iestādēm un lielākai paraugprakses izmantošanai, lai samazinātu pārvadāšanas uzņēmumu un transportlīdzekļu vadītāju izdarīto pārkāpumu skaitu; |
| --- | --- |

—

plašākai informācijas apmaiņai starp valstu iestādēm un lielākai paraugprakses izmantošanai, lai samazinātu pārvadāšanas uzņēmumu un transportlīdzekļu vadītāju izdarīto pārkāpumu skaitu;

| 19. | aicina Komisiju izvērtēt regulas saderību ar Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (10), attiecībā uz braukšanas laiku un transportlīdzekļu vadītāju atpūtas laiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi nošķirt dzīvnieku pārvadāšanas uzņēmumu atbildību no lauksaimnieku atbildības, jo atbildība par dzīvnieku pārvadāšanas radītajām problēmām būtu jāuzņemas uzņēmumiem, nevis lauksaimniekiem; atgādina, ka lauksaimnieki ir visvairāk ieinteresēti dzīvnieku labturībā emocionālu iemeslu un pieķeršanās dēļ, kā arī ekonomisku apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzītāja ir atbildīga par ES tiesību aktu pareizas piemērošanas uzraudzību; aicina Eiropas Ombudu izmeklēt, vai Komisija nav sistemātiski nenodrošinājusi atbilstību pašreizējai regulai un vai Komisijai līdz ar to nebūtu jāuzņemas atbildība par administratīvajām kļūmēm; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par Priekšsēdētāju konferences lēmumu neierosināt Parlamenta izmeklēšanas komitejas izveidi jautājumos par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā ES teritorijā un ārpus tās, neraugoties uz to, ka liels skaits pie dažādām politiskajām grupām piederošu EP deputātu izrādīja atbalstu; tādēļ iesaka Parlamentam nākamā parlamentārā sasaukuma sākumā izveidot izmeklēšanas komiteju jautājumos par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā ES teritorijā un ārpus tās, lai pienācīgi izmeklētu un uzraudzītu iespējamus pārkāpumus vai administratīvas kļūmes attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā piemērošanu; |
| --- | --- |

22.

Datu vākšana, pārbaudes un uzraudzība

| 23. | pauž nožēlu par grūtībām veikt saskaņotu analīzi par regulas īstenošanu, kuras rada dalībvalstu atšķirīgās pieejas datu vākšanai; aicina Komisiju noteikt kopīgus minimālos standartus izsekošanas sistēmām, kuri būtu jāattiecina uz visiem pārvadājumiem, lai varētu labāk saskaņot datu vākšanu un uzraudzīto kritēriju izvērtēšanu; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus sniegt Komisijai saskaņotus, visaptverošus un pilnīgus datus par pārvadājumu pārbaudēm un pārkāpumu līmeni; aicina dalībvalstis īstenot vairāk nepaziņotu kontroļu un izstrādāt un piemērot uz risku balstītu stratēģiju, lai pārbaudes darbības mērķtiecīgi attiecinātu uz augsta riska pārvadāšanas veidiem, tādējādi maksimāli palielinot pārbaužu veikšanai atvēlēto ierobežoto resursu efektivitāti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas 2018. gada īpašo ziņojumu par dzīvnieku labturību Eiropas Savienībā Komisija ir atzinusi, ka dalībvalstu paziņotie dati nav pietiekami pilnīgi, konsekventi, uzticami vai sīki, lai varētu izdarīt secinājumus par atbilstību ES līmenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka pārbaudes ir jāveic vienādi visā Savienībā un atbilstīgā samērā ar katrā dalībvalstī ik gadu pārvadāto dzīvnieku īpatsvaru, lai garantētu un uzturētu iekšējā tirgus pareizu darbību un nepieļautu konkurences kropļošanu Eiropas Savienībā; turklāt aicina Komisiju palielināt nepaziņotu pārbaužu uz vietas skaitu, kuras veic Pārtikas un veterinārais birojs (PVB) un kurās galvenā uzmanība ir pievērsta dzīvnieku labturībai un pārvadāšanai; uzskata, ka atšķirīgās datu apkopošanas metodes un kontroles mehānismi apgrūtina iespēju precīzi novērtēt atbilstības ievērošanu atsevišķās dalībvalstīs; tādēļ aicina Komisiju pieņemt saskaņotāku ziņošanas struktūru un veikt to datu papildu analīzi, kuri iegūti no PVB pārbaudes ziņojumiem un no dalībvalstu rezultātiem saistībā ar to daudzgadu valsts kontroles plāniem; atzīst, ka DG SANTE revīzijas ir nozīmīgs informācijas avots Komisijai, lai izvērtētu šīs regulas īstenošanu; aicina Komisiju saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumu katru gadu veikt vismaz septiņus nepaziņotus apmeklējumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju sniegt norādījumus dalībvalstīm par to, kā tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmu (TRACES) var izmantot, lai atbalstītu riska analīzes sagatavošanu pārbaudēm attiecībā uz dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu, kā to savā 2018. gada īpašajā ziņojumā ir ieteikusi Revīzijas palāta, kas norāda, ka par pārvadāšanas pārbaudēm atbildīgās dalībvalstu iestādes reti izmantoja TRACES informāciju, lai nodrošinātu pārbaužu mērķtiecību; prasa izveidot efektīvāku un pārredzamāku uzraudzības sistēmu, cita starpā nodrošinot publisku piekļuvi TRACES apkopotajai informācijai; turklāt prasa palielināt PVB veikto ikgadējo pārbaužu skaitu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis pastiprināt kontroli visā ražošanas ķēdē un jo īpaši veikt efektīvas un sistemātiskas nosūtāmo dzīvnieku pārbaudes pirms to iekraušanas, lai apturētu praksi, ar ko tiek pārkāpta regula un pasliktināti apstākļi dzīvnieku pārvadāšanā pa sauszemi vai jūru, piemēram, ļaujot pārpildītiem transportlīdzekļiem vai pārvadāšanai nepiemērotiem dzīvniekiem turpināt garo ceļu vai ļaujot turpināt izmantot kontrolpunktus ar neatbilstīgu aprīkojumu pārvadāto dzīvnieku atpūtai, barošanai un dzirdināšanai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par zemo pārbaužu līmeni dažās dalībvalstīs un par to, ka paziņoto pārkāpumu līmenis ir zems vai par tādiem nav ziņots vispār; apšauba pārbaužu sistēmu un ziņojumu precizitāti; aicina tās dalībvalstis, kuras pašlaik veic tikai dažas pārbaudes vai neveic tās vispār, veikt pietiekamu skaitu pārbaužu un iesniegt Komisijai visaptverošus ziņojumus par pārbaudēm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis attiecībā uz dzīvnieku iekraušanu transportlīdzekļos pārbaudīt arī ES teritorijā veiktos pārvadājumus, lai kontrolētu, vai tiek ievērotas Regulas Nr. 1/2005 prasības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | piekrīt Komisijai, ka tas, ja kompetentās iestādes iekraušanas posmā pārbauda visus sūtījumus, kuru galamērķis ir valstis ārpus ES, atbilst labai praksei (11); uzskata, ka iekraušanas posmā būtu jāpārbauda arī daļa no ES iekšienē veiktajiem sūtījumiem atbilstīgi pārkāpumu skaitam, par kuriem ziņojušas NVO un PVB inspekcijas; uzskata, ka kompetentajām iestādēm iekraušanas posmā būtu jāpārbauda, vai ir ievērotas regulas prasības attiecībā uz grīdas platību un telpas augstumu, vai pienācīgi darbojas ventilācijas un ūdens sistēmas, kā arī dzirdināšanas ierīces un vai tās ir piemērotas pārvadātajai sugai, vai netiek iekrauti pārvadāšanai nepiemēroti dzīvnieki un vai ir iekrauts pietiekams daudzums barības un pakaišu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ir ierīkots pietiekams skaits pieejamu, tīru un funkcionējošu dzirdināšanas ierīču, ievērojot katras dzīvnieku sugas vajadzības, ka ūdens tvertne ir uzpildīta un ka pietiekamā daudzumā ir svaigi pakaiši; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka kompetentās iestādes pārbauda, vai pārvadājumu žurnālos iekļautā informācija ir reālistiska, tādējādi ievērojot regulas 14. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pārvadāšanas transportlīdzekļi atbilst regulas I pielikuma VII nodaļā noteiktajām minimālās platības prasībām un ka augstas temperatūras apstākļos dzīvniekiem ir atvēlēta attiecīgi lielāka platība; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka transportlīdzekļu iekšējās telpas augstums atbilst minimālajiem standartiem un ka starp starpsienām un transportlīdzekļa grīdu nav spraugu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka dzīvnieku pārvadāšanā ES teritorijā ir panākts zināms progress, bet pauž bažas par vairākiem ziņojumiem par nepiemērotu transportlīdzekļu izmantošanu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai gan pa sauszemi, gan pa jūru, un prasa pastiprināt šādas prakses uzraudzību un attiecīgu sankciju piemērošanu; atzīst, ka regulas 20. un 21. pantā noteiktās prasības attiecībā uz lauksaimniecības dzīvnieku kuģu transportu bieži netiek ņemtas vērā; aicina dalībvalstis neatļaut tādu transportlīdzekļu un lauksaimniecības dzīvnieku kuģu izmantošanu, kuri neatbilst regulas noteikumiem, un neatbilstības gadījumā anulēt jau izsniegtās atļaujas; aicina dalībvalstis būt stingrākām gan transportlīdzekļu sertifikācijas un apstiprināšanas procedūrās, gan piešķirot kvalifikācijas sertifikātus transportlīdzekļu vadītājiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tādēļ aicina izstrādāt saskaņotus un saistošus standartus atļauju piešķiršanai transportlīdzekļiem un kuģiem, ko izmanto lauksaimniecības dzīvnieku pārvadāšanai, kuri būtu jāizdod centrālai ES iestādei; uzskata, ka minētajai iestādei būtu pienākums noteikt to, vai transportlīdzekļi ir piemēroti dzīvnieku pārvadāšanai, ņemot vērā transportlīdzekļu stāvokli un aprīkojumu (piemēram, vai tajos ir atbilstīga satelītnavigācijas sistēma); |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina nozares dalībniekus sniegt rūpīgu apmācību transportlīdzekļu vadītājiem un pavadoņiem saskaņā ar regulas IV pielikumu, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki tiek pareizi aprūpēti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīst, ka dažu dalībvalstu kuģi un ostas atbilst vajadzīgajiem standartiem, taču uzsver, ka pārvadājumos pa jūru lielākoties tomēr ir slikti apstākļi, jo īpaši saistībā ar iekraušanu un izkraušanu; aicina dalībvalstis būt stingrākām kuģu sertifikācijas un apstiprināšanas procedūrās, uzlabot pirms iekraušanas veiktās lauksaimniecības dzīvnieku kuģu un dzīvnieku piemērotības pārvadāšanai pārbaudes un pienācīgi inspicēt iekraušanas darbības saskaņā ar regulu; aicina dalībvalstis iesniegt Komisijai detalizētus pārbaužu aprīkojuma plānus; aicina Komisiju sagatavot, atjaunināt un izplatīt sarakstu ar ostām, kurās ir pienācīgs aprīkojums dzīvnieku pārbaudēm; turklāt aicina kompetentās iestādes neapstiprināt pārvadājumu žurnālus, kuros plānots izmantot ostas bez šāda aprīkojuma; aicina dalībvalstis pielāgot savas ostas un nodrošināt pienācīgu tehnisko apkopi kuģiem, lai uzlabotu dzīvnieku labturības apstākļus dzīvnieku pārvadājumos pa jūru; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju apstiprināt inovatīvas alternatīvas eksporta pārbaudēm saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 (12) 133. panta 2. punktu, piemēram, platformu pārbaudes, kas ir dzīvnieku labturības uzlabojums, jo tajās ir mazāks turēšanas blīvums un dzīvnieki nav jāizkrauj un tādējādi tiek samazināts gaidīšanas laiks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka prasībai par dzīvnieku veselības stāvokļa sertifikātiem pārvadāšanai uz citām dalībvalstīm ir negatīva ietekme, mudinot izvēlēties iekšzemes galamērķus tuvākā iespējamā galamērķa vietā; aicina Komisiju izmantot savas pilnvaras saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 144. panta 1. punktu, lai pieņemtu deleģēto aktu, kas paredzētu atkāpi attiecībā uz pārvadājumiem ar zemu slimību izplatīšanas risku; |
| --- | --- |

40.

Pārvadājumu laiks

| 41. | uzstāj, ka visu pārvadāto dzīvnieku pārvadājuma laikam nebūtu jāpārsniedz nepieciešamais, ņemot vērā ģeogrāfiskās atšķirības dalībvalstu līmenī un saskaņā ar regulas 5. apsvērumu, kurā norādīts, ka “dzīvnieku (..) labturības dēļ tāla pārvadāšana būtu cik vien iespējams jāierobežo”, un 18. apsvērumu, kurā norādīts, ka “tālāki pārvadājumi var nodarīt lielāku kaitējumu dzīvnieku labturībai nekā tuvi”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzstāj, ka attiecībā uz dzīvnieku pārvadājuma laiku, iekļaujot iekraušanas un izkraušanas laiku, ir jāņem vērā konkrētai sugai paredzētie veterinārie ieteikumi neatkarīgi no tā, vai pārvadājums notiek pa sauszemi, jūru vai gaisu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž nožēlu par regulas pārkāpumiem saistībā ar to, ka nav piemēroti īpaši noteikumi attiecībā uz neatšķirtiem dzīvniekiem, piemēram, teļiem, jēriem, kazlēniem, kumeļiem un sivēniem, kas joprojām pārtiek no piena, vai šādi noteikumi nav piemēroti pareizi, un prasa ieviest detalizētākus pasākumus, lai nodrošinātu, ka šo dzīvnieku labturība ir pilnībā aizsargāta transportēšanas laikā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka neatšķirti dzīvnieki tiek izkrauti uz vismaz vienu stundu, lai viņi varētu saņemt elektrolītus vai piena aizvietotājus, un ka viņu kopējais pārvadāšanas laiks nepārsniedz astoņas stundas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju sniegt neatšķirtu dzīvnieku definīciju katrai sugai atsevišķi un ierobežot neatšķirtu dzīvnieku pārvadājumus, gan nosakot maksimālo attālumu — 50 km, gan maksimālo ilgumu — 1,5 stundas, ņemot vērā grūtības nodrošināt šo dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka pārvadājuma plānošanas dokumentos bieži ir norādīti tikai vietu nosaukumi un nav norādītas precīzas kontrolpunktu, apgādes un savākšanas punktu adreses un tas ievērojami apgrūtina kontroli; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prasa, ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 12. decembra rezolūciju, pēc iespējas samazināt dzīvnieku pārvadājumu laiku un jo īpaši nepieļaut ilgu un ļoti ilgu pārvadājumu laiku, kā arī pārvadājumus ārpus ES robežām, izmantojot citas stratēģijas, piemēram, nodrošinot ekonomiski dzīvotspējīgas un taisnīgi izvietotas vietējas vai pārvietojamas kaušanas ierīces netālu no lauksaimniecības dzīvnieku saimniecībām, veicinot īsas izplatīšanas ķēdes un tiešo pārdošanu, vaislas dzīvnieku pārvadāšanu aizstājot ar spermas vai embriju izmantošanu, kad iespējams, un pārvadājot kautķermeņus un gaļas produktus, kā arī ar normatīvām un nenormatīvām iniciatīvām dalībvalstīs ar mērķi veicināt kaušanu saimniecībā; aicina Komisiju vajadzības gadījumā skaidri definēt konkrētus īsākus pārvadājumu laikus visu dažādo sugu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai un neatšķirtu dzīvnieku pārvadāšanai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka dažādās prasības, kā arī mainīgie tirgus apstākļi un politiski lēmumi ir padarījuši mazas kautuves ekonomiski nedzīvotspējīgas, tādēļ to kopējais skaits ir sarucis; mudina Komisiju un dalībvalstu vietējās iestādes vajadzības gadījumā atbalstīt un veicināt iespējas kaušanai saimniecībā, ekonomiski dzīvotspējīgas vietējās vai pārvietojamas kaušanas ierīces un gaļas pārstrādes iekārtas dalībvalstīs, lai dzīvnieki tiktu nokauti pēc iespējas tuvāk to audzēšanas vietai, turklāt tas arī palīdzētu saglabāt nodarbinātību lauku apvidos; aicina Padomi un Komisiju izstrādāt stratēģiju virzībai uz reģionālāku lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas modeli, saskaņā ar kuru dzīvnieki piedzimtu, tiktu nobaroti un nokauti vienā un tajā pašā reģionā, kad vien tas praktiski iespējams, ņemot vērā ģeogrāfiskās atšķirības, nevis tiktu pārvadāti ārkārtīgi lielos attālumos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina Komisiju pārbaudīt, kā lauksaimniekus, kautuves un gaļas pārstrādes nozari varētu motivēt kaut dzīvniekus tuvākajā kaušanas vietā, lai novērstu ilgus dzīvnieku pārvadājuma laikus un samazinātu emisijas; aicina Komisiju veicināt inovatīvus risinājumus šajā jomā, piemēram, pārvietojamās kaušanas ierīces, vienlaikus nodrošinot augstus dzīvnieku labturības standartus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka noteiktos gadījumos nebūtu iespējams samazināt atļautos pārvadājumu laikus, kas pašlaik noteikti regulas 1. pielikuma V nodaļā, un ka tādēļ būtu jārod risinājumi gadījumos, kad ģeogrāfisko apstākļu un lauku apvidu izolētības dēļ ir jāveic dzīvu dzīvnieku pārvadāšana pa sauszemi un/vai jūru turpmākas ražošanas vai kaušanas nolūkā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis attiecīgā gadījumā, ja dzīvnieks ir atzīts par nepiemērotu pārvadāšanai un ja pirmās palīdzības pasākumi ir izrādījušies neefektīvi, atļaut ārkārtas kaušanu lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas un nobarošanas saimniecībās, lai novērstu liekas dzīvnieka ciešanas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka dzīvnieka sociālā un saimnieciskā vērtība var ietekmēt tā pārvadāšanas standartu; uzsver, ka zirgkopības nozarē vaislas dzīvnieku pārvadāšanas standarti ir ļoti augsti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju pārejai no dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas uz galvenokārt gaļas un kautķermeņu, un reproduktīvo produktu tirdzniecību, ņemot vērā dzīvu dzīvnieku pārvadāšanas ietekmi uz vidi, dzīvnieku labturību un veselību; uzskata, ka šādā stratēģijā ir jāņem vērā ekonomiskie faktori, kas ietekmē lēmumu pārvadāt dzīvus dzīvniekus; aicina Komisiju šajā stratēģijā iekļaut pārvadājumus uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina dalībvalstis izstrādāt programmas reliģiskai praksei atbilstošai kaušanai kautuvēs, ņemot vērā to, ka liela daļa dzīvo dzīvnieku eksporta ir paredzēta Tuvo Austrumu tirgiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzīst pašreizējo tirgus izkropļojumu, ko izraisa dzīviem dzīvniekiem un gaļai piemērotie atšķirīgie tarifi, kas ir stiprs stimuls dzīvu dzīvnieku tirdzniecībai; mudina Komisiju kopā ar tās tirdzniecības partneriem pārskatīt šo izkropļojumu, lai samazinātu dzīvu dzīvnieku tirdzniecību un vajadzības gadījumā aizstāt to ar gaļas tirdzniecību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka saskaņā ar šo regulu jau tagad ir obligāti nodrošināt atpūtas laiku apstiprinātā kontrolpunktā pēc zirgu dzimtas dzīvnieku un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas mājdzīvnieku pārvadāšanas maksimālā laika, ja pārvadājuma laiks pārsniedz astoņas stundas; |
| --- | --- |

56.

Dzīvnieku labturība

| 57. | aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošināt oficiālo veterinārārstu klātbūtni Savienības izbraukšanas punktos, uzdodot viņiem pārbaudīt, vai dzīvnieki ir piemēroti ceļojuma turpināšanai un vai transportlīdzekļi un/vai kuģi atbilst regulas prasībām; jo īpaši norāda, ka regulas 21. pantā ir noteikts, ka veterinārārsti pārbauda transportlīdzekļus pirms izbraukšanas no ES, lai pārliecinātos, ka tie nav pārpildīti, tajos ir pietiekams telpas augstums, ir nodrošināti pakaiši, ir iekrauts pietiekams daudzums barības un ūdens un pareizi darbojas ventilācijas un ūdens padeves iekārtas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina sagatavot ārkārtas rīcības plānus visiem pārvadājumiem, tajos cita starpā paredzot rezerves kravas automašīnas, kā arī pagaidu uzturēšanās vietas, lai pārvadātājs varētu efektīvi reaģēt uz ārkārtas situācijām un samazināt aizkavēšanās vai negadījuma ietekmi uz vaislas vai kaušanas nolūkā pārvadātiem dzīvniekiem, kā tas saskaņā ar šo regulu jau prasīts attiecībā uz tālu pārvadājumu veicējiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzstāj, ka dzīvnieku labturības tiesību aktiem būtu jābalstās uz zinātni un jaunākajām tehnoloģijām; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz nepārprotamajiem EFSA ieteikumiem un Parlamenta 2012. gada rezolūcijā prasīto, Komisija nav atjauninājusi noteikumus par dzīvnieku pārvadāšanu atbilstoši jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem; tāpēc aicina Komisiju, pamatojoties uz jaunākajām zinātniskajām atziņām un tehnoloģijām, atjaunināt noteikumus par konkrētām vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz tādiem faktoriem kā pietiekama ventilācija un temperatūras un mitruma kontrole visos transportlīdzekļos, izmantojot gaisa kondicionēšanu, piemērotas dzirdināšanas sistēmas un šķidrā barība, jo īpaši neatšķirtiem dzīvniekiem, samazināts turēšanas blīvums un noteikts pietiekams minimālais telpas augstums, kā arī pielāgot transportlīdzekļus katras sugas vajadzībām; uzsver, ka EFSA atzinumā ir secināts, ka dzīvnieku labturību ietekmē arī citi aspekti, ne vien pārvadājuma ilgums, piemēram, pareiza iekraušana un izkraušana, kā arī transportlīdzekļa konstrukcija; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pauž bažas par braucieniem, kuru laikā dzīvnieki tiek dzirdināti ar netīru ūdeni, kas nav derīgs lietošanai uzturā, vai tiem ir liegta piekļuve ūdenim, jo dzirdināšanas ierīces nedarbojas vai ir slikti izvietotas; uzsver, ka transportlīdzekļos, ko izmanto dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai, jānodrošina pietiekams ūdens daudzums pārvadājuma laikā un ka jebkurā gadījumā nodrošinātā ūdens daudzumam ir jāatbilst pārvadāto dzīvnieku konkrētajām vajadzībām un skaitam; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos izstrādāt dzīvnieku labturības rādītājus, kam būtu jāveicina labāki dzīvnieku labturības rezultāti pārvadāšanas laikā; uzskata, ka tai šie rādītāji būtu jāizstrādā nekavējoties, lai tos varētu izmantot papildus pašreizējām tiesību aktu prasībām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkāda turpmāka to tiesību aktu pārskatīšana, kuri attiecas uz dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā, ir balstīta uz objektīviem un zinātniski pamatotiem rādītājiem, lai novērstu patvaļīgus lēmumus, kam ir nepamatota ekonomiskā ietekme uz lopkopības nozarēm; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzstāj, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem lauksaimniekiem ir juridisks pienākums nodrošināt, lai viņu pārvadātie dzīvnieki netiktu traumēti, tiem netiktu nodarīts kaitējums vai izraisītas liekas ciešanas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka pārkāpumi bieži ir saistīti ar dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai pa sauszemi lielos attālumos izmantoto transportlīdzekļu ventilācijas sistēmu neatbilstību un ka šādās situācijās dzīvnieki tiek piespiesti uzturēties mazās telpās ar ekstremālu temperatūru, kas būtiski pārsniedz regulā noteikto temperatūras amplitūdu un tolerances robežas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju nodrošināt, lai visās dalībvalstīs pirms nokaušanas, ko veic saskaņā ar reliģisku rituālu, dzīvnieki bez izņēmuma tiktu apdullināti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pauž nožēlu par to, ka dzīvnieku nodalījumos ne vienmēr ir pietiekami daudz vietas, lai nodrošinātu atbilstīgu transportlīdzekļu ventilāciju, un ka dzīvniekiem tiek liegtas dabiskas kustības, bieži piespiežot viņus ilgstoši ieņemt nedabisku stāvokli, tādējādi skaidri pārkāpjot regulas 6. pantā un I pielikuma II nodaļas 1.2. punktā izklāstītos tehniskos noteikumus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka ir jāparedz, lai uz dzīvu dzīvnieku pārvadāšanā izmantotiem kuģiem obligāti atrastos veterinārārsts, ir jāveic uzskaite par brauciena laikā bojā gājušo dzīvnieku skaitu un par to jāziņo, un ir jāsagatavo ārkārtas plāni, lai reaģētu uz visām situācijām jūrā, kurām var būt negatīva ietekme uz pārvadāto dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

67.

| 68. | norāda, ka lauksaimnieki, pārvadātāji un kompetentās iestādes dalībvalstīs atšķirīgi interpretē un izpilda Regulu (EK) Nr. 1/2005, jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku piemērotību pārvadāšanai; aicina Komisiju pārskatīt regulu, lai vajadzības gadījumā precizētu pārvadāšanas prasības; mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem nodrošināt, lai regula turpmāk tiktu izpildīta un īstenota saskaņoti un vienādi visā Savienībā, jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku piemērotību pārvadāšanai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju izstrādāt pilnīgu funkcionālu definīciju par to, kas ir dzīvnieku piemērotība pārvadāšanai, un sagatavot praktiskas nostādnes tās novērtēšanai; aicina dalībvalstis nodrošināt izpratnes veidošanas un informēšanas pasākumus, cita starpā pamatīgus, regulārus un obligātus apmācības kursus, izglītojošus pasākumus un sertifikāciju transportlīdzekļu vadītājiem, pārvadātājiem, tirgotājiem, savākšanas centriem, kautuvēm, veterinārārstiem, robežkontroles darbiniekiem un visiem citiem dzīvnieku pārvadāšanā iesaistītajiem nozares dalībniekiem, lai samazinātu ar piemērotību pārvadāšanai saistīto pārkāpumu augsto līmeni; aicina nozares dalībniekus nodrošināt rūpīgu apmācību transportlīdzekļu vadītājiem un pavadoņiem saskaņā ar regulas IV pielikumu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina īstenot stingru uzraudzību, lai nepieļautu slimu, vāju vai pārāk vieglu dzīvnieku, dzīvnieku laktācijas periodā, grūsnu mātīšu un tādu mātīšu pārvadāšanu, kuras neatbilst nepieciešamajam zīdīšanas pārtraukšanas laikam; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1/2005 jau tagad ir obligāti lielos attālumos pārvadātiem dzīvniekiem nodrošināt ūdeni, barību un atpūtu piemērotos intervālos un atbilstīgi sugai un vecumam; mudina Komisiju īstenot efektīvāku uzraudzību, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis pilnībā un saskaņoti ievēro šīs juridiskās prasības; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jānodrošina pienācīgi organizēta dzīvnieku pārvadāšana, ņemot vērā laikapstākļus un pārvadāšanas veidu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver — ja dzīvniekus nepieciešams izkraut uz 24 stundu atpūtas periodu trešās valstīs, organizatoram jānosaka vieta atpūtai ar aprīkojumu, kas līdzvērtīgs ES kontroles punkta aprīkojumam; aicina kompetentās iestādes regulāri pārbaudīt šo vietu aprīkojumu un neapstiprināt pārvadājumu žurnālus, ja nav apstiprināts, ka ierosinātajā atpūtas vietā ir aprīkojums, kas ir līdzvērtīgs ES aprīkojumam; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pārvadājuma plānojumā ir iekļauts rezervācijas apstiprinājums vietai kontrolpunktā, arī attiecībā uz barību, ūdeni un svaigiem pakaišiem; aicina Komisiju noteikt prasības attiecībā uz atpūtas vietu atrašanos un aprīkojumu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzīst, ka mazākam turēšanas blīvumam un pārvadājumu pārtraukšanai nolūkā ļaut dzīvniekiem atpūsties ir negatīva ekonomiskā ietekme uz pārvadātājiem, un tas var ietekmēt pārvadāto dzīvnieku pienācīgu aprūpi; aicina Komisiju veicināt stimulus dzīvnieku pienācīgai aprūpei; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina dalībvalstis nodrošināt uzlabojumus attiecībā uz lauku saimniecībās veikto uzskaiti par grūsnības periodiem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju, pamatojoties uz zinātnes atzinumiem, izstrādāt pamatnostādnes par ūdens nodrošināšanu sprostos pārvadātiem dzīvniekiem un par cāļu pārvadāšanas nosacījumiem, kas veicina augstu labturības līmeni; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atgādina, ka dalībvalstīm ir jārod dzīvnieku labturības prasībām atbilstoši risinājumi attiecībā uz dzīvniekiem to mūža un ražošanas cikla beigās; |
| --- | --- |

78.

Ekonomiskā palīdzība

| 79. | prasa plašāk izmantot lauku attīstības pasākumu “dzīvnieku labturības maksājumi”, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (13) 33. pantā un ar ko tiek atbalstīti augsti dzīvnieku labturības standarti, kuri pārsniedz attiecīgos obligātos standartus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | prasa gaidāmajā KLP reformā saglabāt un pastiprināt saikni starp KLP maksājumiem un uzlabotiem dzīvnieku labturības apstākļiem, kas pilnībā atbilst Regulā (EK) Nr. 1/2005 noteiktajiem standartiem vai tos pārsniedz; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mudina atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir panākt kautuvju līdzsvarotu izvietojumu dalībvalstīs, nodrošinot, ka tiek ņemts vērā lauksaimniecības dzīvnieku skaits konkrētā reģionā; |
| --- | --- |

81.

Trešās valstis

| 82. | pauž bažas par pastāvīgiem ziņojumiem par dzīvnieku pārvadāšanas un labturības problēmām noteiktās trešās valstīs; norāda, ka kaušana noteiktās trešās valstīs, uz kurām ES nosūta dzīvniekus, ir saistīta ar ārkārtīgi lielām un ilgstošām ciešanām un regulāri pārkāpj OIE noteiktos starptautiskos standartus par labturību kaušanas laikā; atzīst, ka trešās valstīs bieži ir pieprasījums pēc dzīviem dzīvniekiem, tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis
  , kad iespējams,
  veicināt pāreju uz gaļas vai kautķermeņu, nevis dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu uz trešām valstīm, kā arī spermas vai embriju, nevis vaislas dzīvnieku pārvadāšanu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | stingri kritizē Komisijas sagatavoto statistiku par atbilstību regulai attiecībā uz dzīvu dzīvnieku pārvadājumiem uz valstīm ārpus ES un uzsver, ka tā ir sagatavota bez jebkādas sistemātiskas dzīvnieku pārvadāšanai izmantoto transportlīdzekļu pārbaudes; |
| --- | --- |

83.

| 84. | prasa, lai Komisija tās divpusējās tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm pieprasītu atbilstību ES dzīvnieku labturības standartiem un Pasaules Tirdzniecības organizācijas satvarā iestātos par šajā jomā pieņemto Savienības noteikumu internacionalizāciju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pauž nožēlu par to, ka noteiktu trešo valstu piemērotie standarti nav tik augsti kā ES standarti; aicina Komisiju pastiprināt pašreizējās prasības Savienības tirdzniecības partneriem, jo īpaši attiecībā uz dzīvnieku tirdzniecību un pārvadāšanu, lai tās būtu vismaz tikpat stingras kā ES standarti; aicina dalībvalstis, kas eksportē uz trešām valstīm, sadarboties ar vietējām iestādēm, lai uzlabotu dzīvnieku labturības standartus; |
| --- | --- |

85.

| 86. | prasa nodrošināt konsekventu un pilnīgu atbilstību Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada spriedumam lietā C-424/13, kurā Tiesa lēma, ka pārvadātājam, lai tas saņemtu atļauju sākt tādus dzīvnieku pārvadājumus, kas ietver ilgu braucienu, kurš sākas ES teritorijā un turpinās ārpus tās, ir jāiesniedz atbilstības ziņā reālistisks pārvadājuma žurnāls, īpašu uzmanību pievēršot temperatūras prognozēm; aicina kompetentās iestādes neapstiprināt pārvadājumu žurnālus, ja — saskaņā ar Tiesas nolēmumu — dzīvnieki ir jāizkrauj uz 24 stundu atpūtas laiku valstī, kas ir ārpus ES, ja vien organizētājs šādai atpūtai nav noteicis vietu, kura nodrošina aprīkojumu, kas ir līdzvērtīgs kontrolpunkta aprīkojumam; šajā saistībā arī atgādina, ka vienīgais pastāvošais saraksts ar dzīvnieku novietnēm trešo valstu maršrutos ir izveidots 2009. gadā un tajā bieži nav norādītas precīzas adreses, tādējādi ievērojami vairāk apgrūtinot saskaņā ar ES tiesību aktiem nepieciešamās pārbaudes; aicina oficiālos veterinārārstus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2005 prasībām izbraukšanas punktos pārbaudīt, vai ir izpildīti regulas noteikumi, pirms transportlīdzekļi atstāj ES; |
| --- | --- |

86.

| 87. | šajā saistībā arī atgādina par Komisijas priekšlikumu direktīvai par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (trauksmes cēlēji) (COM(2018)0218), jo īpaši saistībā ar veterinārajām pārbaudēm; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pauž nožēlu par bieži ilgajiem aizkavējumiem pie robežām un ostās un vērš uzmanību uz to, ka tie dzīvniekiem izraisa aizvien lielākas sāpes un stresu; aicina tās dalībvalstis, kas robežojas ar trešām valstīm, nodrošināt atpūtas zonas, kur dzīvniekus var izkraut, pabarot, padzirdināt un nodrošināt to atpūtu un veterināro aprūpi, lai pārvadājumu žurnālus varētu pareizi aizpildīt, un muitas punktos atvērt īpašas ātrās joslas pārvadātajiem dzīvniekiem, lai, nemazinot pie robežas veiktās sanitārās un muitas kontroles kvalitāti, samazinātu gaidīšanas laiku; turklāt aicina dalībvalstis labāk sadarboties lauksaimniecības dzīvnieku pārvadājumu plānošanā, lai nepieļautu pārāk liela skaita dzīvnieku ierašanos uz robežkontroli vienā un tajā pašā laikā; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju pastiprināt sadarbību un saziņu starp visu dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm, arī attiecībā uz turpmāku savstarpēju palīdzību un paātrinātu informācijas apmaiņu, lai samazinātu dzīvnieku labturības un dzīvnieku slimību problēmas, kas saistītas ar sliktu pārvaldību, nodrošinot, ka eksportētāji pilnībā izpilda visas administratīvās prasības; aicina Komisiju veicināt dzīvnieku labturību starptautiskā līmenī un īstenot iniciatīvas ar mērķi palielināt izpratni valstīs ārpus ES; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Komisiju izdarīt spiedienu uz tranzītvalstīm, kas piemēro birokrātiskus apgrūtinājumus un drošības šķēršļus, kuri nevajadzīgi kavē dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst īpašu uzmanību dzīvnieku labturības pārkāpumiem pārvadājumos pa ūdensceļiem un jūru uz trešām valstīm un izvērtēt iespējamos tiesību aktu pārkāpumus, piemēram, attiecībā uz aizliegto praksi izmest mirušus dzīvniekus no kuģiem Vidusjūrā (bieži nogriežot krotālijas), tādēļ ka galamērķa ostā bieži nav iespējama likvidēšana; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzsver Padomes Lēmumu 2004/544/EK parakstīt Eiropas Konvenciju par dzīvnieku aizsardzību starptautiskās pārvadāšanas laikā (14), saskaņā ar kuru pārvadājums var notikt vai nu starp divām dalībvalstīm, šķērsojot trešās valsts teritoriju, vai starp dalībvalsti un trešo valsti, vai arī tieši starp divām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver — ja vien dzīvnieku pārvadāšanas standarti trešās valstīs nav saskaņoti ar ES standartiem un to piemērošana nav pietiekama, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību regulai, uz dzīvu dzīvnieku pārvadājumiem uz trešām valstīm būtu jāattiecina divpusējie nolīgumi, lai mazinātu šīs atšķirības, un gadījumā, ja tas netiek panākts, šādi pārvadājumi būtu jāaizliedz; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru (15) tās var ieviest stingrākus valsts noteikumus dzīvnieku aizsardzībai pārvadāšanas laikā, ja vien šie noteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1/2005 galvenajam mērķim; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu un regulatīvo prasību saskaņošanas pasākumus ar trešām valstīm attiecībā uz dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Revīzijas palātai, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(2)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/621853/EPRS_STU(2018)621853_EN.pdf

(3)  OV C 434, 23.12.2015., 59. lpp.

(4)  EFSA oficiālais biļetens, 2011:9(1):1966.

(5)  OV C 251 E, 31.8.2013., 116. lpp.

(6)  Tiesas (piektā palāta) 2015. gada 23. aprīļa spriedums, Zuchtvieh-Export/ Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:ES:C:2015:259.

(7)  Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 14. novembra īpašais ziņojums Nr. 31/2018 “Dzīvnieku labturība Eiropas Savienībā: mazinot neatbilstību starp vērienīgajiem mērķiem un praktisko īstenošanu”.

(8)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1966

(9)  OV 121, 29.7.1964., 1977. lpp.

(10)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

(11)  “Galīgais ziņojums par revīziju, kas veikta Nīderlandē no 2017. gada 20. februāra līdz 24. februārim, lai novērtētu dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā uz trešām valstīm”, Eiropas Komisija, Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts, 2017.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

(13)  OV L 347, 20.12.2013., 347. lpp.

(14)  OV L 241, 13.7.2004., 21. lpp.

(15)  Tiesas (pirmā palāta) 2004. gada 14. oktobra spriedums, lieta C-113/02 Eiropas Kopienu Komisija/ Nīderlandes Karaliste un Tiesas (trešā palāta) 2008. gada 8. maija spriedums, lieta C-491/06 Danske Svineproducenter.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/170 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/170

---

P8_TA(2019)0133

Iekšējā tirgus konkurētspējas stiprināšana, pilnveidojot ES muitas savienību un tās pārvaldību

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par iekšējā tirgus konkurētspējas stiprināšanu, pilnveidojot ES muitas savienību un tās pārvaldību (2018/2109(INI))

(2020/C 449/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un ar šo regulu saistīto deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģēto regulu (ES) 2015/2446) (2), īstenošanas aktu (Komisijas 2015. gada 2. novembra Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (3)), pārejas perioda deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģēto regulu (ES) 2016/341) (4) un darba programmu (Komisijas 2016. gada 11. aprīļa Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/578) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un ar šo regulu saistīto deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģēto regulu (ES) 2015/2446) (2), īstenošanas aktu (Komisijas 2015. gada 2. novembra Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (3)), pārejas perioda deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģēto regulu (ES) 2016/341) (4) un darba programmu (Komisijas 2016. gada 11. aprīļa Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/578) (5),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2018)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2018)0085),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES muitas savienības un tās pārvaldības pilnveidošana” (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES muitas savienības un tās pārvaldības pilnveidošana” (COM(2016)0813),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Pirmais divgadu ziņojums par gūtajiem panākumiem attiecībā uz ES muitas savienības un tās pārvaldības pilnveidošanu” (COM(2018)0524), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Pirmais divgadu ziņojums par gūtajiem panākumiem attiecībā uz ES muitas savienības un tās pārvaldības pilnveidošanu” (COM(2018)0524),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Otrais progresa ziņojums par ES muitas riska pārvaldības stratēģijas un rīcības plāna īstenošanu” (COM(2018)0549), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Otrais progresa ziņojums par ES muitas riska pārvaldības stratēģijas un rīcības plāna īstenošanu” (COM(2018)0549),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par muitas IT stratēģiju (COM(2018)0178), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par muitas IT stratēģiju (COM(2018)0178),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām (COM(2013)0884),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumu Nr. 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumu Nr. 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. janvāra rezolūciju par to problēmu risināšanu, kuras saistītas ar ES Muitas kodeksa īstenošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 17. janvāra rezolūciju par to problēmu risināšanu, kuras saistītas ar ES Muitas kodeksa īstenošanu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienības Muitas kodeksa īstenošanu un par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar SMK 284. pantu (COM(2018)0039), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienības Muitas kodeksa īstenošanu un par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar SMK 284. pantu (COM(2018)0039),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 19/2017 “Ievešanas procedūras: trūkumi tiesiskajā regulējumā un neefektīva īstenošana ietekmē ES finanšu intereses”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 19/2017 “Ievešanas procedūras: trūkumi tiesiskajā regulējumā un neefektīva īstenošana ietekmē ES finanšu intereses”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana?”,

| — | ņemot vērā Padomes ziņojumu 11760/2017 par sasniegto progresu cīņā pret krāpšanu akcīzes nodokļa jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes ziņojumu 11760/2017 par sasniegto progresu cīņā pret krāpšanu akcīzes nodokļa jomā,

| — | ņemot vērā Eiropola un Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja ziņojumu par stāvokli viltošanas un pirātisma jomā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola un Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja ziņojumu par stāvokli viltošanas un pirātisma jomā Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0059/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0059/2019),

| A. | tā kā muitas savienība, kas šogad svin savu 50. gadskārtu, ir viens no ES stūrakmeņiem un viens no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem un tā kā pilnībā funkcionējoša muitas savienība ir ļoti svarīga vienotā tirgus pienācīgai darbībai un netraucētai tirdzniecībai gan ES uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs, kā arī ES ticamībai, kurai muitas savienība nodrošina spēcīgu pozīciju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā muitas savienība, kas šogad svin savu 50. gadskārtu, ir viens no ES stūrakmeņiem un viens no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem un tā kā pilnībā funkcionējoša muitas savienība ir ļoti svarīga vienotā tirgus pienācīgai darbībai un netraucētai tirdzniecībai gan ES uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs, kā arī ES ticamībai, kurai muitas savienība nodrošina spēcīgu pozīciju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm;

| B. | tā kā muitas iestādēm ir jāpanāk līdzsvars starp likumīgas tirdzniecības veicināšanu, muitas kontroli, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības un tās iedzīvotāju drošību, patērētāju uzticēšanos precēm, kas tiek ievestas vienotajā tirgū, un Savienības finanšu un komerciālās intereses, un tās ir atbildīgas par vairāk nekā 60 tiesību aktu īstenošanu, papildus muitas tiesiskajam regulējumam, kā arī atbildīgas par cīņu pret nelikumīgu tirdzniecību un kontrabandu un atzītā uzņēmēja statusa piešķiršanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā muitas iestādēm ir jāpanāk līdzsvars starp likumīgas tirdzniecības veicināšanu, muitas kontroli, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības un tās iedzīvotāju drošību, patērētāju uzticēšanos precēm, kas tiek ievestas vienotajā tirgū, un Savienības finanšu un komerciālās intereses, un tās ir atbildīgas par vairāk nekā 60 tiesību aktu īstenošanu, papildus muitas tiesiskajam regulējumam, kā arī atbildīgas par cīņu pret nelikumīgu tirdzniecību un kontrabandu un atzītā uzņēmēja statusa piešķiršanu;

| C. | tā kā muitas informācijas un procesu standartizācijai ir būtiska nozīme kontroles homogenizācijā, jo īpaši attiecībā uz tādām parādībām kā nepareiza importa klasifikācija un tā vērtības pazemināšana, kā arī nepatiesa preču izcelsmes norādīšana, kas kaitē visiem uzņēmējiem, bet jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā muitas informācijas un procesu standartizācijai ir būtiska nozīme kontroles homogenizācijā, jo īpaši attiecībā uz tādām parādībām kā nepareiza importa klasifikācija un tā vērtības pazemināšana, kā arī nepatiesa preču izcelsmes norādīšana, kas kaitē visiem uzņēmējiem, bet jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| D. | tā kā ES imports un eksports 2017. gadā sasniedza 3 700 miljardus EUR un iekasētais muitas nodoklis ir 15 % no ES budžeta; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES imports un eksports 2017. gadā sasniedza 3 700 miljardus EUR un iekasētais muitas nodoklis ir 15 % no ES budžeta;

| E. | tā kā Savienības Muitas kodeksa īstenošana ir ļoti svarīga, lai aizsargātu Savienības pašu resursus, it īpaši muitas nodokli, un valstu fiskālās intereses, kā arī lai aizsargātu ES patērētājus un iekšējā tirgū nodrošinātu taisnīgu konkurenci; |
| --- | --- |

E.

tā kā Savienības Muitas kodeksa īstenošana ir ļoti svarīga, lai aizsargātu Savienības pašu resursus, it īpaši muitas nodokli, un valstu fiskālās intereses, kā arī lai aizsargātu ES patērētājus un iekšējā tirgū nodrošinātu taisnīgu konkurenci;

| F. | tā kā Savienības Muitas kodekss paredz, ka tā piemērošanai nepieciešamās elektroniskās sistēmas ir jāievieš līdz 2020. gada 31. decembrim; tā kā muitas procedūru digitalizācija tika sākta jau 2003. gadā un ieviesta ar tiesību aktiem: 2008. gada 23. aprīlī pieņemto Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (8), kā arī Lēmumu Nr. 70/2008/EK (Lēmums e-muitas jomā); |
| --- | --- |

F.

tā kā Savienības Muitas kodekss paredz, ka tā piemērošanai nepieciešamās elektroniskās sistēmas ir jāievieš līdz 2020. gada 31. decembrim; tā kā muitas procedūru digitalizācija tika sākta jau 2003. gadā un ieviesta ar tiesību aktiem: 2008. gada 23. aprīlī pieņemto Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (8), kā arī Lēmumu Nr. 70/2008/EK (Lēmums e-muitas jomā);

| G. | tā kā muitas digitalizācija ir process, kas joprojām turpinās, patlaban vairāk nekā 98 % muitas deklarāciju ir elektroniskas, un tagad elektroniskās sistēmas darbojas šādās muitas jomas: tranzīta sistēma (NCTS), eksporta kontrole (ECS), drošības dati (ICS), riska pārvaldība (CRMS), uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas numurs (EORI), atļauju izdošana (MLS), atzīto uzņēmēju sistēma (AEO), saistošā izziņa par tarifu (EBTI), kvotas un tarifi (QUOTA), autonoma tarifa apturēšana, kombinētā nomenklatūra (TARIC), importa un eksporta (SURV2) un reģistrēto eksportētāju izcelsmes sertifikātu sistēma (REX); |
| --- | --- |

G.

tā kā muitas digitalizācija ir process, kas joprojām turpinās, patlaban vairāk nekā 98 % muitas deklarāciju ir elektroniskas, un tagad elektroniskās sistēmas darbojas šādās muitas jomas: tranzīta sistēma (NCTS), eksporta kontrole (ECS), drošības dati (ICS), riska pārvaldība (CRMS), uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas numurs (EORI), atļauju izdošana (MLS), atzīto uzņēmēju sistēma (AEO), saistošā izziņa par tarifu (EBTI), kvotas un tarifi (QUOTA), autonoma tarifa apturēšana, kombinētā nomenklatūra (TARIC), importa un eksporta (SURV2) un reģistrēto eksportētāju izcelsmes sertifikātu sistēma (REX);

| H. | tā kā saskaņā ar ES daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam ierosinātās muitas programmas mērķis ir atbalstīt dalībvalstu muitas iestāžu darbības un sadarbību starp tām; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar ES daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam ierosinātās muitas programmas mērķis ir atbalstīt dalībvalstu muitas iestāžu darbības un sadarbību starp tām;

| I. | tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES apdraud muitas savienības pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES apdraud muitas savienības pienācīgu darbību;

| J. | tā kā Savienības Muitas kodeksa pilnīgai ieviešanai būtisku elektronisko sistēmu ieviešana aizkavēsies un tiks atlikta uz laiku pēc 2020. gada 31. decembra; |
| --- | --- |

J.

tā kā Savienības Muitas kodeksa pilnīgai ieviešanai būtisku elektronisko sistēmu ieviešana aizkavēsies un tiks atlikta uz laiku pēc 2020. gada 31. decembra;

| K. | tā kā muitas savienības darbības instrumentu izmanto, lai novērtētu muitas savienības darbību, pamatojoties uz galvenajiem darbības rādītājiem vairākās jomās, piemēram, attiecībā uz finanšu interešu aizsardzību, ES iedzīvotāju drošuma un drošības nodrošināšanu un muitas nozīmes novērtēšanu ES izaugsmes un konkurētspējas veicināšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā muitas savienības darbības instrumentu izmanto, lai novērtētu muitas savienības darbību, pamatojoties uz galvenajiem darbības rādītājiem vairākās jomās, piemēram, attiecībā uz finanšu interešu aizsardzību, ES iedzīvotāju drošuma un drošības nodrošināšanu un muitas nozīmes novērtēšanu ES izaugsmes un konkurētspējas veicināšanā;

| L. | tā kā programmas “Muita 2020” pārvaldību un tādējādi arī muitas IT darbu kopīgi veic Komisija, dalībvalstis un komerciāli ieinteresētas personas daudzās lēmumu pieņemšanas struktūrās, kuru skaita pieaugums ilgstoši negatīvi ietekmē šā darba efektivitāti un IT projektu vadību; |
| --- | --- |

L.

tā kā programmas “Muita 2020” pārvaldību un tādējādi arī muitas IT darbu kopīgi veic Komisija, dalībvalstis un komerciāli ieinteresētas personas daudzās lēmumu pieņemšanas struktūrās, kuru skaita pieaugums ilgstoši negatīvi ietekmē šā darba efektivitāti un IT projektu vadību;

| M. | tā kā pēc pašreizējās programmas “Muita 2020” īstenošanas beigām un pēc tam kad būs veikta dažādu iespējamo variantu izmaksu un ieguvumu analīzes, būs jāveic pamatīga muitas programmu pārvaldības pārbaude, |
| --- | --- |

M.

tā kā pēc pašreizējās programmas “Muita 2020” īstenošanas beigām un pēc tam kad būs veikta dažādu iespējamo variantu izmaksu un ieguvumu analīzes, būs jāveic pamatīga muitas programmu pārvaldības pārbaude,

| 1. | uzsver ikdienas darbu, ko veic dalībvalstu muitas iestādes un Komisijas dienesti, kas strādā pie tā, lai aizsargātu iekšējo tirgu pret negodīgu konkurenci, proti, viltojumiem un ražojumiem par dempinga cenām, atvieglotu tirdzniecību un mazinātu birokrātiskās formalitātes, iekasētu ieņēmumus valstu un ES budžetam un aizsargātu iedzīvotājus no terorisma, ar veselību un vidi saistītiem un cita veida draudiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka muitas savienība ir viens no ES pirmajiem sasniegumiem un to var uzskatīt arī par vienu no ES galvenajiem panākumiem, jo tā ne vien ir nodrošinājusi iespēju uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, pārdot savas preces un investēt visā Savienībā, bet ir arī devusi iespēju ES likvidēt iekšējās robežas un konkurēt ar pārējo pasaules daļu; uzsver, ka ES vienotais tirgus nebūtu iespējams bez vides, kurā nav ievedmuitas, ko nodrošina muitas savienība, kā arī bez tās veiktās importa un eksporta uzraudzības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka pilnīgi funkcionējoša muitas savienība ir būtiska, lai sarunās par jaunu tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu garantētu ES un tās sarunu pozīcijas uzticamību un stabilitāti; uzsver, ka efektīva ES muitas savienība palīdz atvieglot likumīgu tirdzniecību un samazināt administratīvo slogu likumīgiem tirgotājiem, un šis apsvērums ir svarīgs konkurētspējīgu uzņēmumu attīstībai; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvu kontroli, cita starpā veicinot sadarbību ar trešo valstu muitas iestādēm, un novērst jebkādus nepamatotus šķēršļus likumīgai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka izšķiroša nozīme ir integrētu muitas procesu izveidei visā Savienībā, veicot IT infrastruktūras reformu; uzskata, ka digitalizācijai ir potenciāls padarīt informācijas apmaiņu un nodokļu samaksu pārredzamāku un pieejamāku, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmumiem trešās valstīs, un ka tā piedāvā iespējas vienkāršot muitas noteikumus un procedūras; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka pašreizējie atšķirīgie kontroles un kontroles kvalitātes līmeņi, kā arī atšķirīgās muitas procedūras un sankciju politika ES muitas savienības ievešanas punktos bieži rada tirdzniecības plūsmu novirzīšanos, palielinot labvēlīgāka režīma meklēšanas problēmu un apdraudot vienotā tirgus integritāti; šajā saistībā stingri prasa Komisijai un dalībvalstīm risināt šo problēmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Komisiju pastiprināt centienus izveidot integrētu ES muitas vienas pieturas aģentūru, kas palīdzētu uzņēmumiem iesniegt visu nepieciešamo informāciju un dokumentus vienā vietā, lai tie var izpildīt regulatīvās prasības attiecībā uz preču importu, eksportu un tranzītu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka Apvienotā Karaliste pēc izstāšanās no ES kļūs par trešo valsti, tādējādi pārveidojot ES ārējās robežas, un uzsver, ka Brexit procesam nevajadzētu negatīvi ietekmēt ES muitas attīstību un pārvaldību; |
| --- | --- |

7.

Muitas procedūru digitalizācija

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt efektīvāku, rentablāku un pilnīgāku pieeju muitas iestāžu IT sistēmu pārvaldībai; jo īpaši prasa precīzāk un reālistiskāk aplēst nepieciešamo laiku un resursus, kā arī apsvērt to atsevišķo IT projektu tvērumu, kuri palīdzēs digitalizēt muitas procedūras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka jauno muitas savienības IT sistēmu īstenošana ir vairākkārt aizkavējusies, kā rezultātā Komisija Parlamentam un Padomei lūdza pagarināt pārejas periodu pēc 2020. gadā noteiktā beigu termiņa, kā tas paredzēts Savienības Muitas kodeksā; pauž nožēlu par to, ka Komisija šā jaunā pagarinājuma pamatošanai ir iesniegusi tikai nepilnīgu informāciju, it īpaši attiecībā uz to, kas ir Komisijas kompetencē un kas — dalībvalstu kompetencē, tādējādi neļaujot Parlamentam pienācīgi veikt budžeta un politisko kontroli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver — lai gan 75 % no Savienības Muitas kodeksa piemērošanai nepieciešamo IT sistēmu Eiropas komponentu vajadzētu būt gataviem līdz 2020. gada decembrim, tas nebūt nenozīmē, ka šajā datumā 75 % IT sistēmu patiešām būs gatavas, jo 25 % šo sistēmu ir atkarīgas no valstu komponentiem, par kuriem ir atbildīgas dalībvalstis un attiecībā uz kuriem ir konstatēta kavēšanās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka Komisijai un Padomei kopā ir prioritārā kārtā jānodrošina, lai Muitas kodeksa ieviešana un muitas procedūru digitalizācija tiktu īstenotas no jauna noteiktajā termiņā; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai novērstu jebkādu turpmāku kavēšanos; šajā sakarībā uzskata, ka IT arhitektūras izveides nolūkā būtu jāizstrādā un jāpielieto 17 IT rīki, kam ir būtiska ietekme uz finansējumu un cilvēkresursiem; tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi novērst resursu izmantošanas dublēšanos dalībvalstu un Komisijas IT projektu vadībā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa Komisijai atjaunināt darba programmu attiecībā uz Savienības Muitas kodeksu, lai ņemtu vērā tās ierosināto pārejas laika pagarinājumu (9), kas iesniegts Parlamenta un Padomes apstiprināšanai; aicina Parlamentu un Padomi strādāt, lai nodrošinātu lēmuma par šo pagarinājumu ātru pieņemšanu, vienlaikus to papildinot ar nosacījumiem, kas nepieciešami muitas IT arhitektūras sekmīgai izmantošanai, neskarot visaptverošus drošības testus, lai nekādas iespējamās problēmas neapdraudētu preču pārbaudes, ko veic dalībvalstu muitas iestādes; uzsver — kā to ir izdarījusi Eiropas Revīzijas palāta —, ka tie paši iemesli izraisa tās pašas sekas un ka 2017. gada daudzgadu stratēģiskā plāna atjaunināšana, sešu IT sistēmu ieviešanu koncentrējot tajā pašā gadā, ir sarežģīts uzdevums un rada ievērojamu risku, ka netiks ievēroti arī pārskatītie termiņi un ka Savienības Muitas kodeksa īstenošanas termiņš varētu tikt vēlreiz pagarināts pēc 2025. gada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju atjaunināt savu daudzgadu stratēģisko plānu, nosakot kārtību, kādā projektus īstenos pārejas periodā, lai, cik vien iespējams, novērstu izvēršanas pasākumu koncentrāciju šā perioda beigās, un izvirzot saistošus starpposma mērķus, tostarp arī dalībvalstīm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa Komisijai negrozīt juridiskās un tehniskās specifikācijas — kas tagad ir pieņemtas attiecībā uz 17 IT rīkiem —, jo īstenojamo projektu mērogs un to ieviešanai nepieciešamais laiks nav savienojams nedz ar nepārtraukto tehnoloģisko attīstību, nedz ar nenovēršamām leģislatīvām un regulatīvām izmaiņām, kas notiks šajā periodā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju Komisija bija informēta par kavējumiem, bet izvēlējās neiekļaut šo informāciju savos oficiālajos ziņojumos, tāpēc ieinteresētās personas (piemēram, Eiropas Parlaments, citas ES iestādes, kuras nav pārstāvētas programmas “Muita 2020” pārvaldības struktūrā, kā arī ieinteresētie uzņēmumi un iedzīvotāji) reāllaikā nebija pilnībā informētas par kavēšanās risku; tādēļ aicina Komisiju regulāri un pārredzami ziņot par stratēģiskā daudzgadu darba plāna īstenošanu un par muitas elektronisko sistēmu izveidi, lai neatkārtotu iepriekšējās plānošanas kļūdas un informētu par visiem turpmākiem iespējamiem kavēšanās gadījumiem, nedarot to pēdējā brīdī vai bez pienācīgas koriģējošas darbības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju pastāvīgi izvērtēt programmu “Muita 2020” un reaģēt uz konstatētajiem trūkumiem, jo īpaši uz tiem, ko rada saskaņā ar šo programmu izveidoto ekspertu grupu nepietiekama izmantošana, un nodrošināt iespēju paplašināt sadarbību starp muitas dienestiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka nepārtraukta politikas uzraudzība, analīze un iespējamās ietekmes novērtējums ir būtiski muitas savienības pārvaldības elementi; ņem vērā un atzinīgi vērtē darbu, ko Komisija veic, izstrādājot muitas savienības darbības instrumentu, kuru izmantojot galu galā būs iespējams sistemātiski novērtēt muitas savienības darbību, ņemot vērā tās stratēģiskos mērķus attiecībā uz lietderību, efektivitāti un viendabīgumu; aicina dalībvalstis atbalstīt darbu pie šā instrumenta turpmākas pilnveides; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ierosina Komisijai, ka, izmantojot šo instrumentu, būtu arī jānovērtē muitas kontroles izpildes digitalizācijas potenciāls un datu plūsmas, lai radītu vēl efektīvāku, uz risku pamatotu kontroli, vienlaikus optimizējot slogu muitas dienestiem; |
| --- | --- |

18.

Pārvaldība, ziņojumi un Muitas programmas finansēšana

| 19. | pieņem zināšanai darbības, ko Komisija un dalībvalstis veic, lai nodrošinātu Muitas kodeksa vienotu un saskaņotu īstenošanu, tostarp apmācības jomā un pieņemot pamatnostādnes; tomēr aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus un palielināt resursus, kas paredzēti, lai nodrošinātu 2013. gadā pieņemtā Muitas kodeksa un visas Eiropas Savienības līmenī vienoto muitas procedūru pilnīgu piemērošanu; šajā sakarā aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kas varētu lietderīgi balstīties uz muitas prakses salīdzinošu izvērtēšanu, labākās prakses apmaiņu, pastiprinātu sadarbību starp muitas dienestiem un ar pietiekamiem resursiem nodrošinātu apmācības programmu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka Komisija izstrādā ES muitas vienloga vidi, kurā uzņēmēji ar saskaņotu piekļuves punktu starpniecību standartizētā formātā vairākiem saņēmējiem varētu iesniegt datus, kas vajadzīgi dažādiem regulatīviem mērķiem (veterinārijā, sanitārijā, videi u. c.); aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt šo svarīgo darbu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pieņem zināšanai finansēšanas jomā izdarītos centienus, kuru rezultātā nākamajai programmai “Muita 2021–2027” no ES budžeta atvēlētā dotācija sasniedz 842 844 000 EUR 2018. gada cenās; prasa dalībvalstīm arī nodrošināt cilvēkresursus un finanšu resursus, kas nepieciešami, lai sāktu izmantot valstu komponentus — ļoti svarīgus elementus, no kuriem atkarīga Eiropas muitas elektroniskās sistēmas ieviešana, un prasa Komisijai tam savlaicīgi iesniegt ziņojumu par dalībvalstu izstrādāto Savienības komponentu un ārpussavienības komponentu ieviešanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka patlaban muitai ir jārisina problēma, ko saistībā ar kontroli un piemērojamo nodokļu iekasēšanu rada ievērojami pieaugušais to preču skaits, kas tiek pirktas tiešsaistē ārpus ES, jo īpaši tāpēc, ka ES importēto mazvērtīgo preču apjoms katru gadu palielinās par 10–15 %; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai labāk risinātu šo problēmu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju tikai un vienīgi tad, kad būs pabeigta programmas “Muita 2020” ar Savienības Muitas kodeksu saistīto 17 IT sistēmu ieviešana, ierosināt efektīvāku pārvaldības struktūru muitas IT projektu īstenošanai un atjaunināšanai; uzsver, ka, ņemot vērā ekonomikas, fiskālās un drošības problēmas, ko rada muitas IT sistēma, ir svarīgi, lai pieņemtais risinājums pilnīgi saglabātu Eiropas suverenitāti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka programma “Muita 2021.–2027. gadā”, kurā tiks atbalstītas dalībvalstu muitas iestādes, palīdzēs ne tikai palielināt ES budžeta ieņēmumus, bet arī garantēs produktu nekaitīgumu, Eiropas patērētāju aizsardzību un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus ES uzņēmumiem; |
| --- | --- |

24.

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

| 25. | uzsver, ka nenoteiktība saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES ir būtiska problēma Eiropas uzņēmumiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt ieinteresētajām personām vispusīgu informāciju par sekām, ko Apvienotās Karalistes izstāšanās radīs muitas un konkrētu netiešu nodokļu (PVN un akcīzes nodokļu) jomā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās nedrīkst būt nepilnību muitas sistēmā — tostarp uz ES ārējām robežām —, kas radītu apstākļus nelikumīgai tirdzniecībai vai ļautu izvairīties no publisko tiesību parādiem, kas noteikti saskaņā ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

(2)  OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.

(4)  OV L 69, 15.3.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 99, 15.4.2016., 6. lpp.

(6)  OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

(7)  OV C 242, 10.7.2018., 41. lpp.

(8)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(9)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, lai pagarinātu Savienības Muitas kodeksā paredzēto līdzekļu, kas nav elektroniskās datu apstrādes metodes, izmantošanu pagaidu kārtā (COM(2018)0085),

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/176 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/176

---

P8_TA(2019)0134

Tiesību normu un kopīgā paziņojuma, ar ko nodrošina decentralizēto aģentūru parlamentāro uzraudzību, īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra rezolūcija par tiesību normu un kopīgā paziņojuma, ar ko nodrošina decentralizēto aģentūru parlamentāro uzraudzību, īstenošanu (2018/2114(INI))

(2020/C 449/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu noteikumus par aģentūrām un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. un 9. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 16., 71., 123., 124., 127., 130., 228., 263., 265., 267., 277., 282., 287., 290., 291., 298. un 325. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu noteikumus par aģentūrām un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. un 9. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 16., 71., 123., 124., 127., 130., 228., 263., 265., 267., 277., 282., 287., 290., 291., 298. un 325. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 41., 42., 43., 51. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 41., 42., 43., 51. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgo paziņojumu un tam pievienoto Vienoto pieeju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgo paziņojumu un tam pievienoto Vienoto pieeju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0055/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0055/2019),

| A. | tā kā aģentūrām ir būtiski svarīga nozīme ES politikas īstenošanā Eiropas un valstu līmenī, veicot dažādus uzdevumus, lai sekmētu ES politikas īstenošanu, piemēram, veidojot tīklus vai atbalstot sadarbību starp ES un valstu iestādēm; tā kā laba sadarbība starp ES aģentūrām un dalībvalstīm palīdz uzlabot aģentūru darba efektivitāti un lietderību; tā kā aģentūras ar Eiropas Savienības Aģentūru tīkla starpniecību ir arī izveidojušas sadarbību savā starpā; |
| --- | --- |

A.

tā kā aģentūrām ir būtiski svarīga nozīme ES politikas īstenošanā Eiropas un valstu līmenī, veicot dažādus uzdevumus, lai sekmētu ES politikas īstenošanu, piemēram, veidojot tīklus vai atbalstot sadarbību starp ES un valstu iestādēm; tā kā laba sadarbība starp ES aģentūrām un dalībvalstīm palīdz uzlabot aģentūru darba efektivitāti un lietderību; tā kā aģentūras ar Eiropas Savienības Aģentūru tīkla starpniecību ir arī izveidojušas sadarbību savā starpā;

| B. | tā kā koordinācija un sadarbība starp dažādajām aģentūrām un parlamentārajām komitejām kopumā ir bijusi laba; tā kā Eiropols ir vienīgā aģentūra, ko Parlaments kopīgi ar valstu parlamentiem uzrauga Kopīgajā parlamentārās uzraudzības grupā; |
| --- | --- |

B.

tā kā koordinācija un sadarbība starp dažādajām aģentūrām un parlamentārajām komitejām kopumā ir bijusi laba; tā kā Eiropols ir vienīgā aģentūra, ko Parlaments kopīgi ar valstu parlamentiem uzrauga Kopīgajā parlamentārās uzraudzības grupā;

| C. | tā kā aģentūras laika gaitā ir radītas un ir attīstījušās atšķirīgi; tā kā Lisabonas līgumā oficiāli ir atzīta ES izpildvaras deleģēšana aģentūrām, oficiāli ieviešot ES aģentūras Līgumos; |
| --- | --- |

C.

tā kā aģentūras laika gaitā ir radītas un ir attīstījušās atšķirīgi; tā kā Lisabonas līgumā oficiāli ir atzīta ES izpildvaras deleģēšana aģentūrām, oficiāli ieviešot ES aģentūras Līgumos;

| D. | tā kā aģentūrām ir galvenokārt jāatskaitās Parlamentam un Padomei un tādējādi jānodrošina, ka tiesību aktos, kas reglamentē minētās aģentūras, ir ieviesti pienācīgi uzraudzības mehānismi un ka šie mehānismi tiek pēc tam pienācīgi īstenoti; tā kā ES izpildvaras deleģēšanai aģentūrām nebūtu jāvājina Parlamenta kontrole pār ES izpildvaru, kā paredzēts LES 14. pantā; |
| --- | --- |

D.

tā kā aģentūrām ir galvenokārt jāatskaitās Parlamentam un Padomei un tādējādi jānodrošina, ka tiesību aktos, kas reglamentē minētās aģentūras, ir ieviesti pienācīgi uzraudzības mehānismi un ka šie mehānismi tiek pēc tam pienācīgi īstenoti; tā kā ES izpildvaras deleģēšanai aģentūrām nebūtu jāvājina Parlamenta kontrole pār ES izpildvaru, kā paredzēts LES 14. pantā;

| E. | tā kā Līgumos nav nedz decentralizēto aģentūru definīcijas, nedz arī to pilnvaru vispārīga apraksta, ko var piešķirt aģentūrām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Līgumos nav nedz decentralizēto aģentūru definīcijas, nedz arī to pilnvaru vispārīga apraksta, ko var piešķirt aģentūrām;

| F. | tā kā daudzu aģentūru juridiskais pamats ir saskaņā ar LESD 352. pantu, savukārt citas ir izveidotas uz īpaša nozares juridiskā pamata; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzu aģentūru juridiskais pamats ir saskaņā ar LESD 352. pantu, savukārt citas ir izveidotas uz īpaša nozares juridiskā pamata;

| G. | tā kā 2012. gada Kopīgais paziņojums un Vienotā pieeja ir Iestāžu darba grupas par regulatīvajām aģentūrām veiktā darba rezultāts — šo darba grupu Komisija, Eiropas Parlaments un Padome izveidoja, lai novērtētu aģentūru saskaņotību, efektivitāti, pārskatatbildību un pārredzamību pēc tam, kad Komisijas 2005. gada priekšlikums par Iestāžu nolīgumu par regulatīvajām aģentūrām neguva vajadzīgo atbalstu Padomē un Parlamentā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2012. gada Kopīgais paziņojums un Vienotā pieeja ir Iestāžu darba grupas par regulatīvajām aģentūrām veiktā darba rezultāts — šo darba grupu Komisija, Eiropas Parlaments un Padome izveidoja, lai novērtētu aģentūru saskaņotību, efektivitāti, pārskatatbildību un pārredzamību pēc tam, kad Komisijas 2005. gada priekšlikums par Iestāžu nolīgumu par regulatīvajām aģentūrām neguva vajadzīgo atbalstu Padomē un Parlamentā;

| H. | tā kā Vienotā pieeja ietver noteikumus par aģentūru struktūru un pārvaldību, kā arī par to darbību, darba plānošanu, finansēšanu, budžeta resursu pārvaldību, budžeta procedūrām, pārskatatbildību, kā arī kontroli un pārredzamību, kas palīdz nodrošināt decentralizēto aģentūru parlamentāro uzraudzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Vienotā pieeja ietver noteikumus par aģentūru struktūru un pārvaldību, kā arī par to darbību, darba plānošanu, finansēšanu, budžeta resursu pārvaldību, budžeta procedūrām, pārskatatbildību, kā arī kontroli un pārredzamību, kas palīdz nodrošināt decentralizēto aģentūru parlamentāro uzraudzību;

| I. | tā kā, neskatoties uz kopumā atzinīgu vērtējumu, aģentūras dažos gadījumos ir saskārušās ar neuzticību to zinātniskajiem un tehniskajiem atzinumiem, |
| --- | --- |

I.

tā kā, neskatoties uz kopumā atzinīgu vērtējumu, aģentūras dažos gadījumos ir saskārušās ar neuzticību to zinātniskajiem un tehniskajiem atzinumiem,

Svarīgākie novērojumi

| 1. | norāda, ka mehānismi aģentūru pārskatatbildības nodrošināšanai ir paredzēti Līgumos, aģentūru dibināšanas regulās, Tiesas judikatūrā, kā arī Kopīgajā paziņojumā un Vienotajā pieejā; uzsver, ka kompetences piešķiršana Parlamentam sniedz uzraudzības pilnvaras attiecībā pret decentralizētajām aģentūrām, kuras gan nav pietiekami minētas Līgumos; šajā saistībā norāda uz Kopīgā paziņojuma un Vienotās pieejas nesaistošo raksturu; taču pauž nožēlu par to, ka iestādes vēl nav vienojušās par saistošu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Parlaments uzrauga aģentūras dažādos veidos:






  — | kā viena no budžeta iestādēm, pieņemot lēmumus par ES budžeta piešķīrumiem aģentūrām; |
| --- | --- | --- |

2.

—

kā viena no budžeta iestādēm, pieņemot lēmumus par ES budžeta piešķīrumiem aģentūrām;

| — | kā budžeta izpildes apstiprinātājiestāde; |
| --- | --- |

—

kā budžeta izpildes apstiprinātājiestāde;

| — | izvirzot aģentūru valdes locekļu kandidātus; |
| --- | --- |

—

izvirzot aģentūru valdes locekļu kandidātus;

| — | piedaloties izpilddirektora iecelšanas (vai atlaišanas) procedūrā; |
| --- | --- |

—

piedaloties izpilddirektora iecelšanas (vai atlaišanas) procedūrā;

| — | piedaloties apspriedēs par darba programmām; |
| --- | --- |

—

piedaloties apspriedēs par darba programmām;

| — | iesniedzot gada ziņojumus; |
| --- | --- |

—

iesniedzot gada ziņojumus;

| — | citos veidos (delegāciju braucieni, kontaktgrupas vai kontaktpersonas, viedokļu apmaiņa, uzklausīšanas, brīfingi, dalīšanās pieredzē); |
| --- | --- |

—

citos veidos (delegāciju braucieni, kontaktgrupas vai kontaktpersonas, viedokļu apmaiņa, uzklausīšanas, brīfingi, dalīšanās pieredzē);

| 3. | norāda, ka dibināšanas regulu noteikumi dažādā mērā atšķiras no pārskatatbildības un parlamentārās uzraudzības mehānismiem, kas noteikti Vienotajā pieejā, un šādas situācijas iemesls var būt savā ziņā atšķirīgie uzdevumi un funkcijas, ko aģentūras veic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka, neskatoties uz dibināšanas regulu noteikumu daudzveidību, Parlamenta komitejas aktīvi ir veikušas savus uzraudzības uzdevumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst Savienības aģentūru veikto Kopīgā paziņojuma un Vienotās pieejas, kā arī tās ceļveža īstenošanu; jo īpaši uzsver Iestāžu darba grupas decentralizēto aģentūru jautājumos (IIWG) ieteikumus, kurus Priekšsēdētāju konference apstiprināja 2018. gada 18. janvārī; norāda, ka turpmākajā sanāksmē, kas notika 2018. gada 12. jūlijā, tika secināts, ka IIWG darbs ir pabeigts; |
| --- | --- |

5.

Ieteikumi

| 6. | uzskata, ka var darīt vairāk, lai aģentūru dibināšanas regulās iekļautu konkrētus noteikumus par to pārvaldību un pārskatatbildības mehānismiem, ņemot vērā pašreizējo aģentūru dažādos veidus, kā arī nosakot vispārīgus principus, kas reglamentē attiecības ES iestāžu un aģentūru starpā; norāda, ka šiem jautājumiem būtu jāpievēršas arī ietekmes novērtējumos katru reizi, kad tiek ierosināts izveidot aģentūru; uzsver, ka aģentūrām ir vajadzīga konkrēta organizatoriskā elastība, lai labāk pielāgotos paredzētajiem uzdevumiem un vajadzībām, kas rodas, veicot savus pienākumus; atzinīgi vērtē aģentūru iekšējo organizāciju līdzīgās jomās, pamatojoties uz kopām un to starpā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tāpēc aicina rūpīgi novērtēt vienotās pieejas īstenošanu visos tās aspektos ar sīki izklāstītiem analītiskiem dokumentiem, kas ir līdzīgi 2010. gadā izstrādātajiem, vēršot uzmanību uz pārvaldības aspektiem un jo īpaši pārskatot iekļauto noteikumu atbilstību Parlamenta koplēmuma un uzraudzības pilnvarām, vienlaikus ņemot vērā vajadzību pieļaut elastību saskaņā ar decentralizēto aģentūru daudzveidīgo darbu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka Parlaments kā vadošais demokrātijas principa ievērošanas garantētājs ES netika pilnībā iesaistīts EZA un EBI jaunās mītnes vietas atlases procedūrā; šajā saistībā atgādina savu prasību pēc iespējas ātri pārskatīt 2012. gada Kopīgo paziņojumu un Vienoto pieeju un arī atgādina Padomes apņemšanos iesaistīties to pārskatīšanā, aicinot Komisiju līdz 2019. gada aprīlim sniegt padziļinātu Kopīgā paziņojuma un Vienotās pieejas analīzi attiecībā uz decentralizētu aģentūru atrašanās vietu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka aģentūras mītnes atrašanās vietai nebūtu jāietekmē tās pilnvaru un pienākumu izpilde, pārvaldības struktūra, pamatdarbības organizācija vai darbību vispārējā finansēšana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sagaida, ka turpmāk, pieņemot lēmumus par aģentūru atrašanās vietu vai pārcelšanas vietu, tiks pilnībā ievērotas Parlamenta un Padomes likumdevēju prerogatīvas; uzskata, ka Parlamentam, izmantojot likumdošanas procesu un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Komisijai un Padomei, vajadzētu būt sistemātiski iesaistītam pārredzamā kritēriju svēruma noteikšanā un novērtēšanā attiecībā uz visu Savienības iestāžu un aģentūru atrašanās vietu; norāda, ka Parlaments, Padome un Komisija 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu apņēmās godīgi un pārredzami sadarboties un ka nolīgumā uzsvērts likumdevēju vienlīdzības princips, kā paredzēts Līgumos; uzsver uzlabotas informācijas apmaiņas vērtību no sākotnējiem turpmāko procesu posmiem attiecībā uz aģentūru atrašanās vietu, jo šāda agrīna apmaiņa ļautu visām trijām iestādēm vieglāk izmantot savas tiesības un privilēģijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka ļoti svarīgs ir lēmums par aģentūras atrašanās vietu, un uzskata, ka Savienības iestādēm ir jāņem vērā tādi objektīvi kritēriji kā pieejamība, administratīvā sinerģija un ieinteresēto personu tuvums, lai panāktu labāko iespējamo lēmumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | saskaņā ar ieteikumiem, ko sniegusi Iestāžu darba grupa decentralizēto aģentūru resursu jautājumos, prasa Komisijai ātri iesniegt novērtējumu par aģentūrām, kuras atrodas vairākās vietās, izmantojot konsekventu pieeju, lai novērtētu to pievienoto vērtību, ņemot vērā izmaksas; aicina veikt vēra ņemamus pasākumus, pamatojoties uz novērtēšanas rezultātiem, lai samazinātu vienas aģentūras izvietošanu vairākās vietās, ja un kur tas ir lietderīgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pamatojoties uz Vienotās pieejas pārskatīšanu, ierosina vēlreiz novērtēt iespēju izstrādāt Iestāžu nolīgumu par aģentūrām un šajā nolīgumā iekļaut noteikumus par vajadzību vienu reizi piecos gados pārskatīt principus, kas reglamentē aģentūru izveidi un darbību, ņemot vērā ievērojamu personu zināšanas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka šādā iestāžu nolīgumā būtu jāievēro Eiropas Parlamenta pilnvaras koplēmuma procedūrās un arī jāaptver attiecības starp aģentūru un tās dalībvalsts iestādēm, kurā aģentūra atrodas, kā arī pārredzamības pasākumi, procedūras interešu konflikta novēršanai un dzimumu līdzsvara nodrošināšanai starp reglamentējošo un konsultatīvo struktūru locekļiem un integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai īstenošana visās aģentūru darbībās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka, izstrādājot šādu iestāžu nolīgumu, būtu arī jāskata vairāki konkrēti ierosinājumi demokrātiskās pārraudzības stiprināšanai, ES aģentūru pārskatatbildības uzlabošanai un sistēmas stiprināšanai attiecībā uz ziņošanu Parlamentam, piemēram:






  — | termiņa noteikšana, kurā aģentūrām jāatbild uz Eiropas Parlamenta vai Padomes uzdotajiem jautājumiem; |
| --- | --- | --- |

15.

—

termiņa noteikšana, kurā aģentūrām jāatbild uz Eiropas Parlamenta vai Padomes uzdotajiem jautājumiem;

| — | kārtības noteikšana sensitīvas un konfidenciālas informācijas izplatīšanai un konsultācijām ar parlamentārajām komitejām, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

—

kārtības noteikšana sensitīvas un konfidenciālas informācijas izplatīšanai un konsultācijām ar parlamentārajām komitejām, ja nepieciešams;

| — | apsvērumi par to, vai Parlamentam būtu vai nebūtu jāieceļ noteikts locekļu skaits attiecīgajās valdēs; |
| --- | --- |

—

apsvērumi par to, vai Parlamentam būtu vai nebūtu jāieceļ noteikts locekļu skaits attiecīgajās valdēs;

| — | apsvērumi par pievienoto vērtību, ko sniedz Parlamenta pārstāvju/novērotāju klātbūtne uzraudzības padomju un aģentūru ieinteresēto personu grupu sanāksmēs; |
| --- | --- |

—

apsvērumi par pievienoto vērtību, ko sniedz Parlamenta pārstāvju/novērotāju klātbūtne uzraudzības padomju un aģentūru ieinteresēto personu grupu sanāksmēs;

| — | Parlamenta iesaistīšanās aģentūru gada un daudzgadu darba programmās racionalizēšana; |
| --- | --- |

—

Parlamenta iesaistīšanās aģentūru gada un daudzgadu darba programmās racionalizēšana;

| — | ziņošanas pienākumu nepieciešamības racionalizēšana un saskaņošana, jo īpaši jautājumā par gada darbības pārskatu, budžeta un finanšu pārvaldības ziņojumu un galīgajiem finanšu pārskatiem; |
| --- | --- |

—

ziņošanas pienākumu nepieciešamības racionalizēšana un saskaņošana, jo īpaši jautājumā par gada darbības pārskatu, budžeta un finanšu pārvaldības ziņojumu un galīgajiem finanšu pārskatiem;

| — | Parlamenta detalizēta informēšana par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un Revīzijas palātas ieteikumus (“ziņojumu pēckontrole”); |
| --- | --- |

—

Parlamenta detalizēta informēšana par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un Revīzijas palātas ieteikumus (“ziņojumu pēckontrole”);

| 16. | turklāt uzskata, ka Parlamenta lomu decentralizētu aģentūru pārvaldības aspekta pārraudzībā varētu ievērojami uzlabot, turklāt ierosina stiprināt sadarbību ar Kopīgo parlamentārās uzraudzības grupu un pārskatīt noteikumus braucieniem uz aģentūrām, lai padarītu iespējamu labāku regulāru saziņu starp parlamentārajām komitejām un to kompetences aģentūrām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | saistībā ar pārskatīšanu reizi piecos gados, pamatojoties uz Parlamenta komiteju veiktajām uzraudzības darbībām attiecībā uz to kompetences aģentūrām un šādas darbības papildinot, ierosina Konstitucionālo jautājumu komitejai rīkot ikgadējas debates par aģentūru pārvaldības darbību, pēc tām vajadzības gadījumā rīkojot debates plenārsēdē, lai veicinātu spēcīgāku un strukturētāku sistēmu aģentūru darbību uzraudzībai Parlamentā; turklāt, ņemot vērā aģentūru uzdevumu kā starpniekiem starp ES un dalībvalstīm, ierosina konsultāciju periodu ar valstu parlamentiem, ja tie vēlas veikt iejaukšanos attiecīgajā jautājumā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka ES aģentūrām būtu jāpiemēro labas pārvaldības un labāka likumdošanas procesa noteikumi un principi, tostarp jāveic atklāta sabiedriskā apspriešana par to priekšlikumu projektiem sekundārajiem un terciārajiem tiesību aktiem, ja aģentūras darbības joma to pieļauj; ierosina uz aģentūrām attiecināt tādus pašus pārredzamības noteikumus kā uz Komisiju, tostarp noteikumus un pienākumus saistībā ar interešu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka Savienības aģentūrām būtu jānodrošina, ka visi uzdevumi, kas izriet no tiesiskā regulējuma, tiek veikti pilnībā un noteiktajā termiņā, taču vienlaikus rūpīgi jāievēro savi pienākumi un jārīkojas saskaņā ar Parlamenta un Padomes piešķirtajām pilnvarām; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Savienības aģentūras savu pilnvaru īstenošanā nodrošinātu pārredzamību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ierosina paredzēt, ka visām aģentūrām jāvar iesniegt nesaistošus atzinumus par aktuālajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas ir to kompetences jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata arī, ka, ja nākotnē tiks grozīti Līgumi, vērība būtu jāpievērš tam, kā Līgumos labāk stiprināt aģentūru nozīmi, jo īpaši saistībā ar LES 13. un 14. pantu un LESD 290. un 291. pantu, iekļaujot skaidru definīciju dažādajiem aģentūru veidiem, pilnvaras, ko tām var piešķirt, un vispārējus principus, ar ko nodrošina to parlamentāro uzraudzību; |
| --- | --- |

21.

Budžeta jautājumi

| 22. | norāda, ka aģentūru finansēšana no maksām pašreiz sasniedz aptuveni 1 miljardu EUR gadā, kas var mazināt slogu ES budžetam un būt efektīvs veids, kā finansēt aģentūru darbības gadījumos, kad darījumdarbības modelis to pieļauj; taču pauž bažas par iespējamiem interešu konfliktiem, kas var rasties, ja aģentūrām ir jāpaļaujas uz dalības maksām kā savu galveno ieņēmumu avotu; norāda, ka ir vajadzīgi aizsardzības pasākumi, lai novērstu jebkāda veida interešu konfliktu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka nākamajā DFS ir jāņem vērā jaunās prioritātes klimata, ilgtspējas un vides aizsardzības jomā un uzdevumi, kas piešķirti konkrētām aģentūrām šīs DFS īstenošanai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda — lai gan decentralizētajām aģentūrām budžeta pārvaldības ziņā ir vairākas līdzības, vienāda pieeja tām visām ir izrādījusies neizdevīga efektīvai un lietderīgai dažu aģentūru pārvaldībai; uzskata, ka mērķis par 5 % samazināt darbinieku skaitu un izveidot aģentūrām kopīgu pārdales fondu ir vienreizējs pasākums; atkārtoti pauž nodomu turpmāk iebilst pret šādu pieeju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ar bažām norāda, ka vairākām aģentūrām ir grūtības piesaistīt kvalificētus darbiniekus, ņemot vērā nodarbinātības nosacījumus; uzskata, ka Savienības struktūrām jāspēj piesaistīt kvalificētu personālu, lai efektīvi pildītu šo aģentūru uzdevumus; tādēļ aicina veikt konkrētus pasākumus, lai šos mērķus sasniegtu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka pastiprināta aģentūru sadarbība pakalpojumu kopīgošanas jomā ir radījusi ietaupījumus, piemēram, tādus, kas gūti, izveidojot kopīgu iepirkumu portālu; mudina turpināt pētīt iespējas, ko sniedz pakalpojumu kopīgošana starp pašām aģentūrām vai starp Komisiju un aģentūrām, lai radītu jaunas sinerģijas un optimizētu pašreizējās; uzskata, ka attiecīgā gadījumā turpmāku budžeta efektivitāti varētu panākt, izmantojot ciešu sadarbību administratīvā atbalsta un transversālu pakalpojumu pārvaldības dienesta jomā starp Savienības struktūrām un aģentūrām tiešā tuvumā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka aģentūru budžeti būtu jāizstrādā, ievērojot uz sniegumu vērsta budžeta izstrādes principu un ņemot vērā aģentūras mērķus un paredzamos uzdevumu izpildes rezultātus; aicina decentralizēto aģentūru budžeta plānošanā izmantot tematisku pieeju, lai labāk noteiktu aģentūru prioritāros uzdevumus, sekmētu sadarbību un novērstu pārklāšanos, jo īpaši aģentūrās, kas strādā vienā politikas jomā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ar bažām norāda, ka dažas administratīvās prasības ir nesamērīgas attiecībā uz aģentūrām, kas nav pārāk lielas; sagaida, ka Komisija un Padome nodrošinās piemērojamo administratīvo prasību samērīgumu ar visu aģentūru finanšu resursiem un cilvēkresursiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka šīs likumdošanas procedūras gaitā tiek veikti grozījumi sākotnējā Komisijas priekšlikumā; ar bažām norāda, ka atjauninātie finanšu pārskati parasti kļūst pieejami tikai likumdošanas procedūras beigās, vai arī vispār nav pieejami; atgādina par Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējinstitūciju un likumdevēju iestāžu identiskajiem pienākumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas pārskatītās Finanšu pamatregulas attiecībā uz decentralizētajām aģentūrām projektu un jo īpaši tajā izklāstītos plānus stiprināt šo aģentūru pārvaldību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tomēr uzskata, ka vēl aizvien ir daudz neatrisinātu jautājumu, un mudina Komisiju nekavējoties iesniegt novērtējumu par aģentūrām, kurām ir vairākas atrašanās vietas, kā ieteikusi IIWG, kā arī priekšlikumus par iespējamu apvienošanu, slēgšanu un/vai uzdevumu nodošanu Komisijai, pamatojoties uz rūpīgu un padziļinātu analīzi un izmantojot skaidrus un pārredzamus kritērijus, kā bija paredzēts IIWG uzdotajā darba uzdevumā, taču tas nekad netika pienācīgi novērtēts, jo nebija priekšlikumu no Komisijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka par decentralizēto aģentūru revīziju “arī turpmāk ir pilnībā atbildīga Revīzijas palāta, kas pārvalda visas vajadzīgās administratīvās un pakalpojumu pasūtīšanas procedūras un finansē tās”; atkārtoti norāda, ka revīzija, ko veikuši privātā sektora revidenti, ir ievērojami palielinājusi aģentūru administratīvo slogu, kā arī iepirkumam paredzēto laiku un revīzijas līgumu administrēšana ir radījusi papildu izdevumus, tādējādi negatīvi ietekmējot aģentūru jau tā sarūkošos resursus; uzsver, ka Finanšu pamatregulas pārskatīšanas kontekstā šis jautājums ir obligāti jāatrisina saskaņā ar Vienoto pieeju; aicina visas puses, kuras iesaistītas šajā pārskatīšanā, steidzami nodrošināt skaidrību šajā jautājumā, lai būtiski samazinātu pārmērīgo administratīvo slogu. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Revīzijas palātai un ES decentralizētajām aģentūrām. |
| --- | --- |

33.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/182 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/182

---

P8_TA(2019)0080

Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom (2018/2080(INL) – 2019/0900(APP))

(2020/C 449/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 228. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 228. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. un 43. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A8-0050/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A8-0050/2019),

| 1. | pieņem pielikumā pievienoto regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt pielikumā pievienoto regulas projektu Padomei un Komisijai saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 228. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam pēc tam, kad Komisijas būs sniegusi atzinumu par pielikumā pievienoto regulas projektu un Padome būs to apstiprinājusi, nodrošināt regulas publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

---

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMA PIELIKUMS

Projekts Eiropas Parlamenta regulai, ar kuru nosaka noteikumus un vispārējos nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (Eiropas Ombuda statūti), un atceļ Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 228. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Padomes piekrišanu,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, būtu jāizstrādā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 228. pantu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, būtu jāizstrādā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 228. pantu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumiem.

| (2) | Jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir atzītas par Eiropas pilsoņu pamattiesībām. Savukārt hartas 43. pantā ir atzītas tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pieļautām administratīvām kļūmēm. Lai minētās tiesības patiesi būtu spēkā un lai uzlabotu ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu izmeklēšanu, ombuds būtu jānodrošina ar visiem instrumentiem, kas nepieciešami Līgumos un šajā regulā minēto pienākumu sekmīgai izpildei. |
| --- | --- |

(2)

Jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir atzītas par Eiropas pilsoņu pamattiesībām. Savukārt hartas 43. pantā ir atzītas tiesības vērsties pie Eiropas Ombuda ar sūdzībām par Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru pieļautām administratīvām kļūmēm. Lai minētās tiesības patiesi būtu spēkā un lai uzlabotu ombuda spēju veikt pamatīgu un objektīvu izmeklēšanu, ombuds būtu jānodrošina ar visiem instrumentiem, kas nepieciešami Līgumos un šajā regulā minēto pienākumu sekmīgai izpildei.

| (3) | Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (1) pēdējo reizi tika grozīts 2008. gadā. Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Savienībā tika noteikts jauns tiesiskais regulējums. Jo īpaši LESD 228. panta 4. punktā ir noteikts, ka Eiropas Parlaments, iepriekš prasot Komisijai sniegt atzinumu, kā arī saņēmis Padomes apstiprinājumu, drīkst pieņemt regulas, kas nosaka noteikumus un vispārējus nosacījumus, kuri reglamentē ombuda pienākumu izpildi. Tādēļ ir vēlams atcelt Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom un aizstāt to ar regulu atbilstoši pašreiz piemērojamajam juridiskajam pamatam. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (1) pēdējo reizi tika grozīts 2008. gadā. Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Savienībā tika noteikts jauns tiesiskais regulējums. Jo īpaši LESD 228. panta 4. punktā ir noteikts, ka Eiropas Parlaments, iepriekš prasot Komisijai sniegt atzinumu, kā arī saņēmis Padomes apstiprinājumu, drīkst pieņemt regulas, kas nosaka noteikumus un vispārējus nosacījumus, kuri reglamentē ombuda pienākumu izpildi. Tādēļ ir vēlams atcelt Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom un aizstāt to ar regulu atbilstoši pašreiz piemērojamajam juridiskajam pamatam.

| (4) | Izstrādājot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ombudam var iesniegt sūdzības, būtu jāievēro pilnīgas un vienkāršas bezmaksas piekļuves princips, nekādi neskarot īpašus ierobežojumus, kas attiecas uz jaunu vai vēl nepabeigtu tiesvedības gadījumu vai administratīvo procesu vienlaicīgu norisi. |
| --- | --- |

(4)

Izstrādājot nosacījumus, saskaņā ar kuriem ombudam var iesniegt sūdzības, būtu jāievēro pilnīgas un vienkāršas bezmaksas piekļuves princips, nekādi neskarot īpašus ierobežojumus, kas attiecas uz jaunu vai vēl nepabeigtu tiesvedības gadījumu vai administratīvo procesu vienlaicīgu norisi.

| (5) | Ombudam ir tiesības sniegt ieteikumus, ja ombuds uzskata, ka Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nepienācīgi piemēro tiesas nolēmumu. |
| --- | --- |

(5)

Ombudam ir tiesības sniegt ieteikumus, ja ombuds uzskata, ka Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nepienācīgi piemēro tiesas nolēmumu.

| (6) | Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro gadījumos, kad ombuda izmeklēšana konstatē administratīvas kļūmes. Būtu jāparedz arī nosacījums, saskaņā ar kuru ombudam būtu pienākums katras gadskārtējās sesijas beigās iesniegt Eiropas Parlamentam visaptverošu ziņojumu. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka procedūras, kas jāievēro gadījumos, kad ombuda izmeklēšana konstatē administratīvas kļūmes. Būtu jāparedz arī nosacījums, saskaņā ar kuru ombudam būtu pienākums katras gadskārtējās sesijas beigās iesniegt Eiropas Parlamentam visaptverošu ziņojumu.

| (7) | Lai stiprinātu ombuda lomu, neskarot ombuda primāro pienākumu izskatīt sūdzības, būtu vēlams ombudam ļaut veikt izmeklēšanu pēc paša iniciatīvas, lai konstatētu atkārtotus vai īpaši nopietnus administratīvu kļūmju gadījumus un veicinātu labu administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. |
| --- | --- |

(7)

Lai stiprinātu ombuda lomu, neskarot ombuda primāro pienākumu izskatīt sūdzības, būtu vēlams ombudam ļaut veikt izmeklēšanu pēc paša iniciatīvas, lai konstatētu atkārtotus vai īpaši nopietnus administratīvu kļūmju gadījumus un veicinātu labu administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās.

| (8) | Lai palielinātu ombuda rīcības efektivitāti, ombudam vajadzētu būt pilnvarotam pēc savas iniciatīvas vai pēc sūdzības saņemšanas veikt izmeklēšanu, kas uzskatāma par iepriekš veiktas izmeklēšanas turpinājumu, lai pārliecinātos, vai un cik lielā mērā attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra ir ievērojusi sniegtos ieteikumus. Ombudam būtu arī jābūt pilnvarotam iekļaut ombuda gada ziņojumā Eiropas Parlamentam novērtējumu par sniegto ieteikumu ievērošanas līmeni un novērtējumu par Līgumos un šajā regulā minēto pienākumu izpildei ombudam pieejamo resursu pietiekamību. |
| --- | --- |

(8)

Lai palielinātu ombuda rīcības efektivitāti, ombudam vajadzētu būt pilnvarotam pēc savas iniciatīvas vai pēc sūdzības saņemšanas veikt izmeklēšanu, kas uzskatāma par iepriekš veiktas izmeklēšanas turpinājumu, lai pārliecinātos, vai un cik lielā mērā attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra ir ievērojusi sniegtos ieteikumus. Ombudam būtu arī jābūt pilnvarotam iekļaut ombuda gada ziņojumā Eiropas Parlamentam novērtējumu par sniegto ieteikumu ievērošanas līmeni un novērtējumu par Līgumos un šajā regulā minēto pienākumu izpildei ombudam pieejamo resursu pietiekamību.

| (9) | Ombudam vajadzētu būt pieejamiem visiem ombuda pienākumu veikšanai nepieciešamajiem elementiem. Šajā nolūkā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām ir jānosaka pienākums sniegt ombudam visu informāciju, ko ombuds tām prasa, neskarot ombuda pienākumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2). Piekļuvei klasificētai informācijai vai dokumentiem būtu jānotiek saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē konfidenciālas informācijas apstrādi attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā. Iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, kas sniedz piekļuvi klasificētai informācijai vai dokumentiem, būtu jāinformē ombuds par to, ka šī informācija vai dokumenti ir klasificēti. Lai īstenotu noteikumus, kas reglamentē konfidenciālas informācijas apstrādi attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā, ombudam būtu iepriekš jāvienojas ar attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par nosacījumiem, kas attiecas uz darbu ar klasificētu informāciju vai dokumentiem un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu. Ja ombuds konstatē, ka prasītā palīdzība netiek sniegta, viņam būtu jāinformē Eiropas Parlaments, kuram būtu attiecīgi jāveic atbilstoši pasākumi. |
| --- | --- |

(9)

Ombudam vajadzētu būt pieejamiem visiem ombuda pienākumu veikšanai nepieciešamajiem elementiem. Šajā nolūkā Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām ir jānosaka pienākums sniegt ombudam visu informāciju, ko ombuds tām prasa, neskarot ombuda pienākumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2). Piekļuvei klasificētai informācijai vai dokumentiem būtu jānotiek saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē konfidenciālas informācijas apstrādi attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā. Iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, kas sniedz piekļuvi klasificētai informācijai vai dokumentiem, būtu jāinformē ombuds par to, ka šī informācija vai dokumenti ir klasificēti. Lai īstenotu noteikumus, kas reglamentē konfidenciālas informācijas apstrādi attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā, ombudam būtu iepriekš jāvienojas ar attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par nosacījumiem, kas attiecas uz darbu ar klasificētu informāciju vai dokumentiem un cita veida informāciju, uz kuru attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu. Ja ombuds konstatē, ka prasītā palīdzība netiek sniegta, viņam būtu jāinformē Eiropas Parlaments, kuram būtu attiecīgi jāveic atbilstoši pasākumi.

| (10) | Ombudam un ombuda darbiniekiem ir jānosaka pienākums neizpaust informāciju, ko viņi ir ieguvuši savu pienākumu izpildes gaitā. Taču ombudam būtu jāinformē kompetentās iestādes par faktiem, kas saskaņā ar ombuda viedokli varētu attiekties uz krimināltiesībām un kas ombudam tapuši zināmi veiktās izmeklēšanas gaitā. Ombudam vajadzētu būt arī iespējai informēt attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par faktiem, kas liek apšaubīt to darbinieku rīcību. |
| --- | --- |

(10)

Ombudam un ombuda darbiniekiem ir jānosaka pienākums neizpaust informāciju, ko viņi ir ieguvuši savu pienākumu izpildes gaitā. Taču ombudam būtu jāinformē kompetentās iestādes par faktiem, kas saskaņā ar ombuda viedokli varētu attiekties uz krimināltiesībām un kas ombudam tapuši zināmi veiktās izmeklēšanas gaitā. Ombudam vajadzētu būt arī iespējai informēt attiecīgo Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par faktiem, kas liek apšaubīt to darbinieku rīcību.

| (11) | Būtu jāņem vērā nesenās izmaiņas, kas saistītas ar Savienības finanšu interešu aizsardzību pret noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši Eiropas Prokuratūras izveidi ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (3), lai ombuds varētu tai sniegt visu informāciju, kas ir tā kompetencē. Tāpat, lai pilnībā ievērotu Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 48. pantā paredzēto nevainības prezumpciju un tiesības uz aizstāvību, būtu vēlams, lai ombuds, sniedzot Eiropas Prokuratūrai informāciju, kas ir tās kompetencē, paziņotu par šādu informācijas sniegšanu arī attiecīgajai personai un sūdzības iesniedzējam. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāņem vērā nesenās izmaiņas, kas saistītas ar Savienības finanšu interešu aizsardzību pret noziedzīgiem nodarījumiem, jo īpaši Eiropas Prokuratūras izveidi ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (3), lai ombuds varētu tai sniegt visu informāciju, kas ir tā kompetencē. Tāpat, lai pilnībā ievērotu Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 48. pantā paredzēto nevainības prezumpciju un tiesības uz aizstāvību, būtu vēlams, lai ombuds, sniedzot Eiropas Prokuratūrai informāciju, kas ir tās kompetencē, paziņotu par šādu informācijas sniegšanu arī attiecīgajai personai un sūdzības iesniedzējam.

| (12) | Būtu jāparedz sadarbības iespēja starp ombudu un tāda paša veida iestādēm dalībvalstīs saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem. Ir vēlams arī veikt pasākumus, lai ļautu ombudam sadarboties ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, jo šāda sadarbība var palīdzēt uzlabot ombuda pienākumu izpildes efektivitāti. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāparedz sadarbības iespēja starp ombudu un tāda paša veida iestādēm dalībvalstīs saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem. Ir vēlams arī veikt pasākumus, lai ļautu ombudam sadarboties ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, jo šāda sadarbība var palīdzēt uzlabot ombuda pienākumu izpildes efektivitāti.

| (13) | Eiropas Parlamentam ir jāieceļ ombuds Parlamenta sasaukuma perioda sākumā un uz šo pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas. Būtu jāizstrādā nosacījumi attiecībā uz ombuda pienākumu izpildes izbeigšanu, kā arī ombuda aizvietošanu. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Parlamentam ir jāieceļ ombuds Parlamenta sasaukuma perioda sākumā un uz šo pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas. Būtu jāizstrādā nosacījumi attiecībā uz ombuda pienākumu izpildes izbeigšanu, kā arī ombuda aizvietošanu.

| (14) | Ombuda pienākumi būtu jāveic pilnīgi neatkarīgi. Ombudam, stājoties amatā, būtu jādod Tiesai svinīgs solījums. Būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz ombuda neatbilstību ieņemamajam amatam, atlīdzību, privilēģijām un imunitāti. |
| --- | --- |

(14)

Ombuda pienākumi būtu jāveic pilnīgi neatkarīgi. Ombudam, stājoties amatā, būtu jādod Tiesai svinīgs solījums. Būtu jāparedz nosacījumi attiecībā uz ombuda neatbilstību ieņemamajam amatam, atlīdzību, privilēģijām un imunitāti.

| (15) | Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz ombuda mītni, kam jābūt Eiropas Parlamenta mītnei. Būtu jāparedz arī noteikumi ne tikai par ombuda sekretariāta, kas viņam palīdzēs, ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, bet arī par sekretariāta budžetu. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz ombuda mītni, kam jābūt Eiropas Parlamenta mītnei. Būtu jāparedz arī noteikumi ne tikai par ombuda sekretariāta, kas viņam palīdzēs, ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, bet arī par sekretariāta budžetu.

| (16) | Ombudam ir jāpieņem šīs regulas īstenošanas noteikumi. Lai ombuda pienākumu izpildē nodrošinātu juridisko noteiktību un augstākos standartus, šajā regulu būtu jānosaka īstenošanas noteikumu minimālais saturs. |
| --- | --- |

(16)

Ombudam ir jāpieņem šīs regulas īstenošanas noteikumi. Lai ombuda pienākumu izpildē nodrošinātu juridisko noteiktību un augstākos standartus, šajā regulu būtu jānosaka īstenošanas noteikumu minimālais saturs.

IR PIEŅĒMIS ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šajā regulā ir iekļauti noteikumi un vispārējie nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (“Eiropas Ombuda statūti”).

2.   Ombuds rīkojas neatkarīgi no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, ievērojot ombudam ar Līgumiem uzticētās pilnvaras un pienācīgi ņemot vērā LESD 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu un 228. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu par tiesībām uz labu pārvaldību.

3.   Līgumos un šajā regulā minēto pienākumu izpildes gaitā ombuds nedrīkst iejaukties tiesu izskatītās lietās, kā arī nedrīkst apšaubīt tiesas nolēmumu pamatotību vai tiesas kompetenci pieņemt nolēmumu.

2. pants

1.   Ombuds palīdz atklāt administratīvas kļūmes Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbībā, izņemot Eiropas Savienības Tiesu, kad tā pilda tiesu iestādes funkcijas, un attiecīgos gadījumos sniedz ieteikumus, lai tās novērstu. Ombudam nevar iesniegt sūdzību par citu iestāžu vai personu darbību.

2.   Jebkurš Savienības pilsonis vai fiziska persona, kura dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiska persona, kuras juridiskā adrese ir kādā Savienības dalībvalstī, var tieši vai ar Eiropas Parlamenta deputāta starpniecību iesniegt ombudam sūdzību par administratīvām kļūmēm Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru darbībā, izņemot Eiropas Savienības Tiesu, kad tā pilda tiesu iestādes funkcijas. Tiklīdz ombudam ir iesniegta sūdzība, ombuds informē attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, ievērojot Savienības standartus datu aizsardzības jomā.

3.   Sūdzībā skaidri norāda tās priekšmetu un sūdzības iesniedzēja identitāti. Sūdzības iesniedzējs var pieprasīt, lai sūdzība vai atsevišķas tās daļas tiktu izskatītas konfidenciāli.

4.   Sūdzību iesniedz trīs gadu laikā no dienas, kad sūdzības iesniedzējs ir ievērojis faktus, kas ir sūdzības pamatā, un pirms sūdzības iesniegšanas atbilstīgā veidā administratīvi vēršas attiecīgajās iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās.

5.   Ombuds nosaka, vai sūdzība ietilpst ombuda kompetencē un, ja tā, — vai tā ir pieņemama. Ja sūdzība neietilpst ombuda kompetencē vai nav pieņemama, ombuds pirms lietas slēgšanas var ieteikt sūdzības iesniedzējam to iesniegt kādai citai iestādei.

6.   Ombudam iesniegtās sūdzības neietekmē pārsūdzības termiņus administratīvās lietās vai tiesā.

7.   Ja ombuds attiecībā uz iesniegtajiem faktiem nepabeigtas vai pabeigtas tiesvedības dēļ deklarē, ka sūdzība nav pieņemama vai tās izskatīšana jāpārtrauc, tās izmeklēšanas rezultātu, kuru ombuds līdz attiecīgajam brīdim ir veicis, pilnībā reģistrē, neveicot tālākas darbības.

8.   Ombudam var iesniegt sūdzības, kas attiecas uz darba attiecībām starp Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un to ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, tikai tad, ja attiecīgā persona ir izsmēlusi visas iespējas iesniegt iekšējus administratīvus pieprasījumus un sūdzības, jo īpaši Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (4) (“Civildienesta noteikumi”) izklāstīto Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu (un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības) 90. pantā minētās procedūras, un ja ir beigušies termiņi, kad attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai bija jāsniedz atbilde; šis nosacījums neattiecas uz sūdzībām, kas saistītas ar seksuālas uzmākšanās gadījumiem.

9.   Ombuds pēc iespējas ātri informē sūdzības iesniedzēju par darbībām, kas veiktas saistībā ar sūdzību.

3. pants

1.   Ombuds vai nu pēc savas iniciatīvas, vai arī izskatot sūdzību, veic izmeklēšanas darbības, tostarp tādu izmeklēšanu, kas uzskatāma par iepriekš veiktas izmeklēšanas turpinājumu, ko ombuds uzskata par pamatotām, lai atklātu iespējamas administratīvas kļūmes Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbībā. Ombuds rīkojas, nepieprasot iepriekšēju atļauju, un savlaicīgi informē attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par šādu rīcību. Iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra ombudam var iesniegt noderīgus komentārus vai pierādījumus. Ombuds var arī lūgt, lai iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra iesniedz šādus komentārus vai pierādījumus.

2.   Neskarot Ombuda primāro pienākumu, kas ir sūdzību izskatīšana, ombuds var pēc savas iniciatīvas veikt stratēģiskāka rakstura izmeklēšanu, lai konstatētu atkārtotus vai īpaši nopietnus administratīvas kļūmes pieļaušanas gadījumus, veicinātu labāko administratīvo praksi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un proaktīvi risinātu strukturālus jautājumus, kas saistīti ar sabiedrības interesēm un ir ombuda kompetencē.

3.   Ombuds var iesaistīties strukturētā un regulārā dialogā ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un organizēt sabiedriskās apspriešanas pirms ieteikumu sniegšanas vai jebkurā posmā pēc tam. Ombuds var arī sistemātiski analizēt un novērtēt attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras progresu un sniegt turpmākus ieteikumus.

4.   Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras sniedz ombudam visu informāciju, ko ombuds tām pieprasa, kā arī ļauj viņam piekļūt attiecīgajām lietām. Piekļuve klasificētai informācijai vai dokumentiem notiek saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē konfidenciālas informācijas apstrādi attiecīgajā Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā.

Iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, kas sniedz piekļuvi klasificētai informācijai vai dokumentiem, kā noteikts pirmajā daļā, pirms tam informē ombudu par to, ka šī informācija vai dokumenti ir klasificēti.

Lai īstenotu pirmajā daļā paredzētos noteikumus, ombuds iepriekš vienojas ar attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par nosacījumiem, kas attiecas uz darbu ar klasificētu informāciju vai dokumentiem.

Attiecīgās iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras sniedz piekļuvi dalībvalstu izcelsmes dokumentiem, kuri ar likumu ir klasificēti kā slepeni, tikai pēc tam, kad ombuda dienesti ir ieviesuši atbilstīgus pasākumus un drošības pasākumus šādu dokumentu apstrādei, ar kuriem nodrošina līdzvērtīgu konfidencialitātes līmeni Regulas (EK) Nr. 1049/2001 9. pantā paredzētajam un saskaņā ar attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras drošības noteikumiem.

Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru ierēdņi un pārējie darbinieki pēc ombuda pieprasījuma apliecina faktus, kas attiecas uz notiekošu izmeklēšanu, ko veic ombuds. Viņi liecina savas iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vārdā. Tos turpina saistīt pienākumi, kas izriet no noteikumiem, kuri attiecas uz tiem. Ja viņu pienākums ir glabāt dienesta noslēpumu, to neattiecina uz informāciju, kas saistīta ar sūdzībām vai izmeklēšanām par personas aizskaršanas vai administratīvas kļūmes gadījumiem.

5.   Ombuds periodiski pārskata procedūras, kas saistītas ar Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru administratīvo darbību, un pārbauda, vai tās spēj efektīvi novērst interešu konfliktus, garantēt objektivitāti un nodrošināt pilnīgu tiesību uz labu pārvaldību ievērošanu. Ombuds var visos līmeņos identificēt un izvērtēt iespējamos interešu konfliktu gadījumus, kas varētu būt administratīvas kļūmes, un šādā gadījumā ombuds sagatavo konkrētus secinājumus un informē Parlamentu par konstatējumiem attiecībā uz šo jautājumu.

6.   Ciktāl to paredz valstu tiesību akti, dalībvalstu kompetentās iestādes pēc ombuda pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas steidzami iesniedz ombudam informāciju vai dokumentus, kas var palīdzēt atklāt administratīvas kļūmes Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru darbībā. Ja uz šādu informāciju vai dokumentu attiecas valsts tiesību akti, kas reglamentē konfidenciālas informācijas apstrādi, vai noteikumi, kas liedz to sniegt, attiecīgā dalībvalsts var atļaut ombudam piekļūt šādai informācijai vai dokumentam ar nosacījumu, ka ombuds apņemas to izskatīt, vienojoties ar attiecīgo kompetento iestādi. Jebkurā gadījumā norāda dokumenta aprakstu.

7.   Ja ombuds prasīto palīdzību nesaņem, ombuds informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstīgus pasākumus.

8.   Ja pēc izmeklēšanas ir konstatētas administratīvas kļūmes, ombuds informē attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, attiecīgā gadījumā sniedzot ieteikumus. Šādi informētā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra trīs mēnešu laikā nosūta ombudam detalizētu atzinumu. Ombuds pēc attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pamatota pieprasījuma var piešķirt minētā termiņs pagarinājumu, kas nepārsniedz divus mēnešus. Ja attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nesniedz atzinumu trīs mēnešu termiņā vai pagarinātajā termiņā, ombuds var izmeklēšanu pabeigt bez šāda atzinuma.

9.   Ombuds nosūta ziņojumu attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai un, ja atklātās administratīvās kļūmes veids vai mērogs to prasa, arī Eiropas Parlamentam. Ziņojumā ombuds var sniegt ieteikumus. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju par izmeklēšanas rezultātu, par attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras atzinumu un par ombuda ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem.

10.   Vajadzības gadījumā saistībā ar izmeklēšanu par Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras darbību ombuds pēc paša iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma var ierasties Eiropas Parlamentā uz sanāksmi visatbilstošākajā līmenī.

11.   Pēc iespējas ombuds kopā ar attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru meklē risinājumu, lai novērstu administratīvas kļūmes un apmierinātu sūdzību. Ombuds informē sūdzības iesniedzēju par ierosināto risinājumu un iesniedz tam arī attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras komentārus, ja tādi ir saņemti. Ja sūdzības iesniedzējs to vēlas, viņš ir tiesīgs jebkurā posmā iesniegt ombudam savus komentārus vai papildu informāciju, kas nebija zināma sūdzības iesniegšanas laikā.

12.   Katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par ombuda veikto izmeklēšanu rezultātiem. Ziņojumā ietver novērtējumu par ombuda ieteikumu ievērošanas līmeni un novērtējumu par ombuda pienākumu izpildei pieejamo resursu pietiekamību. Šiem novērtējumiem var veltīt arī atsevišķus ziņojumus.

4. pants

Ombuds un viņa darbinieki pieprasījumus publiskai piekļuvei dokumentiem, kas nav 6. panta 1. punktā minētie dokumenti, izskata saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajiem noteikumiem un ierobežojumiem.

Saistībā ar sūdzībām par publiskas piekļuves tiesībām dokumentiem, kurus izstrādājusi vai saņēmusi Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, ombuds pēc pienācīgas analīzes veikšanas un visu nepieciešamo apsvērumu izskatīšanas sagatavo ieteikumu attiecībā uz piekļuvi minētajiem dokumentiem. Attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra atbild Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzētajos termiņos. Ja attiecīgā iestāde neievēro ombuda ieteikumu sniegt piekļuvi dokumentiem, tā pienācīgi pamato savu atteikumu. Šādā gadījumā ombuds informē sūdzības iesniedzēju par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, tostarp procedūrām, kas pieejamas, lai lietu nodotu Eiropas Savienības Tiesai.

5. pants

Ombuds regulāri novērtē attiecīgajās Savienības iestādēs, struktūrās un aģentūrās spēkā esošās politikas un procedūras saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu (“trauksmes celšana”) un vajadzības gadījumā formulē konkrētus ieteikumus uzlabojumiem, lai nodrošinātu tādu ierēdņu vai pārējo darbinieku pilnīgu aizsardzību, kuri sniedz ziņas par faktiem saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu. Ombuds var pēc pieprasījuma konfidenciāli sniegt informāciju, objektīvus padomus un ekspertu norādījumus ierēdņiem vai pārējiem darbiniekiem par atbilstošu rīcību, ja pastāv Civildienesta noteikumu 22.a pantā minētie fakti, tostarp par Savienības tiesību aktu attiecīgo noteikumu darbības jomu.

Ombuds var arī uzsākt izmeklēšanas, pamatojoties uz informāciju, ko snieguši ierēdņi vai pārējie darbinieki, kuri ziņo par faktiem saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu un kuri var sniegt šādu informāciju konfidenciāli un anonīmi, ja aprakstītā prakse varētu liecināt par administratīvu kļūmi Savienības iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā. Lai tas būtu iespējams, var atteikties no piemērojamajiem Civildienesta noteikumiem attiecībā uz slepenību.

6. pants

1.   Ombudam un ombuda darbiniekiem, kam piemēro LESD 339. pantu un Euratom līguma 194. pantu, ir pienākums neizpaust informāciju vai dokumentus, kurus viņi iegūst izmeklēšanas gaitā. Neskarot 2. punktu, viņiem jo īpaši ir pienākums neizpaust nekādu slepenu informāciju vai saturu dokumentam, kas iesniegts ombudam, vai saturu dokumentiem, uz kuriem attiecas Savienības tiesību akti par personas datu aizsardzību, kā arī jebkādu informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzējam vai kādai citai iesaistītai personai.

2.   Ja ombuds uzskata, ka izmeklēšanas gaitā atklātie fakti varētu attiekties uz krimināltiesībām, ombuds informē kompetentās valsts kompetentās iestādes, kā arī Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru, ciktāl attiecīgā lieta ir to kompetencē. Vajadzības gadījumā ombuds informē arī Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, kurai ir pakļauts attiecīgais ierēdnis vai cits darbinieks un kura var piemērot 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 17. panta otro daļu.

Ombuds var arī paziņot attiecīgajai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieku rīcības atbilstību, kā arī par jebkādu pastāvīgu darbību, kas kavē notiekošo izmeklēšanu.

Ombuds par šādiem paziņojumiem informē sūdzības iesniedzēju un citas attiecīgās personas, kuru identitāte ir zināma.

7. pants

1.   Ombuds var sadarboties ar tāda paša veida iestādēm dalībvalstīs ar noteikumu, ka tiek ievēroti piemērojamie valsts tiesību akti.

2.   Ombuda pienākumu ietvaros ombuds sadarbojas ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un citām iestādēm un struktūrām, vienlaikus izvairoties no to darbības dublēšanas.

8. pants

1.   Ombudu ievēl un var atkārtoti iecelt amatā saskaņā ar LESD 228. panta 2. punktu.

2.   Ombudu izvēlas no personām, kas ir Savienības pilsoņi ar pilnām pilsoņu un politiskajām tiesībām, kam ir visas neatkarības garantijas, kas nav bijuši valsts valdības locekļi vai Savienības iestāžu locekļi iepriekšējo trīs gadu laikā, kas atbilst viņa dalībvalstī tiesu varas amatam izvirzītajiem objektivitātes nosacījumiem un kam ir atzīta kompetence un pieredze ombuda pienākumu izpildei.

9. pants

1.   Ombuds beidz pildīt Līgumos un šajā regulā minētos pienākumus vai nu pilnvaru termiņa beigās vai atkāpšanās vai atlaišanas gadījumā.

2.   Izņemot atlaišanas gadījumu, ombuds paliek amatā, līdz amatā ir ievēlēts jauns ombuds.

3.   Priekšlaicīgas pienākumu izbeigšanas gadījumā jaunu ombudu uz atlikušo Eiropas Parlamenta sasaukuma laiku ieceļ triju mēnešu laikā pēc amata vietas atbrīvošanās. Līdz jauna ombuda ievēlēšanas brīdim steidzamus jautājumus, kas ietilpst ombuda kompetencē, risina 13. panta 2. punktā minētā galvenā atbildīgā persona.

10. pants

Ja Eiropas Parlaments plāno pieprasīt ombuda atlaišanu saskaņā ar LESD 228. panta 2. punktu, pirms šāda pieprasījuma tas uzklausa ombudu.

11. pants

1.   Pildot Līgumos un šajā regulā minētos pienākumus, ombuds rīkojas saskaņā ar LESD 228. panta 3. punktu. Ombuds atturas no jebkādas rīcības, kas nav savienojama ar viņa pienākumu būtību.

2.   Stājoties amatā, ombuds Tiesas plēnumā dod svinīgo solījumu, ka Līgumos un šajā regulā minētie pienākumi tiks pildīti ar pilnīgu neatkarību un objektivitāti un ka pienākumi, kas radīsies amata pilnvaru termiņā un pēc tā, tiks pilnībā ievēroti. Svinīgais solījums jo īpaši ietver pienākumu izturēties godprātīgi un diskrēti attiecībā uz konkrētu amatu vai priekšrocību pieņemšanu pēc pilnvaru termiņa beigām.

12. pants

1.   Ombuda pilnvaru laikā ombuds nedrīkst uzņemties citus politiskos vai administratīvos pienākumus vai citus amatus par atalgojumu vai bez tā.

2.   Darba samaksas, piemaksu un pensijas ziņā ombudu pielīdzina Eiropas Savienības Tiesas tiesnesim.

3.   Ombudam un ombuda sekretariāta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemēro 7. protokola 11. līdz 14. pantu un 17. pantu.

13. pants

1.   Ombudam piešķir pienācīgu budžetu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu ombuda neatkarību un Līgumos un šajā regulā minēto pienākumu izpildi.

2.   Ombudam palīdz sekretariāts, un viņš ieceļ tā galveno atbildīgo personu.

3.   Ombudam būtu jācenšas panākt dzimumu paritāti ombuda sekretariāta personālsastāvā.

4.   Ombuda sekretariāta ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemēro tos pašus noteikumus, ko Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. To skaitu katru gadu apstiprina budžeta procedūras ietvaros, un tas ir atbilstīgs ombuda pienākumu un darba slodzes pienācīgai izpildei.

5.   Savienības un dalībvalstu ierēdņus un pārējos darbiniekus, kas iecelti darbam ombuda sekretariātā, norīko dienesta interesēs un tiem garantē automātisku atjaunošanu amatā sākotnējā iestādē, struktūrā, birojā vai aģentūrā.

6.   Jautājumos, kas attiecas uz ombuda darbiniekiem, ombudam ir tāds pats statuss kā iestādēm Civildienesta noteikumu 1.a panta izpratnē.

14. pants

Ombuds novērtē spēkā esošās procedūras, lai novērstu jebkāda veida aizskarošu izturēšanos Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, kā arī mehānismus, kas paredzēti, lai sodītu atbildīgos par šādu izturēšanos. Ombuds sagatavo attiecīgus secinājumus par to, vai šādās procedūrās ir ievēroti proporcionalitātes, atbilstības un enerģiskas rīcības principi un vai tās nodrošina efektīvu aizsardzību un atbalstu cietušajām personām.

Ombuds savlaicīgi pārbauda, vai Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras ir adekvāti izskatījušas jebkura veida aizskarošas izturēšanās gadījumus, pareizi piemērojot procedūras, kas ir paredzētas saistībā ar sūdzībām šajā jomā. Ombuds sagatavo attiecīgus secinājumus par šo jautājumu.

Ombuds sekretariātā ieceļ amatā personu vai izveido struktūru, kam ir īpašas zināšanas jautājumos par aizskarošu izturēšanos un kas spēj savlaicīgi novērtēt, vai visu veidu aizskarošas izturēšanās gadījumi, tostarp seksuālas uzmākšanās gadījumi, Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās tiek izskatīti pienācīgi, un vajadzības gadījumā var sniegt konsultācijas to ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.

15. pants

Ombuda mītne ir Eiropas Parlamenta mītne.

16. pants

Visa veida saziņa ar dalībvalstu pārvaldes iestādēm saistībā ar šīs regulas piemērošanu notiek ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Savienībā starpniecību.

17. pants

Ombuds pieņem šīs regulas īstenošanas noteikumus. Tie atbilst šai regulai un ietver noteikumus vismaz par šādiem aspektiem:

| a) | sūdzības iesniedzēja un attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

a)

sūdzības iesniedzēja un attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras procesuālās tiesības;

| b) | aizsardzības nodrošināšana ierēdņiem vai pārējiem darbiniekiem, kas ziņo par seksuālas uzmākšanās gadījumiem un Savienības tiesību aktu pārkāpumiem Savienības iestādēs, struktūrās, birojos vai aģentūrās saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu (“trauksmes celšana”); |
| --- | --- |

b)

aizsardzības nodrošināšana ierēdņiem vai pārējiem darbiniekiem, kas ziņo par seksuālas uzmākšanās gadījumiem un Savienības tiesību aktu pārkāpumiem Savienības iestādēs, struktūrās, birojos vai aģentūrās saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a pantu (“trauksmes celšana”);

| c) | sūdzības saņemšana, apstrāde un izskatīšanas slēgšana; |
| --- | --- |

c)

sūdzības saņemšana, apstrāde un izskatīšanas slēgšana;

| d) | izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas; |
| --- | --- |

d)

izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas;

| e) | papildu izmeklēšana; un |
| --- | --- |

e)

papildu izmeklēšana; un

| f) | informācijas vākšanas darbības. |
| --- | --- |

f)

informācijas vākšanas darbības.

18. pants

Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom atceļ.

19. pants

Šī regula stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta Lēmums 94/262/EOTK, EK, Euratom (1994. gada 9. marts) par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.).

1

Euratom

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

3

EPPO

(4)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

4

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 12. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/191

---

P8_TA(2019)0063

Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Kotdivuāru un ES (2018–2024) ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10858/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10858/2018),

| — | ņemot vērā protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10856/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0387/2018),

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. februāra nenormatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. februāra nenormatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0030/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0030/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kotdivuāras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0064.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/192

---

P8_TA(2019)0064

Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Kotdivuāru un ES (2018–2024) (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar kuru īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10858/2018 – C8-0387/2018 – 2018/0267M(NLE))

(2020/C 449/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10858/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10858/2018),

| — | ņemot vērā protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10856/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu, ar kuru īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2018–2024) (10856/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0387/2018),

| — | ņemot vērā 2019. gada 12. februāra normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 12. februāra normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas atzinumu (A8-0034/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas atzinumu (A8-0034/2019),

| A. | tā kā Komisija un Kotdivuāras valdība ir vienojušās par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (ES un Kotdivuāras IZPN) un īstenošanas protokolu uz sešu gadu laikposmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija un Kotdivuāras valdība ir vienojušās par jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (ES un Kotdivuāras IZPN) un īstenošanas protokolu uz sešu gadu laikposmu;

| B. | tā kā ES un Kotdivuāras IZPN vispārējais mērķis ir palielināt ES un Kotdivuāras sadarbību zivsaimniecības nozarē, kas ir abu pušu interesēs, veicinot ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Kotdivuāras ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ); |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Kotdivuāras IZPN vispārējais mērķis ir palielināt ES un Kotdivuāras sadarbību zivsaimniecības nozarē, kas ir abu pušu interesēs, veicinot ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Kotdivuāras ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ);

| C. | tā kā iepriekšējā ES un Kotdivuāras IZPN piešķirtās zvejas iespējas tika izmantotas vidēji par 79 %, kas tiek uzskatīts par kopumā labu rādītāju; tā kā attiecīgajā periodā kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām tomēr neizmantoja tiem pieejamās zvejas iespējas; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekšējā ES un Kotdivuāras IZPN piešķirtās zvejas iespējas tika izmantotas vidēji par 79 %, kas tiek uzskatīts par kopumā labu rādītāju; tā kā attiecīgajā periodā kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām tomēr neizmantoja tiem pieejamās zvejas iespējas;

| D. | tā kā ES un Kotdivuāras IZPN tika noslēgti viens pēc otra, kas ir palīdzējis Kotdivuāras tautsaimniecībai, jo tika izmantots vietējo jūrnieku darbs, Abidžanas osta un konservēšanas infrastruktūra, pilnvērtīgāk izlietota ES tunzivju seineru piezveja un stiprinātas vietējās uzraudzības spējas (lai arī kopumā tās var uzskatīt par pieticīgām); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un Kotdivuāras IZPN tika noslēgti viens pēc otra, kas ir palīdzējis Kotdivuāras tautsaimniecībai, jo tika izmantots vietējo jūrnieku darbs, Abidžanas osta un konservēšanas infrastruktūra, pilnvērtīgāk izlietota ES tunzivju seineru piezveja un stiprinātas vietējās uzraudzības spējas (lai arī kopumā tās var uzskatīt par pieticīgām);

| E. | tā kā ar ES un Kotdivuāras IZPN būtu jāveicina Kotdivuāras zvejnieku kopienu un ar to saistītās rūpniecības un darbību efektīvāka ilgtspējīga attīstība; tā kā ar šo protokolu sniegtajam atbalstam vajadzētu būt saskaņotam ar valsts attīstības plāniem, jo īpaši Stratēģisko lopkopības, zvejniecības un akvakultūras attīstības plānu (PSDEPA), un kopā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju izstrādāto Zilās izaugsmes rīcības plānu ar mērķi palielināt nozares produktivitāti un profesionālismu, lai tā varētu apmierināt iedzīvotāju uztura un nodarbinātības vajadzības; tā kā minētais stratēģiskais plāns paredz, ka šo mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs vairāk nekā 140 miljonu EUR liels budžets; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar ES un Kotdivuāras IZPN būtu jāveicina Kotdivuāras zvejnieku kopienu un ar to saistītās rūpniecības un darbību efektīvāka ilgtspējīga attīstība; tā kā ar šo protokolu sniegtajam atbalstam vajadzētu būt saskaņotam ar valsts attīstības plāniem, jo īpaši Stratēģisko lopkopības, zvejniecības un akvakultūras attīstības plānu (PSDEPA), un kopā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju izstrādāto Zilās izaugsmes rīcības plānu ar mērķi palielināt nozares produktivitāti un profesionālismu, lai tā varētu apmierināt iedzīvotāju uztura un nodarbinātības vajadzības; tā kā minētais stratēģiskais plāns paredz, ka šo mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs vairāk nekā 140 miljonu EUR liels budžets;

| F. | tā kā ES, izmantojot Eiropas Attīstības fondu, Kotdivuārai nodrošina daudzgadu budžetu 273 miljonu EUR apmērā, kas cita starpā koncentrējas uz infrastruktūru, veselību un humāno palīdzību, |
| --- | --- |

F.

tā kā ES, izmantojot Eiropas Attīstības fondu, Kotdivuārai nodrošina daudzgadu budžetu 273 miljonu EUR apmērā, kas cita starpā koncentrējas uz infrastruktūru, veselību un humāno palīdzību,

| 1. | uzskata, ka ES un Kotdivuāras IZPN būtu jāīsteno divi vienlīdz svarīgi mērķi: veicināt ES zvejas kuģiem zvejas iespējas Kotdivuāras EEZ, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un neiejaucoties to reģionālo organizāciju, pie kurām pieder Kotdivuāra, (galvenokārt ICCAT) īstenotajos saglabāšanas un pārvaldības pasākumos, kā arī nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu; veicināt ES un Kotdivuāras sadarbību, ņemot vērā ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kotdivuāras zvejas zonā, un sniegt ieguldījumu Kotdivuāras zivsaimniecības nozares ilgtspējīgā attīstībā, īstenojot ekonomisko, finanšu, tehnisko un zinātnisko sadarbību un neierobežojot Kotdivuāras suverēnās izvēles iespējas un stratēģijas attiecībā uz šo attīstību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vērš uzmanību uz ES un Kotdivuāras IZPN protokola 2017. gada septembrī izstrādātā retrospektīvā un provizoriskā novērtējuma konstatējumiem, kuros ir norādīts, ka 2013.–2018. gada IZPN protokols kopumā ir bijis efektīvs un lietderīgs, pienācīgi ņēmis vērā iesaistītās intereses un atbildis Kotdivuāras nozares politikai, kā arī to ir labi pieņēmušas ieinteresētās personas, un kuros ieteikts noslēgt jaunu protokolu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | joprojām uzskata, ka ES un Kotdivuāras IZPN un tā protokola īstenošanā un pārskatīšanā un/vai atjaunošanā būtu jāiekļauj PSDEPA un Zilās izaugsmes plāns Kotdivuāras zivsaimniecības nozares attīstībai un jāpielāgojas tiem, un konkrēti būtu jāveic sekojošais:






  — | jāuzlabo pārvaldība: izstrādājot un apstiprinot tiesību aktus un balstoties uz pārvaldības plāniem; |
| --- | --- | --- |

3.

—

jāuzlabo pārvaldība: izstrādājot un apstiprinot tiesību aktus un balstoties uz pārvaldības plāniem;

| — | jāpastiprina kontrole un pārraudzība Kotdivuāras EEZ; |
| --- | --- |

—

jāpastiprina kontrole un pārraudzība Kotdivuāras EEZ;

| — | jāpastiprina nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) apkarošanas pasākumi, tostarp iekšējos ūdeņos; |
| --- | --- |

—

jāpastiprina nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) apkarošanas pasākumi, tostarp iekšējos ūdeņos;

| — | jāveicina piestātņu un ostu celtniecība un/vai atjaunošana — šajos pasākumos iekļaujot arī Abidžanas ostu; |
| --- | --- |

—

jāveicina piestātņu un ostu celtniecība un/vai atjaunošana — šajos pasākumos iekļaujot arī Abidžanas ostu;

| — | jāuzlabo kūpinātavu apstākļi, jo īpaši sievietēm, nodrošinot efektīvāku konservēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

—

jāuzlabo kūpinātavu apstākļi, jo īpaši sievietēm, nodrošinot efektīvāku konservēšanas sistēmu;

| — | jāatbalsta darba apstākļu uzlabošana sievietēm, kuras ir galvenokārt atbildīgas par piezvejas apstrādi; |
| --- | --- |

—

jāatbalsta darba apstākļu uzlabošana sievietēm, kuras ir galvenokārt atbildīgas par piezvejas apstrādi;

| — | jānosaka aizsargājamas jūras teritorijas; |
| --- | --- |

—

jānosaka aizsargājamas jūras teritorijas;

| — | jāpastiprina partnerība ar trešām valstīm, ar tām noslēdzot zivsaimniecības nolīgumus, nodrošinot pārredzamību ar šo nolīgumu satura publicēšanu, kā arī izveidojot reģionālo programmu novērotāju apmācībai un izmantošanai; |
| --- | --- |

—

jāpastiprina partnerība ar trešām valstīm, ar tām noslēdzot zivsaimniecības nolīgumus, nodrošinot pārredzamību ar šo nolīgumu satura publicēšanu, kā arī izveidojot reģionālo programmu novērotāju apmācībai un izmantošanai;

| — | jāveicina zivju tirgu izveide; |
| --- | --- |

—

jāveicina zivju tirgu izveide;

| — | jāveicina zvejnieku (jo īpaši nerūpnieciskajā zvejā iesaistīto zvejnieku) organizāciju izveide, tādējādi palīdzot stiprināt viņu tehniskās, pārvaldības un sarunu vešanas spējas; |
| --- | --- |

—

jāveicina zvejnieku (jo īpaši nerūpnieciskajā zvejā iesaistīto zvejnieku) organizāciju izveide, tādējādi palīdzot stiprināt viņu tehniskās, pārvaldības un sarunu vešanas spējas;

| — | jāizveido un/vai jāatjauno pamatizglītības un profesionālās apmācības centri, tādējādi paaugstinot zvejnieku un jūrnieku prasmju līmeni; |
| --- | --- |

—

jāizveido un/vai jāatjauno pamatizglītības un profesionālās apmācības centri, tādējādi paaugstinot zvejnieku un jūrnieku prasmju līmeni;

| — | jāpalielina zinātniskās izpētes spējas un spēja uzraudzīt zvejas resursus; |
| --- | --- |

—

jāpalielina zinātniskās izpētes spējas un spēja uzraudzīt zvejas resursus;

| — | kopumā jāuzlabo jūras resursu ilgtspēja; |
| --- | --- |

—

kopumā jāuzlabo jūras resursu ilgtspēja;

| 4. | uzskata, noteikumi par ĀKK jūrnieku pieņemšanu darbā uz ES zvejas kuģiem (pašlaik 20 % no apkalpes) varētu būt vērienīgāki; atkārto, ka ir jāievēro SDO principi, un jo īpaši atbalsta SDO Konvencijas Nr. 188 parakstīšanu, kas paredz pienākumu ievērot biedrošanās brīvību, darba koplīgumu slēgšanu un nediskrimināciju nodarbinātībā un darba vietā; turklāt aicina ņemt vērā vietējo jūrnieku apvienību prasības, lai praksē tiktu labāk īstenots ĀKK jūrnieku sociālā nodrošinājuma, veselības aprūpes un pensiju iemaksu segums; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka varētu apkopot informāciju par labumu, ko minētā protokola īstenošana sniedz vietējai ekonomikai (nodarbinātības, infrastruktūras un sociālo uzlabojumu jomā); |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka būtu vēlams uzlabot datu daudzumu un precizitāti par visu nozveju (mērķsugu un piezvejas) un zvejas resursu saglabāšanās stāvokli, kā arī uzlabot nozares atbalsta finansējuma īstenošanu, lai šis nolīgums sniegtu konkrētāku ietekmi uz jūras ekosistēmu un zvejnieku kopienām; aicina Komisiju palīdzēt nodrošināt, lai par nolīguma īstenošanas pārraudzību atbildīgās struktūras, tostarp šim nolūkam izveidojamā apvienotā zinātniskā komiteja, varētu pastāvīgi un pārredzami darboties, iesaistot nerūpniecisko zvejnieku asociācijas un sieviešu zivju kūpinātāju asociācijas, arodbiedrības, piekrastes kopienu pārstāvjus un Kotdivuāras pilsoniskās sabiedrības organizācijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis savā Kotdivuārai paredzētajā sadarbības un oficiālās attīstības palīdzības politikā ņemt vērā to, ka Eiropas Attīstības fondam un IZPN paredzētajam nozares atbalstam būtu viens otru jāpapildina, lai tādējādi ātrāk un efektīvāk palīdzētu nodrošināt pilnvērtīgas iespējas vietējām zvejnieku kopienām un palīdzētu Kotdivuārai pilnībā īstenot suverēnās tiesības attiecībā uz saviem resursiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju mudināt Kotdivuāras Republika izmantot protokolā paredzēto finansiālo ieguldījumu, lai ilgtspējīgi stiprinātu valsts zivsaimniecības nozari, veicinot pieprasījumu pēc vietējiem ieguldījumiem un industrijas projektiem, kā arī radot vietējas darbvietas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam un darīt publiski pieejamus Partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētās apvienotās komitejas sanāksmju protokolus un secinājumus, kā arī protokola 4. pantā minēto nozares daudzgadu programmu un attiecīgo gada novērtējumu konstatējumus; aicina Komisiju ļaut Parlamenta pārstāvjiem kā novērotājiem piedalīties apvienotās komitejas sanāksmēs un sekmēt Kotdivuāras zvejnieku kopienu līdzdalību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un Padomi katru savā kompetences jomā un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos ar protokolu un vajadzības gadījumā tā atjaunošanu saistīto procedūru posmos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kotdivuāras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0063.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/195

---

P8_TA(2019)0065

ES un Marokas ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokolu un minētajam nolīgumam pievienoto vēstuļu apmaiņu (14367/2018 – C8-0033/2019 – 2018/0349(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14367/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14367/2018),

| — | ņemot vērā projektu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokolu un nolīgumam pievienoto vēstuļu apmaiņu (12983/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, tā īstenošanas protokolu un nolīgumam pievienoto vēstuļu apmaiņu (12983/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0033/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0033/2019),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0027/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0027/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Marokas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/196

---

P8_TA(2019)0066

Nolīgums attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (10784/2018 – C8-0431/2018 – 2018/0239(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10784/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10784/2018),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (10788/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (10788/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0431/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0431/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0016/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0016/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī nolīguma pušu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/197 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/197

---

P8_TA(2019)0067

Protokols ES un Meksikas ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (15383/2017 – C8-0489/2018 – 2017/0319(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15383/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (15383/2017),

| — | ņemot vērā projektu Trešajam papildprotokolam Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (15410/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Trešajam papildprotokolam Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (15410/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 211. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0489/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 211. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0489/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0066/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0066/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu un Meksikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/198 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/198

---

P8_TA(2019)0068

ES Krāpšanas apkarošanas programma ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu (COM(2018)0386 – C8-0236/2018 – 2018/0211(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0386),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu un 33. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu un 33. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0236/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 15. novembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2018. gada 15. novembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0064/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0064/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka tiesību akta priekšlikumā minētais finansējums ir tikai indikatīva norāde likumdevējam un ka to nevar precīzi noteikt, kamēr nav panākta vienošanās attiecībā uz priekšlikumu regulai par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 10, 10.1.2019., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0211

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. un 325. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu Savienība un dalībvalstis apkaro krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses. Savienībai būtu jāatbalsta darbības šajās jomās. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu Savienība un dalībvalstis apkaro krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses. Savienībai būtu jāatbalsta darbības šajās jomās.

| (2) | Iepriekšējais atbalsts šādām darbībām ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 804/2004/EK (3) (programma Hercule), kurā grozījumi izdarīti un kas paplašināts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 878/2007/EK (4) (programma Hercule II), un kurš atcelts un aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (5) (programma Hercule III), ir devis iespēju uzlabot Savienības un dalībvalstu veiktās darbības, kuru mērķis ir apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšējais atbalsts šādām darbībām ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 804/2004/EK (3) (programma Hercule), kurā grozījumi izdarīti un kas paplašināts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 878/2007/EK (4) (programma Hercule II), un kurš atcelts un aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (5) (programma Hercule III), ir devis iespēju uzlabot Savienības un dalībvalstu veiktās darbības, kuru mērķis ir apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

| (3) | Atbalsta sniegšana dalībvalstīm, kā arī kandidātvalstīm un potenciālām kandidātvalstīm, lai tās, izmantojot Pārkāpumu pārvaldības sistēmu (PPS), varētu ziņot par pārkāpumiem un krāpšanu, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, ir nozaru tiesību aktos ietverta prasība attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (6), Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (7), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiāla atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (8), Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (9), kā arī pirmspievienošanās palīdzību (10) plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam un pēc tam. PPS ir drošas elektroniskās saziņas rīks, kas atvieglo dalībvalstu, kā arī kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem un kas atbalsta pārkāpumu pārvaldību un analīzi. |
| --- | --- |

(3)

Atbalsta sniegšana dalībvalstīm, kā arī kandidātvalstīm un potenciālām kandidātvalstīm, lai tās, izmantojot Pārkāpumu pārvaldības sistēmu (PPS), varētu ziņot par pārkāpumiem un krāpšanu, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, ir nozaru tiesību aktos ietverta prasība attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (6), Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (7), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiāla atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (8), Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (9), kā arī pirmspievienošanās palīdzību (10) plānošanas periodam no 2014. līdz 2020. gadam un pēc tam. PPS ir drošas elektroniskās saziņas rīks, kas atvieglo dalībvalstu, kā arī kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem un kas atbalsta pārkāpumu pārvaldību un analīzi.

| (3a) | Lai novērstu pārkāpumus un apkarotu krāpšanu, ir jākompensē to, ka dalībvalstīs pastāv dažādas juridiskās un administratīvās sistēmas. Pārkāpumu skaita svārstības var saistīt ar daudzgadu plānošanas ciklu virzību un novēlotu ziņošanu. Tādēļ ir jāizveido vienota sistēma datu vākšanai par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem no dalībvalstīm, lai standartizētu ziņošanas procesu un nodrošinātu sniegto datu kvalitāti un salīdzināmību. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3a)

Lai novērstu pārkāpumus un apkarotu krāpšanu, ir jākompensē to, ka dalībvalstīs pastāv dažādas juridiskās un administratīvās sistēmas. Pārkāpumu skaita svārstības var saistīt ar daudzgadu plānošanas ciklu virzību un novēlotu ziņošanu. Tādēļ ir jāizveido vienota sistēma datu vākšanai par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem no dalībvalstīm, lai standartizētu ziņošanas procesu un nodrošinātu sniegto datu kvalitāti un salīdzināmību. [Gr. 1]

| (3b) | Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) profilaktisko pasākumu nozīmība ir neapstrīdama, tāpat kā agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas (EDES) un Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmas (AFIS) pastiprināta īstenošana un krāpšanas apkarošanas valsts stratēģiju izstrādes pabeigšana. No šīm darbībām izriet nepieciešamība izstrādāt visām dalībvalstīm piemērojamu regulējumu visu Savienības politikas nostādņu īstenošanas procesu digitalizācijai (tostarp uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, pieteikumi, novērtēšana, īstenošana un maksājumi). [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3b)

Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) profilaktisko pasākumu nozīmība ir neapstrīdama, tāpat kā agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas (EDES) un Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmas (AFIS) pastiprināta īstenošana un krāpšanas apkarošanas valsts stratēģiju izstrādes pabeigšana. No šīm darbībām izriet nepieciešamība izstrādāt visām dalībvalstīm piemērojamu regulējumu visu Savienības politikas nostādņu īstenošanas procesu digitalizācijai (tostarp uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, pieteikumi, novērtēšana, īstenošana un maksājumi). [Gr. 2]

| (4) | Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 (11) un Padomes Lēmumā 2009/917/JHA (12) paredzēts, ka Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēja palīdzība un šo iestāžu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 (11) un Padomes Lēmumā 2009/917/JHA (12) paredzēts, ka Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēja palīdzība un šo iestāžu un Komisijas sadarbība, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu.

| (5) | Atbalsts ir paredzēts vairākām operatīvajām darbībām. Tas ietver Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmu (KAIS), kas ir informācijas tehnoloģiju platforma, kura sastāv no vairākām lietojumprogrammām, kas darbojas Komisijas pārvaldībā esošā vienotā informācijas sistēmā. Arī PPS darbojas KAIS platformā. Lai nodrošinātu sistēmas ilgtspēju, tai ir vajadzīgs stabils un prognozējams finansējums ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(5)

Atbalsts ir paredzēts vairākām operatīvajām darbībām. Tas ietver Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmu (KAIS), kas ir informācijas tehnoloģiju platforma, kura sastāv no vairākām lietojumprogrammām, kas darbojas Komisijas pārvaldībā esošā vienotā informācijas sistēmā. Arī PPS darbojas KAIS platformā. Lai nodrošinātu sistēmas ilgtspēju, tai ir vajadzīgs stabils un prognozējams finansējums ilgtermiņā.

| (6) | Lai palielinātu sinerģiju un budžeta elastīgumu un vienkāršotu pārvaldību, Savienības atbalsts tādās jomās kā Savienības finanšu interešu aizsardzība, ziņošana par pārkāpumiem un savstarpēja administratīvā palīdzība un sadarbība muitas un lauksaimniecības jautājumos būtu jāracionalizē vienotas programmas ietvaros, proti, ES krāpšanas apkarošanas programmas (“programma”) ietvaros
  , neskarot abu likumdevēju efektīvu kontroli pār programmas īstenošanu
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(6)

Lai palielinātu sinerģiju un budžeta elastīgumu un vienkāršotu pārvaldību, Savienības atbalsts tādās jomās kā Savienības finanšu interešu aizsardzība, ziņošana par pārkāpumiem un savstarpēja administratīvā palīdzība un sadarbība muitas un lauksaimniecības jautājumos būtu jāracionalizē vienotas programmas ietvaros, proti, ES krāpšanas apkarošanas programmas (“programma”) ietvaros
  , neskarot abu likumdevēju efektīvu kontroli pār programmas īstenošanu
  . [Gr. 3]

| (7) | Tāpēc programmā ir apvienots programmai Hercule līdzīgs komponents, cits komponents, ar ko tiek nodrošināts PPS finansējums, un trešais komponents, ar kuru tiek finansētas Komisijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97 uzticētās darbības, tostarp KAIS platforma. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc programmā ir apvienots programmai Hercule līdzīgs komponents, cits komponents, ar ko tiek nodrošināts PPS finansējums, un trešais komponents, ar kuru tiek finansētas Komisijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97 uzticētās darbības, tostarp KAIS platforma.

| (7a) | Savienības finansiālo interešu aizsardzībai vajadzētu būt vērstai uz visiem Savienības budžeta aspektiem gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā. Šajā sakarībā būtu pienācīgi jāņem vērā tas, ka programma ir vienīgā, kas īpaši paredzēta, lai aizsargātu Savienības budžeta izdevumu daļu. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(7a)

Savienības finansiālo interešu aizsardzībai vajadzētu būt vērstai uz visiem Savienības budžeta aspektiem gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā. Šajā sakarībā būtu pienācīgi jāņem vērā tas, ka programma ir vienīgā, kas īpaši paredzēta, lai aizsargātu Savienības budžeta izdevumu daļu. [Gr. 4]

| (8) | KAIS platforma ietver vairākas informācijas sistēmas, tostarp Muitas informācijas sistēmu (MIS). MIS ir automatizēta informācijas sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm novērst un izmeklēt darbības, kas ir muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumi, un saukt pie atbildības par tiem, ar ātrāku informācijas izplatīšanu palielinot dalībvalstu muitas pārvalžu sadarbības un kontroles procedūru efektivitāti. MIS attiecas gan uz administratīvo, gan uz policijas sadarbību vienotā infrastruktūrā. Administratīvās sadarbības nolūkos MIS ir izveidota ar Regulu (EK) Nr. 515/97, kas pieņemta, pamatojoties uz 33. un 325. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību.
  Policijas sadarbības nolūkos MIS ir izveidota ar Lēmumu 2009/917/JHA, kas pieņemts, pamatojoties uz 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu Līgumā par Eiropas Savienību. MIS policijas sadarbības aspektu tehniski nav iespējams nošķirt no administratīvā aspekta, jo tie abi tiek īstenoti vienas vienotas informācijas tehnoloģijas sistēmas ietvaros. Ņemot vērā to, ka MIS ir tikai viena no vairākām informācijas sistēmām, kas darbojas KAIS ietvaros, un ka policijas sadarbības gadījumu skaits ir mazāks par administratīvās sadarbības gadījumiem MIS, tiek uzskatīts, ka KAIS policijas sadarbības aspekts papildina administratīvo aspektu. |
| --- | --- |

(8)

KAIS platforma ietver vairākas informācijas sistēmas, tostarp Muitas informācijas sistēmu (MIS). MIS ir automatizēta informācijas sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm novērst un izmeklēt darbības, kas ir muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumi, un saukt pie atbildības par tiem, ar ātrāku informācijas izplatīšanu palielinot dalībvalstu muitas pārvalžu sadarbības un kontroles procedūru efektivitāti. MIS attiecas gan uz administratīvo, gan uz policijas sadarbību vienotā infrastruktūrā. Administratīvās sadarbības nolūkos MIS ir izveidota ar Regulu (EK) Nr. 515/97, kas pieņemta, pamatojoties uz 33. un 325. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

Policijas sadarbības nolūkos MIS ir izveidota ar Lēmumu 2009/917/JHA, kas pieņemts, pamatojoties uz 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu Līgumā par Eiropas Savienību. MIS policijas sadarbības aspektu tehniski nav iespējams nošķirt no administratīvā aspekta, jo tie abi tiek īstenoti vienas vienotas informācijas tehnoloģijas sistēmas ietvaros. Ņemot vērā to, ka MIS ir tikai viena no vairākām informācijas sistēmām, kas darbojas KAIS ietvaros, un ka policijas sadarbības gadījumu skaits ir mazāks par administratīvās sadarbības gadījumiem MIS, tiek uzskatīts, ka KAIS policijas sadarbības aspekts papildina administratīvo aspektu.

| (9) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (13)]. |
| --- | --- |

(9)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam programmas laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (13)].

| (10) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz 322. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešu pārvaldību, un paredz pārbaudes par finanšu dalībnieku atbildību.
  Tādējādi uz līgumiem, ko saskaņā ar programmu pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, cita starpā attiecas pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, savukārt uz dotācijām attiecas arī līdzfinansējuma, nekumulatīvas piešķiršanas un dubultas nefinansēšanas, atpakaļejoša spēka neesamības un bezpeļņas principi.
  Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžetu gadījumā, ja dalībvalstīs pastāv vispārīgas nepilnības tiesiskuma jomā, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnosacījums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(10)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz 322. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas un netiešu pārvaldību, un paredz pārbaudes par finanšu dalībnieku atbildību.
  Tādējādi uz līgumiem, ko saskaņā ar programmu pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, cita starpā attiecas pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi, savukārt uz dotācijām attiecas arī līdzfinansējuma, nekumulatīvas piešķiršanas un dubultas nefinansēšanas, atpakaļejoša spēka neesamības un bezpeļņas principi.
  Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžetu gadījumā, ja dalībvalstīs pastāv vispārīgas nepilnības tiesiskuma jomā, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnosacījums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. [Gr. 5]

| (11) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroļu izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt vienreizēju maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošanu, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroļu izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt vienreizēju maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošanu, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (11a) | Līdzfinansējuma maksimālajai likmei dotācijām, kas piešķirtas saskaņā ar programmu, nevajadzētu pārsniegt 80 % no attaisnotajām izmaksām. Darba programmā noteiktos izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, piemēram, gadījumos, kas attiecas uz dalībvalstīm, kuras saistībā ar Savienības finanšu interesēm ir pakļautas augstam riskam, līdzfinansējuma likmi vajadzētu noteikt 90 % apmērā no attaisnotajām izmaksām. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(11a)

Līdzfinansējuma maksimālajai likmei dotācijām, kas piešķirtas saskaņā ar programmu, nevajadzētu pārsniegt 80 % no attaisnotajām izmaksām. Darba programmā noteiktos izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, piemēram, gadījumos, kas attiecas uz dalībvalstīm, kuras saistībā ar Savienības finanšu interesēm ir pakļautas augstam riskam, līdzfinansējuma likmi vajadzētu noteikt 90 % apmērā no attaisnotajām izmaksām. [Gr. 6]

| (12) | Lai programmas ietvaros nodrošinātu nepārtrauktu finansējumu visām darbībām, kuras Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp arī KAIS platformai, I pielikumā ir sniegts indikatīvs saraksts ar finansējamajām darbībām. |
| --- | --- |

(12)

Lai programmas ietvaros nodrošinātu nepārtrauktu finansējumu visām darbībām, kuras Komisijai uzticētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, tostarp arī KAIS platformai, I pielikumā ir sniegts indikatīvs saraksts ar finansējamajām darbībām.

| (12a) | Komisijai būtu jāpieņem darba programmas saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu. Darba programmās būtu jāietver arī finansējamo darbību apraksts, jānorāda katram darbības veidam piešķirtā finansējuma summa, indikatīvais īstenošanas grafiks un līdzfinansēšanas maksimālā likme dotācijām. Sagatavojot darba programmu, Komisijai būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta prioritātes, kas izteiktas tās ikgadējā novērtējumā par Savienības finanšu interešu aizsardzību. Darba programma būtu jāpublicē Komisijas tīmekļa vietnē un jānosūta Eiropas Parlamentam. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(12a)

Komisijai būtu jāpieņem darba programmas saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu. Darba programmās būtu jāietver arī finansējamo darbību apraksts, jānorāda katram darbības veidam piešķirtā finansējuma summa, indikatīvais īstenošanas grafiks un līdzfinansēšanas maksimālā likme dotācijām. Sagatavojot darba programmu, Komisijai būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta prioritātes, kas izteiktas tās ikgadējā novērtējumā par Savienības finanšu interešu aizsardzību. Darba programma būtu jāpublicē Komisijas tīmekļa vietnē un jānosūta Eiropas Parlamentam. [Gr. 7]

| (12b) | Darbībām vajadzētu būt tiesīgām saņemt finansējumu, pamatojoties uz to spēju sasniegt programmas 2. pantā paredzētos konkrētos mērķus. Tajās var ietvert īpašas tehniskās palīdzības sniegšanu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, nodrošinot īpašas zināšanas, specializētas un tehniski progresīvas iekārtas un efektīvus informācijas tehnoloģiju (IT) rīkus; nodrošinot nepieciešamo atbalstu un veicinot izmeklēšanu, īpaši – izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas; vai uzlabojot personāla apmaiņu saistībā ar konkrētiem projektiem. Turklāt attiecināmās darbības var būt arī mērķtiecības specializētas apmācības organizēšana, riska analīzes darbsemināri, kā arī attiecīgā gadījumā konferences un pētījumi. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(12b)

Darbībām vajadzētu būt tiesīgām saņemt finansējumu, pamatojoties uz to spēju sasniegt programmas 2. pantā paredzētos konkrētos mērķus. Tajās var ietvert īpašas tehniskās palīdzības sniegšanu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, nodrošinot īpašas zināšanas, specializētas un tehniski progresīvas iekārtas un efektīvus informācijas tehnoloģiju (IT) rīkus; nodrošinot nepieciešamo atbalstu un veicinot izmeklēšanu, īpaši – izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas; vai uzlabojot personāla apmaiņu saistībā ar konkrētiem projektiem. Turklāt attiecināmās darbības var būt arī mērķtiecības specializētas apmācības organizēšana, riska analīzes darbsemināri, kā arī attiecīgā gadījumā konferences un pētījumi. [Gr. 8]

| (13) | Iekārtu iegādei, izmantojot Savienības finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (14), var būt pozitīva ietekme uz cīņu pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses. Savienības finansiālā atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām un programmai ir kopīga atbildība izvairīties no Savienības atbalsta dublēšanās. Programmas atbalsts galvenokārt būtu jāsniedz tāda veida iekārtu iegādei, uz kurām neattiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām, vai arī tādām iekārtām, kuru saņēmēji ir iestādes, kas nav iestādes, uz kurām attiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām.
  Turklāt vajadzētu būt skaidrai saiknei starp finansēto iekārtu ietekmi un Savienības finanšu interešu aizsardzību.
  Pārklāšanās pamatā
  un sinerģijas izveide starp programmu un citām attiecīgajām programmām tieslietu, muitas un iekšlietu jomā īpaši
  būtu jānovērš gada darba programmu izstrādes kontekstā. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(13)

Iekārtu iegādei, izmantojot Savienības finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (14), var būt pozitīva ietekme uz cīņu pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses. Savienības finansiālā atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām un programmai ir kopīga atbildība izvairīties no Savienības atbalsta dublēšanās. Programmas atbalsts galvenokārt būtu jāsniedz tāda veida iekārtu iegādei, uz kurām neattiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām, vai arī tādām iekārtām, kuru saņēmēji ir iestādes, kas nav iestādes, uz kurām attiecas Savienības finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām.
  Turklāt vajadzētu būt skaidrai saiknei starp finansēto iekārtu ietekmi un Savienības finanšu interešu aizsardzību.
  Pārklāšanās pamatā
  un sinerģijas izveide starp programmu un citām attiecīgajām programmām tieslietu, muitas un iekšlietu jomā īpaši
  būtu jānovērš gada darba programmu izstrādes kontekstā. [Gr. 9]

| (13a) | Programma atbalsta sadarbību starp dalībvalstu administratīvajām un tiesībaizsardzības iestādēm un starp dalībvalstu administratīvajām iestādēm un Komisiju, tostarp OLAF, kā arī citām attiecīgām Savienības struktūrām un aģentūrām, piemēram, Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu efektīvāku aizsardzību. Šajā sakarībā tā atbalstīs arī sadarbību ar Eiropas Prokuratūru (EPPO), tiklīdz šī iestāde uzsāks savu pienākumu pildīšanu. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(13a)

Programma atbalsta sadarbību starp dalībvalstu administratīvajām un tiesībaizsardzības iestādēm un starp dalībvalstu administratīvajām iestādēm un Komisiju, tostarp OLAF, kā arī citām attiecīgām Savienības struktūrām un aģentūrām, piemēram, Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust), Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu efektīvāku aizsardzību. Šajā sakarībā tā atbalstīs arī sadarbību ar Eiropas Prokuratūru (EPPO), tiklīdz šī iestāde uzsāks savu pienākumu pildīšanu. [Gr. 10]

| (14) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā. Arī pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās. Arī citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā, ja
  tām ir noslēgt asociācijas nolīgums vai
  tās noslēdz īpašas vienošanās par dalību Savienības programmās. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā. Arī pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās. Arī citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties programmā, ja
  tām ir noslēgt asociācijas nolīgums vai
  tās noslēdz īpašas vienošanās par dalību Savienības programmās. [Gr. 11]

| (15) | Ņemot vērā programmas Hercule iepriekšējos izvērtējumus un nolūkā stiprināt programmu, izņēmuma gadījumā vajadzētu būt iespējamai tādu tiesību subjektu dalībai, kas ir nodibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar programmu, bez nepieciešamības minētajiem subjektiem segt izmaksas, kas saistītas ar viņu dalību. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā programmas Hercule iepriekšējos izvērtējumus un nolūkā stiprināt programmu, izņēmuma gadījumā vajadzētu būt iespējamai tādu tiesību subjektu dalībai, kas ir nodibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar programmu, bez nepieciešamības minētajiem subjektiem segt izmaksas, kas saistītas ar viņu dalību.

| (15a) | Jo īpaši būtu jāveicina tādu subjektu dalība, kas veic uzņēmējdarbību valstīs, kurās ir spēkā asociācijas nolīgums ar Savienību, lai stiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību ar sadarbību, kas saistīta ar muitu un paraugprakses apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz veidiem, kā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un attiecībā uz problēmām, kas saistītas ar jaunu tehnoloģiju attīstību. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(15a)

Jo īpaši būtu jāveicina tādu subjektu dalība, kas veic uzņēmējdarbību valstīs, kurās ir spēkā asociācijas nolīgums ar Savienību, lai stiprinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību ar sadarbību, kas saistīta ar muitu un paraugprakses apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz veidiem, kā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un attiecībā uz problēmām, kas saistītas ar jaunu tehnoloģiju attīstību. [Gr. 12]

| (16) | Programma būtu jāīsteno, ņemot vērā ieteikumus un pasākumus, kas uzskaitīti Komisijas 2013. gada 6. jūnija paziņojumā “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija” (15), kā arī 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par šā paziņojuma īstenošanu (16). |
| --- | --- |

(16)

Programma būtu jāīsteno, ņemot vērā ieteikumus un pasākumus, kas uzskaitīti Komisijas 2013. gada 6. jūnija paziņojumā “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija” (15), kā arī 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par šā paziņojuma īstenošanu (16).

| (17) | Savienība 2016. gadā ratificēja Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (“protokols”). Protokolam būtu jāpalīdz aizsargāt Savienības finanšu intereses, ciktāl tas attiecas uz cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību, kas rada ieņēmumu zaudējumus. Programmai būtu jāatbalsta Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli sekretariāta funkcijas, kas ir saistītas ar protokolu. Tai būtu arī jāsniedz atbalsts saistībā ar citiem sekretariāta pasākumiem saistībā ar cīņu pret nelikumīgu tabakas izstrādājumu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(17)

Savienība 2016. gadā ratificēja Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (“protokols”). Protokolam būtu jāpalīdz aizsargāt Savienības finanšu intereses, ciktāl tas attiecas uz cīņu pret tabakas izstrādājumu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību, kas rada ieņēmumu zaudējumus. Programmai būtu jāatbalsta Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli sekretariāta funkcijas, kas ir saistītas ar protokolu. Tai būtu arī jāsniedz atbalsts saistībā ar citiem sekretariāta pasākumiem saistībā ar cīņu pret nelikumīgu tabakas izstrādājumu tirdzniecību.

| (18) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (17), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (18), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (19) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (20) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.
  Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (21). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai fiziskai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (17), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (18), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (19) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (20) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.

Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (21). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai fiziskai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (19) | Trešās valstis, kas ir EEZ dalībnieces, var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar EEZ līgumu izveidotas sadarbības ietvaros, kurā ir paredzēta programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var arī piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš konkrēts noteikums, lai piešķirtu atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuvi, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(19)

Trešās valstis, kas ir EEZ dalībnieces, var piedalīties Savienības programmās saskaņā ar EEZ līgumu izveidotas sadarbības ietvaros, kurā ir paredzēta programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var arī piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš konkrēts noteikums, lai piešķirtu atbildīgajam kredītrīkotājam, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuvi, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci.

| (20) | |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Saskaņā ar [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (22) 94. pantu] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar [atsauce tiks atjaunināta pēc vajadzības saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES (22) 94. pantu] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (22) | Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (23) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības,

  ziņošanu, proti, par prasībām attiecībā uz sniegumu, uzraudzību un novērtēšanu
  , vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, pēc kuriem izvērtē programmas ietekmi uz vietas.
  Novērtējums būtu jāveic neatkarīgam vērtētājam. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 22. un 23. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (23) šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības,

  ziņošanu, proti, par prasībām attiecībā uz sniegumu, uzraudzību un novērtēšanu
  , vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā minētās prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, pēc kuriem izvērtē programmas ietekmi uz vietas.
  Novērtējums būtu jāveic neatkarīgam vērtētājam. [Gr. 13]

| (23) | Komisijai, lai tā izstrādātu noteikumus regulējumam

  Lai papildinātu šo regulu
  ,
  Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma
  par programmas uzraudzību un izvērtēšanu,

  Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz darba programmu pieņemšanu. Turklāt
  ,
  lai šo regulu grozītu, Komisijai
  būtu jāsaņem

  jādeleģē
  pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  attiecībā uz šīs regulas II pielikumā izklāstītajiem rādītājiem
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(23)

Komisijai, lai tā izstrādātu noteikumus regulējumam

  Lai papildinātu šo regulu
  ,
  Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma
  par programmas uzraudzību un izvērtēšanu,

  Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz darba programmu pieņemšanu. Turklāt
  ,
  lai šo regulu grozītu, Komisijai
  būtu jāsaņem

  jādeleģē
  pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  attiecībā uz šīs regulas II pielikumā izklāstītajiem rādītājiem
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 14]

| (24) | Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punktā paredzēts KAIS finansēšanas juridiskais pamats. Ar šo regulu būtu jāaizstāj minētais juridiskais pamats un jāsniedz jauns. Tādēļ būtu jāsvītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts. |
| --- | --- |

(24)

Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punktā paredzēts KAIS finansēšanas juridiskais pamats. Ar šo regulu būtu jāaizstāj minētais juridiskais pamats un jāsniedz jauns. Tādēļ būtu jāsvītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punkts.

| (25) | Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu Hercule III, attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Šajā regulā ir paredzēts programmas Hercule III turpinājums, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc Regula (ES) Nr. 250/2014 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(25)

Regula (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu Hercule III, attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Šajā regulā ir paredzēts programmas Hercule III turpinājums, sākot no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc Regula (ES) Nr. 250/2014 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu (turpmāk “programma”).

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir šādi:

| a) | Savienības finanšu interešu aizsardzība; |
| --- | --- |

a)

Savienības finanšu interešu aizsardzība;

| b) | atbalsts dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpējai palīdzībai un šo iestāžu un Komisijas sadarbībai, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

b)

atbalsts dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpējai palīdzībai un šo iestāžu un Komisijas sadarbībai, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu.

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

| a) | novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

a)

novērst un apkarot krāpšanu, korupciju un citādu nelikumīgu rīcību, kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses;

| b) | atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības un pirmspievienošanās palīdzības fondiem; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt ziņošanu par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības un pirmspievienošanās palīdzības fondiem;

| c) | nodrošināt rīkus informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt rīkus informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos.

3. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 181 207 miljoni

  321 314 000 EUR 2018. gada cenās (362 414 000
  EUR faktiskajās cenās. [Gr. 15]

2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir šāds:

| a) | 114 207 miljoni

  202 512 000 EUR 2018. gada cenās (228 414 000
  EUR
  faktiskajās cenās)
  attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi; [Gr. 16] |
| --- | --- |

a)

114 207 miljoni

  202 512 000 EUR 2018. gada cenās (228 414 000
  EUR
  faktiskajās cenās)
  attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto mērķi; [Gr. 16]

| b) | 12 412 000
   EUR 2018. gada cenās (14 miljardi EUR faktiskajās cenās) attiecībā uz 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto mērķi; [Gr. 17] |
| --- | --- |

b)

12 412 000
   EUR 2018. gada cenās (14 miljardi EUR faktiskajās cenās) attiecībā uz 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto mērķi; [Gr. 17]

| c) | 60

  106 390 000 EUR 2018. gada cenās (120
   miljoni EUR
  faktiskajās cenās)
  attiecībā uz 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto mērķi. [Gr. 18] |
| --- | --- |

c)

60

  106 390 000 EUR 2018. gada cenās (120
   miljoni EUR
  faktiskajās cenās)
  attiecībā uz 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto mērķi. [Gr. 18]

2.a
     
  Komisija ir pilnvarota pārdalīt līdzekļus starp mērķiem, kas noteikti 2. panta 2. punktā. Ja pārdalīšana skar šā panta 2. punktā minēto summu izmaiņas par 10 % vai vairāk, pārdali veic, izmantojot deleģēto aktu, kas pieņemts saskaņā ar 14. pantu. [Gr. 19]

3.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.
  Turklāt indikatīvajā piešķīrumā, kas paredzēts 2. punkta a) apakšpunktā, pienācīgi ņem vērā to, ka tikai šī programma pievēršas Savienības finanšu interešu aizsardzības izdevumu pusei. [Gr. 20]

4. pants

Programmas asociētās trešās valstis

Šādas trešās valstis var piedalīties programmā:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| d) | citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā nolīgumā par trešās valsts dalību kādā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums;







  a) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, veiktajām iemaksām un saņemtajiem labumiem;
  [Gr. 21] |
| --- | --- | --- |

d)

citas trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti konkrētā nolīgumā par trešās valsts dalību kādā Savienības programmā, ar nosacījumu, ka nolīgums;

a)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, veiktajām iemaksām un saņemtajiem labumiem;
  [Gr. 21]

| b) | paredz nosacījumus par dalību programmās, tostarp aprēķinu par finansiālajām iemaksām atsevišķās programmās un to administratīvajām izmaksām. Minētās iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

b)

paredz nosacījumus par dalību programmās, tostarp aprēķinu par finansiālajām iemaksām atsevišķās programmās un to administratīvajām izmaksām. Minētās iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu];

| c) | nesniedz trešai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar programmām; |
| --- | --- |

c)

nesniedz trešai valstij lēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar programmām;

| d) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt tās finanšu intereses. |
| --- | --- |

d)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt tās finanšu intereses.

5. pants

Savienības finansējuma apgūšana un forma

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajām formām, jo īpaši dotāciju
  veidā saskaņā ar VIII sadaļu
  un iepirkuma veidā
  saskaņā ar VII sadaļu
  , kā arī atlīdzināt ceļa un uzturēšanās izdevumus, kā tas paredzēts Finanšu regulas 238. pantā. [Gr. 22]

3.   Programma var nodrošināt finansējumu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97, jo īpaši lai segtu izmaksas, kas minētas orientējošā sarakstā I pielikumā.

4.   Ja atbalstītā darbība ietver iekārtu iegādi, Komisija vajadzības gadījumā izveido koordinācijas mehānismu, kas nodrošina visu ar Savienības programmu atbalstu iegādāto iekārtu efektivitāti un sadarbspēju.

6. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja kāda trešā valsts piedalās programmā, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts starptautiska nolīguma ietvaros vai saskaņā ar citiem juridiskiem instrumentiem, šī trešā valsts piešķir atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuvi, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai gadījumā šādās tiesībās ir ietvertas tiesības veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai.

II NODAĻA

DOTĀCIJAS
  [Gr. 23]

DOTĀCIJAS

[Gr. 23]

7. pants

Dotācijas

  Līdzfinansējuma likme dotācijām, kas piešķirtas
  saskaņā ar programmu, piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

  nepārsniedz 80 % no attaisnotajām izmaksām. Izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos, kas noteikti darba programmās, kuras minētas 10. pantā, līdzfinansējuma likme nepārsniedz 90 % no atbilstīgajām izmaksām
  . [Gr. 24]

8. pants

Attiecināmās darbības

Uz finansējumu var pretendēt vienīgi

  šādas
  darbības, ar kurām īsteno 2. pantā minētos mērķus.:

| a) | tādu tehnisko zināšanu, specializētu un tehniski sarežģītu iekārtu un efektīvu IT rīku nodrošināšana, kas veicina transnacionālu un multidisciplināru sadarbību un sadarbību ar Komisiju; |
| --- | --- |

a)

tādu tehnisko zināšanu, specializētu un tehniski sarežģītu iekārtu un efektīvu IT rīku nodrošināšana, kas veicina transnacionālu un multidisciplināru sadarbību un sadarbību ar Komisiju;

| b) | personāla apmaiņas sekmēšana konkrētiem projektiem, nepieciešamā atbalsta nodrošināšana un izmeklēšanas atvieglošana, jo īpaši izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas; |
| --- | --- |

b)

personāla apmaiņas sekmēšana konkrētiem projektiem, nepieciešamā atbalsta nodrošināšana un izmeklēšanas atvieglošana, jo īpaši izveidojot kopīgas izmeklēšanas grupas un pārrobežu operācijas;

| c) | tehniska un operatīva atbalsta sniegšana valstu izmeklēšanām, jo īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām; |
| --- | --- |

c)

tehniska un operatīva atbalsta sniegšana valstu izmeklēšanām, jo īpaši muitas un tiesībaizsardzības iestādēm, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām;

| d) | informācijas tehnoloģijas spēju veidošana visās dalībvalstīs un trešās valstīs, datu apmaiņas palielināšana, IT rīku izstrāde un nodrošināšana izmeklēšanai un izlūkošanas darba uzraudzībai; |
| --- | --- |

d)

informācijas tehnoloģijas spēju veidošana visās dalībvalstīs un trešās valstīs, datu apmaiņas palielināšana, IT rīku izstrāde un nodrošināšana izmeklēšanai un izlūkošanas darba uzraudzībai;

| e) | specializētas apmācības, riska analīzes darbsemināru un konferenču organizēšana un pētījumu veikšana ar mērķi uzlabot sadarbību un koordināciju starp dienestiem, uz kuriem attiecas Savienības finanšu interešu aizsardzība; |
| --- | --- |

e)

specializētas apmācības, riska analīzes darbsemināru un konferenču organizēšana un pētījumu veikšana ar mērķi uzlabot sadarbību un koordināciju starp dienestiem, uz kuriem attiecas Savienības finanšu interešu aizsardzība;

| f) | tāda pielāgota IT lietojumprogrammu kopuma finansēšana, ko izmanto saskaņā ar Komisijas pārvaldītu kopīgu informācijas sistēmu, kura izveidota, lai veiktu uzdevumus, kas Komisijai uzticēti ar Regulu (EK) Nr. 515/97; |
| --- | --- |

f)

tāda pielāgota IT lietojumprogrammu kopuma finansēšana, ko izmanto saskaņā ar Komisijas pārvaldītu kopīgu informācijas sistēmu, kura izveidota, lai veiktu uzdevumus, kas Komisijai uzticēti ar Regulu (EK) Nr. 515/97;

| g) | tāda drošas elektroniskās saziņas rīka finansēšana, kas atvieglo dalībvalstu pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un kas palīdz pārkāpumu pārvaldībā un analīzē; |
| --- | --- |

g)

tāda drošas elektroniskās saziņas rīka finansēšana, kas atvieglo dalībvalstu pienākumu ziņot par konstatētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un kas palīdz pārkāpumu pārvaldībā un analīzē;

| h) | jebkādas citas darbības, kas paredzētas darba programmās saskaņā ar 10. pantu un kas ir nepieciešamas, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos vispārējos un konkrētos mērķus. [Gr. 25] |
| --- | --- |

h)

jebkādas citas darbības, kas paredzētas darba programmās saskaņā ar 10. pantu un kas ir nepieciešamas, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos vispārējos un konkrētos mērķus. [Gr. 25]

Ja atbalstītā darbība ietver aprīkojuma iegādi, Komisija nodrošina, ka finansētais aprīkojums veicina Savienības finanšu interešu aizsardzību. [Gr. 26]

9. pants

Subjekti, kas tiesīgi piedalīties

1.   Papildus Finanšu regulas 197. pantā noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti 2. punktā.

2.   Tiesīgi piedalīties ir šādi subjekti:

| a) | publiskas iestādes, kas var palīdzēt sasniegt vienu no 2. pantā minētajiem mērķiem un ir nodibinātas kādā no šīm valstīm: |
| --- | --- |

a)

publiskas iestādes, kas var palīdzēt sasniegt vienu no 2. pantā minētajiem mērķiem un ir nodibinātas kādā no šīm valstīm:

| a) | dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta;

| b) | programmas asociētā trešā valsts; |
| --- | --- |

b)

programmas asociētā trešā valsts;

| c) | trešā valsts, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

trešā valsts, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas struktūras, kas var palīdzēt sasniegt 2. pantā minētos mērķus, ar nosacījumu, ka tās ir nodibinātas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī vai programmas asociētā trešā valstī, vai trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

pētniecības un izglītības iestādes un bezpeļņas struktūras, kas var palīdzēt sasniegt 2. pantā minētos mērķus, ar nosacījumu, ka tās ir nodibinātas un darbojas vismaz vienu gadu dalībvalstī vai programmas asociētā trešā valstī, vai trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| c) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija
  , kā tā definēta Finanšu regulas 156. pantā
  . [Gr. 27] |
| --- | --- |

c)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija
  , kā tā definēta Finanšu regulas 156. pantā
  . [Gr. 27]

3.   Šā panta 2. punktā minētie subjekti, kuri ir nodibināti trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

4.   Šā panta 2. punktā minētajiem subjektiem, kuri ir nodibināti trešā valstī, kas nav programmas asociētā valsts, principā būtu jāsedz ar viņu dalību saistītās izmaksas.

III NODAĻA

ZIŅOŠANA, UZRAUDZĪBA UN IZVĒRTĒŠANA

10. pants

Darba programma

Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.

Darba programmas Komisija pieņem ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 14. pantu. [Gr. 28]

Komisija izpēta sinerģiju starp programmu un citām attiecīgajām programmām tieslietu, muitas un iekšlietu jomā un pārliecinās, ka tiek novērsta pārklāšanās, īpaši darba programmu izstrādes kontekstā. [Gr. 29]

Darba programmas publicē Komisijas tīmekļa vietnē un nosūta Eiropas Parlamentam, kas novērtēs to saturu un rezultātus ikgadējā novērtējumā par Savienības finanšu interešu aizsardzību. [Gr. 30]

11. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Šīs regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto vispārīgo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi izvērtēta programmas virzība ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 14. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, un papildināt šīs regulas noteikumus par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi. [Gr. 31]

2.a
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par programmas sniegumu. [Gr. 32]

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

12. pants

Izvērtējums

1.   Izvērtēšanu
  neatkarīgs vērtētājs
  veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. [Gr. 33]

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem

  trijiem
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu. [Gr. 34]

4.   Komisija izvērtējumu secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Revīzijas palātai
  un publicē tos Komisijas tīmekļa vietnē
  . [Gr. 35]

13. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija saskaņā ar 14. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izstrādātu noteikumus par uzraudzības

  pieņemtu 10. pantā paredzētās darba programmas
  un izvērtēšanas sistēmu, kā tas paredzēts 11. pantā.

  grozītu šīs regulas II pielikumā izklāstītos indikatorus
  . [Gr. 44]

14. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.a
     
  Saskaņā ar 10. un 13. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 36]

IV NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

15. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā
  maksimālu
  redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. Savienības finansējuma izcelsmes atzīšana un pārredzamības nodrošināšana nav nepieciešama, ja pastāv risks kaitēt krāpšanas apkarošanas un muitas operatīvo darbību efektīvai izpildei. [Gr. 37]

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija
  regulāri
  rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem. [Gr. 38]

16. pants

Regulas (EK) Nr. 515/97 grozījums

Svītro Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a panta 1. un 2. punktu.

17. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 250/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

18. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu — līdz to slēgšanai — saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 250/2014 un Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a pantu, ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 250/2014 un Regulas (EK) Nr. 515/97 42.a pantu.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 10, 10.1.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 804/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (programma Hercule) (OV L 143, 30.4.2004., 9. lpp.).

3

Hercule

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 878/2007/EK (2007. gada 23. jūlijs), ar kuru groza un pagarina Lēmumu Nr. 804/2004/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu darbības Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā (Hercule II programma) (OV L 193, 25.7.2007., 18. lpp.).

4

Hercule II

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 250/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK (OV L 84, 20.3.2014, 6. lpp.).

5

Hercule III

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1971 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 ar īpašiem noteikumiem par ziņošanu par pārkāpumiem attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un ar ko atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1848/2006, un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1975 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (OV L 293, 10.11.2015., 6. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1970 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 ar īpašiem noteikumiem par ziņošanu par pārkāpumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1974 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (OV L 293, 10.11.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1973 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 ar īpašiem noteikumiem par ziņošanu par pārkāpumiem attiecībā uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai; un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1977 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (OV L 293, 10.11.2015., 15. lpp.).

8

(9)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1972 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 ar īpašiem noteikumiem par ziņošanu par pārkāpumiem attiecībā uz Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1976 (2015. gada 8. jūlijs), ar ko nosaka ziņošanas par pārkāpumiem biežumu un formātu attiecībā uz Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (OV L 293, 10.11.2015., 11. lpp.).

9

(10)  16. pants Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 447/2014, ar ko paredz īpašos noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 231/2014, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II), piemērošanu (OV L 132, 3.5.2014., 32. lpp.).

10

IPA II

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu, kurā grozījumi pēdējo reiz izdarīti ar Regulu 2015/1525 (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada 30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).

12

(13)  Atsauce tiks atjaunināta. OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. Nolīgums pieejams vietnē:
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC.

13

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC.

(14)  [atsauce]

14

(15)  COM(2013)0324.

15

(16)  COM(2017)0235.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

17

Euratom

OLAF

Euratom

(18)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

18

(19)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

19

Euratom

(20)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017. 1. lpp.).

20

EPPO

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

21

(22)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

22

(23)  Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

23

I PIELIKUMS

Indikatīvs saraksts ar izmaksu veidiem, kurus no šīs programmas finansēs attiecībā uz darbībām, kas veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/97:

| a) | visas izmaksas par tādas pastāvīgas tehniskās infrastruktūras izveidošanu un uzturēšanu, kas dalībvalstīm sniedz loģistikas, biroju automatizācijas un IT resursus kopīgu muitas operāciju un citu operatīvo darbību koordinācijai; |
| --- | --- |

a)

visas izmaksas par tādas pastāvīgas tehniskās infrastruktūras izveidošanu un uzturēšanu, kas dalībvalstīm sniedz loģistikas, biroju automatizācijas un IT resursus kopīgu muitas operāciju un citu operatīvo darbību koordinācijai;

| b) | ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzinājums, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādas citas kompensācijas dalībvalstu pārstāvjiem un, ja piemērojams, trešo valstu pārstāvjiem, kas piedalās Kopienas misijās, kopīgajās muitas operācijās, kuras organizē vai kuru organizēšanā iesaistīta Komisija, kā arī mācībās, ad hoc sanāksmēs un administratīvās izmeklēšanas vai dalībvalstu operatīvo pasākumu sagatavošanas un novērtēšanas sanāksmēs, kuras organizē vai kuru organizēšanā iesaistīta Komisija; |
| --- | --- |

b)

ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzinājums, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādas citas kompensācijas dalībvalstu pārstāvjiem un, ja piemērojams, trešo valstu pārstāvjiem, kas piedalās Kopienas misijās, kopīgajās muitas operācijās, kuras organizē vai kuru organizēšanā iesaistīta Komisija, kā arī mācībās, ad hoc sanāksmēs un administratīvās izmeklēšanas vai dalībvalstu operatīvo pasākumu sagatavošanas un novērtēšanas sanāksmēs, kuras organizē vai kuru organizēšanā iesaistīta Komisija;

| c) | izdevumi saistībā ar informācijas tehnoloģiju infrastruktūru (datortehnikas), programmatūras un saistīto tīklu savienojumu iegādi, izpēti, izveidošanu un uzturēšanu, kā arī izdevumi par saistītiem izstrādes, atbalsta un mācību pakalpojumiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši krāpšanas novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

c)

izdevumi saistībā ar informācijas tehnoloģiju infrastruktūru (datortehnikas), programmatūras un saistīto tīklu savienojumu iegādi, izpēti, izveidošanu un uzturēšanu, kā arī izdevumi par saistītiem izstrādes, atbalsta un mācību pakalpojumiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši krāpšanas novēršanu un apkarošanu;

| d) | informācijas sniegšanas izdevumi un izdevumi par darbībām, kas ar to saistītas un nodrošina piekļuvi informācijai, datiem un datu avotiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši krāpšanas novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

d)

informācijas sniegšanas izdevumi un izdevumi par darbībām, kas ar to saistītas un nodrošina piekļuvi informācijai, datiem un datu avotiem, lai veiktu Regulā (EK) Nr. 515/97 paredzētās darbības, jo īpaši krāpšanas novēršanu un apkarošanu;

| e) | izdevumi saistībā ar Muitas informācijas sistēmas izmantošanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. pantu pieņemtajiem instrumentiem un jo īpaši saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/917/JHA par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām, ciktāl šie instrumenti nodrošina, ka izdevumus sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta; |
| --- | --- |

e)

izdevumi saistībā ar Muitas informācijas sistēmas izmantošanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. pantu pieņemtajiem instrumentiem un jo īpaši saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/917/JHA par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām, ciktāl šie instrumenti nodrošina, ka izdevumus sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta;

| f) | izdevumi saistībā ar c) apakšpunkta vajadzībām izmantoto kopējā sakaru tīkla Savienības elementu iegādi, izpēti, attīstīšanu un uzturēšanu. |
| --- | --- |

f)

izdevumi saistībā ar c) apakšpunkta vajadzībām izmantoto kopējā sakaru tīkla Savienības elementu iegādi, izpēti, attīstīšanu un uzturēšanu.

II PIELIKUMS

RĀDĪTĀJI PROGRAMMAS UZRAUDZĪBAI

Programmu cieši uzraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu:

Konkrētais mērķis Nr. 1. Krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas skar Savienības finansiālās intereses, novēršana un apkarošana.

Rādītājs Nr. 1. Atbalsts krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas skar Savienības finansiālās intereses, novēršanai un apkarošanai, ko mēra ar:

| 1.1. | apmierinātības līmeni saistībā ar programmas ietvaros rīkotajām un (līdz)finansētajam darbībām;








  a) | programmas ietvaros rīkoto un (līdz)finansēto darbību skaitu un veidu; [Gr. 39] |
| --- | --- | --- |

1.1.

apmierinātības līmeni saistībā ar programmas ietvaros rīkotajām un (līdz)finansētajam darbībām;

a)

programmas ietvaros rīkoto un (līdz)finansēto darbību skaitu un veidu; [Gr. 39]

| 1.2. | to dalībvalstu procentuālo daļu,

  sarakstu
  , kas saņem atbalstu katru programmas darbības gadu
  un attiecīgo finansējuma daļu
  . [Gr. 40] |
| --- | --- |

1.2.

to dalībvalstu procentuālo daļu,

  sarakstu
  , kas saņem atbalstu katru programmas darbības gadu
  un attiecīgo finansējuma daļu
  . [Gr. 40]

Konkrētais mērķis Nr. 2. Atbalsts ziņošanai par pārkāpumiem, tostarp par krāpšanu, kas attiecas uz Savienības budžeta dalītās pārvaldības un pirmspievienošanās palīdzības fondiem.

Rādītājs Nr. 2. Lietotāju apmierinātības līmenis saistībā ar Pārkāpumu pārvaldības sistēmas izmantojumu.

| a) | pārkāpumu ziņojumu skaits; [Gr. 41] |
| --- | --- |

a)

pārkāpumu ziņojumu skaits; [Gr. 41]

Rādītājs Nr. 2.a Lietotāju apmierinātības līmenis saistībā ar Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmas izmantojumu. [Gr. 42]

Konkrētais mērķis Nr. 3. Rīku nodrošināšana informācijas apmaiņai un operatīvo darbību atbalstam savstarpējas administratīvās palīdzības jomā muitas un lauksaimniecības jautājumos.

Rādītājs Nr. 3. Sniegtās savstarpējās palīdzības informācijas gadījumu skaits un atbalstīto ar savstarpējo palīdzību saistīto darbību skaits.

Rādītājs Nr. 3.a
  ar savstarpējo palīdzību saistīto darbību skaits un veids. [Gr. 43]

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/213

---

P8_TA(2019)0069

Daudzgadu plāns zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0149), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0149),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0126/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības 2017. gada 29. marta oficiālo paziņojumu par tās nodomu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu izstāties no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības 2017. gada 29. marta oficiālo paziņojumu par tās nodomu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu izstāties no Eiropas Savienības;

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0310/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0310/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas izdevumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 171. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 25. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2018)0425).

---

P8_TC1-COD(2018)0074

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/472.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments un Padome plāno atcelt pilnvaras pieņemt tehniskus pasākumus, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 8. pantu, kad tās pieņems jaunu regulējumu par tehniskiem pasākumiem un pilnvaras attiecībā uz šiem pasākumiem.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/216

---

P8_TA(2019)0070

Savienības civilās aizsardzības mehānisms ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0772/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0772/2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 196. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0409/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 196. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0409/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 18. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 18. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 16. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 16. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Reģionālās attīstības komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus un nostāju grozījumu veidā (A8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Reģionālās attīstības komitejas atzinumus un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus un nostāju grozījumu veidā (A8-0180/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju atturēties no līdzekļu pārdales, lai finansētu jaunas politikas prioritātes, kuras tiek pievienotas daudzgadu finanšu shēmas cikla laikā, jo tas neizbēgami negatīvi ietekmēs citu Savienības pamatdarbību īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, kas sāksies 2021. gadā, nodrošināt Savienības Civilās aizsardzības mehānismam (UCPM) pietiekamu finansējumu, pamatojoties uz pašreizējo mehānisma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 361, 5.10.2018., 37. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 31. maijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2018)0236).

---

P8_TC1-COD(2017)0309

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2019/420.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums

Papildu finansējums Savienības civilās aizsardzības mehānisma īstenošanai 2019. un 2020. gadā ir noteikts 205,6 miljonu EUR apmērā. Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, daļa no kopējā rescEU budžeta palielinājuma būtu jādara pieejama, veicot pārvietojumus 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums) un 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa). Visas trīs iestādes atgādina, ka daļa līdzekļu pārdales jau ir paredzēta 2019. gada budžetā, un 15,34 miljoni EUR jau bija iekļauti finanšu plānojumā 2020. gadam.

Saistībā ar 2020. gada budžeta procedūru Komisija tiek aicināta ierosināt papildus pārvietot līdzekļus 18,24 miljonu EUR apmērā, lai minētajās izdevumu kategorijās 2019. un 2020. gadā sasniegtu 50 % līmeni.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/219 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/219

---

P8_TA(2019)0071

Ūdens atkalizmantošanas minimālās prasības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (COM(2018)0337 – C8-0220/2018 – 2018/0169(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0337),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0220/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0220/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 6. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0044/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0044/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 353. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0169

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Savienības ūdens resursi tiek aizvien vairāk noslogoti, un tas noved pie ūdens trūkuma un kvalitātes pasliktināšanās. Pilsētu attīstības un lauksaimniecības dēļ situācija ar saldūdens pieejamību kļūst aizvien spiedīgāka, un problēmu saasina klimata pārmaiņas
  , neprognozējami laikapstākļi
  un sausums. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Savienības ūdens resursi tiek aizvien vairāk noslogoti, un tas noved pie ūdens trūkuma un kvalitātes pasliktināšanās. Pilsētu attīstības un lauksaimniecības dēļ situācija ar saldūdens pieejamību kļūst aizvien spiedīgāka, un problēmu saasina klimata pārmaiņas
  , neprognozējami laikapstākļi
  un sausums. [Gr. 1]

| (2) | Savienības iespējas reaģēt uz augošo ūdens resursu noslodzi vairotu

  varētu palielināt
  attīrītu notekūdeņu plašāka atkalizmantošana
  , kas mazinātu ūdens ieguvi no ūdensobjektiem un gruntsūdeņiem, mazinātu attīrītu notekūdeņu novadīšanas ūdensobjektos ietekmi un veicinātu ūdens taupīšanu, vairākkārt izmantojot komunālos notekūdeņus, un vienlaikus nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni
  . Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (4)
  minēts, ka ūdens atkalizmantošana

  ūdens atkārtota izmantošana apvienojumā ar ūdeni lietderīgi izmantojošu tehnoloģiju izmantošanas veicināšanu rūpniecībā un ūdeni taupošu apūdeņošanas sistēmu izmantošanu
  ir
  minēta kā
  viens no papildu pasākumiem,

  papildpasākumiem
  , ko dalībvalstis var izmantot

  izvēlēties īstenot
  , lai sasniegtu direktīvas mērķus — panākt
  labu
  virszemes ūdeņu un pazemes ūdeņu labi

  gruntsūdeņu
  kvalitatīvo un kvantitatīvo stāvokli. Padomes Direktīva 91/271/EEK (5) paredz, ka attīrītus notekūdeņus vajadzīgs atkalizmantot, kad vien tas iespējams. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Savienības iespējas reaģēt uz augošo ūdens resursu noslodzi vairotu

  varētu palielināt
  attīrītu notekūdeņu plašāka atkalizmantošana
  , kas mazinātu ūdens ieguvi no ūdensobjektiem un gruntsūdeņiem, mazinātu attīrītu notekūdeņu novadīšanas ūdensobjektos ietekmi un veicinātu ūdens taupīšanu, vairākkārt izmantojot komunālos notekūdeņus, un vienlaikus nodrošinātu augstu vides aizsardzības līmeni
  . Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (4)
  minēts, ka ūdens atkalizmantošana

  ūdens atkārtota izmantošana apvienojumā ar ūdeni lietderīgi izmantojošu tehnoloģiju izmantošanas veicināšanu rūpniecībā un ūdeni taupošu apūdeņošanas sistēmu izmantošanu
  ir
  minēta kā
  viens no papildu pasākumiem,

  papildpasākumiem
  , ko dalībvalstis var izmantot

  izvēlēties īstenot
  , lai sasniegtu direktīvas mērķus — panākt
  labu
  virszemes ūdeņu un pazemes ūdeņu labi

  gruntsūdeņu
  kvalitatīvo un kvantitatīvo stāvokli. Padomes Direktīva 91/271/EEK (5) paredz, ka attīrītus notekūdeņus vajadzīgs atkalizmantot, kad vien tas iespējams. [Gr. 2]

| (2a) | Īpaša problēma daudzās jomās ir attīrītu notekūdeņu sadales infrastruktūras vecums un sliktais stāvoklis, kas izraisa milzīgu šo attīrīto notekūdeņu zudumu un līdz ar to šādā ūdens attīrīšanā ieguldīto finanšu līdzekļu izšķiešanu. Tāpēc par prioritāti būtu jānosaka visas šādas cauruļvadu infrastruktūras modernizēšanu. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Īpaša problēma daudzās jomās ir attīrītu notekūdeņu sadales infrastruktūras vecums un sliktais stāvoklis, kas izraisa milzīgu šo attīrīto notekūdeņu zudumu un līdz ar to šādā ūdens attīrīšanā ieguldīto finanšu līdzekļu izšķiešanu. Tāpēc par prioritāti būtu jānosaka visas šādas cauruļvadu infrastruktūras modernizēšanu. [Gr. 3]

| (3) | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas ūdens resursu aizsardzības konceptuālais plāns” (6) norādīts, ka

  uz nepieciešamību izveidot instrumentu
  ūdens atkalizmantošana apūdeņošanas vai rūpnieciskām vajadzībām ir

  atkārtotas izmantošanas standartu regulēšanai Savienības līmenī un novērst šķēršļus šādas alternatīvas
  ūdensapgādes alternatīva,

  iespējas plaši izplatītai izmantošanai
  , kas pelnījusi Savienības uzmanību.

  jo īpaši var palīdzēt mazināt ūdens trūkumu un apgādes sistēmu neaizsargātību
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas ūdens resursu aizsardzības konceptuālais plāns” (6) norādīts, ka

  uz nepieciešamību izveidot instrumentu
  ūdens atkalizmantošana apūdeņošanas vai rūpnieciskām vajadzībām ir

  atkārtotas izmantošanas standartu regulēšanai Savienības līmenī un novērst šķēršļus šādas alternatīvas
  ūdensapgādes alternatīva,

  iespējas plaši izplatītai izmantošanai
  , kas pelnījusi Savienības uzmanību.

  jo īpaši var palīdzēt mazināt ūdens trūkumu un apgādes sistēmu neaizsargātību
  . [Gr. 4]

| (4) | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” (7) izklāstīts, kāda ir to pasākumu hierarhiskā kārtība, ko dalībvalstis varētu izmantot, lai tiktu galā ar ūdens trūkumu un sausumu.
  Šajā pašā nolūkā būtu ieteicams Direktīvā 2000/60/EK noteikt saistošu pasākumu hierarhiju pareizai ūdens apsaimniekošanai.
  Tajā minēts, ka reģionos, kuros ir ieviesti visi preventīvie pasākumi atbilstīgi ūdens hierarhijai, bet pieprasījums joprojām pārsniedz pieejamo apjomu, papildu ūdensapgādes infrastruktūru dažos gadījumos, turklāt ņemot vērā rentabilitātes aspektu, var uzskatīt par iespējamo ceļu liela sausuma ietekmes mazināšanai. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(4)

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” (7) izklāstīts, kāda ir to pasākumu hierarhiskā kārtība, ko dalībvalstis varētu izmantot, lai tiktu galā ar ūdens trūkumu un sausumu.
  Šajā pašā nolūkā būtu ieteicams Direktīvā 2000/60/EK noteikt saistošu pasākumu hierarhiju pareizai ūdens apsaimniekošanai.
  Tajā minēts, ka reģionos, kuros ir ieviesti visi preventīvie pasākumi atbilstīgi ūdens hierarhijai, bet pieprasījums joprojām pārsniedz pieejamo apjomu, papildu ūdensapgādes infrastruktūru dažos gadījumos, turklāt ņemot vērā rentabilitātes aspektu, var uzskatīt par iespējamo ceļu liela sausuma ietekmes mazināšanai. [Gr. 5]

| (4a) | Eiropas Parlaments 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā par risinājumu meklēšanu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā
   (8)

  atgādina, ka ūdens resursu apsaimniekošanā priekšroka būtu dodama uz pieprasījumu orientētai pieejai, un uzskata, ka Savienībai ūdens resursu apsaimniekošanā būtu jāīsteno holistiska pieeja, apvienojot pieprasījuma pārvaldības pasākumus un pasākumus, lai optimizētu pašreizējos resursus ūdens ciklā, kā arī pasākumus jaunu resursu radīšanai, un ka šādā pieejā būtu jāintegrē vides, sociālie un ekonomiskie apsvērumi. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4a)

Eiropas Parlaments 2008. gada 9. oktobra rezolūcijā par risinājumu meklēšanu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā
   (8)

  atgādina, ka ūdens resursu apsaimniekošanā priekšroka būtu dodama uz pieprasījumu orientētai pieejai, un uzskata, ka Savienībai ūdens resursu apsaimniekošanā būtu jāīsteno holistiska pieeja, apvienojot pieprasījuma pārvaldības pasākumus un pasākumus, lai optimizētu pašreizējos resursus ūdens ciklā, kā arī pasākumus jaunu resursu radīšanai, un ka šādā pieejā būtu jāintegrē vides, sociālie un ekonomiskie apsvērumi. [Gr. 6]

| (5) | Aprites ekonomikas rīcības plānā (9) Komisija apņēmās veikt virkni pasākumu, ar ko veicinātu attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu, tostarp sagatavot likumdošanas priekšlikumu par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām.
  Komisijai būtu jāatjaunina savs rīcības plāns un ūdens resursi jāsaglabā kā prioritāra intervences jomā. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(5)

Aprites ekonomikas rīcības plānā (9) Komisija apņēmās veikt virkni pasākumu, ar ko veicinātu attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu, tostarp sagatavot likumdošanas priekšlikumu par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām.
  Komisijai būtu jāatjaunina savs rīcības plāns un ūdens resursi jāsaglabā kā prioritāra intervences jomā. [Gr. 7]

| (6) | Uzskata, ka pienācīgi attīrītu notekūdeņu (piemēram, no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijām vai rūpnieciskām stacijām) atkalizmantošana vidi ietekmē mazāk nekā citas alternatīvās ūdensapgādes metodes, piemēram, ūdens resursu pārdale vai ūdens atsāļošana., tomēr šāda veida atkalizmantošanu

  Tomēr šādu atkalizmantošanu
  ,
  kas varētu mazināt ūdens izšķērdēšanu un ļautu ietaupīt ūdeni,
  Savienībā praktizē reti. Zināmā mērā tas skaidrojams ar
  notekūdeņu atkalizmantošanas sistēmas būtiskajām izmaksām,
  to, ka nav vienotu Savienības vidisko vai

  un
  veselības aizsardzības standartu attiecībā uz ūdens atkalizmantošanu, un ka pastāv potenciāli šķēršļi tādu specifisku lauksaimniecības

  — īpaši attiecībā uz lauksaimniecības produktiem — potenciāliem veselības un vides apdraudējumiem un potenciāliem šķēršļiem šādu ar pārgūtu ūdeni apūdeņotu
  produktu brīvai apritei. , kas apūdeņoti ar pārgūtu ūdeni.

  Tajā pašā laikā būtu jāpatur prātā, ka atsevišķās dalībvalstīs apūdeņošanas infrastruktūra ir neatbilstoša vai šādas infrastruktūras nav vispār. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Uzskata, ka pienācīgi attīrītu notekūdeņu (piemēram, no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijām vai rūpnieciskām stacijām) atkalizmantošana vidi ietekmē mazāk nekā citas alternatīvās ūdensapgādes metodes, piemēram, ūdens resursu pārdale vai ūdens atsāļošana., tomēr šāda veida atkalizmantošanu

  Tomēr šādu atkalizmantošanu
  ,
  kas varētu mazināt ūdens izšķērdēšanu un ļautu ietaupīt ūdeni,
  Savienībā praktizē reti. Zināmā mērā tas skaidrojams ar
  notekūdeņu atkalizmantošanas sistēmas būtiskajām izmaksām,
  to, ka nav vienotu Savienības vidisko vai

  un
  veselības aizsardzības standartu attiecībā uz ūdens atkalizmantošanu, un ka pastāv potenciāli šķēršļi tādu specifisku lauksaimniecības

  — īpaši attiecībā uz lauksaimniecības produktiem — potenciāliem veselības un vides apdraudējumiem un potenciāliem šķēršļiem šādu ar pārgūtu ūdeni apūdeņotu
  produktu brīvai apritei. , kas apūdeņoti ar pārgūtu ūdeni.

  Tajā pašā laikā būtu jāpatur prātā, ka atsevišķās dalībvalstīs apūdeņošanas infrastruktūra ir neatbilstoša vai šādas infrastruktūras nav vispār. [Gr. 8]

| (6a) | Ūdens atkalizmantošana varētu veicināt barības vielu, ko satur attīrīti notekūdeņi, atgūšanu, un pārgūta ūdens izmantošana apūdeņošanai lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā varētu būt veids, kā dabiskos bioģeoķīmiskos ciklos atjaunot tādas barības vielas kā slāpeklis, fosfors un kālijs. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Ūdens atkalizmantošana varētu veicināt barības vielu, ko satur attīrīti notekūdeņi, atgūšanu, un pārgūta ūdens izmantošana apūdeņošanai lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā varētu būt veids, kā dabiskos bioģeoķīmiskos ciklos atjaunot tādas barības vielas kā slāpeklis, fosfors un kālijs. [Gr. 9]

| (6b) | Atbilstoši attīrīta pārgūta ūdens izmantošanai apūdeņošanas nolūkā saskaņā ar šo regulu vajadzētu būtu videi nekaitīgai. Tādēļ tai nevajadzētu palielināt slāpekļa un fosfora noplūdi, jo šādu barības vielu pārmērīga koncentrācija izraisa augsnes un virszemes ūdens un gruntsūdens objektu eitrofikāciju, tādējādi nodarot kaitējumu ekosistēmām un veicinot bioloģiskās daudzveidības mazināšanos. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(6b)

Atbilstoši attīrīta pārgūta ūdens izmantošanai apūdeņošanas nolūkā saskaņā ar šo regulu vajadzētu būtu videi nekaitīgai. Tādēļ tai nevajadzētu palielināt slāpekļa un fosfora noplūdi, jo šādu barības vielu pārmērīga koncentrācija izraisa augsnes un virszemes ūdens un gruntsūdens objektu eitrofikāciju, tādējādi nodarot kaitējumu ekosistēmām un veicinot bioloģiskās daudzveidības mazināšanos. [Gr. 10]

| (6c) | Lai garantētu komunālo notekūdeņu resursu efektīvu atkalizmantošanu, būtu jāatzīst, ka ne visu veidu reciklētu ūdeni var izmantot visiem kultūraugiem. Tāpēc lauksaimnieki būtu jāapmāca optimāli izmantot dažādus reciklēta ūdens veidus kultūraugiem, attiecībā uz kuriem izmantotā ūdens kvalitātei nav ietekmes no sabiedrības veselības viedokļa. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(6c)

Lai garantētu komunālo notekūdeņu resursu efektīvu atkalizmantošanu, būtu jāatzīst, ka ne visu veidu reciklētu ūdeni var izmantot visiem kultūraugiem. Tāpēc lauksaimnieki būtu jāapmāca optimāli izmantot dažādus reciklēta ūdens veidus kultūraugiem, attiecībā uz kuriem izmantotā ūdens kvalitātei nav ietekmes no sabiedrības veselības viedokļa. [Gr. 11]

| (7) | Nodrošināt
  līdzvērtīgus
  veselības aizsardzības standartus attiecībā uz tādu lauksaimniecības produktu pārtikas higiēnu, kas apūdeņoti ar pārgūtu ūdeni, ir iespējams tikai tad, ja kvalitātes prasības, kas piemērojamas lauksaimnieciskā apūdeņošanā izmantojamam pārgūtam ūdenim, dalībvalstu starpā būtiski neatšķiras. Prasību saskaņošana arī veicinās iekšējā tirgus efektīvu darbību saistībā ar šādiem produktiem. Tāpēc ir lietderīgi ieviest minimālu saskaņotību, proti, noteikt

  nosakot minimālās prasības attiecībā uz
  ūdens kvalitātes

  kvalitāti, monitoringa biežumu
  un monitoringa minimālās prasības.

  būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem
  . Šīs minimālās prasības sastāvētu no pārgūtajam ūdenim noteiktiem minimālajiem parametriem un citām stingrākām vai papildu prasībām, ko vajadzības gadījumā paredz kompetentās iestādes kopā ar jebkādiem relevantiem preventīviem pasākumiem. Lai noskaidrotu, kādas stingrākas vai papildu prasības jānosaka ūdens kvalitātei,

  Pārgūšanas iekārtas operatoram sadarbībā ar attiecīgajām iesaistītajām personām būtu jāizstrādā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāns, un šim operatoram vajadzētu būt atļautam noteikt stingrākas vai papildu prasības attiecībā uz pārgūtā ūdens kvalitāti.
  Pārgūšanas staciju operatoriem

  iekārtas operatoram sadarbībā vismaz ar pārgūtā ūdens sadales operatoru un pārgūtā ūdens uzglabāšanas operatoru
  būtu jāpilda būtiskākie riska pārvaldības uzdevumi.
  Ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāns būtu pastāvīgi jāatjaunina un jāizstrādā saskaņā ar starptautiski atzītām standartizētām procedūrām.
  Parametru pamatā ir Komisijas Kopīgā pētniecības centra sagatavotais tehniskais ziņojums, un tie atspoguļo starptautiskos standartus ūdens atkalizmantošanas jomā.
  Komisijas Kopīgajam pētniecības centram būtu jāizstrādā parametri un mērīšanas metodes, lai noteiktu mikroplastmasas un farmaceitisko atliekvielu klātbūtni pārgūtā ūdenī. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(7)

Nodrošināt
  līdzvērtīgus
  veselības aizsardzības standartus attiecībā uz tādu lauksaimniecības produktu pārtikas higiēnu, kas apūdeņoti ar pārgūtu ūdeni, ir iespējams tikai tad, ja kvalitātes prasības, kas piemērojamas lauksaimnieciskā apūdeņošanā izmantojamam pārgūtam ūdenim, dalībvalstu starpā būtiski neatšķiras. Prasību saskaņošana arī veicinās iekšējā tirgus efektīvu darbību saistībā ar šādiem produktiem. Tāpēc ir lietderīgi ieviest minimālu saskaņotību, proti, noteikt

  nosakot minimālās prasības attiecībā uz
  ūdens kvalitātes

  kvalitāti, monitoringa biežumu
  un monitoringa minimālās prasības.

  būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem
  . Šīs minimālās prasības sastāvētu no pārgūtajam ūdenim noteiktiem minimālajiem parametriem un citām stingrākām vai papildu prasībām, ko vajadzības gadījumā paredz kompetentās iestādes kopā ar jebkādiem relevantiem preventīviem pasākumiem. Lai noskaidrotu, kādas stingrākas vai papildu prasības jānosaka ūdens kvalitātei,

  Pārgūšanas iekārtas operatoram sadarbībā ar attiecīgajām iesaistītajām personām būtu jāizstrādā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāns, un šim operatoram vajadzētu būt atļautam noteikt stingrākas vai papildu prasības attiecībā uz pārgūtā ūdens kvalitāti.
  Pārgūšanas staciju operatoriem

  iekārtas operatoram sadarbībā vismaz ar pārgūtā ūdens sadales operatoru un pārgūtā ūdens uzglabāšanas operatoru
  būtu jāpilda būtiskākie riska pārvaldības uzdevumi.
  Ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāns būtu pastāvīgi jāatjaunina un jāizstrādā saskaņā ar starptautiski atzītām standartizētām procedūrām.
  Parametru pamatā ir Komisijas Kopīgā pētniecības centra sagatavotais tehniskais ziņojums, un tie atspoguļo starptautiskos standartus ūdens atkalizmantošanas jomā.
  Komisijas Kopīgajam pētniecības centram būtu jāizstrādā parametri un mērīšanas metodes, lai noteiktu mikroplastmasas un farmaceitisko atliekvielu klātbūtni pārgūtā ūdenī. [Gr. 12]

| (7a) | Mikroplastmasas klātbūtne var radīt apdraudējumu cilvēka veselībai un videi. Tādēļ mikroplastmasas izcelšanās avotu, sadales, aprites un ietekmes padziļinātas pārskatīšanas ietvaros notekūdeņu attīrīšanas kontekstā Komisijai būtu jāizstrādā metodika mikroplastmasas satura mērīšanai komunālajos notekūdeņos, kas attīrīti saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK un pārgūti saskaņā ar šo regulu. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(7a)

Mikroplastmasas klātbūtne var radīt apdraudējumu cilvēka veselībai un videi. Tādēļ mikroplastmasas izcelšanās avotu, sadales, aprites un ietekmes padziļinātas pārskatīšanas ietvaros notekūdeņu attīrīšanas kontekstā Komisijai būtu jāizstrādā metodika mikroplastmasas satura mērīšanai komunālajos notekūdeņos, kas attīrīti saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK un pārgūti saskaņā ar šo regulu. [Gr. 13]

| (7b) | Nepietiekami attīrītu notekūdeņu izmantošana sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ielu tīrīšanai vai parku un golfa laukumu apūdeņošanai, var būt kaitīga veselībai. Tādēļ Komisijai būtu jānosaka kvalitātes mērķi attiecībā uz ūdens atkalizmantošanu sabiedriskiem pakalpojumiem, lai aizsargātu cilvēka un dzīvnieku veselību, kā arī gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu kvalitāti. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(7b)

Nepietiekami attīrītu notekūdeņu izmantošana sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ielu tīrīšanai vai parku un golfa laukumu apūdeņošanai, var būt kaitīga veselībai. Tādēļ Komisijai būtu jānosaka kvalitātes mērķi attiecībā uz ūdens atkalizmantošanu sabiedriskiem pakalpojumiem, lai aizsargātu cilvēka un dzīvnieku veselību, kā arī gruntsūdeņu un virszemes ūdeņu kvalitāti. [Gr. 14]

| (7c) | Nosakot kvalitātes prasības attiecībā uz apūdeņošanai izmantotu ūdeni, būtu jāņem vērā zinātnes attīstība, jo īpaši attiecībā uz mikropiesārņotāju un jaunu nesen parādījušos vielu testēšanu, lai garantētu drošu ūdens izmantošanu un aizsargātu vidi un sabiedrības veselību. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(7c)

Nosakot kvalitātes prasības attiecībā uz apūdeņošanai izmantotu ūdeni, būtu jāņem vērā zinātnes attīstība, jo īpaši attiecībā uz mikropiesārņotāju un jaunu nesen parādījušos vielu testēšanu, lai garantētu drošu ūdens izmantošanu un aizsargātu vidi un sabiedrības veselību. [Gr. 15]

| (7d) | Nosakot ūdens kvalitātes prasības, būtu jāņem vērā veiktie eksperimenti, it īpaši attiecībā uz notekūdeņu dūņu un metanizācijas efluentu izmantošanu lauksaimniecībā. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(7d)

Nosakot ūdens kvalitātes prasības, būtu jāņem vērā veiktie eksperimenti, it īpaši attiecībā uz notekūdeņu dūņu un metanizācijas efluentu izmantošanu lauksaimniecībā. [Gr. 16]

| (8) | Ja tiktu ievērotas ūdens atkalizmantošanas minimālās prasības, tas palīdzētu

  Ūdens atkalizmantošanas minimālo prasību ievērošanai būtu jāatbilst Savienības ūdens politikai un jāpalīdz
  sasniegt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 6. mērķi — nodrošināt ūdens un sanitārijas pieejamību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu ikvienam, kā arī visā pasaulē ievērojami kāpināt ūdens reciklēšanu un
  tā
  drošu atkalizmantošanu
  , lai veicinātu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķa Nr. 12 — kas attiecas uz ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu — sasniegšanu
  . Bez tam viens no šīs regulas uzdevumiem ir nodrošināt, ka tiek īstenots arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pants par vides aizsardzību. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(8)

Ja tiktu ievērotas ūdens atkalizmantošanas minimālās prasības, tas palīdzētu

  Ūdens atkalizmantošanas minimālo prasību ievērošanai būtu jāatbilst Savienības ūdens politikai un jāpalīdz
  sasniegt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 6. mērķi — nodrošināt ūdens un sanitārijas pieejamību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu ikvienam, kā arī visā pasaulē ievērojami kāpināt ūdens reciklēšanu un
  tā
  drošu atkalizmantošanu
  , lai veicinātu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķa Nr. 12 — kas attiecas uz ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu — sasniegšanu
  . Bez tam viens no šīs regulas uzdevumiem ir nodrošināt, ka tiek īstenots arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pants par vides aizsardzību. [Gr. 17]

| (8a) | Kvalitātes prasības attiecībā uz dzeramos ūdeni ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) .../...
   (10)

  . Lai nepieļautu dzeramā ūdens kvalitātes pasliktināšanos, dalībvalstīm būtu jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens ieguvei izmantotie ūdens resursi nav piesārņoti ar pārgūtu ūdeni. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(8a)

Kvalitātes prasības attiecībā uz dzeramos ūdeni ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) .../...
   (10)

  . Lai nepieļautu dzeramā ūdens kvalitātes pasliktināšanos, dalībvalstīm būtu jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens ieguvei izmantotie ūdens resursi nav piesārņoti ar pārgūtu ūdeni. [Gr. 18]

| (8b) | Dažos gadījumos pārgūšanas iekārtu operatori pirms pārgūtā ūdens piegādes nākamajiem ķēdes dalībniekiem, tādiem kā pārgūtā ūdens sadales operatori, pārgūtā ūdens uzglabāšanas operatori vai galaizmantotāji, pārgūto ūdeni joprojām transportē un uzglabā aiz pārgūšanas iekārtas izejas punkta. Ir jānosaka atbilstības punkts, lai precizētu, kur beidzas pārgūšanas iekārtu operatora atbildība un kur sākas nākamā ķēdes dalībnieka atbildība. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(8b)

Dažos gadījumos pārgūšanas iekārtu operatori pirms pārgūtā ūdens piegādes nākamajiem ķēdes dalībniekiem, tādiem kā pārgūtā ūdens sadales operatori, pārgūtā ūdens uzglabāšanas operatori vai galaizmantotāji, pārgūto ūdeni joprojām transportē un uzglabā aiz pārgūšanas iekārtas izejas punkta. Ir jānosaka atbilstības punkts, lai precizētu, kur beidzas pārgūšanas iekārtu operatora atbildība un kur sākas nākamā ķēdes dalībnieka atbildība. [Gr. 19]

| (9) | Riska pārvaldībai būtu jāietver gan proaktīva risku identificēšana un pārvaldība, gan tāda pārgūta ūdens sagatavošanas
  , sadales, uzglabāšanas un izmantošanas
  koncepcija, kura kvalitāte atbilst konkrētu izmantojumu vajadzībām. Riska novērtējumā būtu jābalstās uz būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem
  un arī uz piesardzības principa stingru piemērošanu
  , un tajā būtu jānorāda jebkādas tādas ūdens kvalitātes prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu vides, cilvēka veselības un dzīvnieku veselības aizsardzību.
  Riska pārvaldībai vajadzētu būt visu attiecīgo ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā iesaistīto personu kopīgai atbildībai. Iesaistīto personu loma un atbildība būtu skaidri jānorāda ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā. Piešķirot atļauju, kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai attiecīgās ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā iesaistītās personas veiktu turpmākus riska pārvaldības pasākumus. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(9)

Riska pārvaldībai būtu jāietver gan proaktīva risku identificēšana un pārvaldība, gan tāda pārgūta ūdens sagatavošanas
  , sadales, uzglabāšanas un izmantošanas
  koncepcija, kura kvalitāte atbilst konkrētu izmantojumu vajadzībām. Riska novērtējumā būtu jābalstās uz būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem
  un arī uz piesardzības principa stingru piemērošanu
  , un tajā būtu jānorāda jebkādas tādas ūdens kvalitātes prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu vides, cilvēka veselības un dzīvnieku veselības aizsardzību.
  Riska pārvaldībai vajadzētu būt visu attiecīgo ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā iesaistīto personu kopīgai atbildībai. Iesaistīto personu loma un atbildība būtu skaidri jānorāda ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā. Piešķirot atļauju, kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai attiecīgās ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā iesaistītās personas veiktu turpmākus riska pārvaldības pasākumus. [Gr. 20]

| (9a) | Sadarbība un mijiedarbība starp dažādajām ūdens pārgūšanā iesaistītajām personām būtu jāizvirza par priekšnosacījumu pārgūšanas procedūru noteikšanai saskaņā ar prasībām attiecībā uz konkrētiem izmantojumiem un lai varētu plānot pārgūta ūdens piegādi atbilstoši galaizmantotāju pieprasījumam. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(9a)

Sadarbība un mijiedarbība starp dažādajām ūdens pārgūšanā iesaistītajām personām būtu jāizvirza par priekšnosacījumu pārgūšanas procedūru noteikšanai saskaņā ar prasībām attiecībā uz konkrētiem izmantojumiem un lai varētu plānot pārgūta ūdens piegādi atbilstoši galaizmantotāju pieprasījumam. [Gr. 21]

| (10) | Lai patiešām aizsargātu vidi
  , tostarp augsnes kvalitāti,
  un cilvēka veselību, pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatoriem vajadzētu būt primāri atbildīgiem par pārgūtā ūdens kvalitāti
  atbilstības punktā
  . Lai izpildītu minimālās prasības un jebkādus kompetentās iestādes noteiktos

  noteiktus
  papildu nosacījumus, pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatoriem vajadzētu veikt

  būtu jāveic
  pārgūtā ūdens kvalitātes monitoringu.

  monitorings saskaņā ar minimālajām prasībām un jebkādiem kompetentās iestādes noteiktiem papildu nosacījumiem
  . Tāpēc ir lietderīgi noteikt minimālās monitoringa prasības, proti, prasības par parastā (rutīnas) monitoringa biežumu un validācijas monitoringa grafiku un veikuma mērķrādītājiem. Dažas no parastā (rutīnas) monitoringa prasībām ir noteiktas saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(10)

Lai patiešām aizsargātu vidi
  , tostarp augsnes kvalitāti,
  un cilvēka veselību, pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatoriem vajadzētu būt primāri atbildīgiem par pārgūtā ūdens kvalitāti
  atbilstības punktā
  . Lai izpildītu minimālās prasības un jebkādus kompetentās iestādes noteiktos

  noteiktus
  papildu nosacījumus, pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatoriem vajadzētu veikt

  būtu jāveic
  pārgūtā ūdens kvalitātes monitoringu.

  monitorings saskaņā ar minimālajām prasībām un jebkādiem kompetentās iestādes noteiktiem papildu nosacījumiem
  . Tāpēc ir lietderīgi noteikt minimālās monitoringa prasības, proti, prasības par parastā (rutīnas) monitoringa biežumu un validācijas monitoringa grafiku un veikuma mērķrādītājiem. Dažas no parastā (rutīnas) monitoringa prasībām ir noteiktas saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK. [Gr. 22]

| (11) | Ir jānodrošina pārgūtā ūdens droša
  piegāde, uzglabāšana un
  izmantošana, jo tas veicinās ūdens atkalizmantošanu

  tādējādi veicinot ūdens atkalizmantošanas attīstību
  Savienības līmenī
  , mudinot jo īpaši Savienības lauksaimniekus pieņemt šo praksi
  un vairos

  vairojot
  sabiedrības uzticēšanos tai.
  Izmantoto attīrīto notekūdeņu apjomam, veidam, apstrādes metodēm un raksturlielumiem — neatkarīgi no tā, kā tie tiek izmantoti, — vajadzētu būt tādam, ka to apstrāde, izmantošana un uzglabāšana, tostarp izsmidzināšana, pilienveida apūdeņošana, ar uzglabāšanu vai bez tās, nedz tieši, nedz netieši neietekmē cilvēka vai dzīvnieku veselību un augsnes un ūdens vides kvalitāti īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā.
  Tāpēc pārgūta ūdens piegāde
  un uzglabāšana
  konkrētiem izmantojumiem būtu atļaujama tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstu kompetentās iestādes ir piešķīrušas atļauju. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju Savienības līmenī, izsekojamību un pārredzamību, būtiskākie noteikumi attiecībā uz šādu atļauju būtu jānosaka Savienības līmenī. Tomēr atļauju piešķiršanas kārtība būtu sīkāk jānosaka pašām dalībvalstīm
  , kuru kompetentās iestādes pašas ir atbildīgas par tādu risku novērtēšanu, kuri ir saistīti ar ūdens atkalizmantošanu
  . Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļauju piešķiršanā izmantot jau esošās procedūras, kas būtu jāpielāgo tā, lai tiktu ņemtas vērā ar šo regulu ieviestās prasības. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(11)

Ir jānodrošina pārgūtā ūdens droša
  piegāde, uzglabāšana un
  izmantošana, jo tas veicinās ūdens atkalizmantošanu

  tādējādi veicinot ūdens atkalizmantošanas attīstību
  Savienības līmenī
  , mudinot jo īpaši Savienības lauksaimniekus pieņemt šo praksi
  un vairos

  vairojot
  sabiedrības uzticēšanos tai.
  Izmantoto attīrīto notekūdeņu apjomam, veidam, apstrādes metodēm un raksturlielumiem — neatkarīgi no tā, kā tie tiek izmantoti, — vajadzētu būt tādam, ka to apstrāde, izmantošana un uzglabāšana, tostarp izsmidzināšana, pilienveida apūdeņošana, ar uzglabāšanu vai bez tās, nedz tieši, nedz netieši neietekmē cilvēka vai dzīvnieku veselību un augsnes un ūdens vides kvalitāti īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā.
  Tāpēc pārgūta ūdens piegāde
  un uzglabāšana
  konkrētiem izmantojumiem būtu atļaujama tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstu kompetentās iestādes ir piešķīrušas atļauju. Lai nodrošinātu saskaņotu pieeju Savienības līmenī, izsekojamību un pārredzamību, būtiskākie noteikumi attiecībā uz šādu atļauju būtu jānosaka Savienības līmenī. Tomēr atļauju piešķiršanas kārtība būtu sīkāk jānosaka pašām dalībvalstīm
  , kuru kompetentās iestādes pašas ir atbildīgas par tādu risku novērtēšanu, kuri ir saistīti ar ūdens atkalizmantošanu
  . Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļauju piešķiršanā izmantot jau esošās procedūras, kas būtu jāpielāgo tā, lai tiktu ņemtas vērā ar šo regulu ieviestās prasības. [Gr. 23]

| (11a) | Pārgūta ūdens piegāde un uzglabāšana, kā arī tā izmantošana galaizmantotāju vajadzībām ir neatņemama daļa no ūdens atkalizmantošanas sistēmas. Izmaiņas ūdens sastāvā pārgūtā ūdens piegādes un uzglabāšanas procesā var negatīvi ietekmēt tā ķīmisko un bioloģisko kvalitāti. Pārgūtais ūdens būtu atbilstoši jāizmanto, ņemot vērā pārgūtā ūdens kategorijas, kultūraugu īpašības un apūdeņošanas metodes. Nosakot būtiskākos riska pārvaldības uzdevumus, būtu jāņem vērā iespējamā negatīvā ietekme uz veselību un vides matricām, kas saistītas ar pārgūtā ūdens piegādi, uzglabāšanu un paredzēto izmantošanu. Šajā sakarā Komisijai būtu jāizstrādā norādījumu dokumenti, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm pārgūtā ūdens piegādes, uzglabāšanas un izmantošanas kontroles un monitoringa veikšanā. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(11a)

Pārgūta ūdens piegāde un uzglabāšana, kā arī tā izmantošana galaizmantotāju vajadzībām ir neatņemama daļa no ūdens atkalizmantošanas sistēmas. Izmaiņas ūdens sastāvā pārgūtā ūdens piegādes un uzglabāšanas procesā var negatīvi ietekmēt tā ķīmisko un bioloģisko kvalitāti. Pārgūtais ūdens būtu atbilstoši jāizmanto, ņemot vērā pārgūtā ūdens kategorijas, kultūraugu īpašības un apūdeņošanas metodes. Nosakot būtiskākos riska pārvaldības uzdevumus, būtu jāņem vērā iespējamā negatīvā ietekme uz veselību un vides matricām, kas saistītas ar pārgūtā ūdens piegādi, uzglabāšanu un paredzēto izmantošanu. Šajā sakarā Komisijai būtu jāizstrādā norādījumu dokumenti, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm pārgūtā ūdens piegādes, uzglabāšanas un izmantošanas kontroles un monitoringa veikšanā. [Gr. 24]

| (11b) | Ja ir nepieciešami pārgūta ūdens sadales operators un pārgūta ūdens uzglabāšanas operators, ikviena šāda operatora darbības priekšnosacījumam vajadzētu būt atļaujas saņemšanai. Ja ir izpildītas visas atļaujas saņemšanai nepieciešamās prasības, dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāizsniedz atļauja, kurai būtu jāietver visi riska novērtējumā noteiktie nosacījumi un pasākumi, kas nepieciešami, lai garantētu galaizmantotājiem paredzēta pārgūta ūdens drošu sadali un uzglabāšanu. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(11b)

Ja ir nepieciešami pārgūta ūdens sadales operators un pārgūta ūdens uzglabāšanas operators, ikviena šāda operatora darbības priekšnosacījumam vajadzētu būt atļaujas saņemšanai. Ja ir izpildītas visas atļaujas saņemšanai nepieciešamās prasības, dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāizsniedz atļauja, kurai būtu jāietver visi riska novērtējumā noteiktie nosacījumi un pasākumi, kas nepieciešami, lai garantētu galaizmantotājiem paredzēta pārgūta ūdens drošu sadali un uzglabāšanu. [Gr. 25]

| (12) | Šīs regulas noteikumi papildina prasības citos Savienības tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz iespējamiem veselības un vidiskajiem riskiem. Lai nodrošinātu, ka iespējamie riski cilvēka
  , dzīvnieku
  un dzīvnieku

  augu
  veselībai
  papildus attiecīgā gadījumā ar vides aizsardzību saistītiem riskiem
  tiek risināti ar holistisku pieeju, pārgūšanas staciju operatoriem un kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā

  jāievēro
  prasības
  , kas noteiktas
  citos relevantos

  attiecīgos
  Savienības tiesību aktos, proti, Padomes Direktīvās 86/278/EEK (11), 91/676/EEK (12) un 98/83/EK (13), Direktīvās 91/271/EEK un 2000/60/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 178/2002 (14), (EK) Nr. 852/2004 (15), (EK) Nr. 183/2005 (16), (EK) Nr. 396/2005 (17) un (EK) Nr. 1069/2009 (18), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/7/EK (19), 2006/118/EK (20), 2008/105/EK (21) un 2011/92/ES (22), Komisijas Regulās (EK) Nr. 2073/2005 (23), (EK) Nr. 1881/2006 (24) un (ES) Nr. 142/2011 (25). [Gr. 26] |
| --- | --- |

(12)

Šīs regulas noteikumi papildina prasības citos Savienības tiesību aktos, jo īpaši attiecībā uz iespējamiem veselības un vidiskajiem riskiem. Lai nodrošinātu, ka iespējamie riski cilvēka
  , dzīvnieku
  un dzīvnieku

  augu
  veselībai
  papildus attiecīgā gadījumā ar vides aizsardzību saistītiem riskiem
  tiek risināti ar holistisku pieeju, pārgūšanas staciju operatoriem un kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā

  jāievēro
  prasības
  , kas noteiktas
  citos relevantos

  attiecīgos
  Savienības tiesību aktos, proti, Padomes Direktīvās 86/278/EEK (11), 91/676/EEK (12) un 98/83/EK (13), Direktīvās 91/271/EEK un 2000/60/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 178/2002 (14), (EK) Nr. 852/2004 (15), (EK) Nr. 183/2005 (16), (EK) Nr. 396/2005 (17) un (EK) Nr. 1069/2009 (18), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/7/EK (19), 2006/118/EK (20), 2008/105/EK (21) un 2011/92/ES (22), Komisijas Regulās (EK) Nr. 2073/2005 (23), (EK) Nr. 1881/2006 (24) un (ES) Nr. 142/2011 (25). [Gr. 26]

| (12a) | Šīs regulas piemērošanas nolūkā būtu jāparedz iespēja komunālo notekūdeņu attīrīšanas un pārgūšanas darbības veikt vienā fiziskā vietā, izmantojot vienu iekārtu vai dažādas atsevišķas iekārtas. Turklāt būtu jāparedz, ka ūdens attīrīšanas iekārtas operators un ūdens pārgūšanas iekārtas operators var būt viena un tā pati persona. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(12a)

Šīs regulas piemērošanas nolūkā būtu jāparedz iespēja komunālo notekūdeņu attīrīšanas un pārgūšanas darbības veikt vienā fiziskā vietā, izmantojot vienu iekārtu vai dažādas atsevišķas iekārtas. Turklāt būtu jāparedz, ka ūdens attīrīšanas iekārtas operators un ūdens pārgūšanas iekārtas operators var būt viena un tā pati persona. [Gr. 27]

| (13) | Regulā (EK) Nr. 852/2004 ir noteiktas vispārīgās prasības pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmumiem, un tā aptver cilvēka patēriņam paredzētas pārtikas ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un laišanu tirgū. Minētā regula veltīta pārtikas sanitārajai kvalitātei, un viens no tās galvenajiem principiem ir tāds, ka primāro atbildību par pārtikas nekaitīgumu uzņemas pārtikas apritē iesaistītais uzņēmums. Par minēto regulu sagatavoti arī sīki norādījumi, un te īpaši jāmin Komisijas paziņojums “Vadlīnijas par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu” (2017/C 163/01). Šajā regulā paredzētie pārgūtā ūdens veikuma mērķrādītāji neliedz pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem panākt tādu ūdens kvalitāti, kas nepieciešama, lai izpildītu Regulu (EK) Nr. 852/2004, proti, vēlākos posmos izmantot vairākus ūdens attīrīšanas paņēmienus vienus pašus vai kombinācijā ar citiem paņēmieniem, kas nav attīrīšana. |
| --- | --- |

(13)

Regulā (EK) Nr. 852/2004 ir noteiktas vispārīgās prasības pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmumiem, un tā aptver cilvēka patēriņam paredzētas pārtikas ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un laišanu tirgū. Minētā regula veltīta pārtikas sanitārajai kvalitātei, un viens no tās galvenajiem principiem ir tāds, ka primāro atbildību par pārtikas nekaitīgumu uzņemas pārtikas apritē iesaistītais uzņēmums. Par minēto regulu sagatavoti arī sīki norādījumi, un te īpaši jāmin Komisijas paziņojums “Vadlīnijas par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu” (2017/C 163/01). Šajā regulā paredzētie pārgūtā ūdens veikuma mērķrādītāji neliedz pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem panākt tādu ūdens kvalitāti, kas nepieciešama, lai izpildītu Regulu (EK) Nr. 852/2004, proti, vēlākos posmos izmantot vairākus ūdens attīrīšanas paņēmienus vienus pašus vai kombinācijā ar citiem paņēmieniem, kas nav attīrīšana.

| (13a) | Lai labāk veicinātu ūdens atkalizmantošanas darbības, konkrētu izmantošanas veidu norādīšanai šajā regulā nevajadzētu liegt dalībvalstīm iespēju pārgūto ūdeni izmantot citiem mērķiem, tostarp atkalizmantošanu rūpnieciskiem, ar komunālajiem pakalpojumiem saistītiem un ar vidi saistītiem mērķiem ar noteikumu, ka dalībvalstis nodrošina, ka tiek pildīts pienākums nodrošināt augstu cilvēka un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(13a)

Lai labāk veicinātu ūdens atkalizmantošanas darbības, konkrētu izmantošanas veidu norādīšanai šajā regulā nevajadzētu liegt dalībvalstīm iespēju pārgūto ūdeni izmantot citiem mērķiem, tostarp atkalizmantošanu rūpnieciskiem, ar komunālajiem pakalpojumiem saistītiem un ar vidi saistītiem mērķiem ar noteikumu, ka dalībvalstis nodrošina, ka tiek pildīts pienākums nodrošināt augstu cilvēka un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni. [Gr. 28]

| (14) | Lai vairotu uzticēšanos ūdens atkalizmantošanai, būtu jāinformē sabiedrība.
  Skaidras, visaptverošanas un atjauninātas
  informācijas par ūdens atkalizmantošanu publiskošanai būtu jānodrošina aizvien lielāka pārredzamība un izsekojamība, un tā arī varētu sevišķi noderēt citām attiecīgajām iestādēm, kuras skar konkrētais ūdens atkalizmantojums.
  Lai veicinātu ūdens atkalizmantošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek izstrādātas īpašas dažādām iesaistītajām personām pielāgotas informatīvas izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķis ir uzlabot šo personu informētību par pilsētu ūdens aprites ciklu, nepieciešamību pēc ūdens atkalizmantošanas un no tās izrietošajām priekšrocībām, tādējādi veicinot to, ka ieinteresētās personas pieņem atkalizmantošanuas praksi un iesaistās tajā. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(14)

Lai vairotu uzticēšanos ūdens atkalizmantošanai, būtu jāinformē sabiedrība.
  Skaidras, visaptverošanas un atjauninātas
  informācijas par ūdens atkalizmantošanu publiskošanai būtu jānodrošina aizvien lielāka pārredzamība un izsekojamība, un tā arī varētu sevišķi noderēt citām attiecīgajām iestādēm, kuras skar konkrētais ūdens atkalizmantojums.
  Lai veicinātu ūdens atkalizmantošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek izstrādātas īpašas dažādām iesaistītajām personām pielāgotas informatīvas izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķis ir uzlabot šo personu informētību par pilsētu ūdens aprites ciklu, nepieciešamību pēc ūdens atkalizmantošanas un no tās izrietošajām priekšrocībām, tādējādi veicinot to, ka ieinteresētās personas pieņem atkalizmantošanuas praksi un iesaistās tajā. [Gr. 29]

| (14a) | Lauksaimnieciskajā apūdeņošanā iesaistīto galaizmantotāju izglītošanai un apmācībai ir svarīga nozīme kā preventīvu pasākumu īstenošanas un uzturēšanas komponentiem. Galaizmantotāji būtu pilnībā jāinformē par pārgūta ūdens atbilstošu izmantošanu, jo tie ir īpaši neaizsargāti. Būtu jāīsteno virkne ar iedarbību uz cilvēkiem saistītu preventīvu pasākumu, piemēram, individuālu aizsardzības līdzekļu izmantošana, roku mazgāšana un personīgā higiēna. Šādu pasākumu pienācīgas piemērošanas uzraudzībai vajadzētu būt daļai no būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(14a)

Lauksaimnieciskajā apūdeņošanā iesaistīto galaizmantotāju izglītošanai un apmācībai ir svarīga nozīme kā preventīvu pasākumu īstenošanas un uzturēšanas komponentiem. Galaizmantotāji būtu pilnībā jāinformē par pārgūta ūdens atbilstošu izmantošanu, jo tie ir īpaši neaizsargāti. Būtu jāīsteno virkne ar iedarbību uz cilvēkiem saistītu preventīvu pasākumu, piemēram, individuālu aizsardzības līdzekļu izmantošana, roku mazgāšana un personīgā higiēna. Šādu pasākumu pienācīgas piemērošanas uzraudzībai vajadzētu būt daļai no būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem. [Gr. 30]

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK (26) mērķis ir dalībvalstīs garantēt pieeju vidiskajai informācijai saskaņā ar Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (27) (Orhūsas konvenciju). Direktīvā 2003/4/EK noteikti plaši pienākumi vidisko informāciju gan darīt pieejamu pēc pieprasījuma, gan to aktīvi izplatīt. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (28) attiecas uz dalīšanos ar telpisko informāciju, tostarp datu kopām par dažādiem vidiskiem jautājumiem. Ir svarīgi, lai šīs regulas noteikumi par piekļuvi informācijai un datu koplietošanas kārtību minētās direktīvas papildinātu, nevis veidotu atsevišķu tiesisko režīmu. Tāpēc šīs regulas noteikumi par informācijas sniegšanu sabiedrībai un par īstenošanas monitoringu nedrīkstētu skart Direktīvas 2003/4/EK un 2007/2/EK. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK (26) mērķis ir dalībvalstīs garantēt pieeju vidiskajai informācijai saskaņā ar Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (27) (Orhūsas konvenciju). Direktīvā 2003/4/EK noteikti plaši pienākumi vidisko informāciju gan darīt pieejamu pēc pieprasījuma, gan to aktīvi izplatīt. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (28) attiecas uz dalīšanos ar telpisko informāciju, tostarp datu kopām par dažādiem vidiskiem jautājumiem. Ir svarīgi, lai šīs regulas noteikumi par piekļuvi informācijai un datu koplietošanas kārtību minētās direktīvas papildinātu, nevis veidotu atsevišķu tiesisko režīmu. Tāpēc šīs regulas noteikumi par informācijas sniegšanu sabiedrībai un par īstenošanas monitoringu nedrīkstētu skart Direktīvas 2003/4/EK un 2007/2/EK.

| (16) | Lai esošās minimālās prasības un būtiskākos riska pārvaldības pasākumus pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam, Komisijai būtu deleģējamas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, ar kuriem groza minimālās prasības un būtiskākos riska pārvaldības uzdevumus
  , tajā pašā laikā neapdraudot pienācīgi apstrādātu notekūdeņu atkalizmantošanas iespējas
  . Turklāt, lai nodrošinātu vides un cilvēka veselības augsta līmeņa aizsardzību, Komisijai būtu jābūt iespējai pieņemt deleģētos aktus, ar ko pieņem tehniskās specifikācijas, ar kurām papildina būtiskos riska pārvaldības uzdevumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (29). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(16)

Lai esošās minimālās prasības un būtiskākos riska pārvaldības pasākumus pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam, Komisijai būtu deleģējamas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, ar kuriem groza minimālās prasības un būtiskākos riska pārvaldības uzdevumus
  , tajā pašā laikā neapdraudot pienācīgi apstrādātu notekūdeņu atkalizmantošanas iespējas
  . Turklāt, lai nodrošinātu vides un cilvēka veselības augsta līmeņa aizsardzību, Komisijai būtu jābūt iespējai pieņemt deleģētos aktus, ar ko pieņem tehniskās specifikācijas, ar kurām papildina būtiskos riska pārvaldības uzdevumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (29). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 31]

| (17) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai vajadzētu piešķirt īstenošanas pilnvaras pieņemt sīkus noteikumus par tās informācijas formātu un izklāstu, kas dalībvalstīm jāsniedz sabiedrībai, par tās informācijas formātu un izklāstu, kas dalībvalstīm jāsniedz par šīs regulas īstenošanas monitoringu, un par Eiropas Vides aģentūras sagatavotā Savienības mēroga pārskata formātu un izklāstu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (30). |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai vajadzētu piešķirt īstenošanas pilnvaras pieņemt sīkus noteikumus par tās informācijas formātu un izklāstu, kas dalībvalstīm jāsniedz sabiedrībai, par tās informācijas formātu un izklāstu, kas dalībvalstīm jāsniedz par šīs regulas īstenošanas monitoringu, un par Eiropas Vides aģentūras sagatavotā Savienības mēroga pārskata formātu un izklāstu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (30).

| (18) | Kompetentajām iestādēm būtu jāverificē, vai pārgūtais ūdens atbilst atļaujā izklāstītajiem nosacījumiem. Ja konstatēta neatbilstība, tām būtu jāprasa, lai pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators veic atbilstības atjaunošanai nepieciešamos pasākumus. Ja neatbilstība
  pārsniedz noteiktās maksimālās vērtības un tā rezultātā
  rada nopietnu

  būtisku
  risku videi vai cilvēka veselībai, pārgūšanas stacijas

  iekārtu
  operatoriem būtu nekavējoties jāaptur jebkādas turpmākas pārgūtā ūdens piegāde.
  Kompetentajām iestādēm būtu cieši jāsadarbojas ar galaizmantotājiem, lai atvieglotu pienācīgi attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu. Kompetentajām iestādēm būtu jākontrolē un jāuzrauga pārgūtā ūdens piegāde, uzglabāšana un izmantošana, ņemot vērā attiecīgos veselības un vides apdraudējumus. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(18)

Kompetentajām iestādēm būtu jāverificē, vai pārgūtais ūdens atbilst atļaujā izklāstītajiem nosacījumiem. Ja konstatēta neatbilstība, tām būtu jāprasa, lai pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators veic atbilstības atjaunošanai nepieciešamos pasākumus. Ja neatbilstība
  pārsniedz noteiktās maksimālās vērtības un tā rezultātā
  rada nopietnu

  būtisku
  risku videi vai cilvēka veselībai, pārgūšanas stacijas

  iekārtu
  operatoriem būtu nekavējoties jāaptur jebkādas turpmākas pārgūtā ūdens piegāde.
  Kompetentajām iestādēm būtu cieši jāsadarbojas ar galaizmantotājiem, lai atvieglotu pienācīgi attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu. Kompetentajām iestādēm būtu jākontrolē un jāuzrauga pārgūtā ūdens piegāde, uzglabāšana un izmantošana, ņemot vērā attiecīgos veselības un vides apdraudējumus. [Gr. 32]

| (19) | Kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas ar citām relevantajām iestādēm, proti, jāapmainās ar informāciju, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām Savienības un valstu prasībām. |
| --- | --- |

(19)

Kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas ar citām relevantajām iestādēm, proti, jāapmainās ar informāciju, lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām Savienības un valstu prasībām.

| (20) | Dalībvalstu iesniegtie dati ir ļoti vajadzīgi, lai Komisija varētu monitorēt un novērtēt regulējuma spēju sasniegt iecerētos mērķus. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstu iesniegtie dati ir ļoti vajadzīgi, lai Komisija varētu monitorēt un novērtēt regulējuma spēju sasniegt iecerētos mērķus.

| (21) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai būtu šī regula jāizvērtē. Izvērtēšanu vajadzētu veikt, pamatojoties uz pieciem kritērijiem — lietderību, efektivitāti, būtiskumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību —, un tai būtu jāveido pamats iespējamo turpmāko pasākumu ietekmes novērtējumiem. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai būtu šī regula jāizvērtē. Izvērtēšanu vajadzētu veikt, pamatojoties uz pieciem kritērijiem — lietderību, efektivitāti, būtiskumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību —, un tai būtu jāveido pamats iespējamo turpmāko pasākumu ietekmes novērtējumiem.

| (22) | Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju ieinteresētajiem sabiedrības locekļiem vajadzētu būt iespējai vērsties tiesu iestādēs, lai tiktu labāk aizsargātas tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju ieinteresētajiem sabiedrības locekļiem vajadzētu būt iespējai vērsties tiesu iestādēs, lai tiktu labāk aizsargātas tiesības dzīvot veselībai un labklājībai piemērotā vidē.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

| (24) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, aizsargāt vidi un cilvēka veselību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, aizsargāt vidi un cilvēka veselību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (25) | Ir nepieciešams paredzēt pienācīgu laiku, lai dalībvalstis varētu izveidot administratīvo infrastruktūru, kas nepieciešama šīs regulas piemērošanai, bet operatori — sagatavoties jauno noteikumi piemērošanai. |
| --- | --- |

(25)

Ir nepieciešams paredzēt pienācīgu laiku, lai dalībvalstis varētu izveidot administratīvo infrastruktūru, kas nepieciešama šīs regulas piemērošanai, bet operatori — sagatavoties jauno noteikumi piemērošanai.

| (25a) | Lai pēc iespējas vairāk attīstītu un veicinātu pienācīgi attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu, Eiropas Savienībai ar programmas “Apvārsnis Eiropa” palīdzību būtu jāatbalsta pētniecība un izstrāde šajā jomā nolūkā panākt ievērojamus uzlabojumus attiecībā uz pienācīgi attīrītu notekūdeņu drošumu un dzīvotspējīgiem izmantošanas paņēmieniem. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(25a)

Lai pēc iespējas vairāk attīstītu un veicinātu pienācīgi attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu, Eiropas Savienībai ar programmas “Apvārsnis Eiropa” palīdzību būtu jāatbalsta pētniecība un izstrāde šajā jomā nolūkā panākt ievērojamus uzlabojumus attiecībā uz pienācīgi attīrītu notekūdeņu drošumu un dzīvotspējīgiem izmantošanas paņēmieniem. [Gr. 33]

| (25b) | Lai efektīvi aizsargātu vidi un cilvēka veselību, dalībvalstīm sadarbībā ar ieinteresētajām personām būtu jāievieš augsnes kvalitātes pārbaudes īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(25b)

Lai efektīvi aizsargātu vidi un cilvēka veselību, dalībvalstīm sadarbībā ar ieinteresētajām personām būtu jāievieš augsnes kvalitātes pārbaudes īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā. [Gr. 34]

| (25c) | Šīs regulas mērķis ir veicināt ūdens ilgtspējīgu izmantošanu. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisijai būtu jāuzņemas izmantot Savienības programmas, tostarp LIFE programmu, lai atbalstītu vietējās iniciatīvas, kuras paredz pienācīgi attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(25c)

Šīs regulas mērķis ir veicināt ūdens ilgtspējīgu izmantošanu. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisijai būtu jāuzņemas izmantot Savienības programmas, tostarp LIFE programmu, lai atbalstītu vietējās iniciatīvas, kuras paredz pienācīgi attīrītu notekūdeņu atkalizmantošanu. [Gr. 35]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un mērķis

1.   Šajā regulā ir noteiktas
  pārgūta
  ūdens kvalitātes un monitoringa minimālās prasības un pienākums veikt norādītos būtiskākos riska pārvaldības uzdevumus ar mērķi nodrošināt attīrītu komunālo notekūdeņu drošu atkalizmantošanu integrētas ūdens resursu apsaimniekošanas kontekstā
  , un tā veicina Direktīvā 2000/60/EK noteikto mērķu sasniegšanu
  . [Gr. 36]

2.   Šīs regulas mērķis ir garantēt, ka pārgūtais ūdens ir droši izmantojams paredzētajām vajadzībām,

  tam paredzētajam nolūkam
  , un tādējādi koordinēti visā Savienībā nodrošināt

  tādā veidā nodrošinot
  cilvēka un dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību, risināt

  un vienlaikus mazinot ūdens resursu izmantošanas negatīvo ietekmi un uzlabojot tās efektivitāti
  ,
  koordinēti visā Savienībā risinot ar
  ūdens trūkuma

  trūkumu, klimata pārmaiņām
  un no tā izrietošās

  Savienības vides mērķiem saistītos jautājumus un izrietošo
  ūdens resursu noslodzes problēmu
  , tādējādi sekmējot ilgtspējīgu ūdens izmantošanas risinājumu lietošanu, atbalstot pāreju uz aprites ekonomiku
  un tādējādi sekmēt arī

  nodrošinot Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un efektīvu
  iekšējā tirgus netraucētu darbību. [Gr. 37]

2.a
     
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka dzeramā ūdens ieguvei izmantotie ūdens resursi nav piesārņoti ar pārgūtu ūdeni. [Gr. 38]

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro pārgūtam ūdenim, kas paredzēts kādam no I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem.

Šo regulu nepiemēro izmēģinājuma projektiem, kuros galvenā uzmanība veltīta ūdens atkalizmantošanai pārgūšanas stacijās. [Gr. 39]

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “kompetentā iestāde” ir iestāde vai struktūra, ko dalībvalsts norīkojusi pildīt no šīs regulas izrietošos pienākumus; |
| --- | --- |

1.

“kompetentā iestāde” ir iestāde vai struktūra, ko dalībvalsts norīkojusi pildīt no šīs regulas izrietošos pienākumus;

| 2. | “ūdeņu iestāde” ir iestāde vai iestādes, kuras noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 2. vai 3. punktu; |
| --- | --- |

2.

“ūdeņu iestāde” ir iestāde vai iestādes, kuras noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 2. vai 3. punktu;

| 3. | “galaizmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona,
  publiska vai privāta vienība,
  kas izmanto pārgūto ūdeni
  tam paredzētajā nolūkā
  ; [Gr. 40] |
| --- | --- |

3.

“galaizmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona,
  publiska vai privāta vienība,
  kas izmanto pārgūto ūdeni
  tam paredzētajā nolūkā
  ; [Gr. 40]

| 4. | “komunālie notekūdeņi” ir komunālie notekūdeņi, kas definēti Direktīvas 91/271/EEK 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

4.

“komunālie notekūdeņi” ir komunālie notekūdeņi, kas definēti Direktīvas 91/271/EEK 2. panta 1. punktā;

| 4.a | “attīrīti notekūdeņi” ir komunālie notekūdeņi, kas ir attīrīti saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK noteiktajām prasībām; [Gr. 41] |
| --- | --- |

4.a

“attīrīti notekūdeņi” ir komunālie notekūdeņi, kas ir attīrīti saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK noteiktajām prasībām; [Gr. 41]

| 5. | “pārgūtais ūdens” ir komunālie

  attīrīti
  notekūdeņi, kas attīrīti saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām

  kuri iegūti pārgūšanas iekārtā veiktas tālākas attīrīšanas rezultātā
  un
  kuru kvalitāte
  pēc tam tālāk attīrīti pārgūšanas stacijā;

  šādas attīrīšanas ir atbilstoša izmantošanai nolūkam, kādam tie ir paredzēti
  ; [Gr. 42] |
| --- | --- |

5.

“pārgūtais ūdens” ir komunālie

  attīrīti
  notekūdeņi, kas attīrīti saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām

  kuri iegūti pārgūšanas iekārtā veiktas tālākas attīrīšanas rezultātā
  un
  kuru kvalitāte
  pēc tam tālāk attīrīti pārgūšanas stacijā;

  šādas attīrīšanas ir atbilstoša izmantošanai nolūkam, kādam tie ir paredzēti
  ; [Gr. 42]

| 5.a | “ūdens atkalizmantošana” ir tāda noteiktas kvalitātes pārgūta ūdens izmantošana, kurš ir piemērots I pielikuma 1. iedaļā minētam izmantojumam ar sadales sistēmas palīdzību, tādējādi daļēji vai pilnībā aizstājot virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu izmantošanu; [Gr. 43] |
| --- | --- |

5.a

“ūdens atkalizmantošana” ir tāda noteiktas kvalitātes pārgūta ūdens izmantošana, kurš ir piemērots I pielikuma 1. iedaļā minētam izmantojumam ar sadales sistēmas palīdzību, tādējādi daļēji vai pilnībā aizstājot virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu izmantošanu; [Gr. 43]

| 6. | “pārgūšanas stacija”


  iekārta”
  ir
  daļa no
  komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija

  stacijas
  vai cita stacija,

  citas iekārtas
  , kurā tālāk attīra Direktīvas

  komunālos notekūdeņus, kuri pirms tam ir attīrīti saskaņā ar Direktīvā
  91/271/EEK
  noteiktajām
  prasībām, atbilstošus komunālos notekūdeņus nolūkā sagatavot

  lai sagatavotu pārgūtu
  ūdeni, kas ir piemērots kādam no I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem
  , un tā ietver jebkādu uzglabāšanas infrastruktūru un jebkādu infrastruktūru, kura ir paredzēta pārgūtā ūdens nogādāšanai uz pārgūtā ūdens sadales infrastruktūru vai galaizmantotājam
  ; [Gr. 44] |
| --- | --- |

6.

“pārgūšanas stacija”


  iekārta”
  ir
  daļa no
  komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija

  stacijas
  vai cita stacija,

  citas iekārtas
  , kurā tālāk attīra Direktīvas

  komunālos notekūdeņus, kuri pirms tam ir attīrīti saskaņā ar Direktīvā
  91/271/EEK
  noteiktajām
  prasībām, atbilstošus komunālos notekūdeņus nolūkā sagatavot

  lai sagatavotu pārgūtu
  ūdeni, kas ir piemērots kādam no I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem
  , un tā ietver jebkādu uzglabāšanas infrastruktūru un jebkādu infrastruktūru, kura ir paredzēta pārgūtā ūdens nogādāšanai uz pārgūtā ūdens sadales infrastruktūru vai galaizmantotājam
  ; [Gr. 44]

| 7. | “pārgūšanas stacijas


  iekārtas

  operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ekspluatē vai kontrolē pārgūšanas staciju;

  iekārtu
  ; [Gr. 45] |
| --- | --- |

7.

“pārgūšanas stacijas


  iekārtas

  operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ekspluatē vai kontrolē pārgūšanas staciju;

  iekārtu
  ; [Gr. 45]

| 7.a | “pārgūta ūdens sadales infrastruktūra” ir īpaši šim nolūkam paredzētu cauruļvadu un sūkņu sistēma vai citas īpaši šim nolūkam paredzētas transportēšanas iekārtas, kas projektētas pārgūtā ūdens nogādāšanai galaizmantotājam, tostarp jebkādas iekārtas izlīdzināšanai, tālākai attīrīšanai un uzglabāšanai ārpus attiecīgās pārgūšanas iekārtas; [Gr. 46] |
| --- | --- |

7.a

“pārgūta ūdens sadales infrastruktūra” ir īpaši šim nolūkam paredzētu cauruļvadu un sūkņu sistēma vai citas īpaši šim nolūkam paredzētas transportēšanas iekārtas, kas projektētas pārgūtā ūdens nogādāšanai galaizmantotājam, tostarp jebkādas iekārtas izlīdzināšanai, tālākai attīrīšanai un uzglabāšanai ārpus attiecīgās pārgūšanas iekārtas; [Gr. 46]

| 7.b | “pārgūta ūdens sadales operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ekspluatē vai kontrolē pārgūtā ūdens sadales infrastruktūru; [Gr. 47] |
| --- | --- |

7.b

“pārgūta ūdens sadales operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ekspluatē vai kontrolē pārgūtā ūdens sadales infrastruktūru; [Gr. 47]

| 7.c | “pārgūta ūdens uzglabāšanas infrastruktūra” ir pārgūtā ūdens uzglabāšanai paredzētu uzglabāšanas iekārtu sistēma; [Gr. 48] |
| --- | --- |

7.c

“pārgūta ūdens uzglabāšanas infrastruktūra” ir pārgūtā ūdens uzglabāšanai paredzētu uzglabāšanas iekārtu sistēma; [Gr. 48]

| 7.d | “pārgūta ūdens uzglabāšanas operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ekspluatē vai kontrolē pārgūtā ūdens uzglabāšanas infrastruktūru; [Gr. 49] |
| --- | --- |

7.d

“pārgūta ūdens uzglabāšanas operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ekspluatē vai kontrolē pārgūtā ūdens uzglabāšanas infrastruktūru; [Gr. 49]

| 8. | “apdraudējums” ir bioloģisks, ķīmisks, fizikāls vai radioloģisks aģents, kas var nodarīt kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem, kultūraugiem vai citiem augiem, citai sauszemes biotai, ūdens biotai, augsnei vai videi kopumā; |
| --- | --- |

8.

“apdraudējums” ir bioloģisks, ķīmisks, fizikāls vai radioloģisks aģents, kas var nodarīt kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem, kultūraugiem vai citiem augiem, citai sauszemes biotai, ūdens biotai, augsnei vai videi kopumā;

| 9. | “risks” ir varbūtība, ka identificētie apdraudējumi konkrētā periodā nodarīs kaitējumu, kombinācijā ar seku smagumu; |
| --- | --- |

9.

“risks” ir varbūtība, ka identificētie apdraudējumi konkrētā periodā nodarīs kaitējumu, kombinācijā ar seku smagumu;

| 10. | “riska pārvaldība” ir sistemātiska pārvaldība, ar ko pastāvīgi nodrošina ūdens atkalizmantošanas drošumu specifiskā kontekstā; |
| --- | --- |

10.

“riska pārvaldība” ir sistemātiska pārvaldība, ar ko pastāvīgi nodrošina ūdens atkalizmantošanas drošumu specifiskā kontekstā;

| 11. | “preventīvs pasākums” ir jebkāda

  atbilstoša
  darbība vai rīcība, ko var izmantot, lai risku veselībai un videi novērstu vai likvidētu, vai samazinātu līdz pieņemamam līmenim; [Gr. 50] |
| --- | --- |

11.

“preventīvs pasākums” ir jebkāda

  atbilstoša
  darbība vai rīcība, ko var izmantot, lai risku veselībai un videi novērstu vai likvidētu, vai samazinātu līdz pieņemamam līmenim; [Gr. 50]

| 11.a | “atbilstības punkts” ir punkts, kurā pārgūšanas iekārtas operators pārgūto ūdeni piegādā nākamajam ķēdes dalībniekam; [Gr. 51] |
| --- | --- |

11.a

“atbilstības punkts” ir punkts, kurā pārgūšanas iekārtas operators pārgūto ūdeni piegādā nākamajam ķēdes dalībniekam; [Gr. 51]

| 11.b | “mikropiesārņotājs” ir nevēlama viela, ko vidē iespējams atklāt ļoti zemā koncentrācijā, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikumā. [Gr. 52] |
| --- | --- |

11.b

“mikropiesārņotājs” ir nevēlama viela, ko vidē iespējams atklāt ļoti zemā koncentrācijā, kā minēts Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikumā. [Gr. 52]

4. pants

Pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatoru pienākumi attiecībā uz ūdens kvalitāti [Gr. 53]

1.   Pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatori nodrošina, ka pārgūtais ūdens, kas paredzēts kādam no I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem, pārgūšanas stacijas izejas punktā (atbilstības punktā) atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | I pielikuma 2. iedaļā noteiktās ūdens kvalitātes minimālās prasības; |
| --- | --- |

a)

I pielikuma 2. iedaļā noteiktās ūdens kvalitātes minimālās prasības;

| b) | jebkādi papildu nosacījumi, ko attiecībā uz ūdens kvalitāti attiecīgajā atļaujā paredzējusi kompetentā iestāde saskaņā ar 7. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu. [Gr. 54] |
| --- | --- |

b)

jebkādi papildu nosacījumi, ko attiecībā uz ūdens kvalitāti attiecīgajā atļaujā paredzējusi kompetentā iestāde saskaņā ar 7. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu. [Gr. 54]

2.   Lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā minētajām prasībām un nosacījumiem, pārgūšanas stacijas operators veic ūdens kvalitātes monitoringu saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | I pielikuma 2. iedaļa; |
| --- | --- |

a)

I pielikuma 2. iedaļa;

| b) | jebkādi papildu nosacījumi, ko attiecībā uz monitoringu attiecīgajā atļaujā paredzējusi kompetentā iestāde saskaņā ar 7. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

jebkādi papildu nosacījumi, ko attiecībā uz monitoringu attiecīgajā atļaujā paredzējusi kompetentā iestāde saskaņā ar 7. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu.

2.a
     
  Pārgūšanas iekārtu operatori nodrošina arī to, ka pārgūšanas iekārtā pilnībā tiek īstenoti vismaz tie riska pārvaldības pasākumi, kas izklāstīti 5. panta - 1. punktā minētajā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā. [Gr. 55]

| 2.b | Pēc atbilstības punkta par ūdens kvalitāti vairs nav atbildīgs pārgūšanas iekārtas operators, bet gan nākamais ķēdes dalībnieks. [Gr. 56] |
| --- | --- |

2.b

3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza šo regulu, lai I pielikuma 2. iedaļā noteiktās minimālās prasības pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.
  [Gr. 57]

4.a pants

Pārgūta ūdens sadales operatoru, pārgūta ūdens uzglabāšanas operatoru un galaizmantotāju pienākumi

1.
     
  Pārgūta ūdens sadales operators pārgūta ūdens kvalitāti pārgūta ūdens sadales infrastruktūrā saglabā vismaz tādā pašā līmenī, kāds noteikts I pielikuma 2. iedaļā. Pārgūta ūdens sadales operators nodrošina arī to, ka pārgūta ūdens sadales infrastruktūrā pilnībā tiek īstenoti vismaz tie riska pārvaldības pasākumi, kas izklāstīti 5. panta - 1. punktā minētajā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā.

Piešķirot atļauju saskaņā ar 7. pantu, kompetentā iestāde var pieprasīt veikt turpmākus riska pārvaldības pasākumus attiecībā uz uzdevumiem, kas jāveic pārgūta ūdens sadales operatoram, un precizēt papildu prasības un preventīvus pasākumus, kuri nepieciešami saskaņā ar II pielikuma b) un c) punktu.

2.
     
  Pārgūta ūdens uzglabāšanas operators pārgūta ūdens kvalitāti pārgūta ūdens uzglabāšanas infrastruktūrā saglabā vismaz tādā pašā līmenī, kāds noteikts I pielikuma 2. iedaļā. Pārgūta ūdens uzglabāšanas operators nodrošina arī to, ka pārgūta ūdens uzglabāšanas infrastruktūrā pilnībā tiek īstenoti vismaz tie riska pārvaldības pasākumi, kas izklāstīti 5. panta - 1. punktā minētajā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā.

Piešķirot atļauju saskaņā ar 7. pantu, kompetentā iestāde var pieprasīt veikt turpmākus riska pārvaldības pasākumus attiecībā uz uzdevumiem, kas jāveic pārgūtā ūdens uzglabāšanas operatoram, un precizēt papildu prasības un preventīvus pasākumus, kuri nepieciešami saskaņā ar II pielikuma b) un c) punktu.

3.
     
  Galaizmantotāju izmantotā pārgūtā ūdens kvalitāte ir vismaz tādā pašā līmenī, kāds noteikts I pielikuma 2. iedaļā. Kompetentā iestāde papildus I pielikuma 2. iedaļā noteiktajām prasībām var paredzēt turpmākas prasības galaizmantotājiem.

4.
     
  Komisija izstrādā norādījumu dokumentus, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm īstenot prasības, kas saistītas ar pārgūtā ūdens sagatavošanas, sadales, uzglabāšanas un izmantošanas kontroli un monitoringu. [Gr. 58]

5. pants

Riska pārvaldība

-1.
     
  Pārgūšanas iekārtas operators sadarbībā ar šā panta 1. punktā minētajām attiecīgajām personām izstrādā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānu. Ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāns balstās uz II pielikuma a)punktā izklāstītajiem būtiskākajiem riska pārvaldības uzdevumiem, un tajā nosaka jebkādas prasības papildus tām, kas izklāstītas I pielikumā saskaņā ar II pielikuma b) punktu, un identificē apdraudējumus, riskus un atbilstošus preventīvus pasākumus saskaņā ar II pielikuma c) punktu. [Gr. 59]

1.   Pārgūtā

  Pārgūta
  ūdens
  drošas
  sagatavošanas
  , sadales, uzglabāšanas
  un piegādes

  izmantošanas
  vajadzībām pārgūšanas stacijas operators veic

  kompetentā iestāde pārrauga
  riska pārvaldību
  , apspriežoties

  saziņā ar šādiem aktoriem: [Gr. 60]

| a) | tās(-o) komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas(-u) operators, kas piegādā ūdeni

  attīrītus notekūdeņus
  pārgūšanas stacijai,

  iekārtai saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK noteiktajām kvalitātes prasībām
  , ja tas nav arī pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators; [Gr. 61] |
| --- | --- |

a)

tās(-o) komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas(-u) operators, kas piegādā ūdeni

  attīrītus notekūdeņus
  pārgūšanas stacijai,

  iekārtai saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK noteiktajām kvalitātes prasībām
  , ja tas nav arī pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators; [Gr. 61]

| aa) | pārgūšanas iekārtas operators; [Gr. 62] |
| --- | --- |

aa)

pārgūšanas iekārtas operators; [Gr. 62]

| ab) | pārgūta ūdens sadales operators; [Gr. 63] |
| --- | --- |

ab)

pārgūta ūdens sadales operators; [Gr. 63]

| ac) | pārgūta ūdens uzglabāšanas operators; [Gr. 64] |
| --- | --- |

ac)

pārgūta ūdens uzglabāšanas operators; [Gr. 64]

| b) | galaizmantotājs(-i); |
| --- | --- |

b)

galaizmantotājs(-i);

| c) | citas puses, ko pārgūšanas stacijas operators

  kompetentā iestāde
  uzskata par relevantām.

  būtisku
  . [Gr. 65] |
| --- | --- |

c)

citas puses, ko pārgūšanas stacijas operators

  kompetentā iestāde
  uzskata par relevantām.

  būtisku
  . [Gr. 65]

2.   Pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators
  , pārgūta

  sagatavo ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānu, kura pamatā ir II pielikumā izklāstītie būtiskākie

  sadales operators un pārgūta ūdens uzglabāšanas operators veic vismaz - 1. punktā minētajā ūdens atkalizmantošanas
  riska pārvaldības uzdevumi. Ūdens atkalizmantošanas

  plānā noteiktos
  riska pārvaldības plānā ierosina, kādas prasības papildus I pielikumā minētajām ir jānosaka, lai vēl vairāk mazinātu riskus, un cita starpā norāda apdraudējumus, riskus un piemērotus preventīvos pasākumus.

  uzdevumus. Pārgūšanas iekārtas operatora, pārgūta ūdens sadales operatora un pārgūta ūdens uzglabāšanas operatora izmantotās riska pārvaldības metodes balstās uz starptautiski atzītām metodikām. [Gr. 66]

2.a
     
  Attiecīgajā atļaujā, kas piešķirta saskaņā ar 7. pantu, kompetentā iestāde var precizēt dažādus uzdevumus un pienākumus dažādajām ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā iesaistītajām personām. [Gr. 67]

2.b
     
  Ja apūdeņojamo kultūraugu veidu paredzēts tirgot vairākos atšķirīgos veidos un tas ietilpst vairākās atšķirīgās pārgūta ūdens kvalitātes klasēs, pārgūšanas iekārtas operatoram tiek prasīts nodrošināt lauksaimnieku ar ūdeni, kas atbilst visaugstākajai no attiecīgajām kvalitātes klasēm. [Gr. 68]

3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo regulu groza, lai II pielikumā izklāstītos būtiskos riska pārvaldības pasākumus pielāgotu zinātnes un tehnikas progresam.
  [Gr. 69]

Komisija ir arī pilnvarota saskaņā ar 14. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo regulu papildina, lai noteiktu II pielikumā izklāstīto būtisko riska pārvaldības pasākumu tehniskās specifikācijas. [Gr. 70]

Līdz ... [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai papildinātu šo regulu, ieviešot metodiku mikroplastmasas klātbūtnes mērīšanai pārgūtā ūdenī, uz ko var attiecināt papildu prasības, pamatojoties uz II pielikuma 4. punktā minēto riska novērtējumu. [Gr. 133]

3.a
     
  Ja galaizmantotājam rodas aizdomas, ka saskaņā ar 4.a panta 2. punktu uzglabātais ūdens neatbilst šajā regulā noteiktajām minimālajām prasībām, tas:

| a) | par to nekavējoties informē attiecīgo veselības aizsardzības iestādi un attiecīgā gadījumā tai sniedz visu pieejamo informāciju; |
| --- | --- |

a)

par to nekavējoties informē attiecīgo veselības aizsardzības iestādi un attiecīgā gadījumā tai sniedz visu pieejamo informāciju;

| b) | pilnībā sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi, lai pārbaudītu un noteiktu aizdomu pamatu un I pielikuma 2. iedaļas 2. un 4. tabulā minēto neatļauto vielu vai vērtību iespējamu klātbūtni. [Gr. 71] |
| --- | --- |

b)

pilnībā sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi, lai pārbaudītu un noteiktu aizdomu pamatu un I pielikuma 2. iedaļas 2. un 4. tabulā minēto neatļauto vielu vai vērtību iespējamu klātbūtni. [Gr. 71]

6. pants

Pieteikums atļaujai piegādāt

  sagatavot, sadalīt un uzglabāt
  pārgūto ūdeni [Gr. 72]

1.   Lai
  veiktu jebkādu

  pārgūto ūdeni

  pārgūta ūdens

  piegādātu

  sagatavošanu, sadali un uzglabāšanu

  kādam no I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem, norādīta izmantojuma nolūkā, ir vajadzīga atļauja. [Gr. 73]

2.   Operators

  Pārgūšanas iekārtas operators
  pieteikumu 1. punktā minētās atļaujas saņemšanai vai esošas atļaujas grozīšanai iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā notiek vai tiek plānota pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  ekspluatācija. [Gr. 74]

3.   Pieteikumā iekļauj:

| a) | ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānu, kas sagatavots saskaņā ar 5. panta 2. 
  -1
  . punktu; [Gr. 75] |
| --- | --- |

a)

ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānu, kas sagatavots saskaņā ar 5. panta 2. 
  -1
  . punktu; [Gr. 75]

| aa) | jaunākos pieejamos datus, kas uzskatāmi parāda attīrīto notekūdeņu atbilstību Direktīvas 91/271/EEK nozīmē notekūdeņu attīrīšanas stacijā, kas ir pārgūstamā ūdens izcelsmes avots; [Gr. 76] |
| --- | --- |

aa)

jaunākos pieejamos datus, kas uzskatāmi parāda attīrīto notekūdeņu atbilstību Direktīvas 91/271/EEK nozīmē notekūdeņu attīrīšanas stacijā, kas ir pārgūstamā ūdens izcelsmes avots; [Gr. 76]

| b) | aprakstu par to, kā pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators
  atbilstības punktā
  izpildīs I pielikuma 2. iedaļā izklāstītās ūdens kvalitātes un monitoringa minimālās prasības; [Gr. 77] |
| --- | --- |

b)

aprakstu par to, kā pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators
  atbilstības punktā
  izpildīs I pielikuma 2. iedaļā izklāstītās ūdens kvalitātes un monitoringa minimālās prasības; [Gr. 77]

| c) | aprakstu par to, kā pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators
  atbilstības punktā
  izpildīs ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā ierosinātās papildu prasības. [Gr. 78] |
| --- | --- |

c)

aprakstu par to, kā pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators
  atbilstības punktā
  izpildīs ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā ierosinātās papildu prasības. [Gr. 78]

3.a
     
  Pārgūta ūdens sadales operators tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā darbojas vai tiek plānots, ka darbosies attiecīgā pārgūta ūdens sadales infrastruktūra, iesniedz pieteikumu 1. punktā minētās atļaujas saņemšanai vai jau piešķirtas atļaujas grozīšanai. Šajā pieteikumā iekļauj aprakstu par to, kā pārgūta ūdens sadales operatoram ir jāievēro 4.a panta 1. punktā noteiktās prasības. [Gr. 79]

3.b
     
  Pārgūta ūdens uzglabāšanas operators tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā darbojas vai tiek plānots, ka darbosies attiecīgā pārgūta ūdens uzglabāšanas infrastruktūra, iesniedz pieteikumu 1. punktā minētās atļaujas saņemšanai vai jau piešķirtas atļaujas grozīšanai. Šajā pieteikumā iekļauj aprakstu par to, kā pārgūta ūdens uzglabāšanas operatoram ir jāievēro 4.a panta 2. punktā noteiktās prasības. [Gr. 80]

7. pants

Atļaujas piešķiršana

1.   Lai novērtētu pieteikumu, kompetentā iestāde vajadzības gadījumā konsultējas un apmainās ar relevanto informāciju ar:

| a) | citām relevantām iestādēm tajā pašā dalībvalstī, jo īpaši ar ūdeņu iestādi,

  ūdens apsaimniekošanas un veselības aizsardzības jomas iestādēm
  , ja tā

  tās
  nav tā pati

  attiecīgā
  kompetentā iestāde; [Gr. 81] |
| --- | --- |

a)

citām relevantām iestādēm tajā pašā dalībvalstī, jo īpaši ar ūdeņu iestādi,

  ūdens apsaimniekošanas un veselības aizsardzības jomas iestādēm
  , ja tā

  tās
  nav tā pati

  attiecīgā
  kompetentā iestāde; [Gr. 81]

| b) | potenciāli skarto dalībvalstu kontaktpunktiem, kas nozīmēti saskaņā ar 9. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

potenciāli skarto dalībvalstu kontaktpunktiem, kas nozīmēti saskaņā ar 9. panta 1. punktu.

2.   Kompetentā iestāde
  izvērtē pieteikumu, šajā procesā izmantojot atbilstošu zinātnisko atbalstu, un
  3 mēnešu laikā pēc pilnīga 6. panta
  2., 3., 3.a un 3.b punktā

  3. punkta a) apakšpunktā minētā
  pilnīgā
  pieteikuma saņemšanas nolemj, vai

  piešķirt
  atļauju piešķirt.

  vai ne
  . Ja pieteikuma sarežģītības dēļ kompetentajai iestādei vajadzīgs vairāk laika lēmuma pieņemšanai, tā par to
  nekavējoties
  informē pieteikuma iesniedzēju,
  un
  norāda paredzamo atļaujas piešķiršanas
  vai tās atteikšanas
  datumu un izklāsta

  sniedz šādas
  termiņa pagarinājuma

  pagarināšanas
  iemeslus.
  Jebkurā gadījumā kompetentā iestāde pieņem lēmumu ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 6. panta 2., 3., 3.a un 3.b punktā minētā pilnīgā pieteikuma saņemšanas. [Gr. 82]

3.   Ja kompetentā iestāde nolemj atļauju piešķirt, tā nosaka piemērojamos nosacījumus, kuru starpā vajadzības gadījumā ir šādi:

| a) | nosacījumi, kuri saistīti ar I pielikuma 2. iedaļā noteiktajām ūdens kvalitātes un monitoringa minimālajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

nosacījumi, kuri saistīti ar I pielikuma 2. iedaļā noteiktajām ūdens kvalitātes un monitoringa minimālajām prasībām;

| b) | nosacījumi, kuri saistīti ar papildu prasībām, kas ierosinātas ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā; |
| --- | --- |

b)

nosacījumi, kuri saistīti ar papildu prasībām, kas ierosinātas ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā;

| c) | jebkādi citi nosacījumi, kas vajadzīgi, lai vēl vairāk mazinātu

  izskaustu
  jebkādu nepieņemamu risku cilvēka un dzīvnieku veselībai un videi. [Gr. 83] |
| --- | --- |

c)

jebkādi citi nosacījumi, kas vajadzīgi, lai vēl vairāk mazinātu

  izskaustu
  jebkādu nepieņemamu risku cilvēka un dzīvnieku veselībai un videi. [Gr. 83]

3.a
     
  Ja nosacījumi, kas līdzvērtīgi 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, jau nav iekļauti 5. pantā minētajā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā, kompetentā iestāde nekavējoties šo plānu atjaunina. [Gr. 84]

4.   Atļauju regulāri un vismaz reizi piecos gados pārskata un vajadzības gadījumā groza.

8. pants

Atbilstības pārbaude

1.   Kompetentā iestāde verificē, vai pārgūtais ūdens atbilstības punktā atbilst atļaujā izklāstītajiem nosacījumiem.

  nosacījumiem, kas izklāstīti saskaņā ar 7. pantu piešķirtajās atļaujās
  . Atbilstības pārbaudi veic ar šādiem paņēmieniem: [Gr. 85]

| a) | pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes uz vietas;

| b) | saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 91/271/EEK un Direktīvu 2000/60/EK iegūto monitoringa datu izmantošana; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 91/271/EEK un Direktīvu 2000/60/EK iegūto monitoringa datu izmantošana;

| c) | jebkādi citi piemēroti paņēmieni. |
| --- | --- |

c)

jebkādi citi piemēroti paņēmieni.

2.   Ja
  ir
  konstatēta neatbilstība, tad kompetentā iestāde prasa, lai
  atkarībā no konkrētā gadījuma
  pārgūšanas stacijas

  iekārtas operators, pārgūta ūdens sadales operators vai pārgūta ūdens uzglabāšanas
  operators veic visus nepieciešamos pasākumus, lai bez kavēšanās

  ātri atjaunotu
  atbilstību, atjaunotu.

  un nekavējoties par to informē galaizmantotājus, uz kuriem tas attiecas
  . [Gr. 86]

3.   Ja neatbilstība rada nopietnu risku videi vai cilvēka veselībai,

  kāda parametra individuālā vērtība pārsniedz I pielikuma 2. iedaļas a) punktā minētās minimālās prasības attiecībā uz ūdens kvalitāti
  , pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  operators nekavējoties aptur jebkādas turpmākas pārgūtā

  jebkādu turpmāku atgūtā
  ūdens piegādes līdz brīdim,

  piegādi. Kompetentā iestāde atbilstības atjaunošanu var noteikt tikai pēc tam
  , kad kompetentā iestāde konstatē,

  vismaz trīs secīgās pārbaudēs ir konstatēts
  , ka atbilstība
  parametra vai parametru individuālā vērtība, kas pārsniedza attiecīgās minimālās ūdens kvalitātes prasības,
  ir atjaunota.
  zemāka par maksimālo pieļaujamo vērtību
  . [Gr. 87]

4.   Ja notiek incidents, kas ietekmē atbilstību atļaujas nosacījumiem,
  atkarībā no konkrētā gadījumā
  pārgūšanas stacijas

  iekārtas operators, pārgūta ūdens sadales operators vai pārgūta ūdens uzglabāšanas
  operators nekavējoties informē kompetento iestādi un potenciāli skartos galaizmantotājus un kompetentajai iestādei sniedz šāda incidenta seku novērtēšanai nepieciešamo informāciju. [Gr. 88]

4.a
     
  Pēc atļaujas piešķiršanas saskaņā ar 7. pantu kompetentā iestāde regulāri pārbauda to, ka pārgūšanas iekārtas operators, pārgūta ūdens sadales operators un pārgūta ūdens uzglabāšanas operators īsteno ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā izklāstītos pasākumus. [Gr. 89]

4.b
     
  Ja pārgūtais ūdens atbilstības punktā neatbilst noteiktajām prasībām un šāda prasībām neatbilstoša ūdens sadales vai uzglabāšanas rezultātā ir noticis augsnes vai lauksaimniecības produktu piesārņojums, kas rada apdraudējumu veselībai un videi, par kaitējuma nodarīšanu un radušos zaudējumu atlīdzināšanu ir atbildīgs attiecīgais pārgūšanas iekārtas operators. [Gr. 134]

9. pants

Dalībvalstu sadarbība

1.   Dalībvalstis nozīmē kontaktpunktu sadarbībai ar citu dalībvalstu kontaktpunktiem un kompetentajām iestādēm. Kontaktpunktu uzdevums ir pēc pieprasījuma sniegt palīdzību un koordinēt saziņu starp kompetentajām iestādēm. Kontaktpunkti saņem un nodod tālāk palīdzības pieprasījumus.

2.   Dalībvalstis uz šādiem palīdzības pieprasījumiem reaģē bez liekas kavēšanās.

9.a pants

Informatīvas izpratnes veicināšanas kampaņas

1.
     
  Dalībvalstis rīko informatīvas izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķauditorija ir potenciālie galaizmantotāji, tostarp iedzīvotāji, un kuru temats ir ūdens atkalizmantošanas drošums un ūdens atkalizmantošanas radīti ūdens resursu ietaupījumi.

2.
     
  Dalībvalstis rīko arī lauksaimniekiem paredzētas informēšanas kampaņas, lai nodrošinātu, ka viņi optimāli izmanto pārgūtu ūdeni kultūraugu apūdeņošanai un tādējādi novērš jebkādu kaitīgu šādas izmantošanas ietekmi uz veselību vai vidi. [Gr. 91]

10. pants

Sabiedrības informēšana

1.   Neskarot Direktīvu 2003/4/EK, un Direktīvu 2007/2/EK,
  un Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu
  , dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai tiešsaistē
  vai ar citādu viegli izmantojamu metožu palīdzību, ievērojot datu aizsardzības noteikumus,
  ir pieejama pienācīga, jaunākā

  atjaunināta un pieejama
  informācija par ūdens atkalizmantošanu. Šī informācija ietver šādas ziņas: [Gr. 92]

| a) | saskaņā ar šo regulu piegādātā pārgūtā ūdens daudzums un kvalitāte; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar šo regulu piegādātā pārgūtā ūdens daudzums un kvalitāte;

| aa) | pārgūta ūdens izmantošana procentos no kopējā šajā regulā paredzētajiem mērķiem izmantotā saldūdens apjoma; [Gr. 93] |
| --- | --- |

aa)

pārgūta ūdens izmantošana procentos no kopējā šajā regulā paredzētajiem mērķiem izmantotā saldūdens apjoma; [Gr. 93]

| b) | saskaņā ar šo regulu piegādātā pārgūtā ūdens procentuālais daudzums dalībvalstī salīdzinājumā ar attīrīto komunālo notekūdeņu kopējo daudzumu; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šo regulu piegādātā pārgūtā ūdens procentuālais daudzums dalībvalstī salīdzinājumā ar attīrīto komunālo notekūdeņu kopējo daudzumu;

| ba) | saskaņā ar šo regulu piegādātā pārgūtā ūdens īpatsvars attiecīgajā dalībvalstī no attīrīto komunālo notekūdeņu kopējā apjoma; [Gr. 94] |
| --- | --- |

ba)

saskaņā ar šo regulu piegādātā pārgūtā ūdens īpatsvars attiecīgajā dalībvalstī no attīrīto komunālo notekūdeņu kopējā apjoma; [Gr. 94]

| c) | saskaņā ar šo regulu piešķirtās vai grozītās atļaujas, tostarp nosacījumi, ko saskaņā ar 7. panta 3. punktu noteikušas kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar šo regulu piešķirtās vai grozītās atļaujas, tostarp nosacījumi, ko saskaņā ar 7. panta 3. punktu noteikušas kompetentās iestādes;

| d) | saskaņā ar 8. panta 1. punktu veiktās atbilstības pārbaudes iznākums; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar 8. panta 1. punktu veiktās atbilstības pārbaudes iznākums;

| e) | saskaņā ar 9. panta 1. punktu nozīmētie kontaktpunkti. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar 9. panta 1. punktu nozīmētie kontaktpunkti.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju atjaunina vismaz reizi gadā.

2.a
     
  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus, kas piemērojami pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem un kas attiecas uz cilvēka patēriņam paredzētu pārtikas produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un tirdzniecību, kompetentās iestādes informē lietotājus par maksimālo barības vielu saturu piegādātajos pienācīgi attīrītajos notekūdeņos, lai lietotāji, tostarp lauksaimnieki, varētu pārliecināties, ka tas atbilst attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem barības vielu līmeņiem. [Gr. 95]

3.   Komisija var ar īstenošanas aktiem paredzēt sīkus noteikumus par atbilstīgi 1. punktam sniedzamās informācijas formātu un izklāstu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. pantā minēto pārbaudes procedūru.
  [Gr. 96]

11. pants

Informācija par īstenošanas monitoringu

1.   Neskarot Direktīvu 2003/4/EK un Direktīvu 2007/2/EK, katra dalībvalsts ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību:

| a) | līdz [trīs

  četri
  gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] izveido un publicē, un pēc tam ik pēc sešiem gadiem atjaunina datu kopu, kas satur informāciju par tās atbilstības pārbaudes iznākumu, kas veikta saskaņā ar 8. panta 1. punktu, un citu informāciju, kas saskaņā ar 10. pantu jādara pieejama sabiedrībai tiešsaistē; [Gr. 97] |
| --- | --- |

a)

līdz [trīs

  četri
  gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] izveido un publicē, un pēc tam ik pēc sešiem gadiem atjaunina datu kopu, kas satur informāciju par tās atbilstības pārbaudes iznākumu, kas veikta saskaņā ar 8. panta 1. punktu, un citu informāciju, kas saskaņā ar 10. pantu jādara pieejama sabiedrībai tiešsaistē; [Gr. 97]

| b) | izveido, publicē un pēc tam katru gadu atjaunina datu kopu, kas satur saskaņā ar 8. panta 1. punktu ievākto informāciju par gadījumiem, kad nav izpildīti atļaujā paredzētie nosacījumi, un informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 8. panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

izveido, publicē un pēc tam katru gadu atjaunina datu kopu, kas satur saskaņā ar 8. panta 1. punktu ievākto informāciju par gadījumiem, kad nav izpildīti atļaujā paredzētie nosacījumi, un informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 8. panta 2. un 3. punktu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijai, Eiropas Vides aģentūrai un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram ir piekļuve 1. punktā minētajām datu kopām.

3.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem datiem, Eiropas Vides aģentūra regulāri vai pēc Komisijas pieprasījuma sagatavo, publicē un atjaunina Savienības pārskatu, kurā pēc vajadzības norāda šīs regulas izlaides, rezultātu un ietekmes rādītājus, kartes un dalībvalstu ziņojumus.

4.   Komisija var ar īstenošanas aktiem paredzēt sīkus noteikumus par atbilstīgi 1. punktam sniedzamās informācijas formātu un izklāstu, kā arī sīkus noteikumus par 3. punktā minētā Savienības pārskata formātu un izklāstu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 15. pantā minēto pārbaudes procedūru.

12. pants

Tiesu iestāžu pieejamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka fiziskas vai juridiskas personas vai to apvienības, organizācijas vai grupas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi var pārsūdzēt tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā ar likumu izveidotā institūcijā ar 4. līdz 8. panta īstenošanu saistīta lēmuma, darbības vai bezdarbības materiāltiesisko vai procesuālo likumību, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem:

| a) | tās ir pietiekami ieinteresētas; |
| --- | --- |

a)

tās ir pietiekami ieinteresētas;

| b) | tās uzskata, ka noticis to tiesību aizskārums, ja šāds priekšnoteikums ir attiecīgās dalībvalsts administratīvi procesuālajās tiesībās. |
| --- | --- |

b)

tās uzskata, ka noticis to tiesību aizskārums, ja šāds priekšnoteikums ir attiecīgās dalībvalsts administratīvi procesuālajās tiesībās.

2.   Dalībvalstis nosaka, kurā posmā lēmumus, darbību vai bezdarbību var apstrīdēt vai pārsūdzēt.

3.   To, kas uzskatāms par pietiekamu ieinteresētību un tiesību aizskārumu, nosaka dalībvalstis, ievērojot mērķi nodrošināt, ka attiecīgajai sabiedrības daļai tiesu iestādes ir plaši pieejamas.

Tādēļ ikvienas tādas nevalstiskās organizācijas ieinteresētību, kura iestājas par vides aizsardzību un atbilst valsts tiesību aktu prasībām, atzīst par pietiekamu 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē.

Tāpat atzīst, ka šādām organizācijām ir tiesības, ko iespējams aizskart 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neliedz lietu nodot sākotnējai apstrīdēšanai administratīvā iestādē un neietekmē prasību pirms pārsūdzības tiesā izsmelt administratīvās apstrīdēšanas iespējas, ja valsts tiesību aktos šāda prasība noteikta.

5.   Ikviena 1. un 4. punktā minētā apstrīdēšanas vai pārsūdzības procedūra ir taisnīga, objektīva, savlaicīga un ne pārmērīgi dārga.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejama informācija par iespējām lietu apstrīdēt administratīvi un pārsūdzēt tiesā.

13. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz [6 
  pieci
  gadi pēc regulas stāšanās spēkā] šo regulu izvērtē. Izvērtējuma pamatā ir vismaz šādi elementi: [Gr. 98]

| a) | šīs regulas īstenošanā gūtā pieredze; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas īstenošanā gūtā pieredze;

| b) | dalībvalstu saskaņā ar 11. panta 1. punktu izveidotās datu kopas un Eiropas Vides aģentūras saskaņā ar 11. panta 3. punktu sagatavotais Savienības pārskats; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu saskaņā ar 11. panta 1. punktu izveidotās datu kopas un Eiropas Vides aģentūras saskaņā ar 11. panta 3. punktu sagatavotais Savienības pārskats;

| c) | relevantie zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati; |
| --- | --- |

c)

relevantie zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati;

| d) | tehniskās un zinātniskās zināšanas; |
| --- | --- |

d)

tehniskās un zinātniskās zināšanas;

| e) | Pasaules Veselības organizācijas ieteikumi, ja tādi ir; |
| --- | --- |

e)

Pasaules Veselības organizācijas ieteikumi, ja tādi ir;

| ea) | veiktie eksperimenti, jo īpaši attiecībā uz notekūdeņu dūņu un metanizācijas efluentu izmantošanu lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

ea)

veiktie eksperimenti, jo īpaši attiecībā uz notekūdeņu dūņu un metanizācijas efluentu izmantošanu lauksaimniecībā.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā izvērtējumā Komisija īpašu vērību velta šādiem aspektiem:

| a) | I pielikumā izklāstītās minimālās prasības; |
| --- | --- |

a)

I pielikumā izklāstītās minimālās prasības;

| b) | II pielikumā izklāstītie būtiskākie riska pārvaldības uzdevumi; |
| --- | --- |

b)

II pielikumā izklāstītie būtiskākie riska pārvaldības uzdevumi;

| c) | papildu prasības, ko kompetentās iestādes noteikušas saskaņā ar 7. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

papildu prasības, ko kompetentās iestādes noteikušas saskaņā ar 7. panta 3. punktu;

| d) | ūdens atkalizmantošanas ietekme uz vidi un cilvēka veselību; |
| --- | --- |

d)

ūdens atkalizmantošanas ietekme uz vidi un cilvēka veselību;

| da) | arvien pieaugošā mikropiesārņotāju un jaunu nesen parādījušos vielu klātbūtne atkalizmantotā ūdenī. [Gr. 100] |
| --- | --- |

da)

arvien pieaugošā mikropiesārņotāju un jaunu nesen parādījušos vielu klātbūtne atkalizmantotā ūdenī. [Gr. 100]

2.a
     
  Šā panta 1. punktā minētās izvērtēšanas ietvaros Komisija izvērtē, vai ir iespējams:

| a) | paplašināt šīs regulas darbības jomu, iekļaujot tajā pārgūtu ūdeni, kas paredzēts turpmākiem konkrētiem izmantojumiem, tostarp atkalizmantošanai rūpnieciskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

paplašināt šīs regulas darbības jomu, iekļaujot tajā pārgūtu ūdeni, kas paredzēts turpmākiem konkrētiem izmantojumiem, tostarp atkalizmantošanai rūpnieciskiem nolūkiem;

| b) | paplašināt šīs regulas prasību piemērošanas jomu, tās attiecinot arī uz attīrītu komunālo notekūdeņu netiešu izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

paplašināt šīs regulas prasību piemērošanas jomu, tās attiecinot arī uz attīrītu komunālo notekūdeņu netiešu izmantošanu;

| c) | noteikt minimālās prasības, kas piemērojamas ūdens nesējslāņa papildināšanai paredzētu attīrītu komunālo notekūdeņu kvalitātei. [Gr. 101] |
| --- | --- |

c)

noteikt minimālās prasības, kas piemērojamas ūdens nesējslāņa papildināšanai paredzētu attīrītu komunālo notekūdeņu kvalitātei. [Gr. 101]

2.b
     
  Attiecīgā gadījumā Komisija 1. punktā minēto izvērtējumu papildina ar leģislatīva akta priekšlikuma. [Gr. 102]

14. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi, saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 4. panta 3. punktu un 5. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

15. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

16. pants

Sodi

Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētie sodi ir efektīvi, samērīgi un atturoši. Dalībvalstis līdz ... [trīs

  četri
  gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] par šiem noteikumiem un pasākumiem paziņo Komisijai un tai paziņo arī par jebkādiem turpmākiem grozījumiem vai izmaiņām, kas tos skar. [Gr. 103]

17. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... [viens gads

  divi gadi
  pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. [Gr. 104]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C ...

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 353.lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

5

(6)  COM(2012)0673.

6

(7)  COM(2007)0414.

7

(8)  

  OV C 9 E, 15.1.2010., 33. lpp.

8

OV C 9 E, 15.1.2010., 33. lpp.

(9)  COM(2015)0614.

9

(10)  
  Direktīvā (ES) .../... par dzeramā ūdens kvalitāti (OV ...).

10

Direktīvā (ES) .../... par dzeramā ūdens kvalitāti (OV ...).

(11)  Padomes Direktīva 86/278/EEK (1986. gada 12. jūnijs) par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas (OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.).

11

(12)  Padomes Direktīva 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).

12

(13)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 183/2005 (2005. gada 12. janvāris), ar ko paredz barības higiēnas prasības (OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/7/EK (2006. gada 15. februāris) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/118/EK (2006. gada 12. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/105/EK (2008. gada 16. decembris) par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK (OV L 348, 24.12.2008., 84. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

22

(23)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

23

(24)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

24

(25)  Komisijas Regula (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

26

(27)  OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

28

INSPIRE

(29)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

30

I PIELIKUMS

IZMANTOJUMI UN MINIMĀLĀS PRASĪBAS

1. iedaļa. 2. pantā minētie pārgūtā ūdens izmantojumi

a)   Lauksaimnieciskā apūdeņošana

Lauksaimnieciskā apūdeņošana ir šādu kultūru apūdeņošana:

| — | svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, proti, kultūraugi, kas paredzēti cilvēka patēriņam un ēdami svaigi vai nepārstrādāti; |
| --- | --- |

—

svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, proti, kultūraugi, kas paredzēti cilvēka patēriņam un ēdami svaigi vai nepārstrādāti;

| — | pārstrādātā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, proti, kultūraugi, kas paredzēti cilvēka patēriņam un ēdami nevis svaigi, bet gan apstrādāti (piem., termiski apstrādāti, rūpnieciski pārstrādāti); |
| --- | --- |

—

pārstrādātā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, proti, kultūraugi, kas paredzēti cilvēka patēriņam un ēdami nevis svaigi, bet gan apstrādāti (piem., termiski apstrādāti, rūpnieciski pārstrādāti);

| — | nepārtikas kultūraugi, proti, kultūraugi, kas nav paredzēti cilvēka patēriņam (piem., ganības, lopbarības augi, šķiedraugi, dekoratīvi augi, sēklas kultūraugi, enerģētiskie kultūraugi, zālāji). |
| --- | --- |

—

nepārtikas kultūraugi, proti, kultūraugi, kas nav paredzēti cilvēka patēriņam (piem., ganības, lopbarības augi, šķiedraugi, dekoratīvi augi, sēklas kultūraugi, enerģētiskie kultūraugi, zālāji).

Neskarot attiecīgos Savienības tiesību aktus vides un veselības jomā, dalībvalstis pārgūtu ūdeni var izmantot turpmākiem nolūkiem, tādiem kā rūpnieciska ūdens atkalizmantošana, un ar komunālajiem pakalpojumiem un vidi saistītiem nolūkiem. [Gr. 105]

2. iedaļa. Minimālās prasības

2.1.   Minimālās prasības attiecībā uz pārgūto ūdeni, ko

  kas
  paredzēts izmantot lauksaimnieciskajā apūdeņošanā

  lauksaimnieciskai apūdeņošanai [Gr. 106]

Pārgūtā ūdens kvalitātes klases un katras klases ūdens pieļaujamie izmantojumi un apūdeņošanas metodes ir izklāstītas 1. tabulā. Ūdens kvalitātes minimālās prasības ir izklāstītas a) punktā, 2. tabulā. Pārgūtā ūdens monitoringa minimālais biežums un veikuma mērķrādītāji ir izklāstīti b) punktā, 3. tabulā (parastais jeb rutīnas monitorings) un 4. tabulā (validācijas monitorings).

1. tabula. Pārgūtā ūdens kvalitātes klases, pieļaujamie lauksaimnieciskie izmantojumi un apūdeņošanas metodes

| Pārgūtā ūdens minimālā kvalitātes klase | Kultūraugu kategorija | Apūdeņošanas metode |
| --- | --- | --- |
| A | Visi pārtikas kultūraugi, tostarp svaigā veidā patērējami sakņaugi un pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa ir tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni | Visas apūdeņošanas metodes |
| B | Svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, pārstrādājami pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, tostarp kultūraugi, ko izbaro piena vai gaļas lopiem | Visas apūdeņošanas metodes |
| C | Tikai pilienveida apūdeņošana
   (*1)

  Tikai tās apūdeņošanas metodes, kuras izmantojot, nav tieša kontakta starp kultūraugiem un pārgūto ūdeni. Piemēram, pilienveida apūdeņošana
   (*1)
  . |
| D | Rūpnieciskie kultūraugi, enerģētiskie kultūraugi un sētie kultūraugi | Visas apūdeņošanas metodes |

Pārgūtā ūdens minimālā kvalitātes klase

Kultūraugu kategorija

Apūdeņošanas metode

A

Visi pārtikas kultūraugi, tostarp svaigā veidā patērējami sakņaugi un pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa ir tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni

Visas apūdeņošanas metodes

B

Svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, pārstrādājami pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, tostarp kultūraugi, ko izbaro piena vai gaļas lopiem

Visas apūdeņošanas metodes

C

Tikai pilienveida apūdeņošana
   (*1)

  Tikai tās apūdeņošanas metodes, kuras izmantojot, nav tieša kontakta starp kultūraugiem un pārgūto ūdeni. Piemēram, pilienveida apūdeņošana
   (*1)
  .

D

Rūpnieciskie kultūraugi, enerģētiskie kultūraugi un sētie kultūraugi

Visas apūdeņošanas metodes

a)   Ūdens kvalitātes minimālās prasības

2. tabula. Kvalitātes prasības pārgūtam ūdenim, ko izmanto lauksaimnieciskajā apūdeņošanā

| Pārgūtā ūdens kvalitātes klase | Indikatīvā mērķtehnoloģija
  atbilstošā attīrīšana | Kvalitātes prasības
  Robežvērtība | |
| --- | --- | --- | --- |
| E.


  coli



  (KVV/100 ml) | BSP5



  (mg/l) | KSC


  (mg/l) | Duļķainība


  (NTU) | Citas |
| A | Otrreizējā attīrīšana, filtrācija, dezinfekcija | ≤10
  vai zem noteikšanas robežas | ≤10 | ≤10 | ≤5 | Legionella spp.: <1 000 KVV/l, ja siltumnīcās pastāv aerosolizācijas risks
  zarnu nematodes (helmintu olas): ≤1 ola/l, ja ūdeni izmanto ganību vai lopbarības augu apūdeņošanai


  Salmonella: nav [Gr. 108] |
| B | Otrreizējā attīrīšana un dezinfekcija | ≤100 | Saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/271/EEK (1)

  (I pielikuma 1. tabula) | Saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK
  (I pielikuma 1. tabula) | — |
| C | Otrreizējā attīrīšana un dezinfekcija | ≤1 000 | — |
| D | Otrreizējā attīrīšana un dezinfekcija | ≤10 000 | — |

Pārgūtā ūdens kvalitātes klase

Indikatīvā mērķtehnoloģija
  atbilstošā attīrīšana

Kvalitātes prasības
  Robežvērtība

E.


  coli

(KVV/100 ml)

BSP5

(mg/l)

KSC

(mg/l)

Duļķainība

(NTU)

Citas

A

Otrreizējā attīrīšana, filtrācija, dezinfekcija

≤10

vai zem noteikšanas robežas

≤10

≤10

≤5

Legionella spp.: <1 000 KVV/l, ja siltumnīcās pastāv aerosolizācijas risks

zarnu nematodes (helmintu olas): ≤1 ola/l, ja ūdeni izmanto ganību vai lopbarības augu apūdeņošanai

Salmonella: nav [Gr. 108]

B

Otrreizējā attīrīšana un dezinfekcija

≤100

Saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/271/EEK (1)

(I pielikuma 1. tabula)

Saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK

(I pielikuma 1. tabula)

—

C

Otrreizējā attīrīšana un dezinfekcija

≤1 000

—

D

Otrreizējā attīrīšana un dezinfekcija

≤10 000

—

Pārgūto ūdeni uzskata par atbilstošu 2. tabulā izklāstītajām prasībām, ja mērījumi atbilst visiem šiem kritērijiem:

| — | norādītās vērtības attiecībā uz E. coli, Legionella spp. un zarnu nematodēm nav pārsniegtas vismaz 90 % paraugu. Neviena
  maksimālā
  vērtība paraugos nedrīkst pārsniegt maksimālo novirzes robežu — 1 logaritmisko vienību — no attiecībā uz E. coli un Legionella norādītās vērtības un 100 % no attiecībā uz zarnu nematodēm norādītās vērtības
  . Prasību nodrošināt salmonellas neesamību piemēro pilnīgi visiem paraugiem. [Gr. 109] |
| --- | --- |

—

norādītās vērtības attiecībā uz E. coli, Legionella spp. un zarnu nematodēm nav pārsniegtas vismaz 90 % paraugu. Neviena
  maksimālā
  vērtība paraugos nedrīkst pārsniegt maksimālo novirzes robežu — 1 logaritmisko vienību — no attiecībā uz E. coli un Legionella norādītās vērtības un 100 % no attiecībā uz zarnu nematodēm norādītās vērtības
  . Prasību nodrošināt salmonellas neesamību piemēro pilnīgi visiem paraugiem. [Gr. 109]

| — | norādītās vērtības attiecībā uz A klases ūdeņu BSP5, KSC un duļķainību nav pārsniegtas vismaz 90 % paraugu. Neviena
  maksimālā
  vērtība paraugos nedrīkst pārsniegt maksimālo novirzes robežu — 100 % no norādītās vērtības. [Gr. 110] |
| --- | --- |

—

norādītās vērtības attiecībā uz A klases ūdeņu BSP5, KSC un duļķainību nav pārsniegtas vismaz 90 % paraugu. Neviena
  maksimālā
  vērtība paraugos nedrīkst pārsniegt maksimālo novirzes robežu — 100 % no norādītās vērtības. [Gr. 110]

b)   Minimālās monitoringa prasības

Pārgūšanas staciju

  iekārtu
  operatori veic parasto (rutīnas) monitoringu, lai verificētu, ka pārgūtais ūdens atbilst a) punktā noteiktajām ūdens kvalitātes minimālajām prasībām. Parasto (rutīnas) monitoringu iekļauj ūdens atkalizmantošanas sistēmas

  projekta
  verifikācijas procedūrās. [Gr. 111]

Paraugus, ko izmanto, lai pārbaudītu atbilstību mikrobioloģiskajiem parametriem atbilstības punktā, ņem saskaņā ar EN ISO 19458 standartu. [Gr. 112]

3. Lauksaimnieciskajai apūdeņošanai domātā pārgūtā ūdens parastā (rutīnas) monitoringa minimālais biežums

| | Minimālais monitoringa biežums |
| --- | --- |
| Pārgūtā ūdens kvalitātes klase | E.


  coli | BSP5 | KSC | Duļķainība | Legionella spp.



  (attiecīgos gadījumos) | Zarnu nematodes



  (attiecīgos gadījumos) |
| A | Vienreiz nedēļā | Vienreiz nedēļā | Vienreiz nedēļā | Nepārtraukti | Vienreiz nedēļā | Divreiz mēnesī, vai arī biežumu nosaka pārgūšanas stacijas operators atkarībā no olu skaita pārgūšanas stacijā ienākošajos notekūdeņos |
| B | Vienreiz nedēļā | Saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK
  (I pielikuma D iedaļa) | Saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK
  (I pielikuma D iedaļa) | — |
| C | Divreiz mēnesī | — |
| D | Divreiz mēnesī | — |

Minimālais monitoringa biežums

Pārgūtā ūdens kvalitātes klase

E.


  coli

BSP5

KSC

Duļķainība

Legionella spp.

(attiecīgos gadījumos)

Zarnu nematodes

(attiecīgos gadījumos)

A

Vienreiz nedēļā

Vienreiz nedēļā

Vienreiz nedēļā

Nepārtraukti

Vienreiz nedēļā

Divreiz mēnesī, vai arī biežumu nosaka pārgūšanas stacijas operators atkarībā no olu skaita pārgūšanas stacijā ienākošajos notekūdeņos

B

Vienreiz nedēļā

Saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK

(I pielikuma D iedaļa)

Saskaņā ar Direktīvu 91/271/EEK

(I pielikuma D iedaļa)

—

C

Divreiz mēnesī

—

D

Divreiz mēnesī

—

Validācijas monitoringu veic pirms pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  laišanas ekspluatācijā, kā arī tad, ja aprīkojums tiek modernizēts vai tiek ieviests jauns aprīkojums vai procesi
  , un jebkurā gadījumā tad, kad tiek piešķirta jauna atļauja vai tiek grozīta jau piešķirta atļauja
  . [Gr. 113]

Validācijas monitoringu veic tai pārgūto ūdeņu klasei, kam noteiktas visstingrākās prasības (proti, A klasei), lai novērtētu, vai tiek izpildīti veikuma mērķrādītāji (log10 samazinājums). Validācijas monitorings ietver ar katru patogēnu grupu (baktērijas, vīrusi, protozoji) saistīto indikatormikroorganismu monitoringu. Izvēlētie indikatormikroorganismi ir šādi: patogēniskām baktērijām — E. coli; patogēniskiem vīrusiem — F-specifiskie kolifāgi, somatiskie kolifāgi vai kolifāgi; protozojiem — Clostridium perfringens sporas vai sporveidotājas sulfātreducējošās baktērijas. Izvēlēto indikatormikroorganismu validācijas monitoringa veikuma mērķrādītāji (log10 samazinājums) ir norādīti 4. tabulā, un tie ir jāsasniedz pārgūšanas stacijas

  iekārtas
  izejas punktā (atbilstības punktā), ņemot vērā koncentrācijas neattīrītajos notekūdeņos, kas ieplūst komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijā.
  Vismaz 90 % no validācijas paraugiem sasniedz vai pārsniedz veikuma mērķrādītāju. [Gr. 114]

Ja bioloģiskais indikators neattīrītos notekūdeņos nav pietiekamā daudzumā, lai sasniegtu log10 samazinājumu, šāda bioloģiskā indikatora neesamība neattīrītajos notekūdeņos nozīmē to, ka ir ievērotas validācijas prasības. Atbilstību veikuma mērķrādītājam var noteikt, veicot analītisku kontroli, saskaitot veikumu, kas piešķirts individuāliem attīrīšanas posmiem, balstoties uz zinātniskiem pierādījumiem attiecībā uz vispāratzītiem standartprocesiem (piemēram, publicētie testēšanas pārskatu dati, konkrētu gadījumu analīze u. c.) vai balstoties uz laboratorijas testiem kontrolētos apstākļos inovatīvas attīrīšanas nolūkā. [Gr. 115]

4. tabula. Lauksaimnieciskajai apūdeņošanai domātā pārgūtā ūdens validācijas monitorings

| Pārgūtā


  ūdens kvalitātes


  klase | Indikatormikroorganismi
   (*2) | Attīrīšanas ķēdes veikuma mērķrādītāji


  (log10 samazinājums) |
| --- | --- | --- |
| A | E.coli | ≥ 5,0 |
| Visi kolifāgi / F-specifiskie kolifāgi / somatiskie kolifāgi / kolifāgi (*3) | ≥ 6,0 |
| Clostridium perfringens sporas/sporveidotājas sulfātreducējošās baktērijas (*4) | ≥ 5,0 |

Pārgūtā

ūdens kvalitātes

klase

Indikatormikroorganismi
   (*2)

Attīrīšanas ķēdes veikuma mērķrādītāji

(log10 samazinājums)

A

E.coli

≥ 5,0

Visi kolifāgi / F-specifiskie kolifāgi / somatiskie kolifāgi / kolifāgi (*3)

≥ 6,0

Clostridium perfringens sporas/sporveidotājas sulfātreducējošās baktērijas (*4)

≥ 5,0

Operators monitoringā izmantojamās analīzes metodes validē un dokumentē saskaņā ar EN ISO/IEC-17025 vai citiem nacionāliem vai starptautiskiem standartiem, kas nodrošina līdzvērtīgu kvalitāti.
  Pārgūšanas stacijas operators nodrošina, ka validācijas monitoringam atlasītās laboratorijas īsteno kvalitātes vadības praksi atbilstoši ISO/IEC-17025 standartam. [Gr. 119]

---

(*1)  Pilienveida apūdeņošana ir mikroapūdeņošanas sistēma, kur ūdeni augiem padod pilienu vai sīku tērcīšu veidā; ūdeni ļoti lēni (2–20 l/h) pilina uz augsnes vai tieši zem augsnes virskārtas pa maza diametra plastmasas caurulītēm, kam ir speciālas izlaides — pilinātāji.

(1)  Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.).

(*2)  Validācijas monitoringā šo mikroorganismu vietā var izmantot arī references patogēnus Campylobacter, Rotavirus un Cryptosporidium. Tādā gadījumā piemēro šādus veikuma mērķrādītājus (log10 samazinājums): Campylobacter (≥ 5,0), Rotavirus (≥ 6,0) un Cryptosporidium (≥ 5,0).
  Nacionālā veselības aizsardzības iestāde var noteikt papildu rādītājus, kas saistīti ar konkrēto gadījumu, ja ir pierādījumi par nepieciešamību nodrošināt augstu cilvēka un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni. [Gr. 116]

(*3)  Par vispiemērotāko vīrusindikatoru ir izraudzīts “visi kolifāgi”. Tomēr, ja visu kolifāgu analīze nav iespējama, jāanalizē vismaz viens no tiem (F-specifiskie vai somatiskie kolifāgi).
  Ja neattīrītos notekūdeņos “visi kolifāgi” nav pietiekošā daudzumā, atbilstību veikuma mērķrādītājam var noteikt, saskaitot veikumu, kas piešķirts individuāliem attīrīšanas posmiem, balstoties uz zinātniskiem pierādījumiem attiecībā uz vispāratzītiem standartprocesiem (piemēram, publicētie testēšanas pārskatu dati, konkrētu gadījumu analīze u. c.) vai balstoties uz laboratorijas testiem kontrolētos apstākļos inovatīvas attīrīšanas nolūkā. [Gr. 117]

(*4)  Par vispiemērotāko protozoju indikatoru ir izraudzīts Clostridium perfringens sporas. Tomēr, ja Clostridium perfringens sporu koncentrācija nav tāda, lai būtu iespējams validēt vajadzīgo log10 samazinājumu, kā alternatīvu var izmantot sporveidotājas sulfātreducējošās baktērijas.
  Ja neattīrītos notekūdeņos Clostridium perfringens nav pietiekošā daudzumā, atbilstību veikuma mērķrādītājam var noteikt, saskaitot veikumu, kas piešķirts individuāliem attīrīšanas posmiem, balstoties uz zinātniskiem pierādījumiem attiecībā uz vispāratzītiem standartprocesiem (piemēram, publicētie testēšanas pārskatu dati, konkrētu gadījumu analīze u. c.) vai balstoties uz laboratorijas testiem kontrolētos apstākļos inovatīvas attīrīšanas nolūkā. [Gr. 118]

II PIELIKUMS

a)
     Būtiskākie riska pārvaldības uzdevumi [Gr. 120]

| -1. | Veikt paredzētās pārgūšanas iekārtas īstenojamības analīzi, kurā ņem vērā vismaz iekārtas attīstības izmaksas saistībā ar teritoriālo pieprasījumu pēc pārgūta ūdens, potenciālajiem galalizmantotājiem un vajadzības pēc ūdens, kas attīrīts ar šo iekārtu, un izvērtē iekārtā ieplūstošo apstrādāto notekūdeņu kvalitāti. [Gr. 121] |
| --- | --- |

-1.

| 1. | Aprakstīt ūdens atkalizmantošanas sistēmu no notekūdeņu ieplūšanas komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijā līdz izmantošanas punktam, tostarp norādīt notekūdeņu avotus, attīrīšanas posmus un tehnoloģijas pārgūšanas stacijā, padeves un uzkrāšanas infrastruktūru, paredzēto izmantojumu, izmantošanas vietu un piegādājamos pārgūtā ūdens daudzumus. Šā uzdevuma mērķis ir sagatavot detalizētu aprakstu par ūdens atkalizmantošanas sistēmu kopumā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Identificēt potenciālos apdraudējumus, jo īpaši piesārņotāju un patogēnu klātbūtni, un bīstamu notikumu (attīrīšanas atteices, nejaušas noplūdes vai kontaminācija aprakstītajā ūdens atkalizmantošanas sistēmā) iestāšanās potenciālu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Identificēt vides, populācijas un indivīdus, ko apdraud tieša vai netieša eksponētība identificētajiem potenciālajiem apdraudējumiem, ņemot vērā gan specifiskus vidiskos faktorus (piem., vietējā hidroģeoloģija, topoloģija, augsnes tips, ekoloģija), gan ar kultūraugiem un lauksaimniecisko praksi saistītos faktorus.
  Visos notekūdeņu atkalizmantošanas sistēmas posmos ņem vērā veselības risku novērtējumu, tostarp apdraudējuma identificēšanu, devas–atbildes reakciju, eksponētības novērtējumu un riska raksturojumu.
  Jāapsver arī ūdens pārguves operāciju, iespējamās neatgriezeniskās

  tādu kā sadale, uzglabāšana un izmantošana, iespējamā neatgriezeniskā
  vai ilgtermiņa negatīvās sekas.

  negatīvā ietekme uz vidi vai veselību, tostarp iespējamā negatīvā ietekme uz ekoloģisko caurplūdumu
  . [Gr. 122] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Veikt riska novērtējumu, kas aptver gan vidiskos riskus, gan riskus cilvēka un dzīvnieku veselībai, ņemot vērā identificēto potenciālo apdraudējumu raksturu, identificētās vides, populācijas un indivīdus, ko apdraud tieša vai netieša eksponētība identificētajiem potenciālajiem apdraudējumiem, apdraudējumu iespējamās ietekmes smagumu, kā arī visus attiecīgos Savienības un nacionālos tiesību aktus, norāžu dokumentus un minimālās prasības, kas saistītas ar pārtikas un barības nekaitīgumu un darba aizsardzību
  , un vides jomā noteiktos mērķus. Riska novērtēšanā var izmantot kvalitatīvus pētījumus
  . Riska raksturošanai piemītošo zinātnisko nenoteiktību ņem vērā saskaņā ar piesardzības principu. [Gr. 123]

  Riska novērtējums sastāv no šādiem elementiem.






  a) | Vidisko risku novērtējums, tostarp visi šie elementi:






  i. | apdraudējumu rakstura konstatācija, tostarp attiecīgā gadījumā prognozētais bezietekmes līmenis (PNEL); |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Riska novērtējums sastāv no šādiem elementiem.

a)

Vidisko risku novērtējums, tostarp visi šie elementi:

i.

apdraudējumu rakstura konstatācija, tostarp attiecīgā gadījumā prognozētais bezietekmes līmenis (PNEL);

| ii. | eksponētības potenciālā diapazona novērtējums; |
| --- | --- |

ii.

eksponētības potenciālā diapazona novērtējums;

| iii. | riska raksturojums. |
| --- | --- |

iii.

riska raksturojums.

| b) | Cilvēka veselību apdraudošo risku novērtējums, tostarp visi šie elementi:






  i. | apdraudējumu rakstura konstatācija, tostarp attiecīgā gadījumā devas–atbildes reakcijas sakarība
  , sadarbībā ar veselības iestādēm
  ; [Gr. 124] |
| --- | --- | --- |

b)

Cilvēka veselību apdraudošo risku novērtējums, tostarp visi šie elementi:

i.

apdraudējumu rakstura konstatācija, tostarp attiecīgā gadījumā devas–atbildes reakcijas sakarība
  , sadarbībā ar veselības iestādēm
  ; [Gr. 124]

| ii. | devas vai eksponētības potenciālā diapazona novērtējums; |
| --- | --- |

ii.

devas vai eksponētības potenciālā diapazona novērtējums;

| iii. | riska raksturojums. |
| --- | --- |

iii.

riska raksturojums.

Riska novērtējumā ņem vērā

  izpilda
  vismaz šādas prasības un pienākumus: [Gr. 125]

| c) | prasība samazināt un novērst ūdeņu piesārņojumu ar nitrātiem saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK; |
| --- | --- |

c)

prasība samazināt un novērst ūdeņu piesārņojumu ar nitrātiem saskaņā ar Direktīvu 91/676/EEK;

| d) | pienākums nodrošināt, ka aizsargājamās dzeramā ūdens iegūšanas teritorijas atbilst Direktīvas 98/83/EK prasībām; |
| --- | --- |

d)

pienākums nodrošināt, ka aizsargājamās dzeramā ūdens iegūšanas teritorijas atbilst Direktīvas 98/83/EK prasībām;

| e) | prasība izpildīt Direktīvā 2000/60/EK nospraustos vidiskos mērķus; |
| --- | --- |

e)

prasība izpildīt Direktīvā 2000/60/EK nospraustos vidiskos mērķus;

| f) | prasība novērst pazemes ūdeņu piesārņojumu saskaņā ar Direktīvu 2006/118/EK; |
| --- | --- |

f)

prasība novērst pazemes ūdeņu piesārņojumu saskaņā ar Direktīvu 2006/118/EK;

| g) | prasība izpildīt Direktīvā 2008/105/EK nospraustos vidiskās kvalitātes standartus prioritārajām vielām un dažiem citiem piesārņotājiem; |
| --- | --- |

g)

prasība izpildīt Direktīvā 2008/105/EK nospraustos vidiskās kvalitātes standartus prioritārajām vielām un dažiem citiem piesārņotājiem;

| h) | prasība izpildīt vidiskās kvalitātes standartus, kas attiecībā uz nacionālā līmenī nozīmīgiem piesārņotājiem (t. i., upju baseiniem specifiskiem piesārņotājiem) noteikti Direktīvā 2000/60/EK; |
| --- | --- |

h)

prasība izpildīt vidiskās kvalitātes standartus, kas attiecībā uz nacionālā līmenī nozīmīgiem piesārņotājiem (t. i., upju baseiniem specifiskiem piesārņotājiem) noteikti Direktīvā 2000/60/EK;

| i) | prasība izpildīt Direktīvā 2006/7/EK noteiktos peldūdeņu kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

i)

prasība izpildīt Direktīvā 2006/7/EK noteiktos peldūdeņu kvalitātes standartus;

| j) | prasības par vides, īpaši augsnes, aizsardzību gadījumos, kad lauksaimniecībā tiek izmantotas notekūdeņu dūņas, saskaņā ar Direktīvu 86/278/EEK; |
| --- | --- |

j)

prasības par vides, īpaši augsnes, aizsardzību gadījumos, kad lauksaimniecībā tiek izmantotas notekūdeņu dūņas, saskaņā ar Direktīvu 86/278/EEK;

| k) | pārtikas produktu higiēnas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 852/2004 un Komisijas Vadlīnijās par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu; |
| --- | --- |

k)

pārtikas produktu higiēnas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 852/2004 un Komisijas Vadlīnijās par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu;

| l) | barības higiēnas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 183/2005; |
| --- | --- |

l)

barības higiēnas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 183/2005;

| m) | prasība izpildīt attiecīgos mikrobioloģiskos kritērijus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2073/2005; |
| --- | --- |

m)

prasība izpildīt attiecīgos mikrobioloģiskos kritērijus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2073/2005;

| n) | prasības attiecībā uz kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1881/2006; |
| --- | --- |

n)

prasības attiecībā uz kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1881/2006;

| o) | prasības attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem pārtikā un barībā, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 396/2005; |
| --- | --- |

o)

prasības attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem pārtikā un barībā, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 396/2005;

| p) | dzīvnieku veselības prasības, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 1069/2009 un (ES) Nr. 142/2011. |
| --- | --- |

p)

dzīvnieku veselības prasības, kas noteiktas Regulās (EK) Nr. 1069/2009 un (ES) Nr. 142/2011.

b)
     
  Nosacījumi attiecībā uz papildu prasībām

| 5. | Ja tas ir vajadzīgi un lietderīgi, lai nodrošinātu vides un cilvēka veselības pienācīgu aizsardzību, norādīt ūdens kvalitātes un monitoringa prasības, kas ir papildus I pielikumā noteiktajām vai stingrākas par tām.

  Atkarībā no 4. punktā minētā riska novērtējuma iznākuma Šādas papildu prasības var jo īpaši attiekties uz:






  a) | smagajiem metāliem; |
| --- | --- | --- |

5.

Atkarībā no 4. punktā minētā riska novērtējuma iznākuma Šādas papildu prasības var jo īpaši attiekties uz:

a)

smagajiem metāliem;

| b) | pesticīdiem; |
| --- | --- |

b)

pesticīdiem;

| c) | dezinfekcijas blakusproduktiem; |
| --- | --- |

c)

dezinfekcijas blakusproduktiem;

| d) | zālēm; |
| --- | --- |

d)

zālēm;

| da) | mikroplastmasas klātbūtni; |
| --- | --- |

da)

mikroplastmasas klātbūtni;

| e) | citām bažas raisošām vielām;

  citiem piesārņotājiem, kas izrādījušies nozīmīgi saskaņā ar vietējā līmenī veiktām ar vidi un sabiedrības veselību saistītām analīzēm; |
| --- | --- |

e)

citām bažas raisošām vielām;

  citiem piesārņotājiem, kas izrādījušies nozīmīgi saskaņā ar vietējā līmenī veiktām ar vidi un sabiedrības veselību saistītām analīzēm;

| f) | rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem. [Gr. 127] |
| --- | --- |

f)

rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem. [Gr. 127]

c)
     
  Preventīvi pasākumi [Gr. 128]

| 6. | Identificēt preventīvos pasākumus, kas jau ir ieviesti vai būtu ieviešami, lai visus identificētos riskus varētu pienācīgi pārvaldīt.
  Šādi preventīvie pasākumi var būt:






  a) | piekļuves kontrole; |
| --- | --- | --- |

6.

Šādi preventīvie pasākumi var būt:

a)

piekļuves kontrole;

| b) | papildu dezinfekcija vai piesārņotāju aizvākšanas pasākumi; |
| --- | --- |

b)

papildu dezinfekcija vai piesārņotāju aizvākšanas pasākumi;

| c) | specifiska apūdeņošanas tehnoloģija, kas mazina aerosolu veidošanās risku (piem., pilienveida apūdeņošana); |
| --- | --- |

c)

specifiska apūdeņošanas tehnoloģija, kas mazina aerosolu veidošanās risku (piem., pilienveida apūdeņošana);

| d) | atbalsts patogēnu iznīkšanai pirms ražas novākšanas; |
| --- | --- |

d)

atbalsts patogēnu iznīkšanai pirms ražas novākšanas;

| e) | minimālo drošības atstatumu noteikšana. |
| --- | --- |

e)

minimālo drošības atstatumu noteikšana.

1. tabulā ir norādīti potenciāli relevantie specifiskie preventīvie pasākumi.

1. tabula. Specifiskie preventīvie pasākumi

| Pārgūtā


  ūdens kvalitātes


  klase | Specifiskie preventīvie pasākumi |
| --- | --- |
| A | — | Cūkas nedrīkst nonākt saskarē ar lopbarību, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami dati, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt. |

Pārgūtā

ūdens kvalitātes

klase

Specifiskie preventīvie pasākumi

A

—

Cūkas nedrīkst nonākt saskarē ar lopbarību, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami dati, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.

B

| — | Aizliegts ievākt laistīšanā saslapinātu vai zemē nokritušu ražu. |
| --- | --- |

—

Aizliegts ievākt laistīšanā saslapinātu vai zemē nokritušu ražu.

| — | Piena govis laktācijas periodā nelaiž ganībās, iekams tās nav nožuvušas. |
| --- | --- |

—

Piena govis laktācijas periodā nelaiž ganībās, iekams tās nav nožuvušas.

| — | Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē. |
| --- | --- |

—

Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē.

| — | Cūkas nedrīkst nonākt saskarē ar lopbarību, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami dati, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt. |
| --- | --- |

—

Cūkas nedrīkst nonākt saskarē ar lopbarību, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami dati, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.

C

| — | Aizliegts ievākt laistīšanā saslapinātu vai zemē nokritušu ražu. |
| --- | --- |

—

Aizliegts ievākt laistīšanā saslapinātu vai zemē nokritušu ražu.

| — | Ganību dzīvniekus nelaiž ganībās piecas dienas pēc pēdējās apūdeņošanas. |
| --- | --- |

—

Ganību dzīvniekus nelaiž ganībās piecas dienas pēc pēdējās apūdeņošanas.

| — | Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē. |
| --- | --- |

—

Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē.

| — | Cūkas nedrīkst nonākt saskarē ar lopbarību, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami dati, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt. |
| --- | --- |

—

Cūkas nedrīkst nonākt saskarē ar lopbarību, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami dati, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.

D

| — | Aizliegts ievākt laistīšanā saslapinātu vai zemē nokritušu ražu. |
| --- | --- |

—

Aizliegts ievākt laistīšanā saslapinātu vai zemē nokritušu ražu.

| 7. | Nodrošināt, ka ir ieviestas pienācīgas kvalitātes kontroles sistēmas un procedūras, tostarp pārgūtā ūdens monitorings attiecībā uz relevantajiem parametriem, un ka ir ieviestas pienācīgas iekārtu apkopes programmas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nodrošināt, ka ir ieviestas tādas vidiskā monitoringa sistēmas, ar ko var konstatēt jebkādu ūdens atkalizmantošanas negatīvo ietekmi, un nodrošināt, ka tiek saņemta monitoringā gūtā informācija un ka visi procesi un procedūras tiek pienācīgi validēti un dokumentēti.
  Pārgūšanas stacijas operatoram ieteicams izveidot un uzturēt ISO 9001 vai līdzvērtīgu kvalitātes vadības sistēmu. |
| --- | --- |

8.

Pārgūšanas stacijas operatoram ieteicams izveidot un uzturēt ISO 9001 vai līdzvērtīgu kvalitātes vadības sistēmu.

| 8.a | Nodrošināt, ka pārgūšanas iekārta ir aprīkota ar alternatīviem līdzekļiem to apstrādāto notekūdeņu novadīšanai, kuri netiek izmantoti atkal. [Gr. 129] |
| --- | --- |

8.a

| 9. | Nodrošināt, ka ir ieviesta pienācīga incidentu un ārkārtas situāciju pārvaldības sistēma, tostarp kārtība, kā visas skartās puses pienācīgi informēt par šādu notikumu, un uzturēt regulāri atjauninātu ārkārtas situāciju plānu. |
| --- | --- |

9.

| 9.a | Nodrošināt, ka pārgūta ūdens sadales infrastruktūra ir nodalīta un uzbūvēta tā, ka tā novērš cilvēka patēriņam paredzēta ūdens piegādes un sadales sistēmas piesārņošanas risku. [Gr. 130] |
| --- | --- |

9.a

| 9.b | Nodrošināt, ka pārgūta ūdens sadales infrastruktūra ir atbilstoši iezīmēta un ka gadījumos, kad tā ir uzbūvēta, izmantojot atklātus pārvadus, tā ir atbilstoši aprīkota ar pietiekami redzamām zīmēm, tostarp tad, ja šie notekūdeņi tiek jaukti ar ūdeni no citiem izcelsmes avotiem. [Gr. 131] |
| --- | --- |

9.b

| 9.c | Nodrošināt, ka starp dažādajiem ķēdes dalībniekiem ir izveidoti koordinācijas mehānismi, lai garantētu pārgūta ūdens drošu sagatavošanu un izmantošanu. [Gr. 132] |
| --- | --- |

9.c

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/246

---

P8_TA(2019)0072

Lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšana un tirgus uzraudzība ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza un labo Regulu (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (COM(2018)0289 – C8-0183/2018 – 2018/0142(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0289), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0289),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0183/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2019. gada 16. janvāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0318/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0318/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 104. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0142

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/519.)

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/247

---

P8_TA(2019)0073

Vienotā tirgus, uzņēmumu konkurētspējas un Eiropas statistikas programma ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826 (COM(2018)0441 – C8-0254/2018 – 2018/0231(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0441),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 114., 173. un 338. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0254/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu un 114., 173. un 338. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0254/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0052/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0052/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 40. lpp.

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 259. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0231

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 12. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido Vienotā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas un Eiropas statistikas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 99/2013, Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014 un Regulu (ES) 2017/826

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā

43. panta 2. punktu, 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 114. pantu, 173. pantu un 338. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Iekšējais tirgus ir Savienības stūrakmens. Jau kopš pirmsākumiem tas devis nozīmīgu ieguldījumu izaugsmē, konkurētspējā un nodarbinātībā. Tas radījis jaunas iespējas un apjomradītus ietaupījumus Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un stiprinājis to rūpniecisko konkurētspēju
  , un tam būtu jāturpina sniegt vienlīdz liels labums visiem iedzīvotājiem
  . Iekšējais tirgus ir veicinājis darbvietu radīšanu un patērētājiem piedāvājis plašākas izvēles iespējas par zemākām cenām
  , vienlaikus garantējot piedāvāto preču un pakalpojumu augstāku kvalitāti
  . Tas vēl aizvien darbojas kā virzītājspēks
  lielākas tirgus integrācijas un
  spēcīgākas, līdzsvarotākas un taisnīgākas ekonomikas veidošanā.
  Laikā, kad pasaulē palielinās globalizācija,
  iekšējais tirgus ir viens no Savienības lielākajiem sasniegumiem un vērtīgākais aktīvs, laikā, kad pasaulē palielinās globalizācija

  kā arī pamatelements sekmīgas pārejas nodrošināšanā uz resursu ziņā efektīvu, energoefektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku, lai reaģētu uz pieaugošo spiedienu, ko rada klimata pārmaiņas
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Iekšējais tirgus ir Savienības stūrakmens. Jau kopš pirmsākumiem tas devis nozīmīgu ieguldījumu izaugsmē, konkurētspējā un nodarbinātībā. Tas radījis jaunas iespējas un apjomradītus ietaupījumus Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un stiprinājis to rūpniecisko konkurētspēju
  , un tam būtu jāturpina sniegt vienlīdz liels labums visiem iedzīvotājiem
  . Iekšējais tirgus ir veicinājis darbvietu radīšanu un patērētājiem piedāvājis plašākas izvēles iespējas par zemākām cenām
  , vienlaikus garantējot piedāvāto preču un pakalpojumu augstāku kvalitāti
  . Tas vēl aizvien darbojas kā virzītājspēks
  lielākas tirgus integrācijas un
  spēcīgākas, līdzsvarotākas un taisnīgākas ekonomikas veidošanā.
  Laikā, kad pasaulē palielinās globalizācija,
  iekšējais tirgus ir viens no Savienības lielākajiem sasniegumiem un vērtīgākais aktīvs, laikā, kad pasaulē palielinās globalizācija

  kā arī pamatelements sekmīgas pārejas nodrošināšanā uz resursu ziņā efektīvu, energoefektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku, lai reaģētu uz pieaugošo spiedienu, ko rada klimata pārmaiņas
  . [Am. 1]

| (2) | Iekšējam tirgum ir pastāvīgi jāspēj pielāgoties strauji mainīgai digitālās revolūcijas un globalizācijas videi. Jauna digitālo inovāciju ēra joprojām sniedz iespējas
  un priekšrocības ekonomikā un ikdienas dzīvē, jo īpaši
  uzņēmumiem un privātpersonām, rada jaunus produktus un uzņēmējdarbības modeļus, taču vienlaikus ir izaicinājums attiecībā uz regulējumu un izpildi
  , un patērētāju aizsardzību un drošumu
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(2)

Iekšējam tirgum ir pastāvīgi jāspēj pielāgoties strauji mainīgai digitālās revolūcijas un globalizācijas videi. Jauna digitālo inovāciju ēra joprojām sniedz iespējas
  un priekšrocības ekonomikā un ikdienas dzīvē, jo īpaši
  uzņēmumiem un privātpersonām, rada jaunus produktus un uzņēmējdarbības modeļus, taču vienlaikus ir izaicinājums attiecībā uz regulējumu un izpildi
  , un patērētāju aizsardzību un drošumu
  . [Am. 2]

| (3) | Iekšējā tirgus darbības pamatu veido pamatīgs Savienības tiesību aktu kopums. Konkrētāk, tie reglamentē konkurētspēju,
  savstarpēju atzīšanu,
  standartizāciju, patērētāju tiesību aizsardzību, tirgus uzraudzību un pārtikas piegādes ķēdes regulējumu, taču arī nosaka noteikumus uzņēmējdarbībai, tirdzniecībai un finanšu darījumiem, kā arī tādas godīgas konkurences veicināšanai, kura nodrošina iekšējā tirgus darbībai nepieciešamos vienlīdzīgos konkurences apstākļus
  , sniedzot labumu patērētājiem un uzņēmumiem
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(3)

Iekšējā tirgus darbības pamatu veido pamatīgs Savienības tiesību aktu kopums. Konkrētāk, tie reglamentē konkurētspēju,
  savstarpēju atzīšanu,
  standartizāciju, patērētāju tiesību aizsardzību, tirgus uzraudzību un pārtikas piegādes ķēdes regulējumu, taču arī nosaka noteikumus uzņēmējdarbībai, tirdzniecībai un finanšu darījumiem, kā arī tādas godīgas konkurences veicināšanai, kura nodrošina iekšējā tirgus darbībai nepieciešamos vienlīdzīgos konkurences apstākļus
  , sniedzot labumu patērētājiem un uzņēmumiem
  . [Am. 3]

| (4) | Tomēr
  joprojām pastāv un turklāt rodas jauni nepamatoti, diskriminējoši un nesamērīgi
  šķēršļi iekšējā tirgus netraucētai darbībai joprojām pastāv, turklāt rodas jauni. Noteikumu pieņemšana ir tikai pirmais solis — ne mazāk svarīgi ir arī nodrošināt to iedarbīgumu.
  Uzņēmumu un patērētāju iespējas ierobežo pastāvošo noteikumu neatbilstoša piemērošana, šķēršļi preču un pakalpojumu brīvai apritei un zems pārrobežu publiskā iepirkuma līmenis. Šādu šķēršļu novēršana
  galu galā šis ir jautājums par iedzīvotāju uzticēšanos Savienībai un tās spējai panākt rezultātus, kā arī spējai radīt izaugsmi un darbvietas, turklāt aizsargājot sabiedrības intereses. [Am. 4] |
| --- | --- |

(4)

Tomēr
  joprojām pastāv un turklāt rodas jauni nepamatoti, diskriminējoši un nesamērīgi
  šķēršļi iekšējā tirgus netraucētai darbībai joprojām pastāv, turklāt rodas jauni. Noteikumu pieņemšana ir tikai pirmais solis — ne mazāk svarīgi ir arī nodrošināt to iedarbīgumu.
  Uzņēmumu un patērētāju iespējas ierobežo pastāvošo noteikumu neatbilstoša piemērošana, šķēršļi preču un pakalpojumu brīvai apritei un zems pārrobežu publiskā iepirkuma līmenis. Šādu šķēršļu novēršana
  galu galā šis ir jautājums par iedzīvotāju uzticēšanos Savienībai un tās spējai panākt rezultātus, kā arī spējai radīt izaugsmi un darbvietas, turklāt aizsargājot sabiedrības intereses. [Am. 4]

| (5) | Pašlaik ir vairākas programmas Savienības darbībai tādās jomās kā uzņēmumu(tostarp,
  jo īpaši mikrouzņēmumu un
  mazo un vidējo uzņēmumu) konkurētspēja, patērētāju tiesību aizsardzība, patērētāji un tiešie lietotāji

  galalietotāji
  un finanšu pakalpojumu politikas veidošana, kā arī pārtikas piegādes ķēde. Dažas papildu aktivitātes ir finansētas tieši no iekšējā tirgus budžeta pozīcijām. Ir jāracionalizē un jāizmanto sinerģija starp dažādām darbībām un jāparedz elastīgāks
  , pārredzamāks, vienkāršāks
  un dinamiskāks satvars tādu aktivitāšu finansēšanai, kuru mērķis ir iespējami izmaksefektīvi panākt labi funkcionējošu iekšējo tirgu. Tāpēc jāizveido jauna programma, kas apvieno aktivitātes, kuras iepriekš finansētas saskaņā ar šīm citām programmām un citām attiecīgām budžeta pozīcijām
  , ņemot vērā pieredzi, kas gūstama no jau pastāvošu programmu īstenošanas
  . Programmā
  , izvairoties no pārklāšanās ar saistītajām Savienības programmām un darbībām,
  būtu jāietver arī jaunas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus funkcionēšanu. [Am. 5] |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik ir vairākas programmas Savienības darbībai tādās jomās kā uzņēmumu(tostarp,
  jo īpaši mikrouzņēmumu un
  mazo un vidējo uzņēmumu) konkurētspēja, patērētāju tiesību aizsardzība, patērētāji un tiešie lietotāji

  galalietotāji
  un finanšu pakalpojumu politikas veidošana, kā arī pārtikas piegādes ķēde. Dažas papildu aktivitātes ir finansētas tieši no iekšējā tirgus budžeta pozīcijām. Ir jāracionalizē un jāizmanto sinerģija starp dažādām darbībām un jāparedz elastīgāks
  , pārredzamāks, vienkāršāks
  un dinamiskāks satvars tādu aktivitāšu finansēšanai, kuru mērķis ir iespējami izmaksefektīvi panākt labi funkcionējošu iekšējo tirgu. Tāpēc jāizveido jauna programma, kas apvieno aktivitātes, kuras iepriekš finansētas saskaņā ar šīm citām programmām un citām attiecīgām budžeta pozīcijām
  , ņemot vērā pieredzi, kas gūstama no jau pastāvošu programmu īstenošanas
  . Programmā
  , izvairoties no pārklāšanās ar saistītajām Savienības programmām un darbībām,
  būtu jāietver arī jaunas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus funkcionēšanu. [Am. 5]

| (6) | Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu reglamentē atsevišķa Eiropas Statistikas programma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 (4). Lai Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā nodrošinātu nepārtrauktību, jaunajā Programmā būtu jāiekļauj arī aktivitātes, kuras aptver
  pašreizējā
  Eiropas Statistikas programma, nodrošinot satvaru Eiropas statistikas
  vākšanai, kā arī
  izstrādei, apkopošanai
  , pareizai lietošanai, piemērošanai
  un izplatīšanai. Ar jauno Programmu Eiropas statistikai būtu jāiedibina tāds finansēšanas satvars, lai būtu iegūstama augsti kvalitatīva

  augstas kvalitātes
  , salīdzināma un drošticama Eiropai veltīta statistika,
  tostarp tādās jomās kā tirdzniecība un migrācija, uz kuru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu
  varētu balstīties Savienības rīcībpolitiku

  politikas nostādņu
  izstrāde, īstenošana, pārraudzība un izvērtēšana. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu reglamentē atsevišķa Eiropas Statistikas programma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 (4). Lai Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā nodrošinātu nepārtrauktību, jaunajā Programmā būtu jāiekļauj arī aktivitātes, kuras aptver
  pašreizējā
  Eiropas Statistikas programma, nodrošinot satvaru Eiropas statistikas
  vākšanai, kā arī
  izstrādei, apkopošanai
  , pareizai lietošanai, piemērošanai
  un izplatīšanai. Ar jauno Programmu Eiropas statistikai būtu jāiedibina tāds finansēšanas satvars, lai būtu iegūstama augsti kvalitatīva

  augstas kvalitātes
  , salīdzināma un drošticama Eiropai veltīta statistika,
  tostarp tādās jomās kā tirdzniecība un migrācija, uz kuru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu
  varētu balstīties Savienības rīcībpolitiku

  politikas nostādņu
  izstrāde, īstenošana, pārraudzība un izvērtēšana. [Gr. 6]

| (7) | Tāpēc ir lietderīgi izveidot Iekšējā

  Vienotā
  tirgus
  programmu, lai stiprinātu iekšējo tirgu un uzlabotu tā darbību tādās jomās kā
  uzņēmumu, tostarp

  jo īpaši
  mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, konkurentspējas

  konkurētspēja un ilgtspēja, standartizācija, tirgus uzraudzība, patērētāju aizsardzība, pārtikas piegādes ķēde
  un Eiropas statistikas programmu

  statistika
  (“Programma”). Programma būtu jāsagatavo uz
  septiņu gadu ilgu
  darbības laiku septiņi gadi, proti, no 2021. līdz 2027. gadam. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc ir lietderīgi izveidot Iekšējā

  Vienotā
  tirgus
  programmu, lai stiprinātu iekšējo tirgu un uzlabotu tā darbību tādās jomās kā
  uzņēmumu, tostarp

  jo īpaši
  mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, konkurentspējas

  konkurētspēja un ilgtspēja, standartizācija, tirgus uzraudzība, patērētāju aizsardzība, pārtikas piegādes ķēde
  un Eiropas statistikas programmu

  statistika
  (“Programma”). Programma būtu jāsagatavo uz
  septiņu gadu ilgu
  darbības laiku septiņi gadi, proti, no 2021. līdz 2027. gadam. [Gr. 7]

| (8) | Programmai būtu jāatbalsta iekšējā tirgus pareizas darbības pamatā esošo Savienības tiesību aktu izstrāde, īstenošana un izpilde. Programmai būtu jāatbalsta tādu piemērotu apstākļu radīšana, kas nodrošinātu rīcības iespējas visiem iekšējā tirgus dalībniekiem: uzņēmumiem, iedzīvotājiem (tostarp patērētājiem
  un darbiniekiem
  ), pilsoniskajai sabiedrībai un publiskajām varas iestādēm. Šajā nolūkā Programmai būtu jānodrošina uzņēmumu, sevišķi MVU

  jo īpaši mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu, tostarp tūrisma jomā
  , konkurētspēja
  un ilgtspēja
  , kā arī jāatbalsta patērētāju tiesību aizsardzības un drošuma noteikumu
  un vides un sociālo standartu
  izpilde un jāveido uzņēmumu un privātpersonu izpratne, nodrošinot pareizos instrumentus,
  atbilstīgu informāciju un palīdzību,
  zināšanas un kompetenci, ar kuru palīdzību pieņemt rūpīgi pārdomātus lēmumus un vairāk piedalīties Savienības rīcībpolitika

  s politikas
  veidošanā. Turklāt Programmai būtu jācenšas uzlabot regulatīvo un administratīvo sadarbību, jo īpaši izmantojot
  apmācības programmas,
  paraugprakses apmaiņu, veidojot zināšanu un kompetenču bāzes, tostarp izmantojot stratēģisku publisko iepirkumu. Programmai būtu arī jāatbalsta tādu augsti kvalitatīvu

  augstas kvalitātes
  starptautisko standartu izstrāde, kuri ir Savienības tiesību aktu īstenošanas pamatā. Šis darbs ietver arī standartu noteikšanu finanšu pārskatu un revīzijas jomā, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības kapitāla tirgu caurredzamībā

  pārredzamībā
  un labā funkcionēšanā un ieguldītāju aizsardzības uzlabošanā. Programmai būtu jāatbalsta noteikumu izstrāde un standartu noteikšana, arī nodrošinot pēc iespējas plašāku visu ieinteresēto personu iesaistīšanos. Vienam no Programmas mērķiem vajadzētu būt arī atbalstīt Savienības tiesību aktu īstenošanu un izpildi, augstā līmenī nodrošinot cilvēka, dzīvnieku un augu veselību pārtikas piegādes ķēdē un dzīvnieku labturības uzlabošanu. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Programmai būtu jāatbalsta iekšējā tirgus pareizas darbības pamatā esošo Savienības tiesību aktu izstrāde, īstenošana un izpilde. Programmai būtu jāatbalsta tādu piemērotu apstākļu radīšana, kas nodrošinātu rīcības iespējas visiem iekšējā tirgus dalībniekiem: uzņēmumiem, iedzīvotājiem (tostarp patērētājiem
  un darbiniekiem
  ), pilsoniskajai sabiedrībai un publiskajām varas iestādēm. Šajā nolūkā Programmai būtu jānodrošina uzņēmumu, sevišķi MVU

  jo īpaši mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu, tostarp tūrisma jomā
  , konkurētspēja
  un ilgtspēja
  , kā arī jāatbalsta patērētāju tiesību aizsardzības un drošuma noteikumu
  un vides un sociālo standartu
  izpilde un jāveido uzņēmumu un privātpersonu izpratne, nodrošinot pareizos instrumentus,
  atbilstīgu informāciju un palīdzību,
  zināšanas un kompetenci, ar kuru palīdzību pieņemt rūpīgi pārdomātus lēmumus un vairāk piedalīties Savienības rīcībpolitika

  s politikas
  veidošanā. Turklāt Programmai būtu jācenšas uzlabot regulatīvo un administratīvo sadarbību, jo īpaši izmantojot
  apmācības programmas,
  paraugprakses apmaiņu, veidojot zināšanu un kompetenču bāzes, tostarp izmantojot stratēģisku publisko iepirkumu. Programmai būtu arī jāatbalsta tādu augsti kvalitatīvu

  augstas kvalitātes
  starptautisko standartu izstrāde, kuri ir Savienības tiesību aktu īstenošanas pamatā. Šis darbs ietver arī standartu noteikšanu finanšu pārskatu un revīzijas jomā, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības kapitāla tirgu caurredzamībā

  pārredzamībā
  un labā funkcionēšanā un ieguldītāju aizsardzības uzlabošanā. Programmai būtu jāatbalsta noteikumu izstrāde un standartu noteikšana, arī nodrošinot pēc iespējas plašāku visu ieinteresēto personu iesaistīšanos. Vienam no Programmas mērķiem vajadzētu būt arī atbalstīt Savienības tiesību aktu īstenošanu un izpildi, augstā līmenī nodrošinot cilvēka, dzīvnieku un augu veselību pārtikas piegādes ķēdē un dzīvnieku labturības uzlabošanu. [Gr. 8]

| (9) | Mūsdienīgs iekšējais tirgus
  , kas balstīts uz taisnīguma, pārredzamības un savstarpējas uzticēšanās principiem,
  veicina konkurenci un sniedz labumu patērētājiem, uzņēmumiem un darbiniekiem. Labāk izmantojot pastāvīgā attīstībā esošā iekšējā pakalpojumu tirgus potenciālu, Eiropas uzņēmumiem vajadzētu būt vieglāk radīt jaunas darbvietas un paplašināties ārpus robežām, kā arī lielākā klāstā piedāvāt pakalpojumus par labākām cenām, turklāt patērētājiem un darbiniekiem saglabājot augstus standartus. Lai to sasniegtu, Programmai būtu jāpalīdz
  uzlabot iekšējā tirgus norišu, tostarp jaunu tehnoloģiju attīstības radītās ietekmes, uzraudzību, konstatēt un
  novērst atlikušos
  nepamatotos, diskriminējošos un nesamērīgos
  šķēršļus un nodrošināt tādu tiesisko
  regulējumu
  , kurā ir vieta jauniem inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem
  , tostarp sadarbīgās ekonomikas modeļiem un sociālajai uzņēmējdarbībai, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa sociālo aizsardzību, arī uzņēmējiem
  . [Gr. 9] |
| --- | --- |

(9)

Mūsdienīgs iekšējais tirgus
  , kas balstīts uz taisnīguma, pārredzamības un savstarpējas uzticēšanās principiem,
  veicina konkurenci un sniedz labumu patērētājiem, uzņēmumiem un darbiniekiem. Labāk izmantojot pastāvīgā attīstībā esošā iekšējā pakalpojumu tirgus potenciālu, Eiropas uzņēmumiem vajadzētu būt vieglāk radīt jaunas darbvietas un paplašināties ārpus robežām, kā arī lielākā klāstā piedāvāt pakalpojumus par labākām cenām, turklāt patērētājiem un darbiniekiem saglabājot augstus standartus. Lai to sasniegtu, Programmai būtu jāpalīdz
  uzlabot iekšējā tirgus norišu, tostarp jaunu tehnoloģiju attīstības radītās ietekmes, uzraudzību, konstatēt un
  novērst atlikušos
  nepamatotos, diskriminējošos un nesamērīgos
  šķēršļus un nodrošināt tādu tiesisko
  regulējumu
  , kurā ir vieta jauniem inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem
  , tostarp sadarbīgās ekonomikas modeļiem un sociālajai uzņēmējdarbībai, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa sociālo aizsardzību, arī uzņēmējiem
  . [Gr. 9]

| (10) | Izmantojot preventīvus mehānismus, pieņemot kopīgus noteikumus
  un standartus,
  un — kur Savienības noteikumu nav — piemērojot savstarpējas atzīšanas principu, normatīvie šķēršļi iekšējā tirgū ir novērsti daudziem rūpnieciskiem ražojumiem. Jomās, kurās Savienības tiesību aktu nav, ir savstarpējās atzīšanas princips, kas nozīmē, ka precēm, kuras tiek likumīgi tirgotas vienā dalībvalstī, ir brīva aprite un tās var pārdot citā dalībvalstī
  , ja vien attiecīgajai dalībvalstij nav pamata iebilst pret šo preču tirdzniecību un ja šāds ierobežojums nav diskriminējošs, ir balstīts uz leģitīmiem sabiedrības interešu mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 36. pantā vai atzīts Tiesas judikatūrā, un atbilst sasniedzamajam mērķim.
  Tomēr uzņēmumu piekļuvi citu dalībvalstu tirgiem apgrūtina savstarpējās atzīšanas neadekvāta piemērošana
  , piemēram, nepamatoti vai nesamērīgi ierobežojumi
  . Par spīti preču tirgus augstajai integrētībai šādi tiek zaudētas iespējas ekonomikai kopumā.
  Pārskatot Regulu (ES) Nr. xxx/2018 par savstarpēju atzīšanu, tiks stimulēti ekonomikas ieguvumi šajā jomā.
  Tāpēc Programmai būtu jācenšas uzlabot savstarpējās atzīšanas piemērošanu preču jomā
  , pilnībā izmantojot tās potenciālu,
  un samazināt tirgū ieviestu nelikumīgu un neatbilstīgu preču skaitu
  , piedāvājot mērķtiecīgu izpratnes veidošanu un apmācību, atbalstot produktu informācijas punktus, veicinot kompetento iestāžu ciešāku sadarbību savstarpējās atzīšanas jomā un stiprinot tirgus uzraudzību
  . [Gr. 10] |
| --- | --- |

(10)

Izmantojot preventīvus mehānismus, pieņemot kopīgus noteikumus
  un standartus,
  un — kur Savienības noteikumu nav — piemērojot savstarpējas atzīšanas principu, normatīvie šķēršļi iekšējā tirgū ir novērsti daudziem rūpnieciskiem ražojumiem. Jomās, kurās Savienības tiesību aktu nav, ir savstarpējās atzīšanas princips, kas nozīmē, ka precēm, kuras tiek likumīgi tirgotas vienā dalībvalstī, ir brīva aprite un tās var pārdot citā dalībvalstī
  , ja vien attiecīgajai dalībvalstij nav pamata iebilst pret šo preču tirdzniecību un ja šāds ierobežojums nav diskriminējošs, ir balstīts uz leģitīmiem sabiedrības interešu mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 36. pantā vai atzīts Tiesas judikatūrā, un atbilst sasniedzamajam mērķim.
  Tomēr uzņēmumu piekļuvi citu dalībvalstu tirgiem apgrūtina savstarpējās atzīšanas neadekvāta piemērošana
  , piemēram, nepamatoti vai nesamērīgi ierobežojumi
  . Par spīti preču tirgus augstajai integrētībai šādi tiek zaudētas iespējas ekonomikai kopumā.
  Pārskatot Regulu (ES) Nr. xxx/2018 par savstarpēju atzīšanu, tiks stimulēti ekonomikas ieguvumi šajā jomā.
  Tāpēc Programmai būtu jācenšas uzlabot savstarpējās atzīšanas piemērošanu preču jomā
  , pilnībā izmantojot tās potenciālu,
  un samazināt tirgū ieviestu nelikumīgu un neatbilstīgu preču skaitu
  , piedāvājot mērķtiecīgu izpratnes veidošanu un apmācību, atbalstot produktu informācijas punktus, veicinot kompetento iestāžu ciešāku sadarbību savstarpējās atzīšanas jomā un stiprinot tirgus uzraudzību
  . [Gr. 10]

| (11) | Jaunas tiesiskās un izpildes problēmas attiecas uz strauji mainīgu digitālās revolūcijas vidi un ir saistītas ar tādiem jautājumiem kā kiberdrošība,
  datu aizsardzība un privātums,
  lietu internets vai mākslīgais intelekts
  un ar to saistītie ētikas standarti
  . Nodarīta kaitējuma gadījumā būtiski nepieciešami ir stingri noteikumi par preču drošumu
  un skaidrība attiecībā uz
  atbildību
  , kā arī noteikumu stingra piemērošana
  , lai nodrošinātu rīcībpolitiskus

  politiskus
  risinājumus, kas Eiropas iedzīvotājiem, tostarp patērētājiem un uzņēmumiem, dod iespēju šādus noteikumus izmantot. Tāpēc Programmai vajadzētu veicināt inovāciju stimulējoša Savienības ražojumatbildības režīma ātru pielāgošanu un
  labāku
  izpildi
  , vienlaikus garantējot lietotāju drošumu un drošību
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

(11)

Jaunas tiesiskās un izpildes problēmas attiecas uz strauji mainīgu digitālās revolūcijas vidi un ir saistītas ar tādiem jautājumiem kā kiberdrošība,
  datu aizsardzība un privātums,
  lietu internets vai mākslīgais intelekts
  un ar to saistītie ētikas standarti
  . Nodarīta kaitējuma gadījumā būtiski nepieciešami ir stingri noteikumi par preču drošumu
  un skaidrība attiecībā uz
  atbildību
  , kā arī noteikumu stingra piemērošana
  , lai nodrošinātu rīcībpolitiskus

  politiskus
  risinājumus, kas Eiropas iedzīvotājiem, tostarp patērētājiem un uzņēmumiem, dod iespēju šādus noteikumus izmantot. Tāpēc Programmai vajadzētu veicināt inovāciju stimulējoša Savienības ražojumatbildības režīma ātru pielāgošanu un
  labāku
  izpildi
  , vienlaikus garantējot lietotāju drošumu un drošību
  . [Gr. 11]

| (12) | Savienības tiesību aktiem neatbilstīgu preču laišana tirgū atbilstīgu preču ražotājus atbīda sliktākās pozīcijās un var apdraudēt

  apdraud Savienības iedzīvotājus un
  patērētājus
  neatkarīgi no tā, vai preces tiek laistas tirgū, izmantojot tradicionālus vai elektroniskus līdzekļus, un vai tās ražotas Savienībā vai tiek ievestas no trešām valstīm
  . Daudzi

  Uzņēmēji, kuri tirgo atbilstīgus ražojumus, saskaras ar konkurenci, ko izkropļo
  uzņēmēji
  , kuri neievēro noteikumus
  vai nu nepietiekamu zināšanu dēļ, vai apzināti, lai iegūtu konkurences priekšrocības, neievēro noteikumus. Tirgus uzraudzības iestādēm bieži vien nepietiek finansiālo līdzekļu un to darbība apstājas pie valsts robežas, turpretim uzņēmēji tirgojas Savienības vai pat pasaules mērogā. Konkrētāk, e-komercijas gadījumā tirgus uzraudzības iestādēm ir ļoti grūti atklāt no trešām valstīm importētus neatbilstīgus ražojumus, noteikt atbildīgo juridisko personu

  tiesību subjektu
  šo valstu jurisdikcijā
  un veikt risku novērtējumus vai drošības pārbaudes, jo nav iespējama fiziska piekļuve ražojumiem
  . Tādēļ Programmai būtu jātiecas nostiprināt ražojumu atbilstību, nodrošinot pareizus stimulus

  stiprinot tirgus uzraudzību, paredzot skaidrus, pārredzamus un vispusīgus noteikumus
  uzņēmējiem
  , uzlabojot informētību par piemērojamajiem Savienības noteikumiem attiecībā uz ražojumu drošumu, pastiprinot atbilstības pārbaudes, tostarp sistemātiski pārbaudot ražojumu paraugus, kas pārstāv ievērojamu daļu no katra tirgū laisto ražojumu veida, un veicot tirgus uzraudzības iestāžu organizētus kontrolpirkumus, kā arī
  veicinot ciešāku pārrobežu sadarbību starp izpildiestādēm. Programmai būtu arī jāpalīdz konsolidēt līdzšinējo tirgus uzraudzības aktivitāšu satvaru, rosināt dažādu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes uz kopīgām darbībām, uzlabot informācijas apmaiņu un veicināt tirgus uzraudzības aktivitāšu konverģenci un ciešāku integrāciju
  , jo īpaši nodrošinot, ka tiek stingri piemēroti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858
   (5)

  ieviestie jaunie noteikumi, lai izvairītos no tā, ka Eiropas iedzīvotājiem tiek tirgoti neatbilstīgi ražojumi
  .
  Tādējādi Programmai būtu jāstiprina tirgus uzraudzības iestāžu spējas visā Savienībā un jāveicina lielāka dalībvalstu vienādība, nodrošinot to, ka iekšējais tirgus sniedz vienlīdz lielu labumu ekonomiskās labklājības un ilgtspējīgas izaugsmes ziņā, vienlaikus pielāgojoties dalībvalstu īpašajām vajadzībām. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Savienības tiesību aktiem neatbilstīgu preču laišana tirgū atbilstīgu preču ražotājus atbīda sliktākās pozīcijās un var apdraudēt

  apdraud Savienības iedzīvotājus un
  patērētājus
  neatkarīgi no tā, vai preces tiek laistas tirgū, izmantojot tradicionālus vai elektroniskus līdzekļus, un vai tās ražotas Savienībā vai tiek ievestas no trešām valstīm
  . Daudzi

  Uzņēmēji, kuri tirgo atbilstīgus ražojumus, saskaras ar konkurenci, ko izkropļo
  uzņēmēji
  , kuri neievēro noteikumus
  vai nu nepietiekamu zināšanu dēļ, vai apzināti, lai iegūtu konkurences priekšrocības, neievēro noteikumus. Tirgus uzraudzības iestādēm bieži vien nepietiek finansiālo līdzekļu un to darbība apstājas pie valsts robežas, turpretim uzņēmēji tirgojas Savienības vai pat pasaules mērogā. Konkrētāk, e-komercijas gadījumā tirgus uzraudzības iestādēm ir ļoti grūti atklāt no trešām valstīm importētus neatbilstīgus ražojumus, noteikt atbildīgo juridisko personu

  tiesību subjektu
  šo valstu jurisdikcijā
  un veikt risku novērtējumus vai drošības pārbaudes, jo nav iespējama fiziska piekļuve ražojumiem
  . Tādēļ Programmai būtu jātiecas nostiprināt ražojumu atbilstību, nodrošinot pareizus stimulus

  stiprinot tirgus uzraudzību, paredzot skaidrus, pārredzamus un vispusīgus noteikumus
  uzņēmējiem
  , uzlabojot informētību par piemērojamajiem Savienības noteikumiem attiecībā uz ražojumu drošumu, pastiprinot atbilstības pārbaudes, tostarp sistemātiski pārbaudot ražojumu paraugus, kas pārstāv ievērojamu daļu no katra tirgū laisto ražojumu veida, un veicot tirgus uzraudzības iestāžu organizētus kontrolpirkumus, kā arī
  veicinot ciešāku pārrobežu sadarbību starp izpildiestādēm. Programmai būtu arī jāpalīdz konsolidēt līdzšinējo tirgus uzraudzības aktivitāšu satvaru, rosināt dažādu dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes uz kopīgām darbībām, uzlabot informācijas apmaiņu un veicināt tirgus uzraudzības aktivitāšu konverģenci un ciešāku integrāciju
  , jo īpaši nodrošinot, ka tiek stingri piemēroti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858
   (5)

  ieviestie jaunie noteikumi, lai izvairītos no tā, ka Eiropas iedzīvotājiem tiek tirgoti neatbilstīgi ražojumi
  .
  Tādējādi Programmai būtu jāstiprina tirgus uzraudzības iestāžu spējas visā Savienībā un jāveicina lielāka dalībvalstu vienādība, nodrošinot to, ka iekšējais tirgus sniedz vienlīdz lielu labumu ekonomiskās labklājības un ilgtspējīgas izaugsmes ziņā, vienlaikus pielāgojoties dalībvalstu īpašajām vajadzībām. [Gr. 12]

| (13) | Ražojumu drošums ir kopīgas rūpes. Atbilstības izvērtēšanas struktūras verificē, vai pirms laišanas tirgū ražojumi atbilst drošuma prasībām. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas struktūras būtu uzticamas un kompetentas. Savienība ir ieviesusi atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas sistēmu, kas verificē to kompetenci, objektivitāti un neatkarību.
  Taču Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008
   (6)

  dalībvalstu līmenī ir īstenota ļoti atšķirīgi. Šīs atšķirības pastāv ne tikai attiecībā uz tirgus uzraudzības iestāžu kompetenču sadalījumu, bet arī attiecībā uz iekšējās koordinācijas mehānismiem valsts līmenī, tirgus uzraudzībai atvēlēto finanšu resursu izlietojuma līmeni, tirgus uzraudzības stratēģijām un pieejām, kā arī pilnvarām attiecībā uz neatbilstīgiem ražojumiem un sankciju apmēru pārkāpuma gadījumā, tādējādi izraisot Savienības saskaņošanas tiesību aktu sadrumstalotu izpildi. Šī sadrumstalotība ir novedusi pie tā, ka tirgus uzraudzība dažās valstīs ir stingrāka nekā citās, potenciāli samazinot tiesību aktu atturošo ietekmi un radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem dažās dalībvalstīs un preču drošuma līmeņa nelīdzsvarotību visā Savienībā.
  Pašlaik galvenais izaicinājums ir saglabāt akreditācijas sistēmas atbilstību jaunākajiem sasniegumiem un nodrošināt, ka visā Savienībā tā tiek piemērota vienādi stingri. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas nodrošinātu, lai atbilstības novērtēšanas struktūras joprojām atbilst normatīvo aktu prasībām,
  jo īpaši izmantojot trešās puses veiktu novērtējumu nolūkā uzlabot objektīvas un neatkarīgas procedūras,
  un pilnveidotu Eiropas akreditācijas sistēmu, jo īpaši jaunās rīcībpolitiskās

  politiskās
  jomās,
  atbalstot pārbaužu un sankciju vienveidību, kā arī
  Eiropas sadarbību akreditācijai (EA), kas minēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 14. pantā. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(13)

Ražojumu drošums ir kopīgas rūpes. Atbilstības izvērtēšanas struktūras verificē, vai pirms laišanas tirgū ražojumi atbilst drošuma prasībām. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas struktūras būtu uzticamas un kompetentas. Savienība ir ieviesusi atbilstības novērtēšanas struktūru akreditācijas sistēmu, kas verificē to kompetenci, objektivitāti un neatkarību.
  Taču Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008
   (6)

  dalībvalstu līmenī ir īstenota ļoti atšķirīgi. Šīs atšķirības pastāv ne tikai attiecībā uz tirgus uzraudzības iestāžu kompetenču sadalījumu, bet arī attiecībā uz iekšējās koordinācijas mehānismiem valsts līmenī, tirgus uzraudzībai atvēlēto finanšu resursu izlietojuma līmeni, tirgus uzraudzības stratēģijām un pieejām, kā arī pilnvarām attiecībā uz neatbilstīgiem ražojumiem un sankciju apmēru pārkāpuma gadījumā, tādējādi izraisot Savienības saskaņošanas tiesību aktu sadrumstalotu izpildi. Šī sadrumstalotība ir novedusi pie tā, ka tirgus uzraudzība dažās valstīs ir stingrāka nekā citās, potenciāli samazinot tiesību aktu atturošo ietekmi un radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem dažās dalībvalstīs un preču drošuma līmeņa nelīdzsvarotību visā Savienībā.
  Pašlaik galvenais izaicinājums ir saglabāt akreditācijas sistēmas atbilstību jaunākajiem sasniegumiem un nodrošināt, ka visā Savienībā tā tiek piemērota vienādi stingri. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas nodrošinātu, lai atbilstības novērtēšanas struktūras joprojām atbilst normatīvo aktu prasībām,
  jo īpaši izmantojot trešās puses veiktu novērtējumu nolūkā uzlabot objektīvas un neatkarīgas procedūras,
  un pilnveidotu Eiropas akreditācijas sistēmu, jo īpaši jaunās rīcībpolitiskās

  politiskās
  jomās,
  atbalstot pārbaužu un sankciju vienveidību, kā arī
  Eiropas sadarbību akreditācijai (EA), kas minēta Regulas (EK) Nr. 765/2008 14. pantā. [Gr. 13]

| (14) | E-tirdzniecības attīstība varētu radīt zināmas problēmas saistībā ar tiešo lietotāju veselības un drošuma aizsardzību pret neatbilstīgiem ražojumiem.
  Kopš attīstījušies tiešsaistes tirdzniecības un tūrisma pakalpojumi, patērētāju tirgiem nav robežu, tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai patērētāji, kas Savienībā dzīvo pastāvīgi, varētu izmantot pienācīgu

  līdzvērtīgu
  aizsardzību, importējot preces un pakalpojumus, ko piedāvā trešās valstīs bāzēti uzņēmēji. Tāpēc Programmai vajadzētu dot iespēju atbalstīt sadarbību ar attiecīgajām struktūrām trešās valstīs, kuras ir Savienības galvenie tirdzniecības partneri
  , saistībā ar informācijas apmaiņu par neatbilstīgiem ražojumiem, par jaunākajām zinātniskajām norisēm un jaunām tehnoloģijām, par jaunajiem riskiem un citiem ar kontroles darbībām saistītiem aspektiem
  . [Gr. 14] |
| --- | --- |

(14)

E-tirdzniecības attīstība varētu radīt zināmas problēmas saistībā ar tiešo lietotāju veselības un drošuma aizsardzību pret neatbilstīgiem ražojumiem.
  Kopš attīstījušies tiešsaistes tirdzniecības un tūrisma pakalpojumi, patērētāju tirgiem nav robežu, tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai patērētāji, kas Savienībā dzīvo pastāvīgi, varētu izmantot pienācīgu

  līdzvērtīgu
  aizsardzību, importējot preces un pakalpojumus, ko piedāvā trešās valstīs bāzēti uzņēmēji. Tāpēc Programmai vajadzētu dot iespēju atbalstīt sadarbību ar attiecīgajām struktūrām trešās valstīs, kuras ir Savienības galvenie tirdzniecības partneri
  , saistībā ar informācijas apmaiņu par neatbilstīgiem ražojumiem, par jaunākajām zinātniskajām norisēm un jaunām tehnoloģijām, par jaunajiem riskiem un citiem ar kontroles darbībām saistītiem aspektiem
  . [Gr. 14]

| (15) | Publisko iepirkumu publiskās iestādes izmanto, lai nodrošinātu publiskā sektora līdzekļu lietderīgāku izmantošanu un palīdzētu veidot inovatīvāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un konkurētspējīgāku iekšējo tirgu
  , tostarp gadījumos, kad tas atbilst piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, piemērojot arī citus kritērijus, nevis vienkārši zemāko cenu vai rentabilitāti, cita starpā ņemot vērā kvalitātes, vides, godīgas tirdzniecības un sociālos aspektus un veicinot lielas infrastruktūras iepirkumu konkursu sadalīšanu daļās
  . Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (7), 2014/24/ES (8) un 2014/25/ES (9) publisko iestāžu, uzņēmumu, kā arī iedzīvotāju, tostarp patērētāju interesēs nosaka tiesisko
  regulējumu
  attiecībā uz integrāciju un rezultatīvu publiskā iepirkuma tirgu darbību, kuri pārstāv 14 % no Savienības iekšzemes kopprodukta.
  Pareizi īstenoti publiskā iepirkuma noteikumi ir būtisks instruments, ar ko tiek stiprināts vienotais tirgus un veicināta Savienības uzņēmumu izaugsme un darbvietu skaita pieaugums.
  Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas nodrošina: stratēģiskā publiskā iepirkuma plašāku izmantošanu, publiskā iepirkuma profesionalizāciju, labāku MVU piekļuvi

  un mikrouzņēmumu piekļuves
  iepirkuma tirgiem caurredzamības

  atvieglošanu un uzlabošanu, jo īpaši sniedzot konsultatīvus pakalpojumus un nodrošinot apmācību
  ,
  pārredzamības
  , godprātības un labāku datu vairošanu, iepirkuma digitālās pārveides izvēršanu un kopīgu iepirkumu veicināšanu, kopā ar dalībvalstīm nostiprinot partnerības pieeju, tostarp ar īpašu IT rīku izstrādi uzlabojot datu vākšanu un datu analīzi, atbalstot apmaiņu ar pieredzi un labu praksi,
  nodrošinot atbilstību Eiropas un starptautiskajiem standartiem,
  sniedzot konsultācijas, cenšoties noslēgt izdevīgus tirdzniecības nolīgumus, stiprinot sadarbību starp valstu iestādēm un sākot pilotprojektus. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(15)

Publisko iepirkumu publiskās iestādes izmanto, lai nodrošinātu publiskā sektora līdzekļu lietderīgāku izmantošanu un palīdzētu veidot inovatīvāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku un konkurētspējīgāku iekšējo tirgu
  , tostarp gadījumos, kad tas atbilst piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, piemērojot arī citus kritērijus, nevis vienkārši zemāko cenu vai rentabilitāti, cita starpā ņemot vērā kvalitātes, vides, godīgas tirdzniecības un sociālos aspektus un veicinot lielas infrastruktūras iepirkumu konkursu sadalīšanu daļās
  . Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (7), 2014/24/ES (8) un 2014/25/ES (9) publisko iestāžu, uzņēmumu, kā arī iedzīvotāju, tostarp patērētāju interesēs nosaka tiesisko
  regulējumu
  attiecībā uz integrāciju un rezultatīvu publiskā iepirkuma tirgu darbību, kuri pārstāv 14 % no Savienības iekšzemes kopprodukta.
  Pareizi īstenoti publiskā iepirkuma noteikumi ir būtisks instruments, ar ko tiek stiprināts vienotais tirgus un veicināta Savienības uzņēmumu izaugsme un darbvietu skaita pieaugums.
  Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta pasākumi, kas nodrošina: stratēģiskā publiskā iepirkuma plašāku izmantošanu, publiskā iepirkuma profesionalizāciju, labāku MVU piekļuvi

  un mikrouzņēmumu piekļuves
  iepirkuma tirgiem caurredzamības

  atvieglošanu un uzlabošanu, jo īpaši sniedzot konsultatīvus pakalpojumus un nodrošinot apmācību
  ,
  pārredzamības
  , godprātības un labāku datu vairošanu, iepirkuma digitālās pārveides izvēršanu un kopīgu iepirkumu veicināšanu, kopā ar dalībvalstīm nostiprinot partnerības pieeju, tostarp ar īpašu IT rīku izstrādi uzlabojot datu vākšanu un datu analīzi, atbalstot apmaiņu ar pieredzi un labu praksi,
  nodrošinot atbilstību Eiropas un starptautiskajiem standartiem,
  sniedzot konsultācijas, cenšoties noslēgt izdevīgus tirdzniecības nolīgumus, stiprinot sadarbību starp valstu iestādēm un sākot pilotprojektus. [Gr. 15]

| (16) | Lai sasniegtu Programmas mērķus un atvieglotu iedzīvotāju dzīvi un uzņēmumu darbību, nepieciešams ieviest uz lietotāja vajadzībām orientētus augsti kvalitatīvus

  augstas kvalitātes
  publiskos pakalpojumus, kuri aizvien vairāk ir orientēti uz digitalizāciju un pilnīgu pieejamību, un turpināt atbalstīt centienus e-pārvaldes jomā, vienlaikus nodrošinot pienācīgu datu aizsardzību un privātumu. Tas nozīmē, ka valsts pārvaldes iestādēm būs jāsāk izmantot jaunas,
  novatoriskākas
  metodes, jālikvidē

  lai likvidētu
  barjeras starp dažādām to administrāciju daļām, un jāiesaistās šo publisko pakalpojumu līdzradīšanā, tostarp kopā ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Bez tam nepārtrauktais un pastāvīgais pārrobežu aktivitāšu pieaugums iekšējā tirgū nozīmē, ka nepieciešams sagādāt atjauninātu informāciju

  ir vajadzīga piekļuve atjauninātai, precīzai un viegli saprotamai informācijai
  par uzņēmumu un iedzīvotāju tiesībām, kā arī skaidrojumus

  skaidrojumi
  par administratīvajām formalitātēm
  , turklāt šīs formalitātes ir nepieciešams vienkāršot
  . Aizvien vajadzīgāk kļūst arī sniegt juridiskas konsultācijas un palīdzēt risināt pārrobežu problēmas. Turklāt ir nepieciešams veidot vienkāršas un efektīvas saiknes starp valstu administrācijām,
  atbalstīt valsts iestādes šo mērķu sasniegšanā,
  kā arī izvērtēt, kā iekšējais tirgus faktiski darbojas.
  Esošajiem iekšējā tirgus pārvaldības instrumentiem jau ir būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanas veicināšanā. Šajā sakarībā — un lai neatpaliktu no tehnoloģiju un tirgus attīstības, kā arī lai risinātu jaunās tiesiskās un izpildes problēmas, Programmai būtu jāatbalsta iekšējā tirgus pārvaldības instrumentu kvalitātes, pamanāmības, pārredzamības un uzticamības uzlabošana.
  Tāpēc Programmai, lai uzlabotu iedzīvotāju ikdienas dzīvi un uzņēmumu spēju veikt pārrobežu tirdzniecību,
  cita starpā
  būtu jāatbalsta šādi spēkā esoši iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti: portāls “Tava Eiropa”, kam būtu jākļūst par topošās “Vienotās digitālās vārtejas” mugurkaulu, “Tavs Eiropas padomdevējs”, SOLVIT, Iekšējā tirgus informācijas pakalpojumu dienests

  sistēma
  un vienotā tirgus rezultātu tablo

  apkopojums
  . [Gr. 16] |
| --- | --- |

(16)

Lai sasniegtu Programmas mērķus un atvieglotu iedzīvotāju dzīvi un uzņēmumu darbību, nepieciešams ieviest uz lietotāja vajadzībām orientētus augsti kvalitatīvus

  augstas kvalitātes
  publiskos pakalpojumus, kuri aizvien vairāk ir orientēti uz digitalizāciju un pilnīgu pieejamību, un turpināt atbalstīt centienus e-pārvaldes jomā, vienlaikus nodrošinot pienācīgu datu aizsardzību un privātumu. Tas nozīmē, ka valsts pārvaldes iestādēm būs jāsāk izmantot jaunas,
  novatoriskākas
  metodes, jālikvidē

  lai likvidētu
  barjeras starp dažādām to administrāciju daļām, un jāiesaistās šo publisko pakalpojumu līdzradīšanā, tostarp kopā ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Bez tam nepārtrauktais un pastāvīgais pārrobežu aktivitāšu pieaugums iekšējā tirgū nozīmē, ka nepieciešams sagādāt atjauninātu informāciju

  ir vajadzīga piekļuve atjauninātai, precīzai un viegli saprotamai informācijai
  par uzņēmumu un iedzīvotāju tiesībām, kā arī skaidrojumus

  skaidrojumi
  par administratīvajām formalitātēm
  , turklāt šīs formalitātes ir nepieciešams vienkāršot
  . Aizvien vajadzīgāk kļūst arī sniegt juridiskas konsultācijas un palīdzēt risināt pārrobežu problēmas. Turklāt ir nepieciešams veidot vienkāršas un efektīvas saiknes starp valstu administrācijām,
  atbalstīt valsts iestādes šo mērķu sasniegšanā,
  kā arī izvērtēt, kā iekšējais tirgus faktiski darbojas.
  Esošajiem iekšējā tirgus pārvaldības instrumentiem jau ir būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanas veicināšanā. Šajā sakarībā — un lai neatpaliktu no tehnoloģiju un tirgus attīstības, kā arī lai risinātu jaunās tiesiskās un izpildes problēmas, Programmai būtu jāatbalsta iekšējā tirgus pārvaldības instrumentu kvalitātes, pamanāmības, pārredzamības un uzticamības uzlabošana.
  Tāpēc Programmai, lai uzlabotu iedzīvotāju ikdienas dzīvi un uzņēmumu spēju veikt pārrobežu tirdzniecību,
  cita starpā
  būtu jāatbalsta šādi spēkā esoši iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti: portāls “Tava Eiropa”, kam būtu jākļūst par topošās “Vienotās digitālās vārtejas” mugurkaulu, “Tavs Eiropas padomdevējs”, SOLVIT, Iekšējā tirgus informācijas pakalpojumu dienests

  sistēma
  un vienotā tirgus rezultātu tablo

  apkopojums
  . [Gr. 16]

| (17) | Programmai būtu jāatbalsta Savienības tiesiskā satvara izstrāde uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā, kā arī līgumtiesību jomā, lai — turklāt nodrošinot aizsardzību uzņēmuma darbības skartajām ieinteresētajām personām — uzņēmējdarbību
  , jo īpaši MVU uzņēmējdarbību,
  padarītu efektīvāku un konkurētspējīgāku un lai būtu iespējams reaģēt uz jauniem rīcībpolitiskiem

  politiskiem
  izaicinājumiem. Tai būtu arī jānodrošina attiecīgā acquis pienācīga izvērtēšana, īstenošana un izpilde, jāinformē ieinteresētās struktūras, jāpalīdz tām un jāveicina informācijas apmaiņa šajā jomā. Programmai turklāt būtu jāatbalsta Komisijas iniciatīvas, kas atbalsta skaidra un pielāgota datu ekonomikas un inovācijas tiesiskā satvara

  regulējuma
  izstrādi. Minētās iniciatīvas ir nepieciešamas, lai uzlabotu juridisko noteiktību attiecībā uz līgumtiesībām un ārpuslīgumiskajām tiesībām, jo īpaši attiecībā uz atbildību un ētiku tādu jauno tehnoloģiju kontekstā, kā lietu internets, mākslīgais intelekts, robotika, 3D druka. Programmai vajadzētu būt vērstai uz datos balstītas uzņēmējdarbības attīstības veicināšanu
  , vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību privātumam
  , jo no šīs ekonomikas lielā mērā būs atkarīgs Savienības ekonomikas stāvoklis pasaules mēroga konkurencē. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(17)

Programmai būtu jāatbalsta Savienības tiesiskā satvara izstrāde uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā, kā arī līgumtiesību jomā, lai — turklāt nodrošinot aizsardzību uzņēmuma darbības skartajām ieinteresētajām personām — uzņēmējdarbību
  , jo īpaši MVU uzņēmējdarbību,
  padarītu efektīvāku un konkurētspējīgāku un lai būtu iespējams reaģēt uz jauniem rīcībpolitiskiem

  politiskiem
  izaicinājumiem. Tai būtu arī jānodrošina attiecīgā acquis pienācīga izvērtēšana, īstenošana un izpilde, jāinformē ieinteresētās struktūras, jāpalīdz tām un jāveicina informācijas apmaiņa šajā jomā. Programmai turklāt būtu jāatbalsta Komisijas iniciatīvas, kas atbalsta skaidra un pielāgota datu ekonomikas un inovācijas tiesiskā satvara

  regulējuma
  izstrādi. Minētās iniciatīvas ir nepieciešamas, lai uzlabotu juridisko noteiktību attiecībā uz līgumtiesībām un ārpuslīgumiskajām tiesībām, jo īpaši attiecībā uz atbildību un ētiku tādu jauno tehnoloģiju kontekstā, kā lietu internets, mākslīgais intelekts, robotika, 3D druka. Programmai vajadzētu būt vērstai uz datos balstītas uzņēmējdarbības attīstības veicināšanu
  , vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību privātumam
  , jo no šīs ekonomikas lielā mērā būs atkarīgs Savienības ekonomikas stāvoklis pasaules mēroga konkurencē. [Gr. 17]

| (18) | Programmai būtu jāveicina arī, ka dalībvalstis pareizi un pilnīgi īsteno un piemēro Savienības tiesisko satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā un terorisma finansēšanas novēršanā, kā arī turpmāko rīcībpolitiku izstrāde jaunu problēmjautājumu risināšanai šajās jomās. Tai būtu jāatbalsta arī attiecīgas tādu Eiropas nozīmes starptautisko organizāciju darbības, kā, piemēram, Eiropas Padomes Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas pasākumu un terorisma finansēšanas apkarošanas izvērtēšanas ekspertu komiteja. |
| --- | --- |

(18)

Programmai būtu jāveicina arī, ka dalībvalstis pareizi un pilnīgi īsteno un piemēro Savienības tiesisko satvaru nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanā un terorisma finansēšanas novēršanā, kā arī turpmāko rīcībpolitiku izstrāde jaunu problēmjautājumu risināšanai šajās jomās. Tai būtu jāatbalsta arī attiecīgas tādu Eiropas nozīmes starptautisko organizāciju darbības, kā, piemēram, Eiropas Padomes Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas pasākumu un terorisma finansēšanas apkarošanas izvērtēšanas ekspertu komiteja.

| (19) | Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība finanšu pakalpojumu, finanšu stabilitātes un kapitāla tirgu savienības jomā, ieskaitot ilgtspējīgas finanses, lielā mērā ir atkarīga no Savienības veiktajiem uz pierādījumiem balstītas rīcībpolitikas pasākumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisijai būtu aktīvi jāiesaistās pastāvīgā finanšu tirgu un finansiālās stabilitātes pārraudzībā, novērtējot Savienības tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, izvērtējot spēkā esošo tiesību aktu piemērotību noteiktajiem mērķiem, nosakot iespējamās darbības jomas, kurās rodas jauni riski, un pastāvīgi iesaistot ieinteresētās personas visā rīcībpolitikas ciklā. Šādas aktivitātes balstās uz analīžu sagatavošanu, pētījumiem, mācību materiāliem, aptaujām, atbilstības novērtēšanām, izvērtēšanām un statistiku, kā arī IT sistēmām un komunikāciju rīkiem. |
| --- | --- |

(19)

Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība finanšu pakalpojumu, finanšu stabilitātes un kapitāla tirgu savienības jomā, ieskaitot ilgtspējīgas finanses, lielā mērā ir atkarīga no Savienības veiktajiem uz pierādījumiem balstītas rīcībpolitikas pasākumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisijai būtu aktīvi jāiesaistās pastāvīgā finanšu tirgu un finansiālās stabilitātes pārraudzībā, novērtējot Savienības tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, izvērtējot spēkā esošo tiesību aktu piemērotību noteiktajiem mērķiem, nosakot iespējamās darbības jomas, kurās rodas jauni riski, un pastāvīgi iesaistot ieinteresētās personas visā rīcībpolitikas ciklā. Šādas aktivitātes balstās uz analīžu sagatavošanu, pētījumiem, mācību materiāliem, aptaujām, atbilstības novērtēšanām, izvērtēšanām un statistiku, kā arī IT sistēmām un komunikāciju rīkiem.

| (20) | Ņemot vērā, ka iekšējais tirgus, kā noteikts 3. pantā

  LESD

  Savienību, ietver sistēmu

  ir paredzēta noteikumu sistēma
  , kas nodrošina neizkropļotu konkurenci
  iekšējā tirgū
  , Programmai būtu jāatbalsta

  jāsekmē
  Savienības konkurences politika, tīkli un sadarbība

  uzlabojot
  un
  stiprinot sadarbību
  ar plašāku ieinteresēto personu grupu saziņā un skaidrojumos par tiesībām, ieguvumiem un pienākumiem Savienības konkurences politikas sakarā.

  Eiropas Konkurences tīklu un
  valstu iestādēm un tiesām,
  šajā nolūkā cita starpā stiprinot starptautisko sadarbību,
  kā arī saikne

  informējot un skaidrojot Savienības konkurences politikā paredzētās tiesības, ieguvumus un pienākumus. Programmai jo īpaši būtu jāpalīdz Komisijai uzlabot tās veikto tirgus norišu analīzi un novērtēšanu, cita starpā plaši izmantojot nozaru pētījumus un sistemātiski apmainoties
  ar
  rezultātiem un paraugpraksi Eiropas Konkurences tīklā. Tam būtu jāpalīdz nodrošināt godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp starptautiskā līmenī, un jārada iespējas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un patērētājiem, lai tie varētu gūt labumu no vienotā tirgus. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā, ka iekšējais tirgus, kā noteikts 3. pantā

  LESD

  Savienību, ietver sistēmu

  ir paredzēta noteikumu sistēma
  , kas nodrošina neizkropļotu konkurenci
  iekšējā tirgū
  , Programmai būtu jāatbalsta

  jāsekmē
  Savienības konkurences politika, tīkli un sadarbība

  uzlabojot
  un
  stiprinot sadarbību
  ar plašāku ieinteresēto personu grupu saziņā un skaidrojumos par tiesībām, ieguvumiem un pienākumiem Savienības konkurences politikas sakarā.

  Eiropas Konkurences tīklu un
  valstu iestādēm un tiesām,
  šajā nolūkā cita starpā stiprinot starptautisko sadarbību,
  kā arī saikne

  informējot un skaidrojot Savienības konkurences politikā paredzētās tiesības, ieguvumus un pienākumus. Programmai jo īpaši būtu jāpalīdz Komisijai uzlabot tās veikto tirgus norišu analīzi un novērtēšanu, cita starpā plaši izmantojot nozaru pētījumus un sistemātiski apmainoties
  ar
  rezultātiem un paraugpraksi Eiropas Konkurences tīklā. Tam būtu jāpalīdz nodrošināt godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tostarp starptautiskā līmenī, un jārada iespējas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un patērētājiem, lai tie varētu gūt labumu no vienotā tirgus. [Gr. 18]

| (21) | Programmai jo īpaši jārisina būtiskās sekas, ko konkurencei un iekšējā tirgus darbībai izraisa pastāvīgās pārmaiņas ekonomikas un uzņēmējdarbības vidē, konkrētāk, datu apjoma eksponenciālais pieaugums un lietošana, ņemot vērā, ka uzņēmumi un to konsultanti aizvien biežāko izmanto mākslīgo intelektu
  , lielos datus, algoritmus
  un citus IT rīkus. Svarīgi arī, lai Programma atbalstītu tīklus un sadarbību

  plašāku un dziļāku saikņu veidošanu
  ar dalībvalstu iestādēm un tiesām, ņemot vērā, ka neizkropļota konkurence un iekšējā tirgus darbība ir izšķirīgi atkarīga no šo subjektu rīcības. Konkurences politikai ir īpaša nozīme tāda iespējama iekšējam tirgum nodarīta kaitējuma nepieļaušanā, kas izriet no pretkonkurences rīcības aiz Savienības robežām, tāpēc Programmai attiecīgā gadījumā būtu jāatbalsta arī sadarbība ar trešo valstu iestādēm. Visbeidzot, jāpaplašina informēšanas pasākumi, lai vēl vairāk iedzīvotāju un uzņēmumu varētu pilnībā izmantot godīgas konkurences apstākļus iekšējā tirgū.
  Jo īpaši ir nepieciešams ar pilsoniskās sabiedrības grupu iesaistes un attiecīgo tieši skarto ieinteresēto personu palīdzību nodemonstrēt Eiropas iedzīvotājiem Savienības konkurences politikas sniegtos taustāmos ieguvumus
  . [Gr. 19] |
| --- | --- |

(21)

Programmai jo īpaši jārisina būtiskās sekas, ko konkurencei un iekšējā tirgus darbībai izraisa pastāvīgās pārmaiņas ekonomikas un uzņēmējdarbības vidē, konkrētāk, datu apjoma eksponenciālais pieaugums un lietošana, ņemot vērā, ka uzņēmumi un to konsultanti aizvien biežāko izmanto mākslīgo intelektu
  , lielos datus, algoritmus
  un citus IT rīkus. Svarīgi arī, lai Programma atbalstītu tīklus un sadarbību

  plašāku un dziļāku saikņu veidošanu
  ar dalībvalstu iestādēm un tiesām, ņemot vērā, ka neizkropļota konkurence un iekšējā tirgus darbība ir izšķirīgi atkarīga no šo subjektu rīcības. Konkurences politikai ir īpaša nozīme tāda iespējama iekšējam tirgum nodarīta kaitējuma nepieļaušanā, kas izriet no pretkonkurences rīcības aiz Savienības robežām, tāpēc Programmai attiecīgā gadījumā būtu jāatbalsta arī sadarbība ar trešo valstu iestādēm. Visbeidzot, jāpaplašina informēšanas pasākumi, lai vēl vairāk iedzīvotāju un uzņēmumu varētu pilnībā izmantot godīgas konkurences apstākļus iekšējā tirgū.
  Jo īpaši ir nepieciešams ar pilsoniskās sabiedrības grupu iesaistes un attiecīgo tieši skarto ieinteresēto personu palīdzību nodemonstrēt Eiropas iedzīvotājiem Savienības konkurences politikas sniegtos taustāmos ieguvumus
  . [Gr. 19]

| (22) | Ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju
  un ilgtspēju
  , vienlaikus nodrošinot patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvērtu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu. MVU ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks, kas veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem, dod

  nodrošina
  divas trešdaļas darbvietu un vērā ņemami

  ievērojami
  sekmē tādu jaunu
  kvalitatīvu
  darbvietu rašanos

  radīšanu visās nozarēs
  , kurām ir reģionāla un vietēja dimensija
  , un tādējādi sekmē sociālo kohēziju. MVU ir būtiska nozīme centienos īstenot enerģētikas pārkārtošanu un sasniegt no Parīzes nolīguma izrietošos Savienības mērķus klimata jomā. Tāpēc Programmai būtu jāpalielina to spēja izstrādāt videi draudzīgus augstas kvalitātes ražojumus un pakalpojumus un jāatbalsta to centieni palielināt resursefektivitāti saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Tādējādi Programma arī palīdz uzlabot Savienības MVU konkurētspēju globālajā tirgū. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(22)

Ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju
  un ilgtspēju
  , vienlaikus nodrošinot patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvērtu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu. MVU ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks, kas veido 99 % no visiem Eiropas uzņēmumiem, dod

  nodrošina
  divas trešdaļas darbvietu un vērā ņemami

  ievērojami
  sekmē tādu jaunu
  kvalitatīvu
  darbvietu rašanos

  radīšanu visās nozarēs
  , kurām ir reģionāla un vietēja dimensija
  , un tādējādi sekmē sociālo kohēziju. MVU ir būtiska nozīme centienos īstenot enerģētikas pārkārtošanu un sasniegt no Parīzes nolīguma izrietošos Savienības mērķus klimata jomā. Tāpēc Programmai būtu jāpalielina to spēja izstrādāt videi draudzīgus augstas kvalitātes ražojumus un pakalpojumus un jāatbalsta to centieni palielināt resursefektivitāti saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Tādējādi Programma arī palīdz uzlabot Savienības MVU konkurētspēju globālajā tirgū. [Gr. 20]

| (23) | Lai saņemtu finansējumu, atrastu prasmīgu darbaspēku, atvieglotu administratīvo slogu, izmantotu radošumu un ieviestu inovācijas, piekļūtu tirgiem un veicinātu darbību internacionalizāciju, MVU sastopas ar kopīgiem izaicinājumiem, kas lielākus uzņēmumus neietekmē tādā pašā mērā. Programmai šādas tirgus nepilnības būtu jārisina proporcionāli, vienlaikus neradot nepamatotus konkurences kropļojumus iekšējā tirgū.
  Programmai jo īpaši būtu jārada atbilstoši apstākļi, lai ražošanas procesos ieviestu tehnoloģisko un organizatorisko inovāciju, pievēršot uzmanību specifiskiem MVU veidiem, piemēram, mikrouzņēmumiem, uzņēmumiem, kas nodarbojas ar amatniecību, pašnodarbinātām personām, brīvo profesiju pārstāvjiem un sociālās ekonomikas uzņēmumiem. Uzmanība būtu jāveltī arī potenciālajiem uzņēmējiem, jaunpienācējiem uzņēmējiem, gados jauniem uzņēmējiem un sievietēm uzņēmējām, kā arī citām konkrētām mērķa grupām, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem, migrantiem vai uzņēmējiem, kas pieder pie sociāli nelabvēlīgākā stāvoklī esošām vai neaizsargātām grupām, piemēram, personām ar invaliditāti. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(23)

Lai saņemtu finansējumu, atrastu prasmīgu darbaspēku, atvieglotu administratīvo slogu, izmantotu radošumu un ieviestu inovācijas, piekļūtu tirgiem un veicinātu darbību internacionalizāciju, MVU sastopas ar kopīgiem izaicinājumiem, kas lielākus uzņēmumus neietekmē tādā pašā mērā. Programmai šādas tirgus nepilnības būtu jārisina proporcionāli, vienlaikus neradot nepamatotus konkurences kropļojumus iekšējā tirgū.
  Programmai jo īpaši būtu jārada atbilstoši apstākļi, lai ražošanas procesos ieviestu tehnoloģisko un organizatorisko inovāciju, pievēršot uzmanību specifiskiem MVU veidiem, piemēram, mikrouzņēmumiem, uzņēmumiem, kas nodarbojas ar amatniecību, pašnodarbinātām personām, brīvo profesiju pārstāvjiem un sociālās ekonomikas uzņēmumiem. Uzmanība būtu jāveltī arī potenciālajiem uzņēmējiem, jaunpienācējiem uzņēmējiem, gados jauniem uzņēmējiem un sievietēm uzņēmējām, kā arī citām konkrētām mērķa grupām, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem, migrantiem vai uzņēmējiem, kas pieder pie sociāli nelabvēlīgākā stāvoklī esošām vai neaizsargātām grupām, piemēram, personām ar invaliditāti. [Gr. 21]

| (23a) | Programmai būtu jāatbalsta un jāveicina inovācijas kultūra, attīstot ekosistēmu, kas spēj veicināt tādu jaunuzņēmumu, jo īpaši mikrouzņēmumu un inovatīvu MVU, izveidi un izaugsmi, kas spēj izturēt tādas vides izaicinājumus, kurā valda aizvien lielāka konkurence un vērojama aizvien straujāka uzņēmējdarbības attīstība. Lai būtiski pārveidotu inovāciju procesus, ir nepieciešams izveidot atvērtu inovācijas modeli ar pastiprinātu kopīgu pētniecību un zināšanu un intelektuālā īpašuma apmaiņu starp dažādām organizācijām. Tādēļ Programmai būtu jācenšas atbalstīt inovācijas procesu, iekļaujot jaunus sadarbīgus uzņēmējdarbības modeļus, kas vērsti uz tīklu veidošanu un zināšanu un resursu apmaiņu starporganizāciju kopienu satvarā. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(23a)

Programmai būtu jāatbalsta un jāveicina inovācijas kultūra, attīstot ekosistēmu, kas spēj veicināt tādu jaunuzņēmumu, jo īpaši mikrouzņēmumu un inovatīvu MVU, izveidi un izaugsmi, kas spēj izturēt tādas vides izaicinājumus, kurā valda aizvien lielāka konkurence un vērojama aizvien straujāka uzņēmējdarbības attīstība. Lai būtiski pārveidotu inovāciju procesus, ir nepieciešams izveidot atvērtu inovācijas modeli ar pastiprinātu kopīgu pētniecību un zināšanu un intelektuālā īpašuma apmaiņu starp dažādām organizācijām. Tādēļ Programmai būtu jācenšas atbalstīt inovācijas procesu, iekļaujot jaunus sadarbīgus uzņēmējdarbības modeļus, kas vērsti uz tīklu veidošanu un zināšanu un resursu apmaiņu starporganizāciju kopienu satvarā. [Gr. 22]

| (23b) | Programmai šādas tirgus nepilnības būtu jārisina proporcionāli, īpašu uzmanību pievēršot darbībām, kas tiešā veidā dod labumu MVU un uzņēmumu tīkliem, un vienlaikus neradot nepamatotus konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(23b)

Programmai šādas tirgus nepilnības būtu jārisina proporcionāli, īpašu uzmanību pievēršot darbībām, kas tiešā veidā dod labumu MVU un uzņēmumu tīkliem, un vienlaikus neradot nepamatotus konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. [Gr. 23]

| (24) | Daudzas Savienības konkurētspējas problēmas ir saistītas ar MVU grūtībām piekļūt finansējumam, jo
  tiem trūkst informācijas,
  tie ne vienmēr var pierādīt savu kredītspēju, tiem ir nepietiekams nodrošinājums
  vai tie gluži vienkārši ir nepietiekami informēti par pastāvošajiem mehānismiem, kas ir izveidoti, lai atbalstītu to darbību ES, valstu vai vietējā līmenī
  . Papildu sarežģījumus attiecībā uz finansējumu rada
  mikrouzņēmumu mazais izmērs un
  MVU vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties, piem., digitalizācijas, internacionalizācijas un inovācijas darbībās un attīstot sava darbaspēka prasmes. Ierobežota piekļuve finansējumam negatīvi ietekmē uzņēmumu izveidi un izveidoto uzņēmumu izaugsmes un dzīvotspējas rādītājus, kā arī jaunpienācēju uzņēmēju gatavību pārņemt ekonomiski dzīvotspējīgus uzņēmumus mantošanas gadījumā. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(24)

Daudzas Savienības konkurētspējas problēmas ir saistītas ar MVU grūtībām piekļūt finansējumam, jo
  tiem trūkst informācijas,
  tie ne vienmēr var pierādīt savu kredītspēju, tiem ir nepietiekams nodrošinājums
  vai tie gluži vienkārši ir nepietiekami informēti par pastāvošajiem mehānismiem, kas ir izveidoti, lai atbalstītu to darbību ES, valstu vai vietējā līmenī
  . Papildu sarežģījumus attiecībā uz finansējumu rada
  mikrouzņēmumu mazais izmērs un
  MVU vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties, piem., digitalizācijas, internacionalizācijas un inovācijas darbībās un attīstot sava darbaspēka prasmes. Ierobežota piekļuve finansējumam negatīvi ietekmē uzņēmumu izveidi un izveidoto uzņēmumu izaugsmes un dzīvotspējas rādītājus, kā arī jaunpienācēju uzņēmēju gatavību pārņemt ekonomiski dzīvotspējīgus uzņēmumus mantošanas gadījumā. [Gr. 24]

| (25) | Lai pārvarētu šīs tirgus nepilnības un nodrošinātu, ka MVU turpina pildīt savas funkcijas kā Savienības ekonomikas konkurētspējas pamats
  un ilgtspējīgas ekonomikas dzinējspēks
  , mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzīgs papildu atbalsts ar parāda un pašu kapitāla instrumentiem; šis atbalsts jāparedz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [...] (10) izveidotā fonda InvestEU MVU sadaļā. Aizdevumu garantiju mehānisms, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013 (11)

  ir izveidots bijušās programmas COSME satvarā
  , ir pierādījis, ka tam ir pievienotā vērtība, un gaidāms, ka tam būs pozitīva ietekme uz

  tas pozitīvi ietekmēs
  vismaz 500 000 MVU; tā pēctecību nodrošinās mehānisms, kas tiks izveidots fonda InvestEU MVU sadaļā.
  Lielāka uzmanība būtu jāpievērš labākai saziņai un publiskām kampaņām, ar kurām tiktu vairota potenciālo labumguvēju informētība par Programmas pieejamību MVU. Lai veicinātu izpratni par Savienības veiktajām MVU atbalsta darbībām, darbībās, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Programmas, tostarp izmantojot starpniekus, būtu jāiekļauj Eiropas emblēma (karogs) un īsa norāde par to, ka atbalsts tiek sniegts no programmas COSME
  . [Gr. 25] |
| --- | --- |

(25)

Lai pārvarētu šīs tirgus nepilnības un nodrošinātu, ka MVU turpina pildīt savas funkcijas kā Savienības ekonomikas konkurētspējas pamats
  un ilgtspējīgas ekonomikas dzinējspēks
  , mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzīgs papildu atbalsts ar parāda un pašu kapitāla instrumentiem; šis atbalsts jāparedz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [...] (10) izveidotā fonda InvestEU MVU sadaļā. Aizdevumu garantiju mehānisms, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013 (11)

  ir izveidots bijušās programmas COSME satvarā
  , ir pierādījis, ka tam ir pievienotā vērtība, un gaidāms, ka tam būs pozitīva ietekme uz

  tas pozitīvi ietekmēs
  vismaz 500 000 MVU; tā pēctecību nodrošinās mehānisms, kas tiks izveidots fonda InvestEU MVU sadaļā.
  Lielāka uzmanība būtu jāpievērš labākai saziņai un publiskām kampaņām, ar kurām tiktu vairota potenciālo labumguvēju informētība par Programmas pieejamību MVU. Lai veicinātu izpratni par Savienības veiktajām MVU atbalsta darbībām, darbībās, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Programmas, tostarp izmantojot starpniekus, būtu jāiekļauj Eiropas emblēma (karogs) un īsa norāde par to, ka atbalsts tiek sniegts no programmas COSME
  . [Gr. 25]

| (26) | Programmas rīcībpolitikas mērķi tiks īstenoti arī, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU MVU sadaļā.
  Fonda InvestEU MVU sadaļā būtu jāparedz centrāls visaptverošs kontaktpunkts, kas sniegtu informāciju par Programmu ikvienā no dalībvalstīm, lai palielinātu līdzekļu pieejamību MVU un to informētību par šiem līdzekļiem.
  Tirgus neveiksmju vai suboptimālu ieguldījumu jomas situāciju risināšanai finansiālais atbalsts būtu jāizmanto samērīgi, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū
  , un būtu skaidri jāpiedāvā papildināmība un labāka sinerģija ar citām Eiropas programmām
  . Darbībām vajadzētu būt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(26)

Programmas rīcībpolitikas mērķi tiks īstenoti arī, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU MVU sadaļā.
  Fonda InvestEU MVU sadaļā būtu jāparedz centrāls visaptverošs kontaktpunkts, kas sniegtu informāciju par Programmu ikvienā no dalībvalstīm, lai palielinātu līdzekļu pieejamību MVU un to informētību par šiem līdzekļiem.
  Tirgus neveiksmju vai suboptimālu ieguldījumu jomas situāciju risināšanai finansiālais atbalsts būtu jāizmanto samērīgi, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izspiest no tirgus privāto finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū
  , un būtu skaidri jāpiedāvā papildināmība un labāka sinerģija ar citām Eiropas programmām
  . Darbībām vajadzētu būt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību. [Gr. 26]

| (26a) | Fonda InvestEU atbalstītajām darbībām, izmantojot ES vai dalībvalstu apakšstruktūru līdzekļus, nevajadzētu dublēt vai aizstāt privāto finansējumu, nedz arī kropļot konkurenci iekšējā tirgū, bet, ņemot vērā jau pastāvošās vietējās valsts un privātās garantijas sistēmas, tām būtu jāveicina to integrācija šajās sistēmās, par svarīgāko mērķi nosakot to, ka tiek uzlaboti un paplašināti faktiskie ieguvumi galasaņēmējiem, kas ir MVU Ieteikuma 2003/361/EK
   (12)

  nozīmē, lai panāktu pasākumu patiesu papildināmību. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(26a)

Fonda InvestEU atbalstītajām darbībām, izmantojot ES vai dalībvalstu apakšstruktūru līdzekļus, nevajadzētu dublēt vai aizstāt privāto finansējumu, nedz arī kropļot konkurenci iekšējā tirgū, bet, ņemot vērā jau pastāvošās vietējās valsts un privātās garantijas sistēmas, tām būtu jāveicina to integrācija šajās sistēmās, par svarīgāko mērķi nosakot to, ka tiek uzlaboti un paplašināti faktiskie ieguvumi galasaņēmējiem, kas ir MVU Ieteikuma 2003/361/EK
   (12)

  nozīmē, lai panāktu pasākumu patiesu papildināmību. [Gr. 27]

| (26b) | Papildus finansējuma pieejamībai izšķiroša nozīme ir arī prasmju pieejamībai, jo cita starpā vadības prasmes un zināšanas ir ļoti nozīmīgi faktori, lai MVU varētu piekļūt esošajiem līdzekļiem, ieviest inovācijas, konkurēt un augt. Tāpēc saskaņā ar fondu InvestEU paredzētā finanšu instrumentu īstenošana būtu jāpapildina ar pienācīgu mentorēšanas un apmācības sistēmu izstrādi un uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanu. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(26b)

Papildus finansējuma pieejamībai izšķiroša nozīme ir arī prasmju pieejamībai, jo cita starpā vadības prasmes un zināšanas ir ļoti nozīmīgi faktori, lai MVU varētu piekļūt esošajiem līdzekļiem, ieviest inovācijas, konkurēt un augt. Tāpēc saskaņā ar fondu InvestEU paredzētā finanšu instrumentu īstenošana būtu jāpapildina ar pienācīgu mentorēšanas un apmācības sistēmu izstrādi un uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanu. [Gr. 28]

| (27) | Programmai būtu jānodrošina iedarbīgs atbalsts MVU visā to dzīvesciklā
  , sniedzot palīdzību no projekta sagatavošanas līdz komercializācijai un piekļuvei tirgum, kā arī veicinot uzņēmumu tīklu izveidi
  . Tās pamatā vajadzētu būt unikālajām zināšanām un iegūtajām speciālajām zināšanām attiecībā uz MVU un rūpniecības
  un ekonomikas un uzņēmējdarbības
  nozarēm, kā arī lielajai pieredzei darbā ar Eiropas, nacionāla un reģionāla līmeņa ieinteresētajām personām. Šim atbalstam būtu jābalstās uz sekmīgo pieredzi, kas gūta Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, kurš kā vienas pieturas aģentūra palīdz MVU vienotajā tirgū un ārpus tā uzlabot konkurētspēju un attīstīt uzņēmējdarbību. Šis tīkls plāno turpināt sniegt pakalpojumus citu Savienības programmu, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020”, vārdā, izmantojot šo programmu finansiālos resursus.
  Tam būtu arī jāatbalsta MVU pārstāvju organizācijas līdzdalības uzlabošana tādu vienotā tirgus politikas iniciatīvu izstrādē kā publiskais iepirkums, standartizācijas procesi un intelektuālā īpašuma režīmi. Tīklam būtu arī jāpalielina darbību skaits, sniedzot mērķtiecīgākus padomus MVU, izstrādājot projektus un atbalstot tīklu veidošanu un tehnoloģisko un organizatorisko pāreju. Tīklam būtu arī jāuzlabo sadarbība un sakari ar citiem konsultāciju centriem, kas izveidoti digitālajā programmā un fondā InvestEU attiecībā uz piekļuvi finansējumam. Tīklā veicamajām darbībām, kuras paredzētas MVU, būtu arī jātiecas nodrošināt augstas kvalitātes pakalpojumus visā Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot darbības jomām un Savienības ģeogrāfiskajām daļām, kurās tīkli un starpnieku ieinteresētās personas negūst gaidītos rezultātus.
  Par rīku, ar kura palīdzību jaunpienācēji uzņēmēji vai mērķtiecīgi topošie uzņēmēji varētu iegūt uzņēmējdarbības
  un vadības
  pieredzi no viņiem piemeklēta pieredzējuša uzņēmēja no citas valsts, tādējādi gūstot iespēju nostiprināt savas uzņēmējdarbības spējas, joprojām vajadzētu saglabāt arī jauno uzņēmēju
  veiksmīgo
  mentorēšanas shēmu
  “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”
  . Programmai būtu jācenšas attīstīt un paplašināt savu ģeogrāfisko pārklājumu un tādējādi, attiecīgā gadījumā papildinot citas Savienības iniciatīvas, uzņēmējiem plašākā klāstā piedāvāt piemērotu kontaktu iespējas.
  Lai palielinātu uzņēmējdarbības iniciatīvu veicināšanas pievienoto vērtību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš mikrouzņēmumiem un tiem, kas vismazāk guvuši labumu no esošās programmas, un vietām, kurās uzņēmējdarbības kultūras attīstība joprojām ir ļoti zemā līmenī un saskaras ar lielākiem šķēršļiem. Būtu pēc iespējas jācenšas panākt līdzekļu pietiekami ģeogrāfiski līdzsvarotu sadalījumu
  . [Gr. 29] |
| --- | --- |

(27)

Programmai būtu jānodrošina iedarbīgs atbalsts MVU visā to dzīvesciklā
  , sniedzot palīdzību no projekta sagatavošanas līdz komercializācijai un piekļuvei tirgum, kā arī veicinot uzņēmumu tīklu izveidi
  . Tās pamatā vajadzētu būt unikālajām zināšanām un iegūtajām speciālajām zināšanām attiecībā uz MVU un rūpniecības
  un ekonomikas un uzņēmējdarbības
  nozarēm, kā arī lielajai pieredzei darbā ar Eiropas, nacionāla un reģionāla līmeņa ieinteresētajām personām. Šim atbalstam būtu jābalstās uz sekmīgo pieredzi, kas gūta Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, kurš kā vienas pieturas aģentūra palīdz MVU vienotajā tirgū un ārpus tā uzlabot konkurētspēju un attīstīt uzņēmējdarbību. Šis tīkls plāno turpināt sniegt pakalpojumus citu Savienības programmu, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020”, vārdā, izmantojot šo programmu finansiālos resursus.
  Tam būtu arī jāatbalsta MVU pārstāvju organizācijas līdzdalības uzlabošana tādu vienotā tirgus politikas iniciatīvu izstrādē kā publiskais iepirkums, standartizācijas procesi un intelektuālā īpašuma režīmi. Tīklam būtu arī jāpalielina darbību skaits, sniedzot mērķtiecīgākus padomus MVU, izstrādājot projektus un atbalstot tīklu veidošanu un tehnoloģisko un organizatorisko pāreju. Tīklam būtu arī jāuzlabo sadarbība un sakari ar citiem konsultāciju centriem, kas izveidoti digitālajā programmā un fondā InvestEU attiecībā uz piekļuvi finansējumam. Tīklā veicamajām darbībām, kuras paredzētas MVU, būtu arī jātiecas nodrošināt augstas kvalitātes pakalpojumus visā Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot darbības jomām un Savienības ģeogrāfiskajām daļām, kurās tīkli un starpnieku ieinteresētās personas negūst gaidītos rezultātus.
  Par rīku, ar kura palīdzību jaunpienācēji uzņēmēji vai mērķtiecīgi topošie uzņēmēji varētu iegūt uzņēmējdarbības
  un vadības
  pieredzi no viņiem piemeklēta pieredzējuša uzņēmēja no citas valsts, tādējādi gūstot iespēju nostiprināt savas uzņēmējdarbības spējas, joprojām vajadzētu saglabāt arī jauno uzņēmēju
  veiksmīgo
  mentorēšanas shēmu
  “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”
  . Programmai būtu jācenšas attīstīt un paplašināt savu ģeogrāfisko pārklājumu un tādējādi, attiecīgā gadījumā papildinot citas Savienības iniciatīvas, uzņēmējiem plašākā klāstā piedāvāt piemērotu kontaktu iespējas.
  Lai palielinātu uzņēmējdarbības iniciatīvu veicināšanas pievienoto vērtību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš mikrouzņēmumiem un tiem, kas vismazāk guvuši labumu no esošās programmas, un vietām, kurās uzņēmējdarbības kultūras attīstība joprojām ir ļoti zemā līmenī un saskaras ar lielākiem šķēršļiem. Būtu pēc iespējas jācenšas panākt līdzekļu pietiekami ģeogrāfiski līdzsvarotu sadalījumu
  . [Gr. 29]

| (27a) | Būtu jāīsteno lielāki centieni, lai samazinātu administratīvo slogu un palielinātu programmu pieejamību nolūkā samazināt izmaksas, ar ko MVU un mikrouzņēmumi saskaras sarežģītā pieteikumu iesniegšanas procesa un dalības prasību dēļ. Dalībvalstīm arī būtu jāapsver iespēja izveidot vienotu informācijas centru, kas funkcionētu kā vienots kontaktpunkts uzņēmumiem, kuri ir ieinteresēti izmantot Savienības līdzekļus. Izvērtēšanas procedūrai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršākai un ātrākai, lai būtu iespējams laikus izmantot Programmas piedāvātos ieguvumus. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(27a)

Būtu jāīsteno lielāki centieni, lai samazinātu administratīvo slogu un palielinātu programmu pieejamību nolūkā samazināt izmaksas, ar ko MVU un mikrouzņēmumi saskaras sarežģītā pieteikumu iesniegšanas procesa un dalības prasību dēļ. Dalībvalstīm arī būtu jāapsver iespēja izveidot vienotu informācijas centru, kas funkcionētu kā vienots kontaktpunkts uzņēmumiem, kuri ir ieinteresēti izmantot Savienības līdzekļus. Izvērtēšanas procedūrai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršākai un ātrākai, lai būtu iespējams laikus izmantot Programmas piedāvātos ieguvumus. [Gr. 30]

| (28) | Stratēģisks MVU konkurētspējas atbalsta un paplašināšanas instruments ir klasteri, jo tie piedāvā uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi
  , palielina rūpniecības un pakalpojumu ilgtspējīgu attīstību, kā arī stiprina reģionu ekonomisko attīstību, radot kvalitatīvas darbvietas
  . Lai paātrinātu MVU izaugsmi, kopīgajām klasteru iniciatīvām būtu jāsasniedz kritiskā masa. Savienojot specializētās ekosistēmas, klasteri mazajiem un vidējiem uzņēmumiem rada jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un tos labāk iekļauj Eiropas un pasaules mēroga stratēģiskajās vērtībķēdēs. Atbalsts būtu jāpiešķir starpvalstu partnerību stratēģiju izstrādei un tādu kopīgu darbību īstenošanai, ko atbalsta Eiropas Klasteru kopdarbības programma (ECCP). Ilgtspējīga partnerību veidošana būtu jāveicina, turpinot finansēšanu, ja ir sasniegti starpposma mērķrādītāji attiecībā uz sniegumu un līdzdalību. Tiešais atbalsts MVU ar klasteru organizāciju starpniecību būtu jānovirza šādām vajadzībām: progresīvo tehnoloģiju, jaunu uzņēmējdarbības modeļu, mazoglekļa un resursu ziņā lietderīgāku risinājumu ieviešana, radošums un dizains, prasmju uzlabošana, talantu piesaiste, uzņēmējdarbības akcelerācija un internacionalizācija. Būtu jāpiesaista arī citi specializētie MVU atbalsta aktori, lai veicinātu rūpniecības pārveidi un pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu. Programmai tādējādi vajadzētu veicināt izaugsmi un veidot saiknes ar Savienības (digitālās) inovācijas centriem, kā arī ar kohēzijas politikas un “Apvārsnis Eiropa” ieguldījumiem. Būs iespējams izpētīt arī sinerģiju ar programmu Erasmus. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(28)

Stratēģisks MVU konkurētspējas atbalsta un paplašināšanas instruments ir klasteri, jo tie piedāvā uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi
  , palielina rūpniecības un pakalpojumu ilgtspējīgu attīstību, kā arī stiprina reģionu ekonomisko attīstību, radot kvalitatīvas darbvietas
  . Lai paātrinātu MVU izaugsmi, kopīgajām klasteru iniciatīvām būtu jāsasniedz kritiskā masa. Savienojot specializētās ekosistēmas, klasteri mazajiem un vidējiem uzņēmumiem rada jaunas iespējas uzņēmējdarbībai un tos labāk iekļauj Eiropas un pasaules mēroga stratēģiskajās vērtībķēdēs. Atbalsts būtu jāpiešķir starpvalstu partnerību stratēģiju izstrādei un tādu kopīgu darbību īstenošanai, ko atbalsta Eiropas Klasteru kopdarbības programma (ECCP). Ilgtspējīga partnerību veidošana būtu jāveicina, turpinot finansēšanu, ja ir sasniegti starpposma mērķrādītāji attiecībā uz sniegumu un līdzdalību. Tiešais atbalsts MVU ar klasteru organizāciju starpniecību būtu jānovirza šādām vajadzībām: progresīvo tehnoloģiju, jaunu uzņēmējdarbības modeļu, mazoglekļa un resursu ziņā lietderīgāku risinājumu ieviešana, radošums un dizains, prasmju uzlabošana, talantu piesaiste, uzņēmējdarbības akcelerācija un internacionalizācija. Būtu jāpiesaista arī citi specializētie MVU atbalsta aktori, lai veicinātu rūpniecības pārveidi un pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu. Programmai tādējādi vajadzētu veicināt izaugsmi un veidot saiknes ar Savienības (digitālās) inovācijas centriem, kā arī ar kohēzijas politikas un “Apvārsnis Eiropa” ieguldījumiem. Būs iespējams izpētīt arī sinerģiju ar programmu Erasmus. [Gr. 31]

| (28a) | Programma var sekmēt attiecību veicināšanu un/vai uzlabošanu starp mikrouzņēmumiem, MVU un universitātēm, pētniecības centriem un citām iestādēm, kas iesaistītas zināšanu veidošanā un izplatīšanā. Šāda saikne varētu palīdzēt uzlabot uzņēmumu spēju risināt stratēģiskās problēmas, ko rada jaunā starptautiskā vide. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(28a)

Programma var sekmēt attiecību veicināšanu un/vai uzlabošanu starp mikrouzņēmumiem, MVU un universitātēm, pētniecības centriem un citām iestādēm, kas iesaistītas zināšanu veidošanā un izplatīšanā. Šāda saikne varētu palīdzēt uzlabot uzņēmumu spēju risināt stratēģiskās problēmas, ko rada jaunā starptautiskā vide. [Gr. 32]

| (28b) | MVU, ņemot vērā to mazāko izmēru, saskaras ar īpašiem šķēršļiem izaugsmei, un tiem ir lielas grūtības dažu savu saimniecisko darbību palielināšanā un paplašināšanā. Savienība ir sniegusi atbalstu, lai pastiprinātu darbības, kas vērstas uz inovāciju pētniecībā, galvenokārt izmantojot MVU instrumentu un nesen Eiropas Inovācijas padomes izmēģinājuma projektu programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Pamatojoties uz MVU instrumenta darba metodēm un pieredzi, vienotā tirgus programmai būtu arī jāsniedz atbalsts MVU darbību paplašināšanai papildus jaunajai EIC, īpašu uzmanību pievēršot progresīvajai inovācijai programmā “Apvārsnis Eiropa”. Paplašinot MVU darbības saskaņā ar šo programmu, galvenā uzmanība būtu jāpievērš, piemēram, tam, lai palīdzētu MVU paplašināties, izmantojot komercializēšanu, internacionalizāciju un tirgus virzītas iespējas. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(28b)

MVU, ņemot vērā to mazāko izmēru, saskaras ar īpašiem šķēršļiem izaugsmei, un tiem ir lielas grūtības dažu savu saimniecisko darbību palielināšanā un paplašināšanā. Savienība ir sniegusi atbalstu, lai pastiprinātu darbības, kas vērstas uz inovāciju pētniecībā, galvenokārt izmantojot MVU instrumentu un nesen Eiropas Inovācijas padomes izmēģinājuma projektu programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Pamatojoties uz MVU instrumenta darba metodēm un pieredzi, vienotā tirgus programmai būtu arī jāsniedz atbalsts MVU darbību paplašināšanai papildus jaunajai EIC, īpašu uzmanību pievēršot progresīvajai inovācijai programmā “Apvārsnis Eiropa”. Paplašinot MVU darbības saskaņā ar šo programmu, galvenā uzmanība būtu jāpievērš, piemēram, tam, lai palīdzētu MVU paplašināties, izmantojot komercializēšanu, internacionalizāciju un tirgus virzītas iespējas. [Gr. 33]

| (29) | Radošums un inovācijas
  , tehnoloģiskā un organizatoriskā pārveide, uzlabota ražošanas procesu ilgtspēja, jo īpaši resursu un energoefektivitātes ziņā,
  ir būtiski svarīgi Savienības rūpniecības vērtībķēžu konkurētspējai. Kā
  uzņēmējdarbības un
  rūpniecības
  nozaru
  modernizācijas katalizatori tie veicina gudru, integrējošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Tomēr to plašāka izmantošana MVU joprojām nav pietiekami liela. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta mērķorientēti pasākumi, tīkli un partnerības, lai radošuma rosinātas inovācijas notiktu visos rūpniecības vērtībķēdes posmos. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(29)

Radošums un inovācijas
  , tehnoloģiskā un organizatoriskā pārveide, uzlabota ražošanas procesu ilgtspēja, jo īpaši resursu un energoefektivitātes ziņā,
  ir būtiski svarīgi Savienības rūpniecības vērtībķēžu konkurētspējai. Kā
  uzņēmējdarbības un
  rūpniecības
  nozaru
  modernizācijas katalizatori tie veicina gudru, integrējošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Tomēr to plašāka izmantošana MVU joprojām nav pietiekami liela. Tāpēc Programmai būtu jāatbalsta mērķorientēti pasākumi, tīkli un partnerības, lai radošuma rosinātas inovācijas notiktu visos rūpniecības vērtībķēdes posmos. [Gr. 34]

| (29a) | Atzīstot, ka programmas “Apvārsnis 2020” MVU instruments ir ārkārtīgi sekmīgi funkcionējis uzņēmējiem gan 1. posma, gan 2. posma dotācijās, palīdzot MVU attīstīties un virzīt savas biznesa idejas, kā arī veikt testēšanu un izstrādāt prototipus. Lai gan atlases process jau tā ir ļoti stingrs, daudzus ļoti labus projektus vienalga nav iespējams finansēt nepietiekamu finanšu resursu dēļ. Īstenošana Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (EASME) ietvaros ir bijusi ļoti efektīva. Minētā programma ir orientēta uz augsto tehnoloģiju projektiem, savukārt šīs Programmas metodika būtu jāpaplašina, ietverot visu veidu izvērses MVU. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(29a)

Atzīstot, ka programmas “Apvārsnis 2020” MVU instruments ir ārkārtīgi sekmīgi funkcionējis uzņēmējiem gan 1. posma, gan 2. posma dotācijās, palīdzot MVU attīstīties un virzīt savas biznesa idejas, kā arī veikt testēšanu un izstrādāt prototipus. Lai gan atlases process jau tā ir ļoti stingrs, daudzus ļoti labus projektus vienalga nav iespējams finansēt nepietiekamu finanšu resursu dēļ. Īstenošana Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (EASME) ietvaros ir bijusi ļoti efektīva. Minētā programma ir orientēta uz augsto tehnoloģiju projektiem, savukārt šīs Programmas metodika būtu jāpaplašina, ietverot visu veidu izvērses MVU. [Gr. 35]

| (29b) | MVU paredzētajām darbībām vajadzētu būt vērstām arī uz nozarēm, kurām raksturīgs ievērojams izaugsmes un sociālais potenciāls un liela MVU proporcija. Tūrisms ir viena no Savienības ekonomikas nozarēm, kas sniedz būtisku devumu Savienības IKP un kur darbojas galvenokārt MVU. Savienībai būtu jāturpina un jāpalielina darbības šīs nozares īpatnību atbalstam. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(29b)

MVU paredzētajām darbībām vajadzētu būt vērstām arī uz nozarēm, kurām raksturīgs ievērojams izaugsmes un sociālais potenciāls un liela MVU proporcija. Tūrisms ir viena no Savienības ekonomikas nozarēm, kas sniedz būtisku devumu Savienības IKP un kur darbojas galvenokārt MVU. Savienībai būtu jāturpina un jāpalielina darbības šīs nozares īpatnību atbalstam. [Gr. 36]

| (30) | Iekšējā tirgū svarīga nozīme ir Eiropas standartiem. Standarti ir ļoti svarīgi uzņēmumu (jo īpaši MVU) konkurētspējas nodrošināšanai. Tie ir arī būtisks instruments Savienības tiesību aktu un rīcībpolitikas

  politikas virzienu
  atbalstam vairākās tādās nozīmīgās jomās kā enerģētika

  enerģētikas pārkārtošana
  , klimata pārmaiņas
  un vides aizsardzība
  , informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, resursu ilgtspējīga izmantošana
  un reciklēšana
  , inovācija, ražojumu drošums, patērētāju tiesību aizsardzība, darba ņēmēju drošība un darba apstākļi,
  kā arī
  iedzīvotāju novecošana, tādējādi pozitīvi ietekmējot sabiedrību kopumā.
  Tomēr, kā liecina pieredze, ir vajadzīgi uzlabojumi attiecībā uz standartu izstrādes ātrumu un savlaicīgumu un lielāki centieni būtu jāpieliek, lai labāk iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, arī patērētāju pārstāvjus
  . [Gr. 37] |
| --- | --- |

(30)

Iekšējā tirgū svarīga nozīme ir Eiropas standartiem. Standarti ir ļoti svarīgi uzņēmumu (jo īpaši MVU) konkurētspējas nodrošināšanai. Tie ir arī būtisks instruments Savienības tiesību aktu un rīcībpolitikas

  politikas virzienu
  atbalstam vairākās tādās nozīmīgās jomās kā enerģētika

  enerģētikas pārkārtošana
  , klimata pārmaiņas
  un vides aizsardzība
  , informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, resursu ilgtspējīga izmantošana
  un reciklēšana
  , inovācija, ražojumu drošums, patērētāju tiesību aizsardzība, darba ņēmēju drošība un darba apstākļi,
  kā arī
  iedzīvotāju novecošana, tādējādi pozitīvi ietekmējot sabiedrību kopumā.
  Tomēr, kā liecina pieredze, ir vajadzīgi uzlabojumi attiecībā uz standartu izstrādes ātrumu un savlaicīgumu un lielāki centieni būtu jāpieliek, lai labāk iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas, arī patērētāju pārstāvjus
  . [Gr. 37]

| (31) | Eiropas standartizācijas darbības reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (13), un tās tiek īstenotas ar ilglaicīgu publiskā un privātā sektora partnerību, kas ir ļoti svarīgi, lai sasniegtu minētajā regulā izvirzītos, kā arī Savienības standartizācijas politiku vispārīgo un nozaru mērķus. |
| --- | --- |

(31)

Eiropas standartizācijas darbības reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (13), un tās tiek īstenotas ar ilglaicīgu publiskā un privātā sektora partnerību, kas ir ļoti svarīgi, lai sasniegtu minētajā regulā izvirzītos, kā arī Savienības standartizācijas politiku vispārīgo un nozaru mērķus.

| (32) | Iekšējā tirgus darbībai, rezultatīvai kapitāla

  finanšu
  tirgu darbībai, kā arī finanšu pakalpojumu integrēto tirgu

  integrētā tirgus
  īstenošanai
  banku savienības un
  kapitāla tirgus savienības kontekstā būtiski nepieciešams ir labi funkcionējošs kopīgs finanšu pārskatu satvars. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(32)

Iekšējā tirgus darbībai, rezultatīvai kapitāla

  finanšu
  tirgu darbībai, kā arī finanšu pakalpojumu integrēto tirgu

  integrētā tirgus
  īstenošanai
  banku savienības un
  kapitāla tirgus savienības kontekstā būtiski nepieciešams ir labi funkcionējošs kopīgs finanšu pārskatu satvars. [Gr. 38]

| (33) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (14), Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS), ko pieņēmusi Starptautisko Grāmatvedības standartu Padome, un saistītās interpretācijas, ko izdevusi SFPS interpretācijas komiteja, ir jāiestrādā Savienības tiesībās, lai tos piemērotu uzņēmumiem, kuru vērtspapīri Savienībā tiek kotēti regulētā tirgū, ja vien SFPS atbilst minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem, arī prasībai, ka pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (15) 4. panta 3. punktā, un tiem jāsniedz labums Eiropas sabiedrības interesēm. Šādi starptautiski grāmatvedības standarti ir jāizstrādā, izmantojot caurredzamu un demokrātiski atbildīgu procesu. Tādēļ SFPS ir viens no nozīmīgākajiem elementiem iekšējā tirgus darbībā, un tātad Savienība ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai SFPS izstrādes un apstiprināšanas procesā tiktu iegūti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskā satvara prasībām. Tādēļ ir svarīgi iedibināt attiecīgus SFPS fonda finansēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (14), Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS), ko pieņēmusi Starptautisko Grāmatvedības standartu Padome, un saistītās interpretācijas, ko izdevusi SFPS interpretācijas komiteja, ir jāiestrādā Savienības tiesībās, lai tos piemērotu uzņēmumiem, kuru vērtspapīri Savienībā tiek kotēti regulētā tirgū, ja vien SFPS atbilst minētajā regulā noteiktajiem kritērijiem, arī prasībai, ka pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (15) 4. panta 3. punktā, un tiem jāsniedz labums Eiropas sabiedrības interesēm. Šādi starptautiski grāmatvedības standarti ir jāizstrādā, izmantojot caurredzamu un demokrātiski atbildīgu procesu. Tādēļ SFPS ir viens no nozīmīgākajiem elementiem iekšējā tirgus darbībā, un tātad Savienība ir tieši ieinteresēta nodrošināt, lai SFPS izstrādes un apstiprināšanas procesā tiktu iegūti tādi standarti, kas atbilst iekšējā tirgus tiesiskā satvara prasībām. Tādēļ ir svarīgi iedibināt attiecīgus SFPS fonda finansēšanas pasākumus.

| (34) | Ņemot vērā Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG) nozīmi novērtēšanā par to, vai SFPS atbilst Savienības tiesību aktu prasībām un rīcībpolitikai, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, Savienībai ir arī jānodrošina stabila EFRAG finansēšana un tādējādi jāpiešķir tai līdzekļi. EFRAG tehniskais darbs būtu jāorientē uz Komisijas tehnisku konsultēšanu par SFPS apstiprināšanu, kā arī uz pienācīgu līdzdalību šādu SFPS izstrādes procesā, un būtu jānodrošina, ka starptautisko standartu noteikšanas procesā tiek pienācīgi ņemtas vērā Savienības intereses. Šajās interesēs būtu jāietver jēdziens “prudenciāla pieeja”, jāsaglabā prasība sniegt patiesu un skaidru priekšstatu, kā noteikts Direktīvā 2013/34/ES, un jāaizsargā Eiropas sabiedrības intereses, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, ņemot vērā SFPS ietekmi uz finanšu stabilitāti un ekonomiku. Lai korporatīvo pārskatu izstrādē veicinātu inovācijas un paraugprakses attīstību, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupā (EFRAG) būtu jāizveido arī Eiropas Korporatīvo pārskatu laboratorija. Šajā forumā uzņēmumi un ieguldītāji var dalīties ar paraugpraksi, it īpaši nefinanšu pārskatu un ilgtspējības pārskatu jomā. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG) nozīmi novērtēšanā par to, vai SFPS atbilst Savienības tiesību aktu prasībām un rīcībpolitikai, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, Savienībai ir arī jānodrošina stabila EFRAG finansēšana un tādējādi jāpiešķir tai līdzekļi. EFRAG tehniskais darbs būtu jāorientē uz Komisijas tehnisku konsultēšanu par SFPS apstiprināšanu, kā arī uz pienācīgu līdzdalību šādu SFPS izstrādes procesā, un būtu jānodrošina, ka starptautisko standartu noteikšanas procesā tiek pienācīgi ņemtas vērā Savienības intereses. Šajās interesēs būtu jāietver jēdziens “prudenciāla pieeja”, jāsaglabā prasība sniegt patiesu un skaidru priekšstatu, kā noteikts Direktīvā 2013/34/ES, un jāaizsargā Eiropas sabiedrības intereses, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1606/2002, ņemot vērā SFPS ietekmi uz finanšu stabilitāti un ekonomiku. Lai korporatīvo pārskatu izstrādē veicinātu inovācijas un paraugprakses attīstību, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupā (EFRAG) būtu jāizveido arī Eiropas Korporatīvo pārskatu laboratorija. Šajā forumā uzņēmumi un ieguldītāji var dalīties ar paraugpraksi, it īpaši nefinanšu pārskatu un ilgtspējības pārskatu jomā.

| (35) | Obligātās revīzijas jomā Pārraudzības grupa — starptautiska struktūra, kas atbildīga par Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) pārvaldības reformas pārraudzību, — 2005. gadā izveidoja Sabiedrības interešu Uzraudzības padomi (PIOB). PIOB uzdevums ir pārraudzīt procesu, kura rezultātā tiek pieņemti starptautiskie revīzijas standarti (SRS), kā arī citas sabiedrisko interešu darbības, ko veic IFAC. Starptautiskos revīzijas standartus var pieņemt piemērošanai Savienībā jo īpaši ar nosacījumu, ka tie ir izstrādāti atbilstīgā procesā, ar publisku pārraudzību un pārredzamā veidā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (16) 26. pantā. Ņemot vērā SRS ieviešanu Savienībā un PIOB svarīgo uzdevumu nodrošināt šo standartu atbilstību Direktīvas 2006/43/EK prasībām, ir svarīgi nodrošināt attiecīgus PIOB finansēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(35)

Obligātās revīzijas jomā Pārraudzības grupa — starptautiska struktūra, kas atbildīga par Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) pārvaldības reformas pārraudzību, — 2005. gadā izveidoja Sabiedrības interešu Uzraudzības padomi (PIOB). PIOB uzdevums ir pārraudzīt procesu, kura rezultātā tiek pieņemti starptautiskie revīzijas standarti (SRS), kā arī citas sabiedrisko interešu darbības, ko veic IFAC. Starptautiskos revīzijas standartus var pieņemt piemērošanai Savienībā jo īpaši ar nosacījumu, ka tie ir izstrādāti atbilstīgā procesā, ar publisku pārraudzību un pārredzamā veidā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (16) 26. pantā. Ņemot vērā SRS ieviešanu Savienībā un PIOB svarīgo uzdevumu nodrošināt šo standartu atbilstību Direktīvas 2006/43/EK prasībām, ir svarīgi nodrošināt attiecīgus PIOB finansēšanas pasākumus.

| (36) | Savienība, atbalstot un papildinot dalībvalstu rīcībpolitikas

  politikas virzienus
  tā, lai mēģinātu nodrošināt to, ka iedzīvotāji, darbodamies kā patērētāji, var visā pilnībā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, un, to darot, bauda pienācīgu ar konkrētu darbību palīdzību nodrošinātu drošību un juridisko un ekonomisko interešu aizsardzību, palīdz nodrošināt augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un to, lai galvenā uzmanība iekšējā tirgū būtu pievērsta patērētājiem un viņu iespējām rīkoties kā pilntiesīgiem tirgus dalībniekiem. Savienībai ir arī jānodrošina, lai patērētāju un ražojumu drošuma tiesību akti visur tiktu pareizi un vienādi īstenoti un lai uzņēmumiem iekšējā tirgū būtu vienlīdzīgi apstākļi ar godīgu konkurenci. Turklāt ir nepieciešams sniegt patērētājiem vairāk rīcības iespēju, mudināt viņus veikt ilgtspējīgas
  un apzinātas
  izvēles un palīdzēt viņiem šo izvēļu veikšanā, tādējādi līdzdarbojoties tādas ilgtspējīgas, energoefektīvas, resursefektīvas ekonomikas veidošanā, kas būtu arī aprites ekonomika. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(36)

Savienība, atbalstot un papildinot dalībvalstu rīcībpolitikas

  politikas virzienus
  tā, lai mēģinātu nodrošināt to, ka iedzīvotāji, darbodamies kā patērētāji, var visā pilnībā izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, un, to darot, bauda pienācīgu ar konkrētu darbību palīdzību nodrošinātu drošību un juridisko un ekonomisko interešu aizsardzību, palīdz nodrošināt augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni un to, lai galvenā uzmanība iekšējā tirgū būtu pievērsta patērētājiem un viņu iespējām rīkoties kā pilntiesīgiem tirgus dalībniekiem. Savienībai ir arī jānodrošina, lai patērētāju un ražojumu drošuma tiesību akti visur tiktu pareizi un vienādi īstenoti un lai uzņēmumiem iekšējā tirgū būtu vienlīdzīgi apstākļi ar godīgu konkurenci. Turklāt ir nepieciešams sniegt patērētājiem vairāk rīcības iespēju, mudināt viņus veikt ilgtspējīgas
  un apzinātas
  izvēles un palīdzēt viņiem šo izvēļu veikšanā, tādējādi līdzdarbojoties tādas ilgtspējīgas, energoefektīvas, resursefektīvas ekonomikas veidošanā, kas būtu arī aprites ekonomika. [Gr. 39]

| (37) | Programmai būtu jātiecas palielināt patērētāju, uzņēmumu, pilsoniskās sabiedrības un varas iestāžu izpratni par Savienības tiesību aktiem patērētāju un drošuma jomā un dot patērētājiem un tos pārstāvošajām organizācijām iespējas rīkoties valstu un Savienības līmenī, proti, atbalstot Eiropas Patērētāju organizāciju (BEUC), kas ir sen izveidota un atzīta NVO, kura pārstāv patērētāju intereses saistībā ar visām attiecīgajām

  visiem attiecīgajiem
  Savienības
  politikas virzieniem

  rīcībpolitikām, un Eiropas Apvienību patērētāju pārstāvības koordinēšanai standartizācijā (ANEC), kas pārstāv patērētāju intereses saistībā ar standartizācijas jautājumiem. Līdztekus īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajām tirgus vajadzībām attiecībā uz ilgtspējīga patēriņa veicināšanu un mazaizsargātības novēršanu, un
  jo īpaši darbībām ar mērķi risināt ražojumu plānotā nolietojuma jautājumu un novērst neaizsargātību,
  kā arī
  problēmas, ko izraisa
  ekonomikas digitalizācijas

  digitalizācija, saistītie produkti, lietu internets, mākslīgā intelekta un algoritmu izmantošana
  vai jaunu

  jaunie
  patēriņa modeļu

  modeļi
  un uzņēmējdarbības modeļu izraisītām problēmām

  modeļi, proti, sadarbīgā ekonomika un sociālās uzņēmējdarbība
  . Programmai būtu jāatbalsta, ka tiek izstrādāta attiecīga informācija par tirgiem, rīcībpolitikas problēmjautājumiem, aktuālajiem jautājumiem

  attiecīgas tirgus informācijas izstrāde
  ,
  tostarp darbības ar mērķi uzlabot ražojumu izsekojamību visā piegādes ķēdē
  ,
  kvalitātes standartus visā Savienībā, kā arī risināt ražojumu divējādas kvalitātes problēmu
  ,
  politikas problēmjautājumus, aktuālus jautājumus
  un
  mainīt
  uzvedību, kā arī
  jāatbalsta
  Savienības patēriņa tirgu rezultātu pārskatu publicēšana. [Gr. 40] |
| --- | --- |

(37)

Programmai būtu jātiecas palielināt patērētāju, uzņēmumu, pilsoniskās sabiedrības un varas iestāžu izpratni par Savienības tiesību aktiem patērētāju un drošuma jomā un dot patērētājiem un tos pārstāvošajām organizācijām iespējas rīkoties valstu un Savienības līmenī, proti, atbalstot Eiropas Patērētāju organizāciju (BEUC), kas ir sen izveidota un atzīta NVO, kura pārstāv patērētāju intereses saistībā ar visām attiecīgajām

  visiem attiecīgajiem
  Savienības
  politikas virzieniem

  rīcībpolitikām, un Eiropas Apvienību patērētāju pārstāvības koordinēšanai standartizācijā (ANEC), kas pārstāv patērētāju intereses saistībā ar standartizācijas jautājumiem. Līdztekus īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajām tirgus vajadzībām attiecībā uz ilgtspējīga patēriņa veicināšanu un mazaizsargātības novēršanu, un
  jo īpaši darbībām ar mērķi risināt ražojumu plānotā nolietojuma jautājumu un novērst neaizsargātību,
  kā arī
  problēmas, ko izraisa
  ekonomikas digitalizācijas

  digitalizācija, saistītie produkti, lietu internets, mākslīgā intelekta un algoritmu izmantošana
  vai jaunu

  jaunie
  patēriņa modeļu

  modeļi
  un uzņēmējdarbības modeļu izraisītām problēmām

  modeļi, proti, sadarbīgā ekonomika un sociālās uzņēmējdarbība
  . Programmai būtu jāatbalsta, ka tiek izstrādāta attiecīga informācija par tirgiem, rīcībpolitikas problēmjautājumiem, aktuālajiem jautājumiem

  attiecīgas tirgus informācijas izstrāde
  ,
  tostarp darbības ar mērķi uzlabot ražojumu izsekojamību visā piegādes ķēdē
  ,
  kvalitātes standartus visā Savienībā, kā arī risināt ražojumu divējādas kvalitātes problēmu
  ,
  politikas problēmjautājumus, aktuālus jautājumus
  un
  mainīt
  uzvedību, kā arī
  jāatbalsta
  Savienības patēriņa tirgu rezultātu pārskatu publicēšana. [Gr. 40]

| (38) | Programmai būtu jāatbalsta valstu kompetentās iestādes, tostarp tās, kas atbildīgas par ražojumu drošuma pārraudzību un sadarbojas jo īpaši bīstamām precēm paredzētajā Savienības ātrās brīdināšanas sistēmā. Tai arī būtu jāatbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK (17) un Regulas (EK) Nr. 765/2008 izpilde attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību un ražojumu drošumu, kā arī jāatbalsta Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkls un starptautiskā sadarbība starp attiecīgajām iestādēm trešās valstīs un Savienībā. Programmai būtu jātiecas visiem patērētājiem un tirgotājiem nodrošināt
  lētu
  piekļuvi kvalitatīvai strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā un strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kā arī informācijai par
  dalības procesu
  tiesiskās aizsardzības iespējām

  pasākumos
  . [Gr. 41] |
| --- | --- |

(38)

Programmai būtu jāatbalsta valstu kompetentās iestādes, tostarp tās, kas atbildīgas par ražojumu drošuma pārraudzību un sadarbojas jo īpaši bīstamām precēm paredzētajā Savienības ātrās brīdināšanas sistēmā. Tai arī būtu jāatbalsta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/95/EK (17) un Regulas (EK) Nr. 765/2008 izpilde attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību un ražojumu drošumu, kā arī jāatbalsta Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkls un starptautiskā sadarbība starp attiecīgajām iestādēm trešās valstīs un Savienībā. Programmai būtu jātiecas visiem patērētājiem un tirgotājiem nodrošināt
  lētu
  piekļuvi kvalitatīvai strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā un strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kā arī informācijai par
  dalības procesu
  tiesiskās aizsardzības iespējām

  pasākumos
  . [Gr. 41]

| (39) | Programmai būtu jāatbalsta arī
  Eiropas Patērētāju centru tīkls, kas palīdz patērētājiem gūt labumu no Savienības patērētāju tiesībām, tiešsaistē vai ceļojuma laikā, pērkot preces un pakalpojumus, kas tiek piedāvāti pāri robežām iekšējā tirgū un Eiropas Ekonomikas zonā.
  Šis
  30 centrus apvienojošais tīkls, kuru jau vairāk nekā desmit gadus kopīgi finansē Savienības patērētāju tiesību aizsardzības programmas, ir apliecinājis savu pievienoto vērtību, nostiprinot patērētāju un tirgotāju uzticēšanos iekšējam tirgum. Šis tīkls saņem vairāk nekā 100 000 patērētāju pieprasījumu gadā un ar preses un tiešsaistes informatīvo pasākumu starpniecību uzrunā miljoniem iedzīvotāju. Tas ir viens no vērtīgākajiem iedzīvotāju atbalsta tīkliem Savienībā; lielākā daļa tā centru ir arī kontaktpunkti tādu iekšējā tirgus tiesību aktu jautājumos kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (18), un un šā tīkla izvērtējumā ir uzsvērts, ka svarīgi ir turpināt tā darbību
  . Eiropas Patērētāju centru tīkls var būt arī nozīmīgs informācijas avots par apgrūtinājumiem un problēmām, ar ko patērētāji saskaras vietējā līmenī, un šāda informācija ir būtiska Savienības politikas veidošanai un patērētāju interešu aizsardzībai. Tādēļ Programmai būtu jādod iespēja veidot un uzlabot sinerģiju starp patērētāju pārstāvību vietējā un Savienības līmenī, lai uzlabotu patērētāju interešu aizstāvību.
  Ir arī nodoms, ka tīkls izstrādās vienošanās par savstarpīgumu ar līdzīgām struktūrām trešās valstīs. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(39)

Programmai būtu jāatbalsta arī
  Eiropas Patērētāju centru tīkls, kas palīdz patērētājiem gūt labumu no Savienības patērētāju tiesībām, tiešsaistē vai ceļojuma laikā, pērkot preces un pakalpojumus, kas tiek piedāvāti pāri robežām iekšējā tirgū un Eiropas Ekonomikas zonā.
  Šis
  30 centrus apvienojošais tīkls, kuru jau vairāk nekā desmit gadus kopīgi finansē Savienības patērētāju tiesību aizsardzības programmas, ir apliecinājis savu pievienoto vērtību, nostiprinot patērētāju un tirgotāju uzticēšanos iekšējam tirgum. Šis tīkls saņem vairāk nekā 100 000 patērētāju pieprasījumu gadā un ar preses un tiešsaistes informatīvo pasākumu starpniecību uzrunā miljoniem iedzīvotāju. Tas ir viens no vērtīgākajiem iedzīvotāju atbalsta tīkliem Savienībā; lielākā daļa tā centru ir arī kontaktpunkti tādu iekšējā tirgus tiesību aktu jautājumos kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (18), un un šā tīkla izvērtējumā ir uzsvērts, ka svarīgi ir turpināt tā darbību
  . Eiropas Patērētāju centru tīkls var būt arī nozīmīgs informācijas avots par apgrūtinājumiem un problēmām, ar ko patērētāji saskaras vietējā līmenī, un šāda informācija ir būtiska Savienības politikas veidošanai un patērētāju interešu aizsardzībai. Tādēļ Programmai būtu jādod iespēja veidot un uzlabot sinerģiju starp patērētāju pārstāvību vietējā un Savienības līmenī, lai uzlabotu patērētāju interešu aizstāvību.
  Ir arī nodoms, ka tīkls izstrādās vienošanās par savstarpīgumu ar līdzīgām struktūrām trešās valstīs. [Gr. 42]

| (40) | Savienības patērētāju un tirgvedības tiesību atbilstības pārbaude, ko Komisija veica 2017. gada maijā, atklāja nepieciešamību uzlabot noteikumu izpildes nodrošināšanu un atvieglot tiesisko aizsardzību gadījumos, kur patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu pārkāpumi kaitējuši patērētājiem. Tā rezultātā Komisija 2018. gada aprīlī pieņēma “Uz patērētājiem orientētu jauno kursu”, lai cita starpā nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret patērētājiem iekšējā tirgū attiecībā uz
  pārrobežu lietām, piemēram, neatbilstīgu ražojumu pārdošanu mehānisko transportlīdzekļu nozarē, ražojumu
  divējādas kvalitātes standartiem
  vai tādu pasažieru problēmām, kuri nonākuši grūtībās liela skaita lidojumu atcelšanas dēļ
  , panāktu stingrāku izpildes spēju dalībvalstīs, uzlabotu ražojumu
  drošību
  , pastiprinātu starptautisko sadarbību un pavērtu jaunas iespējas tiesību aizsardzības jomā, jo īpaši izmantojot tiesīgo iestāžu pārstāvības prasības. Programmai vajadzētu būt vērstai uz to, lai atbalstītu patērētāju rīcībpolitiku

  politiku
  ar šādiem pasākumiem: izpratnes uzlabošana

  veicināšana
  , zināšanu palielināšana, darbībspējas

  spēju
  veidošana, patērētāju organizāciju un patērētāju
  tiesību
  aizsardzības iestāžu apmaiņa ar paraugpraksi, kontaktu veidošana un tirgus izpētes attīstība, iekšējā tirgus darbībai attiecībā uz patērētājiem veltīto pierādījumu bāzes stiprināšana, IT sistēmas un saziņas līdzekļi, u. c. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(40)

Savienības patērētāju un tirgvedības tiesību atbilstības pārbaude, ko Komisija veica 2017. gada maijā, atklāja nepieciešamību uzlabot noteikumu izpildes nodrošināšanu un atvieglot tiesisko aizsardzību gadījumos, kur patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu pārkāpumi kaitējuši patērētājiem. Tā rezultātā Komisija 2018. gada aprīlī pieņēma “Uz patērētājiem orientētu jauno kursu”, lai cita starpā nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret patērētājiem iekšējā tirgū attiecībā uz
  pārrobežu lietām, piemēram, neatbilstīgu ražojumu pārdošanu mehānisko transportlīdzekļu nozarē, ražojumu
  divējādas kvalitātes standartiem
  vai tādu pasažieru problēmām, kuri nonākuši grūtībās liela skaita lidojumu atcelšanas dēļ
  , panāktu stingrāku izpildes spēju dalībvalstīs, uzlabotu ražojumu
  drošību
  , pastiprinātu starptautisko sadarbību un pavērtu jaunas iespējas tiesību aizsardzības jomā, jo īpaši izmantojot tiesīgo iestāžu pārstāvības prasības. Programmai vajadzētu būt vērstai uz to, lai atbalstītu patērētāju rīcībpolitiku

  politiku
  ar šādiem pasākumiem: izpratnes uzlabošana

  veicināšana
  , zināšanu palielināšana, darbībspējas

  spēju
  veidošana, patērētāju organizāciju un patērētāju
  tiesību
  aizsardzības iestāžu apmaiņa ar paraugpraksi, kontaktu veidošana un tirgus izpētes attīstība, iekšējā tirgus darbībai attiecībā uz patērētājiem veltīto pierādījumu bāzes stiprināšana, IT sistēmas un saziņas līdzekļi, u. c. [Gr. 43]

| (41) | Iedzīvotājus jo īpaši ietekmē finanšu pakalpojumu tirgu darbība
  , un tādēļ tie būtu plašāk jāinformē par attiecīgajām tiesībām, riskiem un ieguvumiem
  . Tirgi ir būtisks iekšējā tirgus elements, un tiem vajadzīga stabils regulējuma un uzraudzības satvars, kurš ne tikai nodrošina finansiālu stabilitāti un ilgtspējīgu ekonomiku, bet arī augstā līmenī aizsargā patērētājus un citus finanšu pakalpojumu galalietotājus, tostarp privātos ieguldītājus, noguldītājus, apdrošināšanas polises turētājus, pensiju fondu dalībniekus un labumguvējus, individuālos akcionārus, aizņēmējus un MVU. Ir svarīgi palielināt to spēju līdzdarboties finanšu nozares politikas veidošanā.
  Programmai būtu jāpalīdz uzlabot
  to spēju līdzdarboties
  politikas veidošanā, tostarp sagatavojot un izplatot skaidru, pilnīgu un lietotājdraudzīgu informāciju par produktiem, kas tiek tirgoti finanšu tirgos
  . [Gr. 44] |
| --- | --- |

(41)

Iedzīvotājus jo īpaši ietekmē finanšu pakalpojumu tirgu darbība
  , un tādēļ tie būtu plašāk jāinformē par attiecīgajām tiesībām, riskiem un ieguvumiem
  . Tirgi ir būtisks iekšējā tirgus elements, un tiem vajadzīga stabils regulējuma un uzraudzības satvars, kurš ne tikai nodrošina finansiālu stabilitāti un ilgtspējīgu ekonomiku, bet arī augstā līmenī aizsargā patērētājus un citus finanšu pakalpojumu galalietotājus, tostarp privātos ieguldītājus, noguldītājus, apdrošināšanas polises turētājus, pensiju fondu dalībniekus un labumguvējus, individuālos akcionārus, aizņēmējus un MVU. Ir svarīgi palielināt to spēju līdzdarboties finanšu nozares politikas veidošanā.
  Programmai būtu jāpalīdz uzlabot
  to spēju līdzdarboties
  politikas veidošanā, tostarp sagatavojot un izplatot skaidru, pilnīgu un lietotājdraudzīgu informāciju par produktiem, kas tiek tirgoti finanšu tirgos
  . [Gr. 44]

| (42) | Tāpēc Programmai būtu jāturpina atbalstīt īpašās darbības, uz kurām attiecas Spēju veidošanas programma 2017.–2020. gadam, ar ko pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju iesaistīšanos Savienības rīcībpolitikas

  politikas
  veidošanā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/826 (19), kura turpināja 2012.–2017. gada izmēģinājuma programmu un sagatavošanas darbību. Tas nepieciešams, lai rīcībpolitikas

  politikas
  veidotājiem sagādātu tādu ieinteresēto personu viedokli, kas nav finanšu nozares profesionāļi, un nodrošinātu patērētāju un citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju

  galalietotāju
  interešu labāku pārstāvību.
  Programmai būtu pastāvīgi jāpilnveido sava metodika un paraugprakse par to, kā palielināt patērētāju un finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaistīšanos, lai noteiktu jautājumus, kas attiecas uz Savienības politikas veidošanu, un nodrošinātu patērētāju intereses finanšu pakalpojumu jomā.
  Tam vajadzētu uzlabot

  būtu jāuzlabo
  finanšu pakalpojumu politiku

  politika
  , jo īpaši pateicoties labākai sabiedrības izpratnei par to, kādas problēmas ir saistītas ar finanšu regulējumu, un uzlabotai finanšpratībai.
  Šīs Programmas publiskie resursi būtu jākoncentrē uz to, kas ir svarīgi galalietotājiem, un jāizvairās no jebkāda veida tieša vai netieša finansiāla atbalsta komerciālām darbībām, ko piedāvā privāti finanšu uzņēmumi
  . [Gr. 45] |
| --- | --- |

(42)

Tāpēc Programmai būtu jāturpina atbalstīt īpašās darbības, uz kurām attiecas Spēju veidošanas programma 2017.–2020. gadam, ar ko pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju iesaistīšanos Savienības rīcībpolitikas

  politikas
  veidošanā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/826 (19), kura turpināja 2012.–2017. gada izmēģinājuma programmu un sagatavošanas darbību. Tas nepieciešams, lai rīcībpolitikas

  politikas
  veidotājiem sagādātu tādu ieinteresēto personu viedokli, kas nav finanšu nozares profesionāļi, un nodrošinātu patērētāju un citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju

  galalietotāju
  interešu labāku pārstāvību.
  Programmai būtu pastāvīgi jāpilnveido sava metodika un paraugprakse par to, kā palielināt patērētāju un finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaistīšanos, lai noteiktu jautājumus, kas attiecas uz Savienības politikas veidošanu, un nodrošinātu patērētāju intereses finanšu pakalpojumu jomā.
  Tam vajadzētu uzlabot

  būtu jāuzlabo
  finanšu pakalpojumu politiku

  politika
  , jo īpaši pateicoties labākai sabiedrības izpratnei par to, kādas problēmas ir saistītas ar finanšu regulējumu, un uzlabotai finanšpratībai.
  Šīs Programmas publiskie resursi būtu jākoncentrē uz to, kas ir svarīgi galalietotājiem, un jāizvairās no jebkāda veida tieša vai netieša finansiāla atbalsta komerciālām darbībām, ko piedāvā privāti finanšu uzņēmumi
  . [Gr. 45]

| (43) | Pilotprojektā no 2012. līdz 2013. gadam un sagatavošanas darbībā no 2014. līdz 2016. gadam Komisija pēc ikgadēja atklāta uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus piešķīra dotācijas divām organizācijām. Šīs divas organizācijas ir Finance Watch, kas ar Savienības dotācijām tika izveidota 2011. gadā saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem kā starptautiska bezpeļņas apvienība, un Better Finance, kas izveidojusies 2009. gadā aizsāktu procesu rezultātā, esošām Eiropas akcionāru apvienībām vairākkārt reorganizējoties un mainot zīmolvārdus. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/826 izveidotā spēju veidošanas programma šīs divas organizācijas norāda par vienīgajām labumguvējām. Tāpēc šīs organizācijas jāturpina līdzfinansēt no Programmas. Tomēr
  minētā
  finansēšana būtu jāpārskata.
  Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka gadījumā, ja Spēju veidošanas programma un atbilstīgais finansējums tiek attiecināti arī uz laikposmu pēc 2020. gada un ja parādās citi iespējami labumguvēji, uzaicinājumam iesniegt pieteikumus vajadzētu būt atvērtam jebkurām citām organizācijām, kuras atbilst kritērijiem un dod ieguldījumu Programmas mērķu sasniegšanā, un tam jānotiek saskaņā ar Regulu (ES) 2017/826
  . [Gr. 46] |
| --- | --- |

(43)

Pilotprojektā no 2012. līdz 2013. gadam un sagatavošanas darbībā no 2014. līdz 2016. gadam Komisija pēc ikgadēja atklāta uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus piešķīra dotācijas divām organizācijām. Šīs divas organizācijas ir Finance Watch, kas ar Savienības dotācijām tika izveidota 2011. gadā saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem kā starptautiska bezpeļņas apvienība, un Better Finance, kas izveidojusies 2009. gadā aizsāktu procesu rezultātā, esošām Eiropas akcionāru apvienībām vairākkārt reorganizējoties un mainot zīmolvārdus. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/826 izveidotā spēju veidošanas programma šīs divas organizācijas norāda par vienīgajām labumguvējām. Tāpēc šīs organizācijas jāturpina līdzfinansēt no Programmas. Tomēr
  minētā
  finansēšana būtu jāpārskata.
  Šajā sakarībā būtu jāatgādina, ka gadījumā, ja Spēju veidošanas programma un atbilstīgais finansējums tiek attiecināti arī uz laikposmu pēc 2020. gada un ja parādās citi iespējami labumguvēji, uzaicinājumam iesniegt pieteikumus vajadzētu būt atvērtam jebkurām citām organizācijām, kuras atbilst kritērijiem un dod ieguldījumu Programmas mērķu sasniegšanā, un tam jānotiek saskaņā ar Regulu (ES) 2017/826
  . [Gr. 46]

| (44) | Lai
  aizsargātu patērētājus un lai
  iekšējais tirgus varētu efektīvi
  un netraucēti
  darboties, ar pārtikas
  un barības
  piegādes ķēdes starpniecību nepieciešams nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni. Droša un ilgtspējīga
  lauksaimniecības un
  pārtikas piegādes ķēde ir sabiedrības un iekšējā tirgus priekšnoteikums.
  Kā liecina nesenie negadījumi, piemēram, 2017. gadā konstatētais ar fipronilu piesārņotu olu negadījums un 2013. gada skandāls ar zirga gaļu,
  pārrobežu veselības krīzes
  , piemēram saistībā ar putnu gripu vai Āfrikas cūku mēri,
  un ar pārtiku saistīta sabiedrības izbīļa gadījumi traucē iekšējā tirgus darbību, ierobežojot personu un preču apriti un traucējot ražošanu.
  Ārkārtīgi svarīgi ir novērst pārrobežu veselības krīzes un ar pārtiku saistīta sabiedrības izbīļa gadījumus. Tādēļ Programmai būtu jāatbalsta konkrētas darbības, piemēram, ārkārtas pasākumu paredzēšana tādu krīzes un neparedzamu notikumu gadījumā, kas ietekmē dzīvnieku un augu veselību, un tāda mehānisma izveide, ar kuru var tieši piekļūt Savienības rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, lai ātrāk, efektīvāk un iedarbīgāk novērstu ārkārtas situācijas.
  . [Gr. 47] |
| --- | --- |

(44)

Lai
  aizsargātu patērētājus un lai
  iekšējais tirgus varētu efektīvi
  un netraucēti
  darboties, ar pārtikas
  un barības
  piegādes ķēdes starpniecību nepieciešams nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni. Droša un ilgtspējīga
  lauksaimniecības un
  pārtikas piegādes ķēde ir sabiedrības un iekšējā tirgus priekšnoteikums.
  Kā liecina nesenie negadījumi, piemēram, 2017. gadā konstatētais ar fipronilu piesārņotu olu negadījums un 2013. gada skandāls ar zirga gaļu,
  pārrobežu veselības krīzes
  , piemēram saistībā ar putnu gripu vai Āfrikas cūku mēri,
  un ar pārtiku saistīta sabiedrības izbīļa gadījumi traucē iekšējā tirgus darbību, ierobežojot personu un preču apriti un traucējot ražošanu.
  Ārkārtīgi svarīgi ir novērst pārrobežu veselības krīzes un ar pārtiku saistīta sabiedrības izbīļa gadījumus. Tādēļ Programmai būtu jāatbalsta konkrētas darbības, piemēram, ārkārtas pasākumu paredzēšana tādu krīzes un neparedzamu notikumu gadījumā, kas ietekmē dzīvnieku un augu veselību, un tāda mehānisma izveide, ar kuru var tieši piekļūt Savienības rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos, lai ātrāk, efektīvāk un iedarbīgāk novērstu ārkārtas situācijas.
  . [Gr. 47]

| (45) | Savienības tiesību aktu vispārīgais mērķis attiecībā uz pārtikas piegādes ķēdi ir palīdzēt šajā ķēdē augstā līmenī nodrošināt

  garantēt
  cilvēka, dzīvnieku un augu veselību, atbalstīt dzīvnieku labturības standartu uzlabošanu, augstā līmenī aizsargāt patērētāju tiesības un nodrošināt to informētību un augstā līmenī aizsargāt vidi, tostarp saglabāt bioloģisko daudzveidību, turklāt gādājot par ilgtspējīgāku Eiropas pārtikas un barības ražošanu,
  samazinot pārtikas atkritumus,
  visā Savienībā paaugstinot
  produktu
  kvalitātes standartus, uzlabojot Savienības pārtikas un barības nozares konkurētspēju un veicinot darbvietu izveidi. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(45)

Savienības tiesību aktu vispārīgais mērķis attiecībā uz pārtikas piegādes ķēdi ir palīdzēt šajā ķēdē augstā līmenī nodrošināt

  garantēt
  cilvēka, dzīvnieku un augu veselību, atbalstīt dzīvnieku labturības standartu uzlabošanu, augstā līmenī aizsargāt patērētāju tiesības un nodrošināt to informētību un augstā līmenī aizsargāt vidi, tostarp saglabāt bioloģisko daudzveidību, turklāt gādājot par ilgtspējīgāku Eiropas pārtikas un barības ražošanu,
  samazinot pārtikas atkritumus,
  visā Savienībā paaugstinot
  produktu
  kvalitātes standartus, uzlabojot Savienības pārtikas un barības nozares konkurētspēju un veicinot darbvietu izveidi. [Gr. 48]

| (46) | Ņemot vērā, ka ar augstu cilvēka, dzīvnieku un augu veselības līmeni pārtikas piegādes ķēdē saistītajām darbībām ir īpašs raksturs, šajā regulā jāparedz īpaši atbalsttiesīguma kritēriji dotāciju piešķiršanā un publiskā iepirkuma izmantošanā. Jo īpaši, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) (20) (“Finanšu regula”), un taisot izņēmumu tās principam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ārkārtas pasākumu steidzamības un neparedzamības dēļ šo pasākumu izmaksas būtu jāuzskata par attiecināmām izmaksām, un tajās būtu jāiekļauj arī izmaksas, kas radušās sakarā ar aizdomām par slimības sastopamību vai kaitīga organisma klātbūtni, ja vien minētā sastopamība vēlāk ir apstiprināta un paziņota Komisijai. Komisijai attiecīgas budžeta saistības būtu jāuzņemas un attiecināmo izdevumu maksājums jāveic pēc juridisko saistību parakstīšanas un pēc dalībvalstu iesniegto maksājuma pieteikumu novērtēšanas. Izmaksas arī būtu attiecināmas uz aizsardzības pasākumiem, kas veikti, ja, trešā valstī, dalībvalstī vai aizjūras zemēs un teritorijās esot sastopamām vai izvēršoties noteiktām dzīvnieku slimībām un zoonozēm, ir radies tiešs apdraudējums Savienības veselības statusam, kā arī attiecināmas uz aizsardzības pasākumiem vai citām attiecīgām darbībām, kas veiktas, lai Savienībā atbalstītu augu veselības statusu; [Gr. 49] |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā, ka ar augstu cilvēka, dzīvnieku un augu veselības līmeni pārtikas piegādes ķēdē saistītajām darbībām ir īpašs raksturs, šajā regulā jāparedz īpaši atbalsttiesīguma kritēriji dotāciju piešķiršanā un publiskā iepirkuma izmantošanā. Jo īpaši, atkāpjoties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) (20) (“Finanšu regula”), un taisot izņēmumu tās principam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku, ārkārtas pasākumu steidzamības un neparedzamības dēļ šo pasākumu izmaksas būtu jāuzskata par attiecināmām izmaksām, un tajās būtu jāiekļauj arī izmaksas, kas radušās sakarā ar aizdomām par slimības sastopamību vai kaitīga organisma klātbūtni, ja vien minētā sastopamība vēlāk ir apstiprināta un paziņota Komisijai. Komisijai attiecīgas budžeta saistības būtu jāuzņemas un attiecināmo izdevumu maksājums jāveic pēc juridisko saistību parakstīšanas un pēc dalībvalstu iesniegto maksājuma pieteikumu novērtēšanas. Izmaksas arī būtu attiecināmas uz aizsardzības pasākumiem, kas veikti, ja, trešā valstī, dalībvalstī vai aizjūras zemēs un teritorijās esot sastopamām vai izvēršoties noteiktām dzīvnieku slimībām un zoonozēm, ir radies tiešs apdraudējums Savienības veselības statusam, kā arī attiecināmas uz aizsardzības pasākumiem vai citām attiecīgām darbībām, kas veiktas, lai Savienībā atbalstītu augu veselības statusu; [Gr. 49]

| (47) | Dalībvalstu

  Ņemot vērā arvien vairāk globalizētās pārtikas piegādes ķēdes, dalībvalstu
  veiktas oficiālas kontroles ir
  svarīgs
  instruments, kas nepieciešams, lai verificētu un pārraudzītu attiecīgo Savienības prasību īstenošanu, ievērošanu un izpildīšanu
  , jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktiem, kas importēti no trešām valstīm
  . Lai pārtikas piegādes ķēdē cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem varētu uzturēt augstu drošības līmeni
  , kā arī patērētāju uzticēšanos
  , vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību videi un dzīvnieku labturību, ir ļoti svarīgi, lai oficiālās kontroles sistēmas būtu rezultatīvas un efektīvas. Šādu kontroles pasākumu vajadzībām būtu jāatvēl Savienības finansiālais atbalsts. Konkrētāk, Savienības references laboratorijām vajadzētu būt tiesīgām uz finansiālu iemaksu, kas tām palīdzētu segt Komisijas apstiprinātu darba programmu īstenošanā radušās izmaksas. Turklāt oficiālo kontroļu rezultativitāte ir atkarīga arī no tā, vai kontroles iestāžu rīcībā ir labi apmācīts personāls, kam ir pienācīgas zināšanas par Savienības tiesību aktiem, tāpēc Savienībai būtu jāsniedz ieguldījums kompetento iestāžu organizētās mācībās un attiecīgās apmaiņas programmās. [Gr. 50] |
| --- | --- |

(47)

Dalībvalstu

  Ņemot vērā arvien vairāk globalizētās pārtikas piegādes ķēdes, dalībvalstu
  veiktas oficiālas kontroles ir
  svarīgs
  instruments, kas nepieciešams, lai verificētu un pārraudzītu attiecīgo Savienības prasību īstenošanu, ievērošanu un izpildīšanu
  , jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecības un pārtikas produktiem, kas importēti no trešām valstīm
  . Lai pārtikas piegādes ķēdē cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem varētu uzturēt augstu drošības līmeni
  , kā arī patērētāju uzticēšanos
  , vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību videi un dzīvnieku labturību, ir ļoti svarīgi, lai oficiālās kontroles sistēmas būtu rezultatīvas un efektīvas. Šādu kontroles pasākumu vajadzībām būtu jāatvēl Savienības finansiālais atbalsts. Konkrētāk, Savienības references laboratorijām vajadzētu būt tiesīgām uz finansiālu iemaksu, kas tām palīdzētu segt Komisijas apstiprinātu darba programmu īstenošanā radušās izmaksas. Turklāt oficiālo kontroļu rezultativitāte ir atkarīga arī no tā, vai kontroles iestāžu rīcībā ir labi apmācīts personāls, kam ir pienācīgas zināšanas par Savienības tiesību aktiem, tāpēc Savienībai būtu jāsniedz ieguldījums kompetento iestāžu organizētās mācībās un attiecīgās apmaiņas programmās. [Gr. 50]

| (48) | Eiropai veltītai augsti kvalitatīvai statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar Eiropas Statistikas programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā; Eiropas statistikai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības rīcībpolitikas, kas atspoguļotas LESD, proti, pastiprināta un integrēta ekonomikas pārvaldība, sociālā, ekonomikas un teritoriālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība, lauksaimniecības politika, Eiropas sociālā dimensija un globalizācija. |
| --- | --- |

(48)

Eiropai veltītai augsti kvalitatīvai statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar Eiropas Statistikas programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā; Eiropas statistikai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības rīcībpolitikas, kas atspoguļotas LESD, proti, pastiprināta un integrēta ekonomikas pārvaldība, sociālā, ekonomikas un teritoriālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība, lauksaimniecības politika, Eiropas sociālā dimensija un globalizācija.

| (49) | Eiropas statistikai ir būtiska nozīme Savienības lēmumu pieņemšanā, kā arī Savienības iniciatīvu snieguma un ietekmes novērtēšanā. Tādēļ būtu jānodrošina pastāvīga Eiropai veltītas statistikas sniegšana un attīstība, izmantojot Savienības mēroga pieeju un skatījumā raugoties tālāk par iekšējo tirgu, lai aptvertu visas Savienības darbības un rīcībpolitikas jomas, turklāt dodot iespēju uzņēmumiem un iedzīvotājiem pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. |
| --- | --- |

(49)

Eiropas statistikai ir būtiska nozīme Savienības lēmumu pieņemšanā, kā arī Savienības iniciatīvu snieguma un ietekmes novērtēšanā. Tādēļ būtu jānodrošina pastāvīga Eiropai veltītas statistikas sniegšana un attīstība, izmantojot Savienības mēroga pieeju un skatījumā raugoties tālāk par iekšējo tirgu, lai aptvertu visas Savienības darbības un rīcībpolitikas jomas, turklāt dodot iespēju uzņēmumiem un iedzīvotājiem pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus.

| (50) | Ņemot vērā Eiropas Statistikas programmas horizontālo raksturu, uz to attiecas īpašas prasības, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (21) prasības, jo īpaši attiecībā uz statistikas principu ievērošanu, Eiropas statistikas sistēmas darbību un tās pārvaldību, tostarp lomu un uzdevumiem, kas uzticēti Eiropas statistikas sistēmas komitejai un Komisijai, statistikas darbību plānošanas izveidi un īstenošanu. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā Eiropas Statistikas programmas horizontālo raksturu, uz to attiecas īpašas prasības, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (21) prasības, jo īpaši attiecībā uz statistikas principu ievērošanu, Eiropas statistikas sistēmas darbību un tās pārvaldību, tostarp lomu un uzdevumiem, kas uzticēti Eiropas statistikas sistēmas komitejai un Komisijai, statistikas darbību plānošanas izveidi un īstenošanu.

| (51) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Programma tikusi iesniegta iepriekšējai izskatīšanai Eiropas Statistikas sistēmas komitejā
  , un tā būtu jāīsteno, nodrošinot efektīvu parlamentāro uzraudzību
  . [Gr. 51] |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Programma tikusi iesniegta iepriekšējai izskatīšanai Eiropas Statistikas sistēmas komitejā
  , un tā būtu jāīsteno, nodrošinot efektīvu parlamentāro uzraudzību
  . [Gr. 51]

| (52) | Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās īstenot apņēmušās
  pierādīt, ka ir līderi
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu

  programma
  2030. gadam
  īstenošanā
  . Sekmējot 2030. gada programmas sasniegšanu, Savienība un dalībvalstis veicinās spēcīgāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku, drošāku un pārtikušāku Eiropu. Programmai būtu jāpalīdz īstenot 2030. gada programmu, tostarp līdzsvarojot ilgtspējīgas attīstības ekonomiskos, sociālos un vidiskos

  vides
  aspektus
  , šajā nolūkā uzņemoties skaidras un redzamas saistības DFS regulā un integrējot ilgtspējīgas attīstības mērķus, kā to paredz Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta un 30. maija rezolūcijas par 2021.–2027. gada DFS
  . [Gr. 52] |
| --- | --- |

(52)

Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās īstenot apņēmušās
  pierādīt, ka ir līderi
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu

  programma
  2030. gadam
  īstenošanā
  . Sekmējot 2030. gada programmas sasniegšanu, Savienība un dalībvalstis veicinās spēcīgāku, ilgtspējīgāku, iekļaujošāku, drošāku un pārtikušāku Eiropu. Programmai būtu jāpalīdz īstenot 2030. gada programmu, tostarp līdzsvarojot ilgtspējīgas attīstības ekonomiskos, sociālos un vidiskos

  vides
  aspektus
  , šajā nolūkā uzņemoties skaidras un redzamas saistības DFS regulā un integrējot ilgtspējīgas attīstības mērķus, kā to paredz Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta un 30. maija rezolūcijas par 2021.–2027. gada DFS
  . [Gr. 52]

| (53) | Ņemot vērā to, cik svarīgi pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programmai būtu jāpalīdz klimata darbus maģistralizēt un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Attiecīgās darbības tiks formulētas Programmas sagatavošanas un īstenošanas posmā un atkārtoti novērtētas attiecīgo izvērtēšanas un pārskatīšanas procesu gaitā. |
| --- | --- |

(53)

Ņemot vērā to, cik svarīgi pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, Programmai būtu jāpalīdz klimata darbus maģistralizēt un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Attiecīgās darbības tiks formulētas Programmas sagatavošanas un īstenošanas posmā un atkārtoti novērtētas attiecīgo izvērtēšanas un pārskatīšanas procesu gaitā.

| (54) | Šajā regulā ir noteikts Programmas finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa tādā izpratnē, kā [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (22)]. |
| --- | --- |

(54)

Šajā regulā ir noteikts Programmas finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa tādā izpratnē, kā [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (22)].

| (55) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu paredz, ka Programmas aptvertajās jomās norit sadarbība starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībnieces, no otras puses. Būtu arī jāparedz, ka Programmā var piedalīties citas valstis, tostarp Savienības kaimiņvalstis un tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, kas ir kandidātvalstis vai kas pievienojas Savienībai. Turklāt saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (23) Eiropas statistikas jomā Programmai vajadzētu būt atvērtai Šveicei. |
| --- | --- |

(55)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu paredz, ka Programmas aptvertajās jomās norit sadarbība starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībnieces, no otras puses. Būtu arī jāparedz, ka Programmā var piedalīties citas valstis, tostarp Savienības kaimiņvalstis un tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, kas ir kandidātvalstis vai kas pievienojas Savienībai. Turklāt saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (23) Eiropas statistikas jomā Programmai vajadzētu būt atvērtai Šveicei.

| (56) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmas īstenot, saskaņā ar minēto līgumu pieņemot attiecīgu lēmumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu tiesības un piekļuvi, kas tiem vajadzīgi pilnīgai savas attiecīgās kompetences īstenošanai. |
| --- | --- |

(56)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmas īstenot, saskaņā ar minēto līgumu pieņemot attiecīgu lēmumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu tiesības un piekļuvi, kas tiem vajadzīgi pilnīgai savas attiecīgās kompetences īstenošanai.

| (57) | Šai Programmai piemēro Finanšu regulu. Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumiem. |
| --- | --- |

(57)

Šai Programmai piemēro Finanšu regulu. Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumiem.

| (58) | Saskaņā ar iepriekšējām programmām un budžeta pozīcijām īstenotās darbības ir apliecinājušas, ka ir piemērotas un būtu jāsaglabā. Saskaņā ar Programmu ieviesto jauno pasākumu mērķis ir jo īpaši nostiprināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu. Lai Programmas izpildē nodrošinātu lielāku vienkāršību un elastību un tādējādi labāk sasniegtu tās mērķus, darbības būtu jādefinē tikai kopējo, vispārīgo kategoriju jomā. Programmā būtu jāiekļauj arī to indikatīvo aktivitāšu saraksts, kas attiecas uz konkrētiem mērķiem konkurētspējas
  un patērētāju aizsardzības
  jomā, vai īpašas darbības, kas izriet no regulatīvām prasībām, piemēram, standartizācijas,
  tirgus uzraudzības,
  pārtikas piegādes ķēdes regulējuma un Eiropai veltītas

  Eiropas
  statistikas jomā. [Gr. 53] |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar iepriekšējām programmām un budžeta pozīcijām īstenotās darbības ir apliecinājušas, ka ir piemērotas un būtu jāsaglabā. Saskaņā ar Programmu ieviesto jauno pasākumu mērķis ir jo īpaši nostiprināt labi funkcionējošu iekšējo tirgu. Lai Programmas izpildē nodrošinātu lielāku vienkāršību un elastību un tādējādi labāk sasniegtu tās mērķus, darbības būtu jādefinē tikai kopējo, vispārīgo kategoriju jomā. Programmā būtu jāiekļauj arī to indikatīvo aktivitāšu saraksts, kas attiecas uz konkrētiem mērķiem konkurētspējas
  un patērētāju aizsardzības
  jomā, vai īpašas darbības, kas izriet no regulatīvām prasībām, piemēram, standartizācijas,
  tirgus uzraudzības,
  pārtikas piegādes ķēdes regulējuma un Eiropai veltītas

  Eiropas
  statistikas jomā. [Gr. 53]

| (59) | Ir nepieciešams konkretizēt noteiktas to subjektu kategorijas, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, kā arī subjektus, kuri būtu tiesīgi saņemt finansējumu bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(59)

Ir nepieciešams konkretizēt noteiktas to subjektu kategorijas, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, kā arī subjektus, kuri būtu tiesīgi saņemt finansējumu bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

| (60) | Ņemot vērā aizvien augošo pasaules ekonomikas
  , tostarp digitālās ekonomikas,
  savstarpējo atkarību, Programmai būtu jāturpina nodrošināt iespēju konkrētās darbībās iesaistīt ārējus ekspertus, piemēram, trešo valstu amatpersonas, starptautisku organizāciju pārstāvjus vai ekonomikas dalībniekus. [Gr. 54] |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā aizvien augošo pasaules ekonomikas
  , tostarp digitālās ekonomikas,
  savstarpējo atkarību, Programmai būtu jāturpina nodrošināt iespēju konkrētās darbībās iesaistīt ārējus ekspertus, piemēram, trešo valstu amatpersonas, starptautisku organizāciju pārstāvjus vai ekonomikas dalībniekus. [Gr. 54]

| (61) | Ir nepieciešams norādīt īpašus kritērijus attiecībā uz līdzfinansēšanas noteikumiem un attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(61)

Ir nepieciešams norādīt īpašus kritērijus attiecībā uz līdzfinansēšanas noteikumiem un attiecināmajām izmaksām.

| (62) | Lai ņemtu vērā Komisijas apņēmību, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “Par ES budžeta pārskatīšanu” (24), un lai saskaņotu un vienkāršotu finansēšanas programmas, ja ar paredzētajām darbībām saskaņā ar Programmu iecerēts sasniegt mērķus, kas dažādiem finansēšanas instrumentiem ir kopīgi, resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, tomēr novēršot divkāršu finansēšanu. |
| --- | --- |

(62)

Lai ņemtu vērā Komisijas apņēmību, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “Par ES budžeta pārskatīšanu” (24), un lai saskaņotu un vienkāršotu finansēšanas programmas, ja ar paredzētajām darbībām saskaņā ar Programmu iecerēts sasniegt mērķus, kas dažādiem finansēšanas instrumentiem ir kopīgi, resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, tomēr novēršot divkāršu finansēšanu.

| (63) | Šai Programmai būtu jāveicina tas vispārējais atbalsts attālāko reģionu īpašajām vajadzībām un to integrācijai iekšējā tirgū, kuru nesen atkārtoti apstiprināja Komisijas paziņojums “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (25). |
| --- | --- |

(63)

Šai Programmai būtu jāveicina tas vispārējais atbalsts attālāko reģionu īpašajām vajadzībām un to integrācijai iekšējā tirgū, kuru nesen atkārtoti apstiprināja Komisijas paziņojums “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (25).

| (64) | Programmai būtu jāveicina sinerģija, vienlaikus novēršot pārklāšanos ar saistītajām Savienības programmām un pasākumiem. Darbībām saskaņā ar Programmu būtu jāpapildina iekšējā tirgus atbalstam un uzlabošanai paredzētās muitas un Fiscalis programmas darbības, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (26) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (27). [Gr. 55] |
| --- | --- |

(64)

Programmai būtu jāveicina sinerģija, vienlaikus novēršot pārklāšanos ar saistītajām Savienības programmām un pasākumiem. Darbībām saskaņā ar Programmu būtu jāpapildina iekšējā tirgus atbalstam un uzlabošanai paredzētās muitas un Fiscalis programmas darbības, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (26) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (27). [Gr. 55]

| (65) | Programmai būtu jāveicina sinerģija un papildināmības,
  komplementaritāte
  un
  papildināmība
  attiecībā uz MVU un uzņēmējdarbības atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (28). Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (29) izveidotā fonda InvestEU MVU sadaļa garantēs parāda un pašu kapitāla atbalstu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam un finansējuma pieejamību MVU
  un mikrouzņēmumiem.
  Programmai būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar Kosmosa programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (30), lai MVU rosinātu gūt labumu no revolucionārām inovācijām un citiem risinājumiem, kas izstrādāti minētajās programmās. [Gr. 56] |
| --- | --- |

(65)

Programmai būtu jāveicina sinerģija un papildināmības,
  komplementaritāte
  un
  papildināmība
  attiecībā uz MVU un uzņēmējdarbības atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (28). Turklāt ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (29) izveidotā fonda InvestEU MVU sadaļa garantēs parāda un pašu kapitāla atbalstu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam un finansējuma pieejamību MVU
  un mikrouzņēmumiem.
  Programmai būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar Kosmosa programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (30), lai MVU rosinātu gūt labumu no revolucionārām inovācijām un citiem risinājumiem, kas izstrādāti minētajās programmās. [Gr. 56]

| (66) | Šai Programmai būtu jāveicina sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] (31) un kuras mērķis ir veicināt pētniecību un inovāciju. Tas jo īpaši attiecas uz papildināmību ar topošajām Eiropas Inovācijas padomes darbībām inovatīviem uzņēmumiem, kā arī uz atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(66)

Šai Programmai būtu jāveicina sinerģija ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] (31) un kuras mērķis ir veicināt pētniecību un inovāciju. Tas jo īpaši attiecas uz papildināmību ar topošajām Eiropas Inovācijas padomes darbībām inovatīviem uzņēmumiem, kā arī uz atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētiem pakalpojumiem.

| (67) | Programmai būtu jāveicina sinerģija un papildināmība attiecībā uz programmu “Digitālā Eiropa”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (32) un kuras mērķis ir veicināt Savienības ekonomikas un publiskā sektora digitalizāciju
  , kā arī palielināt kiberdrošību
  . [Gr. 57] |
| --- | --- |

(67)

Programmai būtu jāveicina sinerģija un papildināmība attiecībā uz programmu “Digitālā Eiropa”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (32) un kuras mērķis ir veicināt Savienības ekonomikas un publiskā sektora digitalizāciju
  , kā arī palielināt kiberdrošību
  . [Gr. 57]

| (68) | Turklāt Programmai būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (33) un kura mērķis ir atbalstīt Eiropas tiesiskuma telpas turpmāko attīstību attiecībā uz valstu tiesu sistēmu labu darbību, kas ir priekšnosacījums taisnīgai un izmaksu ziņā lietderīgai Eiropas ekonomikai. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt Programmai būtu arī jācenšas panākt sinerģiju ar Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (33) un kura mērķis ir atbalstīt Eiropas tiesiskuma telpas turpmāko attīstību attiecībā uz valstu tiesu sistēmu labu darbību, kas ir priekšnosacījums taisnīgai un izmaksu ziņā lietderīgai Eiropas ekonomikai.

| (69) | Attiecībā uz darbaspēka un jaunatnes mobilitāti, kas ir būtiski svarīga labi funkcionējošam iekšējam tirgum, Programmai būtu jāveicina sinerģija ar Erasmus programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (34), Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (35), un Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (36). |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz darbaspēka un jaunatnes mobilitāti, kas ir būtiski svarīga labi funkcionējošam iekšējam tirgum, Programmai būtu jāveicina sinerģija ar Erasmus programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (34), Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (35), un Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (36).

| (70) | Visbeidzot, tādus pārtikas piegādes ķēdes pasākumus, pkā veterināros un fitosanitāros pasākumus dzīvnieku un augu veselības krīžu gadījumā varētu papildināt ar tirgus intervenci no Savienības kopējās lauksaimniecības politikas programmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (37). |
| --- | --- |

(70)

Visbeidzot, tādus pārtikas piegādes ķēdes pasākumus, pkā veterināros un fitosanitāros pasākumus dzīvnieku un augu veselības krīžu gadījumā varētu papildināt ar tirgus intervenci no Savienības kopējās lauksaimniecības politikas programmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [...] (37).

| (71) | Attiecīgā gadījumā Programmas darbības būtu jāizmanto samērīgi, lai risinātu

  Programmas darbībām vajadzētu būt ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību
  ,
  un ar to palīdzību būtu samērīgi jānovērš
  tirgus neveiksmes

  nepilnības
  vai suboptimālas situācijas ieguldījumu jomā, darbībām nevajadzētu dublēt

  nedublējot
  vai izspiest

  neizspiežot
  no tirgus privāto finansējumu, un tām jābūt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību.
  [Gr. 58] |
| --- | --- |

(71)

Attiecīgā gadījumā Programmas darbības būtu jāizmanto samērīgi, lai risinātu

  Programmas darbībām vajadzētu būt ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību
  ,
  un ar to palīdzību būtu samērīgi jānovērš
  tirgus neveiksmes

  nepilnības
  vai suboptimālas situācijas ieguldījumu jomā, darbībām nevajadzētu dublēt

  nedublējot
  vai izspiest

  neizspiežot
  no tirgus privāto finansējumu, un tām jābūt ar uzskatāmu Eiropas pievienoto vērtību.
  [Gr. 58]

| (72) | Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu darba programmu pieņemšanu, ar kurām īsteno darbības, kas veicina cilvēku, dzīvnieku un augu augstu veselības līmeni pārtikas piegādes ķēdē. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (38). [Gr. 59] |
| --- | --- |

(72)

Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu darba programmu pieņemšanu, ar kurām īsteno darbības, kas veicina cilvēku, dzīvnieku un augu augstu veselības līmeni pārtikas piegādes ķēdē. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (38). [Gr. 59]

| (73) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizraugās pēc to spējas sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā
  Savienības pievienoto vērtību,
  kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver, vai neizmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punkā. [Gr. 60] |
| --- | --- |

(73)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizraugās pēc to spējas sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā
  Savienības pievienoto vērtību,
  kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver, vai neizmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punkā. [Gr. 60]

| (74) | Lai nodrošinātu regulāru pārraudzību un pārskatu sniegšanu
  par sasniegto progresu un Programmas efektivitāti un lietderību
  , jau pašā sākumā būtu jāizveido pienācīgs Programmas darbību un rezultātu pārraudzības satvars. Šādai pārraudzībai un pārskatu sniegšanai būtu jābalstās uz rādītājiem, novērtējot Programmā veikto darbību ietekmi salīdzinājumā ar iepriekš noteiktiem atskaites punktiem. [Gr. 61] |
| --- | --- |

(74)

Lai nodrošinātu regulāru pārraudzību un pārskatu sniegšanu
  par sasniegto progresu un Programmas efektivitāti un lietderību
  , jau pašā sākumā būtu jāizveido pienācīgs Programmas darbību un rezultātu pārraudzības satvars. Šādai pārraudzībai un pārskatu sniegšanai būtu jābalstās uz rādītājiem, novērtējot Programmā veikto darbību ietekmi salīdzinājumā ar iepriekš noteiktiem atskaites punktiem. [Gr. 61]

| (75) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (39)
  , proti, tā 22. un 23. punktu, Programmu nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmantot, izvērtējot Programmas ietekmi praksē.
  Komisijai būtu jāsagatavo starpposma novērtējuma ziņojums par to, kā sasniegti ar Programmu atbalstīto darbību mērķi, par rezultātiem un ietekmi, par resursu izlietojuma efektivitāti un tās sniegto Savienības pievienoto vērtību, kā arī galīgais novērtējuma ziņojums par darbību ilgtermiņa ietekmi, rezultātiem un ilgtspēju, kā arī sinerģiju ar citām programmām. [Gr. 62] |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (39)
  , proti, tā 22. un 23. punktu, Programmu nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas pārraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmantot, izvērtējot Programmas ietekmi praksē.
  Komisijai būtu jāsagatavo starpposma novērtējuma ziņojums par to, kā sasniegti ar Programmu atbalstīto darbību mērķi, par rezultātiem un ietekmi, par resursu izlietojuma efektivitāti un tās sniegto Savienības pievienoto vērtību, kā arī galīgais novērtējuma ziņojums par darbību ilgtermiņa ietekmi, rezultātiem un ilgtspēju, kā arī sinerģiju ar citām programmām. [Gr. 62]

| (75a) | Lai papildinātu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darba programmu pieņemšanu. [Gr. 63] |
| --- | --- |

(75a)

Lai papildinātu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darba programmu pieņemšanu. [Gr. 63]

| (76) | Neizsmeļošs
  to dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts, kuras var pretendēt uz finansējumu uz ārkārtas pasākumu pamata un uz izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu pamata, būtu jāizveido, pamatojoties uz dzīvnieku slimībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 (40) I daļas 2. nodaļā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 (41) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 (42). [Gr. 64] |
| --- | --- |

(76)

Neizsmeļošs
  to dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts, kuras var pretendēt uz finansējumu uz ārkārtas pasākumu pamata un uz izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmu pamata, būtu jāizveido, pamatojoties uz dzīvnieku slimībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 (40) I daļas 2. nodaļā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2160/2003 (41) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 999/2001 (42). [Gr. 64]

| (77) | Lai ņemtu vērā situācijas, ko izraisījušas dzīvnieku slimības, kuras būtiski ietekmē lopkopību vai lopkopības produktu tirdzniecību, cilvēkus apdraudošu zoonožu izplatīšanās vai jaunas zinātniskas norises vai epidemioloģisku notikumu gaitu, kā arī dzīvnieku slimības, kas var radīt jaunu apdraudējumu Savienībai, būtu jāpiešķir

  jādeleģē
  Komisijai pilnvaras
  pieņemt aktus
  saskaņā ar LESD, proti, tā 290. pantu
  , pieņemt tiesību aktus
  attiecībā uz dzīvnieku slimību un zoonožu saraksta grozīšanu. Lai nodrošinātu, ka Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu tiek rezultatīvi novērtēta, Komisijai būtu jāpiešķir

  būtu jādeleģē Komisijai
  pilnvaras saskaņā ar Līgumu

  Līguma
  par Eiropas Savienības darbību, proti, tā 290. pantu pieņemt aktus, ar kuriem vajadzības gadījumā pārskata vai papildina rādītājus, pēc kuriem novērtē konkrēto mērķu sasniegšanu, un šo regulu papildina ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi. Ir īpaši svarīgi

  būtiski
  , lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Tāpat būtu jāapspriežas arī ar ieinteresētajām personām un patērētāju apvienībām. Jo īpaši,
  lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 65] |
| --- | --- |

(77)

Lai ņemtu vērā situācijas, ko izraisījušas dzīvnieku slimības, kuras būtiski ietekmē lopkopību vai lopkopības produktu tirdzniecību, cilvēkus apdraudošu zoonožu izplatīšanās vai jaunas zinātniskas norises vai epidemioloģisku notikumu gaitu, kā arī dzīvnieku slimības, kas var radīt jaunu apdraudējumu Savienībai, būtu jāpiešķir

  jādeleģē
  Komisijai pilnvaras
  pieņemt aktus
  saskaņā ar LESD, proti, tā 290. pantu
  , pieņemt tiesību aktus
  attiecībā uz dzīvnieku slimību un zoonožu saraksta grozīšanu. Lai nodrošinātu, ka Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu tiek rezultatīvi novērtēta, Komisijai būtu jāpiešķir

  būtu jādeleģē Komisijai
  pilnvaras saskaņā ar Līgumu

  Līguma
  par Eiropas Savienības darbību, proti, tā 290. pantu pieņemt aktus, ar kuriem vajadzības gadījumā pārskata vai papildina rādītājus, pēc kuriem novērtē konkrēto mērķu sasniegšanu, un šo regulu papildina ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi. Ir īpaši svarīgi

  būtiski
  , lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Tāpat būtu jāapspriežas arī ar ieinteresētajām personām un patērētāju apvienībām. Jo īpaši,
  lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 65]

| (78) | Saskaņā ar [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu (43)] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja vien tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi un iespējamie režīmi, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu (43)] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu, ja vien tiek ievēroti Programmas noteikumi un mērķi un iespējamie režīmi, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (79) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (44), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (45), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (46) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (47) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finansiālās intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (48). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (44), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (45), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (46) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (47) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finansiālās intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (48). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (80) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis

  ko
  Eiropas Parlaments un Padome
  pieņēmuši
  , pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti

  , un jo īpaši
  Finanšu regulā un jo īpaši

  regula, kas
  nosaka procedūru tādai budžeta izveidei un izpildei, kurā izmantotas dotācijas, iepirkumus

  iepirkumi
  , godalgas, netiešu izpildi

  netieša izpilde
  , kā arī paredz finansiālo aktoru

  finanšu nozares dalībnieku
  atbildības pārbaudes

  kontroli, būtu jāpiemēro darbībām saskaņā ar šo Programmu, ievērojot šajā regulā paredzētas īpašas atkāpes
  . Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kur dalībvalstīs pastāv vispārīgas nepilnības tiesiskuma jomā, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finansiālai pārvaldībai un rezultatīvam Savienības finansējumam. [Gr. 66] |
| --- | --- |

(80)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis

  ko
  Eiropas Parlaments un Padome
  pieņēmuši
  , pamatojoties uz LESD 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti

  , un jo īpaši
  Finanšu regulā un jo īpaši

  regula, kas
  nosaka procedūru tādai budžeta izveidei un izpildei, kurā izmantotas dotācijas, iepirkumus

  iepirkumi
  , godalgas, netiešu izpildi

  netieša izpilde
  , kā arī paredz finansiālo aktoru

  finanšu nozares dalībnieku
  atbildības pārbaudes

  kontroli, būtu jāpiemēro darbībām saskaņā ar šo Programmu, ievērojot šajā regulā paredzētas īpašas atkāpes
  . Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kur dalībvalstīs pastāv vispārīgas nepilnības tiesiskuma jomā, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finansiālai pārvaldībai un rezultatīvam Savienības finansējumam. [Gr. 66]

| (81) | Personas datu apstrādi, kas saistībā ar šo regulu un dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā tiek veikta dalībvalstīs, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (49). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (50) reglamentē personas datu apstrādi, ko šīs regulas ietvaros un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā veic Komisija. Jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, jāatbilst Regulas

  Regulā
  (ES) 2016/679
  un Regulā XXX [Privātuma un elektronisko sakaru regula] paredzētajiem
  noteikumiem par personas datu nodošanu un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic Komisija, jāatbilst Regulas

  Regulā
  (EK) Nr. 45/2001
  paredzētajiem
  noteikumiem par personas datu nodošanu. [Gr. 67] |
| --- | --- |

(81)

Personas datu apstrādi, kas saistībā ar šo regulu un dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā tiek veikta dalībvalstīs, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (49). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (50) reglamentē personas datu apstrādi, ko šīs regulas ietvaros un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā veic Komisija. Jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, jāatbilst Regulas

  Regulā
  (ES) 2016/679
  un Regulā XXX [Privātuma un elektronisko sakaru regula] paredzētajiem
  noteikumiem par personas datu nodošanu un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic Komisija, jāatbilst Regulas

  Regulā
  (EK) Nr. 45/2001
  paredzētajiem
  noteikumiem par personas datu nodošanu. [Gr. 67]

| (82) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tie ir saistīti ar pārrobežu jautājumiem, bet Savienības rīcības lielākā potenciāla dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo tie ir saistīti ar pārrobežu jautājumiem, bet Savienības rīcības lielākā potenciāla dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (83) | Programmai arī būtu jānodrošina labāka redzamība un saskaņotība Savienības iekšējā tirgū, lielāka uzņēmumu (tostarp MVU)

  , jo īpaši mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu,
  konkurētspēja
  un ilgtspēja
  konkurētspēja, kā arī jāveicina Eiropas statistikas darbības, kas vērstas uz Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm. [Gr. 68] |
| --- | --- |

(83)

Programmai arī būtu jānodrošina labāka redzamība un saskaņotība Savienības iekšējā tirgū, lielāka uzņēmumu (tostarp MVU)

  , jo īpaši mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu,
  konkurētspēja
  un ilgtspēja
  konkurētspēja, kā arī jāveicina Eiropas statistikas darbības, kas vērstas uz Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm. [Gr. 68]

| (84) | No 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 99/2013, Regula (ES) Nr. 1287/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 254/2014 (51), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (52), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 652/2014 (53) un Regula (ES) 2017/826. |
| --- | --- |

(84)

No 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Regula (ES) Nr. 99/2013, Regula (ES) Nr. 1287/2013, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 254/2014 (51), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (52), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 652/2014 (53) un Regula (ES) 2017/826.

| (85) | Ir lietderīgi nodrošināt netraucētu pāreju no programmām tādās jomās kā uzņēmumu,
  jo īpaši mikrouzņēmumu, mazo
  un MVU

  vidējo uzņēmumu
  konkurētspēja
  un ilgtspēja
  , patērētāju tiesību aizsardzība, finanšu pakalpojumu klienti un tiešie lietotāji

  galalietotāj
  , finanšu pakalpojumu politikas veidošana, pārtikas piegādes ķēde un Eiropas statistika, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) 2017/826, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014, Regulu (ES) Nr. 99/2013 uz

  un
  šo Programmu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pasākumu turpināšanu un iepriekšējo programmu panākumu izvērtēšanu, [Gr. 69] |
| --- | --- |

(85)

Ir lietderīgi nodrošināt netraucētu pāreju no programmām tādās jomās kā uzņēmumu,
  jo īpaši mikrouzņēmumu, mazo
  un MVU

  vidējo uzņēmumu
  konkurētspēja
  un ilgtspēja
  , patērētāju tiesību aizsardzība, finanšu pakalpojumu klienti un tiešie lietotāji

  galalietotāj
  , finanšu pakalpojumu politikas veidošana, pārtikas piegādes ķēde un Eiropas statistika, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 1287/2013, Regulu (ES) Nr. 254/2014, Regulu (ES) 2017/826, Regulu (ES) Nr. 258/2014, Regulu (ES) Nr. 652/2014, Regulu (ES) Nr. 99/2013 uz

  un
  šo Programmu, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pasākumu turpināšanu un iepriekšējo programmu panākumu izvērtēšanu, [Gr. 69]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula izveido
  Vienotā tirgus
  programmu, kas paredz uzlabot iekšējā tirgus

  lai stiprinātu iekšējo tirgu un uzlabotu tā
  darbību un

  tādās jomās kā
  uzņēmumu, tostarp

  jo īpaši
  mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju

  konkurētspēja
  un kas iedibina

  ilgtspēja, standartizācija, patērētāju tiesību aizsardzība, tirgus uzraudzība, pārtikas piegādes ķēde un
  finansēšanas satvaru

  satvars
  Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. panta nozīmē (“Programma”). [Gr. 70]

Regulā ir izklāstīti Programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kura no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus apvieno ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības finansēšanas iestādēm vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

(1)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kura no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus apvieno ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības finansēšanas iestādēm vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| (2) | “Eiropas statistika” ir statistika, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta

  ko izstrādā
  ,
  sagatavo un izplata Savienības līmenī
  un
  dalībvalstīs
  saskaņā ar
  LES 3. pantu un
  Regulu (EK) Nr. 223/2009; [Gr. 71] |
| --- | --- |

(2)

“Eiropas statistika” ir statistika, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta

  ko izstrādā
  ,
  sagatavo un izplata Savienības līmenī
  un
  dalībvalstīs
  saskaņā ar
  LES 3. pantu un
  Regulu (EK) Nr. 223/2009; [Gr. 71]

| (3) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un minētajos aktos par tādu ir atzīta, kam ir juridiskās personas statuss un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom)
  2018/1046
  (“Finanšu regula”) 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; [Gr. 72] |
| --- | --- |

(3)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un minētajos aktos par tādu ir atzīta, kam ir juridiskās personas statuss un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi, vai jebkurš subjekts bez juridiskas personas statusa saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom)
  2018/1046
  (“Finanšu regula”) 197. panta 2. punkta c) apakšpunktu; [Gr. 72]

| (4) | “mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi saskaņā ar definīciju Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK, proti, tā 2003. gada 6. maija redakcijā; |
| --- | --- |

(4)

“mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi” ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi saskaņā ar definīciju Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK, proti, tā 2003. gada 6. maija redakcijā;

| (4a) | “Sociālās ekonomikas uzņēmums” ir uzņēmums, kura galvenais mērķis ir radīt sociālu ietekmi, nevis gūt peļņu saviem īpašniekiem vai akcionāriem, kurš darbojas, sniedzot tirgum preces un pakalpojumus, un kuru pārvalda atklātā un atbildīgā veidā, iesaistot darbiniekus, patērētājus un ieinteresētās personas; [Gr. 73] |
| --- | --- |

(4a)

“Sociālās ekonomikas uzņēmums” ir uzņēmums, kura galvenais mērķis ir radīt sociālu ietekmi, nevis gūt peļņu saviem īpašniekiem vai akcionāriem, kurš darbojas, sniedzot tirgum preces un pakalpojumus, un kuru pārvalda atklātā un atbildīgā veidā, iesaistot darbiniekus, patērētājus un ieinteresētās personas; [Gr. 73]

| (4b) | “Vietējs publiskais uzņēmums” ir mazs vietējais sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums, kas atbilst MVU kritērijiem un pilda svarīgus uzdevumus vietējo kopienu vajadzībām; [Gr. 74] |
| --- | --- |

(4b)

“Vietējs publiskais uzņēmums” ir mazs vietējais sabiedrisko pakalpojumu uzņēmums, kas atbilst MVU kritērijiem un pilda svarīgus uzdevumus vietējo kopienu vajadzībām; [Gr. 74]

| (4c) | “Uzņēmumu tīkli” ir uzņēmēju sadarbība ar mērķi īstenot kopīgu projektu, kurā divi vai vairāki MVU kopīgi veic vienu vai vairākas saimnieciskās darbības, lai palielinātu savu konkurētspēju tirgū. [Gr. 75] |
| --- | --- |

(4c)

“Uzņēmumu tīkli” ir uzņēmēju sadarbība ar mērķi īstenot kopīgu projektu, kurā divi vai vairāki MVU kopīgi veic vienu vai vairākas saimnieciskās darbības, lai palielinātu savu konkurētspēju tirgū. [Gr. 75]

| (5) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības locekle. |
| --- | --- |

(5)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības locekle.

3. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir šādi:

| a) | uzlabot iekšējā tirgus darbību un jo īpaši aizsargāt iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmumus, jo īpaši mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), un sniegt tiem rīcības iespējas, nodrošinot Savienības tiesību aktu

  tiesiskā, sociālā un vides regulējuma
  izpildi, atvieglojot

  ; atvieglot
  piekļuvi tirgum nosakot standartus

  un

  veicinot

  finansēm
  ,
  veicināt uzņēmumu godīgu konkurenci
  un
  standartu noteikšanu, nodrošināt vienādu un augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, stiprināt Savienības tirgu uzraudzību, uzlabot savstarpējo atzīšanu un veicināt
  cilvēku, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību; kā arī uzlabot sadarbību dalībvalstu kompetento iestāžu vidū un sadarbību starp šīm iestādēm, Komisiju un decentralizētajām Savienības aģentūrām; [Gr. 76] |
| --- | --- |

a)

uzlabot iekšējā tirgus darbību un jo īpaši aizsargāt iedzīvotājus, patērētājus un uzņēmumus, jo īpaši mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), un sniegt tiem rīcības iespējas, nodrošinot Savienības tiesību aktu

  tiesiskā, sociālā un vides regulējuma
  izpildi, atvieglojot

  ; atvieglot
  piekļuvi tirgum nosakot standartus

  un

  veicinot

  finansēm
  ,
  veicināt uzņēmumu godīgu konkurenci
  un
  standartu noteikšanu, nodrošināt vienādu un augstu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, stiprināt Savienības tirgu uzraudzību, uzlabot savstarpējo atzīšanu un veicināt
  cilvēku, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību; kā arī uzlabot sadarbību dalībvalstu kompetento iestāžu vidū un sadarbību starp šīm iestādēm, Komisiju un decentralizētajām Savienības aģentūrām; [Gr. 76]

| b) | sniegt kvalitatīvu

  izstrādāt, sagatavot un izplatīt augstas kvalitātes
  , salīdzināmu un drošticamu Eiropai veltītu

  ticamu Eiropas
  statistiku, uz kuru balstītos visu Savienības rīcībpolitiku

  politikas virzienu, tostarp tirdzniecības un migrācijas jomā,
  izstrāde, pārraudzība un izvērtēšana, un palīdzēt rīcībpolitikas

  iedzīvotājiem, politikas
  veidotājiem
  un regulatoriem, uzraudzības iestādēm
  , uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām, iedzīvotājiem

  pilsoniskajai sabiedrībai
  un plašsaziņas līdzekļiem pieņemt uz informētību balstītus lēmumus un aktīvi līdzdarboties demokrātiskajā procesā. [Gr. 77] |
| --- | --- |

b)

sniegt kvalitatīvu

  izstrādāt, sagatavot un izplatīt augstas kvalitātes
  , salīdzināmu un drošticamu Eiropai veltītu

  ticamu Eiropas
  statistiku, uz kuru balstītos visu Savienības rīcībpolitiku

  politikas virzienu, tostarp tirdzniecības un migrācijas jomā,
  izstrāde, pārraudzība un izvērtēšana, un palīdzēt rīcībpolitikas

  iedzīvotājiem, politikas
  veidotājiem
  un regulatoriem, uzraudzības iestādēm
  , uzņēmumiem, akadēmiskajām aprindām, iedzīvotājiem

  pilsoniskajai sabiedrībai
  un plašsaziņas līdzekļiem pieņemt uz informētību balstītus lēmumus un aktīvi līdzdarboties demokrātiskajā procesā. [Gr. 77]

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

| a) | panākt iekšējā tirgus labāku darbību,








  i) | atvieglināt šķēršļu novēršanu un likvidēšanu tādās jomās kā preču un pakalpojumu iekšējais tirgus, publiskais iepirkums, tirgus uzraudzība, kā arī uzņēmējdarbības tiesības, līgumtiesības un ārpuslīgumiskās tiesības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, brīva kapitāla aprite, finanšu pakalpojumi, konkurences tiesībastostarp pārvaldības instrumentu attīstība; |
| --- | --- | --- |

a)

panākt iekšējā tirgus labāku darbību,

i)

atvieglināt šķēršļu novēršanu un likvidēšanu tādās jomās kā preču un pakalpojumu iekšējais tirgus, publiskais iepirkums, tirgus uzraudzība, kā arī uzņēmējdarbības tiesības, līgumtiesības un ārpuslīgumiskās tiesības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, brīva kapitāla aprite, finanšu pakalpojumi, konkurences tiesībastostarp pārvaldības instrumentu attīstība;

| ii) | atbalstot efektīvu tirgus uzraudzību un ražojumu drošumu visā Savienībā, kā arī sekmējot cīņu pret izstrādājumu viltošanu, lai nodrošinātu, ka Savienības tirgū, tostarp tiešsaistē, tiek darītas pieejamas tikai drošas un atbilstīgas preces, kas nodrošina patērētāju aizsardzības augstu līmeni, kā arī sekmējot lielāku viendabīgumu un tirgus uzraudzības iestāžu spēju visā Savienībā. [Gr. 78] |
| --- | --- |

ii)

atbalstot efektīvu tirgus uzraudzību un ražojumu drošumu visā Savienībā, kā arī sekmējot cīņu pret izstrādājumu viltošanu, lai nodrošinātu, ka Savienības tirgū, tostarp tiešsaistē, tiek darītas pieejamas tikai drošas un atbilstīgas preces, kas nodrošina patērētāju aizsardzības augstu līmeni, kā arī sekmējot lielāku viendabīgumu un tirgus uzraudzības iestāžu spēju visā Savienībā. [Gr. 78]

| b) | uzlabot

  stiprināt
  uzņēmumu konkurētspēju
  un ilgtspēju
  , īpašu uzmanību pievēršot MVU, un panākt papildināmību, paredzot pasākumus, kas nodrošina dažāda veida atbalstu MVU, piekļuvi tirgiem, tostarp (MVU
  mērķi)

  internacionalizāciju, MVU labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, nozaru konkurētspēju, rūpniecības modernizāciju un uzņēmējdarbības veicināšanu

  īpašu uzmanību pievēršot to īpašajām vajadzībām
  , un
  šajā nolūkā:










  i) | nodrošinot dažāda veida atbalstu MVU, veicinot izaugsmi, veicinot un izveidojot MVU, tostarp uzņēmumu tīklus, attīstot vadības prasmes un veicinot pasākumus uzņēmumu paplašināšanai, kas ļaus tiem labāk piekļūt tirgiem un internacionalizācijas procesiem, kā arī uzlabos produktu un pakalpojumu tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |

b)

uzlabot

  stiprināt
  uzņēmumu konkurētspēju
  un ilgtspēju
  , īpašu uzmanību pievēršot MVU, un panākt papildināmību, paredzot pasākumus, kas nodrošina dažāda veida atbalstu MVU, piekļuvi tirgiem, tostarp (MVU
  mērķi)

  internacionalizāciju, MVU labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, nozaru konkurētspēju, rūpniecības modernizāciju un uzņēmējdarbības veicināšanu

  īpašu uzmanību pievēršot to īpašajām vajadzībām
  , un
  šajā nolūkā:

i)

nodrošinot dažāda veida atbalstu MVU, veicinot izaugsmi, veicinot un izveidojot MVU, tostarp uzņēmumu tīklus, attīstot vadības prasmes un veicinot pasākumus uzņēmumu paplašināšanai, kas ļaus tiem labāk piekļūt tirgiem un internacionalizācijas procesiem, kā arī uzlabos produktu un pakalpojumu tirdzniecību;

| ii) | veicinot labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi un sistēmu MVU vajadzībām, samazinot administratīvo slogu, uzlabojot nozaru konkurētspēju, nodrošinot rūpniecības modernizāciju, tostarp to digitālo pārveidi, kas veicina noturīgu, energoefektīvu un resursefektīvu ekonomiku; |
| --- | --- |

ii)

veicinot labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi un sistēmu MVU vajadzībām, samazinot administratīvo slogu, uzlabojot nozaru konkurētspēju, nodrošinot rūpniecības modernizāciju, tostarp to digitālo pārveidi, kas veicina noturīgu, energoefektīvu un resursefektīvu ekonomiku;

| iii) | atbalstot uzņēmējdarbības kultūru un veicinot MVU darbinieku augstas kvalitātes apmācību; |
| --- | --- |

iii)

atbalstot uzņēmējdarbības kultūru un veicinot MVU darbinieku augstas kvalitātes apmācību;

| iv) | veicinot jaunas uzņēmējdarbības iespējas MVU, kas pārvar strukturālas pārmaiņas, ar mērķtiecīgiem pasākumiem un citiem inovatīvas rīcības veidiem, piemēram, darba ņēmēju veiktu pārpirkšanu, lai sekmētu darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbības nepārtrauktību šo pārmaiņu skartajās teritorijās. [Gr. 79] |
| --- | --- |

iv)

veicinot jaunas uzņēmējdarbības iespējas MVU, kas pārvar strukturālas pārmaiņas, ar mērķtiecīgiem pasākumiem un citiem inovatīvas rīcības veidiem, piemēram, darba ņēmēju veiktu pārpirkšanu, lai sekmētu darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbības nepārtrauktību šo pārmaiņu skartajās teritorijās. [Gr. 79]

| c) | nodrošināt sekmīgu iekšējā tirgus darbību, izmantojot standartizācijas procesus, kas:






  i) | dod iespēju finansēt Eiropas standartizāciju

  standartizācijas iestādes
  un
  visām attiecīgajām
  iesaistītajām personām piedalīties Eiropas standartu izstrādē, [Gr. 80] |
| --- | --- | --- |

c)

nodrošināt sekmīgu iekšējā tirgus darbību, izmantojot standartizācijas procesus, kas:

i)

dod iespēju finansēt Eiropas standartizāciju

  standartizācijas iestādes
  un
  visām attiecīgajām
  iesaistītajām personām piedalīties Eiropas standartu izstrādē, [Gr. 80]

| ii) | atbalsta augsti kvalitatīvu

  augstas kvalitātes
  starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu izstrādi, sekmē to integrāciju Savienības tiesību aktos
  un/vai
  veicina inovāciju un paraugprakses izstrādi uzņēmumu pārskatos
  gan attiecībā uz maziem, gan lieliem uzņēmumiem
  ; [Gr. 81] |
| --- | --- |

ii)

atbalsta augsti kvalitatīvu

  augstas kvalitātes
  starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu izstrādi, sekmē to integrāciju Savienības tiesību aktos
  un/vai
  veicina inovāciju un paraugprakses izstrādi uzņēmumu pārskatos
  gan attiecībā uz maziem, gan lieliem uzņēmumiem
  ; [Gr. 81]

| d) | atbalstīt patērētāju intereses un nodrošināt
  vienādi
  augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību un ražojumu drošumu, [Gr. 82]







  i) | sniedzot patērētājiem, uzņēmumiem un pilsoniskajai sabiedrībai rīcības un izglītības iespējas un palīdzību; nodrošinot augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, ilgtspējīgu patēriņu un ražojumu drošumu, jo īpaši

  jo īpaši visneaizsargātākajiem patērētājiem, lai vienotajā tirgū veicinātu taisnīgumu, pārredzamību un uzticēšanos;
  atbalstot kompetentās izpildiestādes, patērētāju pārstāvju organizācijas un sadarbības darbības; gādājot,

  cita starpā pievēršoties jautājumiem, ko rada esošās un jaunās tehnoloģijas, tostarp darbības, kuru mērķis ir uzlabot ražojumu izsekojamību visā piegādes ķēdē
  ;
  kvalitātes standarti visā Savienībā un pievēršoties jautājumam par ražojumu divējādu kvalitāti; palielināt informētību par patērētāju tiesībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nodrošinot,
  ka visiem patērētājiem ir piekļuve tiesiskajai aizsardzībai, un

  efektīviem tiesiskās aizsardzības mehānismiem un tiek sniegta pietiekama informācija par tirgiem un patērētājiem, kā arī veicināt ilgtspējīgu patēriņu,
  sniedzot pietiekamu

  patērētājiem labāku
  informāciju par tirgiem un patērētājiem

  preču un pakalpojumu specifiskām īpašībām un ietekmi uz vidi; [Gr. 83] |
| --- | --- | --- |

d)

atbalstīt patērētāju intereses un nodrošināt
  vienādi
  augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību un ražojumu drošumu, [Gr. 82]

i)

sniedzot patērētājiem, uzņēmumiem un pilsoniskajai sabiedrībai rīcības un izglītības iespējas un palīdzību; nodrošinot augsta līmeņa patērētāju aizsardzību, ilgtspējīgu patēriņu un ražojumu drošumu, jo īpaši

  jo īpaši visneaizsargātākajiem patērētājiem, lai vienotajā tirgū veicinātu taisnīgumu, pārredzamību un uzticēšanos;
  atbalstot kompetentās izpildiestādes, patērētāju pārstāvju organizācijas un sadarbības darbības; gādājot,

  cita starpā pievēršoties jautājumiem, ko rada esošās un jaunās tehnoloģijas, tostarp darbības, kuru mērķis ir uzlabot ražojumu izsekojamību visā piegādes ķēdē
  ;
  kvalitātes standarti visā Savienībā un pievēršoties jautājumam par ražojumu divējādu kvalitāti; palielināt informētību par patērētāju tiesībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nodrošinot,
  ka visiem patērētājiem ir piekļuve tiesiskajai aizsardzībai, un

  efektīviem tiesiskās aizsardzības mehānismiem un tiek sniegta pietiekama informācija par tirgiem un patērētājiem, kā arī veicināt ilgtspējīgu patēriņu,
  sniedzot pietiekamu

  patērētājiem labāku
  informāciju par tirgiem un patērētājiem

  preču un pakalpojumu specifiskām īpašībām un ietekmi uz vidi; [Gr. 83]

| ii) | stimulējot patērētāju, citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju

  galalietotāju
  un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību finanšu pakalpojumu politikas veidošanā; uzlabojot izpratni par finanšu nozari
  un dažādām tirgoto finanšu produktu kategorijām un nodrošinot patērētāju interešu aizsardzību mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu jomā
  ; [Gr. 84] |
| --- | --- |

ii)

stimulējot patērētāju, citu finanšu pakalpojumu tiešo lietotāju

  galalietotāju
  un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību finanšu pakalpojumu politikas veidošanā; uzlabojot izpratni par finanšu nozari
  un dažādām tirgoto finanšu produktu kategorijām un nodrošinot patērētāju interešu aizsardzību mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu jomā
  ; [Gr. 84]

| e) | palīdzēt augstā līmenī nodrošināt cilvēka, dzīvnieku un augu veselību

  nodrošināt augsta līmeņa veselību un drošību cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem
  pārtikas
  un barības
  piegādes ķēdē un ar to saistītās jomās, tostarp novēršot un izskaužot slimības un kaitīgos organismus
  , kā arī veicot ārkārtas pasākumus gadījumā, ja rodas plaša mēroga krīzes situācijas un neparedzami notikumi, kas skar dzīvnieku vai augu veselību,
  un atbalstot dzīvnieku labturības uzlabošanu, kā arī
  veidojot
  ilgtspējīgu pārtikas ražošanu un patēriņu
  par pieejamām cenām, un sekmējot pētniecību, inovāciju un paraugprakses apmaiņu starp iesaistītajām personām minētajās jomās
  ; [Gr. 85] |
| --- | --- |

e)

palīdzēt augstā līmenī nodrošināt cilvēka, dzīvnieku un augu veselību

  nodrošināt augsta līmeņa veselību un drošību cilvēkiem, dzīvniekiem un augiem
  pārtikas
  un barības
  piegādes ķēdē un ar to saistītās jomās, tostarp novēršot un izskaužot slimības un kaitīgos organismus
  , kā arī veicot ārkārtas pasākumus gadījumā, ja rodas plaša mēroga krīzes situācijas un neparedzami notikumi, kas skar dzīvnieku vai augu veselību,
  un atbalstot dzīvnieku labturības uzlabošanu, kā arī
  veidojot
  ilgtspējīgu pārtikas ražošanu un patēriņu
  par pieejamām cenām, un sekmējot pētniecību, inovāciju un paraugprakses apmaiņu starp iesaistītajām personām minētajās jomās
  ; [Gr. 85]

| f) | savlaicīgi, objektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi
  izstrādāt,
  sagatavot
  , izplatīt
  un izplatīt Eiropai veltītu augsti kvalitatīvu

  informēt par augstas kvalitātes Eiropas
  statistiku, šajā nolūkā izmantojot pilnveidotas partnerības Eiropas Statistikas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 223/2009 4. pantā, un partnerības ar visām attiecīgajām ārējām personām, kā arī lietojot vairākus datu avotus, progresīvas datu analīzes metodes, viedās sistēmas un digitālās tehnoloģijas
  un sniedzot datu sadalījumu pa valstīm un, ja iespējams, reģioniem
  . [Gr. 86] |
| --- | --- |

f)

savlaicīgi, objektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi
  izstrādāt,
  sagatavot
  , izplatīt
  un izplatīt Eiropai veltītu augsti kvalitatīvu

  informēt par augstas kvalitātes Eiropas
  statistiku, šajā nolūkā izmantojot pilnveidotas partnerības Eiropas Statistikas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 223/2009 4. pantā, un partnerības ar visām attiecīgajām ārējām personām, kā arī lietojot vairākus datu avotus, progresīvas datu analīzes metodes, viedās sistēmas un digitālās tehnoloģijas
  un sniedzot datu sadalījumu pa valstīm un, ja iespējams, reģioniem
  . [Gr. 86]

4. pants

Budžets

1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir 4 088 580 000 
  6 563 000 000
  EUR. [Gr. 87]

2.   No 1. punktā minētās summas šādiem mērķiem iedala šādas indikatīvas summas:

| -a) | 394 590 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā; [Gr. 88] |
| --- | --- |

-a)

394 590 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā; [Gr. 88]

| -aa) | 396 200 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā; [Gr. 89] |
| --- | --- |

-aa)

396 200 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā; [Gr. 89]

| a) | 1 000 000 000 
  3 122 000 000
  EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā; [Gr. 90] |
| --- | --- |

a)

1 000 000 000 
  3 122 000 000
  EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā; [Gr. 90]

| aa) | 220 510 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā; [Gr. 91] |
| --- | --- |

aa)

220 510 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā; [Gr. 91]

| b) | 188 000 000 
  198 000 000
  EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā

  apakšpunktā
  ; [Gr. 92] |
| --- | --- |

b)

188 000 000 
  198 000 000
  EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā

  apakšpunktā
  ; [Gr. 92]

| c) | 1 680 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

1 680 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā;

| d) | 552 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

552 000 000 EUR mērķim, kas norādīts 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā.

3.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga Programmas īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, attiecībā uz tādu informācijas tehnoloģiju tīklu lietošanu, kuri orientēti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, kā arī korporatīvo informācijas tehnoloģiju rīku lietošanu un izstrādi.
  Lai nodrošinātu maksimālu programmas pieejamību to darbību finansēšanai, uz kurām attiecas programmas mērķi, administratīvās un tehniskās palīdzības kopējās izmaksas nepārsniedz 5 % no 1. punktā minētā finansējuma apmēra
  . [Gr. 93]

4.   Attiecībā uz mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā, budžeta saistības, kas ilgst ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem.

5.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 111. panta 2. punkta, budžeta saistības attiecībā uz dotāciju, ko piešķir veterinārajiem un fitosanitārajiem ārkārtas pasākumiem saskaņā ar konkrēto mērķi, kas minēts šīs regulas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā, Komisija uzņemas pēc dalībvalstu iesniegto maksājumu pieteikumu novērtēšanas.

5.a
     
  Būtu jāievieš īpašs mehānisms, kas liela mēroga ārkārtas situācijās pārtikas ķēdes darbībā sniegtu tiešu piekļuvi Komisijas krīzes rezervei, lai garantētu to pasākumu finansēšanu, kas noteikti 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā. [Gr. 94]

6.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma uz Programmu var pārnest resursus, kas tām iedalīti uz dalītas pārvaldības pamata. Komisija minētos resursus apgūst tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

5. pants

Programmas asociētās trešās valstis

Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu dalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| d) | trešās valstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti īpašā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz Savienības programmās līdzdalīgās trešās valsts iemaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

trešās valstis, — saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti īpašā nolīgumā, kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz Savienības programmās līdzdalīgās trešās valsts iemaksām un ieguvumiem;

| ii) | nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

ii)

nosaka nosacījumus par dalību programmās, arī par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas;

| iii) | trešajai valstij nepiešķir pilnvaras par šo programmu pieņemt lēmumus; |
| --- | --- |

iii)

trešajai valstij nepiešķir pilnvaras par šo programmu pieņemt lēmumus;

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finansiālās intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finansiālās intereses.

Šā panta ii) punktā minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas [21. panta 5. punktu].

6. pants

ES finansējuma apgūšana un forma

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā, jo īpaši kā dotācijas, godalgas un iepirkumi. Tajā var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu formā finansējuma apvienošanas darbībās.

3.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās tiek uzskatītas par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas XXX [kas nomaina Regulu par garantiju fondu] [X. pantā] paredzētos noteikumus (54).

II NODAĻA

DOTĀCIJAS

7. pants

Dotācijas

Dotācijas saskaņā ar Programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

8. pants

Attiecināmās darbības

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, kas īsteno 3. pantā minētos mērķus.

2.   Jo īpaši var pretendēt šādas darbības, kas īsteno 3. pantā minētos mērķus:

| a) | tādu piemērotu apstākļu radīšana, lai nodrošinātu rīcības iespējas visiem iekšējā tirgus aktoriem

  dalībniekiem
  , tostarp uzņēmumiem, iedzīvotājiem un patērētājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un publiskajām iestādēm, izmantojot caurredzamu informāciju

  pārredzamu informācijas apmaiņu
  un izpratnes veidošanas kampaņas,
  jo īpaši attiecībā uz piemērojamajiem Savienības noteikumiem, kā arī patērētāju un uzņēmumu tiesībām,
  paraugprakses apmaiņu, labas prakses
  un inovatīvu risinājumu
  veicināšanu, apmaiņu ar pieredzi un speciālajām zināšanām, to izplatīšanu, kā arī apmācības organizēšanu
  nolūkā sekmēt iedzīvotāju un uzņēmumu digitālā pratību
  ; [Gr. 95] |
| --- | --- |

a)

tādu piemērotu apstākļu radīšana, lai nodrošinātu rīcības iespējas visiem iekšējā tirgus aktoriem

  dalībniekiem
  , tostarp uzņēmumiem, iedzīvotājiem un patērētājiem, pilsoniskajai sabiedrībai un publiskajām iestādēm, izmantojot caurredzamu informāciju

  pārredzamu informācijas apmaiņu
  un izpratnes veidošanas kampaņas,
  jo īpaši attiecībā uz piemērojamajiem Savienības noteikumiem, kā arī patērētāju un uzņēmumu tiesībām,
  paraugprakses apmaiņu, labas prakses
  un inovatīvu risinājumu
  veicināšanu, apmaiņu ar pieredzi un speciālajām zināšanām, to izplatīšanu, kā arī apmācības organizēšanu
  nolūkā sekmēt iedzīvotāju un uzņēmumu digitālā pratību
  ; [Gr. 95]

| b) | tādu mehānismu nodrošināšana iedzīvotājiem, patērētājiem, tiešajiem lietotājiem,
  galalietotājiem
  , pilsoniskajai sabiedrībai
  , arodbiedrībām
  un Savienības uzņēmumu pārstāvjiem
  , jo īpaši tiem, kuri pārstāv MVU
  , kas sekmētu politiskās diskusijas, rīcībpolitikas un lēmumu pieņemšanas procesu, jo īpaši atbalstot pārstāvības organizāciju darbību valsts un Savienības līmenī; [Gr. 96] |
| --- | --- |

b)

tādu mehānismu nodrošināšana iedzīvotājiem, patērētājiem, tiešajiem lietotājiem,
  galalietotājiem
  , pilsoniskajai sabiedrībai
  , arodbiedrībām
  un Savienības uzņēmumu pārstāvjiem
  , jo īpaši tiem, kuri pārstāv MVU
  , kas sekmētu politiskās diskusijas, rīcībpolitikas un lēmumu pieņemšanas procesu, jo īpaši atbalstot pārstāvības organizāciju darbību valsts un Savienības līmenī; [Gr. 96]

| c) | spēju veidošana, kopīgu darbību atvieglināšana un koordinācija dalībvalstu vidū, dalībvalstu kompetento iestāžu vidū, kā arī dalībvalstu kompetento iestāžu un Komisijas, decentralizēto Savienības aģentūru un trešo valstu iestāžu vidū
  , un jo īpaši kopīgas darbības, kuru mērķis ir stiprināt ražojumu drošumu, patērētāju aizsardzības noteikumu īstenošanu Savienībā un ražojumu izsekojamību
  ; [Gr. 97] |
| --- | --- |

c)

spēju veidošana, kopīgu darbību atvieglināšana un koordinācija dalībvalstu vidū, dalībvalstu kompetento iestāžu vidū, kā arī dalībvalstu kompetento iestāžu un Komisijas, decentralizēto Savienības aģentūru un trešo valstu iestāžu vidū
  , un jo īpaši kopīgas darbības, kuru mērķis ir stiprināt ražojumu drošumu, patērētāju aizsardzības noteikumu īstenošanu Savienībā un ražojumu izsekojamību
  ; [Gr. 97]

| d) | atbalsts Savienības tiesiskā satvara

  tiesiskā regulējuma
  rezultatīvai
  dalībvalstu īstenotai
  izpildei un modernizēšanai, kā arī tā ātrai pielāgošanai pastāvīgi mainīgajai videi
  un atbalsts digitalizācijas izraisīto problēmu risināšanai
  , tostarp veicot datu vākšanu un analīzes; pētījumi, izvērtējumi un rīcībpolitikas ieteikumi; demonstrējumu pasākumu un pilotprojektu organizēšana; komunikācijas pasākumi; īpašu IT rīku izstrāde, kas nodrošina iekšējā tirgus caurredzamu

  pārredzamu, taisnīgu
  un efektīvu darbību. [Gr. 98] |
| --- | --- |

d)

atbalsts Savienības tiesiskā satvara

  tiesiskā regulējuma
  rezultatīvai
  dalībvalstu īstenotai
  izpildei un modernizēšanai, kā arī tā ātrai pielāgošanai pastāvīgi mainīgajai videi
  un atbalsts digitalizācijas izraisīto problēmu risināšanai
  , tostarp veicot datu vākšanu un analīzes; pētījumi, izvērtējumi un rīcībpolitikas ieteikumi; demonstrējumu pasākumu un pilotprojektu organizēšana; komunikācijas pasākumi; īpašu IT rīku izstrāde, kas nodrošina iekšējā tirgus caurredzamu

  pārredzamu, taisnīgu
  un efektīvu darbību. [Gr. 98]

2.a
     
  Uz finansējumu var pretendēt šādas darbības, ar ko īsteno 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētos konkrētos mērķus:

| a) | tirgus uzraudzības iestāžu un citu dalībvalstu attiecīgo iestāžu koordinēšana un sadarbība, it īpaši Savienības ražojumu atbilstības tīklā; |
| --- | --- |

a)

tirgus uzraudzības iestāžu un citu dalībvalstu attiecīgo iestāžu koordinēšana un sadarbība, it īpaši Savienības ražojumu atbilstības tīklā;

| b) | IT rīku izstrāde un uzturēšana, lai apmainītos ar informāciju par tirgus uzraudzību un kontroli pie ārējām robežām; |
| --- | --- |

b)

IT rīku izstrāde un uzturēšana, lai apmainītos ar informāciju par tirgus uzraudzību un kontroli pie ārējām robežām;

| c) | atbalsts kopīgu darbību izstrādei un pārbaudēm ražojumu drošuma un atbilstības jomā, tostarp saistībā ar saistītām precēm un tiešsaistē tirgotām precēm; |
| --- | --- |

c)

atbalsts kopīgu darbību izstrādei un pārbaudēm ražojumu drošuma un atbilstības jomā, tostarp saistībā ar saistītām precēm un tiešsaistē tirgotām precēm;

| d) | tirgus uzraudzības iestāžu un trešo valstu attiecīgo iestāžu sadarbība, paraugprakses apmaiņa un kopīgi projekti; |
| --- | --- |

d)

tirgus uzraudzības iestāžu un trešo valstu attiecīgo iestāžu sadarbība, paraugprakses apmaiņa un kopīgi projekti;

| e) | atbalsts tirgus uzraudzības stratēģijām, zināšanu un izlūkdatu vākšanai, pārbaužu veikšanas spēju un risinājumu veidošanai, salīdzinošai izvērtēšanai, mācību programmām, tehniskajai palīdzībai un tirgus uzraudzības iestāžu spēju veidošanai; |
| --- | --- |

e)

atbalsts tirgus uzraudzības stratēģijām, zināšanu un izlūkdatu vākšanai, pārbaužu veikšanas spēju un risinājumu veidošanai, salīdzinošai izvērtēšanai, mācību programmām, tehniskajai palīdzībai un tirgus uzraudzības iestāžu spēju veidošanai;

| f) | tipa apstiprināšanas procedūru izvērtēšana un motorizēto transportlīdzekļu atbilstības pārbaudes, ko veic Komisija. [Gr. 99] |
| --- | --- |

f)

tipa apstiprināšanas procedūru izvērtēšana un motorizēto transportlīdzekļu atbilstības pārbaudes, ko veic Komisija. [Gr. 99]

3.   Uz finansējumu var pretendēt šādas darbības, kas īsteno 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi:

| a) | sniegt dažāda veida atbalstu MVU; [Gr. 100] |
| --- | --- |

a)

sniegt dažāda veida atbalstu MVU; [Gr. 100]

| b) | atvieglināt
  mikrouzņēmumu,
  MVU
  un uzņēmumu tīklu
  piekļuvi tirgiem,
  tostarp tirgiem ārpus Savienības,
  atbalstīt tos globālu
  , vides, ekonomisku
  un sabiedrisku problēmjautājumu risināšanā un uzņēmējdarbības internacionalizācijā, kā arī

  veicināt atbalstu tiem dzīves cikla laikā un
  stiprināt Savienības
  uzņēmējdarbības un
  rūpniecības vadošo lomu pasaules mēroga vērtībķēdēs tostarp Eiropas Biznesa atbalsta tīklā; [Gr. 101] |
| --- | --- |

b)

atvieglināt
  mikrouzņēmumu,
  MVU
  un uzņēmumu tīklu
  piekļuvi tirgiem,
  tostarp tirgiem ārpus Savienības,
  atbalstīt tos globālu
  , vides, ekonomisku
  un sabiedrisku problēmjautājumu risināšanā un uzņēmējdarbības internacionalizācijā, kā arī

  veicināt atbalstu tiem dzīves cikla laikā un
  stiprināt Savienības
  uzņēmējdarbības un
  rūpniecības vadošo lomu pasaules mēroga vērtībķēdēs tostarp Eiropas Biznesa atbalsta tīklā; [Gr. 101]

| c) | pievērsties tirgus šķēršļu un administratīvā sloga
  mazināšanas
  problēmjautājumu risināšanai
  , tostarp samazināt šķēršļus uzņēmumu izveidei un uzņēmējdarbības sākšanai,
  un radīt labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, kas
  mikrouzņēmumiem un
  MVU dotu iespēju izmantot iekšējā tirgus priekšrocības
  , tostarp piekļūt finansējumam, un sniegt atbilstīgus norādījumus, mentorēšanu un apmācības shēmas uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanai
  ; [Gr. 102] |
| --- | --- |

c)

pievērsties tirgus šķēršļu un administratīvā sloga
  mazināšanas
  problēmjautājumu risināšanai
  , tostarp samazināt šķēršļus uzņēmumu izveidei un uzņēmējdarbības sākšanai,
  un radīt labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, kas
  mikrouzņēmumiem un
  MVU dotu iespēju izmantot iekšējā tirgus priekšrocības
  , tostarp piekļūt finansējumam, un sniegt atbilstīgus norādījumus, mentorēšanu un apmācības shēmas uz zināšanām balstītu uzņēmējdarbības pakalpojumu sniegšanai
  ; [Gr. 102]

| d) | atvieglināt
  ilgtspējīgu
  uzņēmumu
  attīstību un
  izaugsmi,
  palielināt mikrouzņēmumu un MVU informētību par Savienības tiesību aktiem,
  tostarp
  Savienības tiesību aktiem vides un enerģētikas jomā, uzlabot to
  prasmju
  un kvalifikāciju
  attīstīšanu,
  veicināt jaunus uzņēmējdarbības modeļus
  un
  resursefektīvas vērtībķēdes un veicināt ilgtspējīgu
  rūpniecisko
  , tehnoloģisko un organizatorisko
  pārveidi ražošanas un pakalpojumu nozarēs; [Gr. 103] |
| --- | --- |

d)

atvieglināt
  ilgtspējīgu
  uzņēmumu
  attīstību un
  izaugsmi,
  palielināt mikrouzņēmumu un MVU informētību par Savienības tiesību aktiem,
  tostarp
  Savienības tiesību aktiem vides un enerģētikas jomā, uzlabot to
  prasmju
  un kvalifikāciju
  attīstīšanu,
  veicināt jaunus uzņēmējdarbības modeļus
  un
  resursefektīvas vērtībķēdes un veicināt ilgtspējīgu
  rūpniecisko
  , tehnoloģisko un organizatorisko
  pārveidi ražošanas un pakalpojumu nozarēs; [Gr. 103]

| e) | atbalstīt

  stiprināt
  uzņēmumu konkurētspēju
  un ilgtspēju
  un visas ekonomikas nozares, atbalstīt MVU inovāciju

  mikrouzņēmumus un MVU tehnoloģisko, organizatorisko un sociālo inovāciju
  ieviešanā
  , korporatīvās sociālās atbildības stiprināšanā
  un kopdarbībā dažādos vērtībķēdes posmos, stratēģiski savienojot ekosistēmas un klasterus, tostarp Kopīgo klasteru iniciatīvu; [Gr. 104] |
| --- | --- |

e)

atbalstīt

  stiprināt
  uzņēmumu konkurētspēju
  un ilgtspēju
  un visas ekonomikas nozares, atbalstīt MVU inovāciju

  mikrouzņēmumus un MVU tehnoloģisko, organizatorisko un sociālo inovāciju
  ieviešanā
  , korporatīvās sociālās atbildības stiprināšanā
  un kopdarbībā dažādos vērtībķēdes posmos, stratēģiski savienojot ekosistēmas un klasterus, tostarp Kopīgo klasteru iniciatīvu; [Gr. 104]

| f) | stimulēt uzņēmējdarbības garu un uzņēmējdarbības kultūru, tostarp

  paplašināt
  jaunajiem uzņēmējiem paredzēto mentorēšanas shēmu un atbalstīt jaunuzņēmumus, uzņēmējdarbības ilgtspēju un augošus uzņēmumus
  , īpašu uzmanību pievēršot jauniem potenciālajiem uzņēmējiem (piemēram, jauniešiem, sievietēm), kā arī citām specifiskām mērķgrupām, piemēram, sociāli nelabvēlīgā stāvoklī esošām vai neaizsargātām grupām
  . [Gr. 105] |
| --- | --- |

f)

stimulēt uzņēmējdarbības garu un uzņēmējdarbības kultūru, tostarp

  paplašināt
  jaunajiem uzņēmējiem paredzēto mentorēšanas shēmu un atbalstīt jaunuzņēmumus, uzņēmējdarbības ilgtspēju un augošus uzņēmumus
  , īpašu uzmanību pievēršot jauniem potenciālajiem uzņēmējiem (piemēram, jauniešiem, sievietēm), kā arī citām specifiskām mērķgrupām, piemēram, sociāli nelabvēlīgā stāvoklī esošām vai neaizsargātām grupām
  . [Gr. 105]

3.a
     
  Īstenojot 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, Komisija papildus šā panta 3. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajām darbībām var atbalstīt šādas konkrētas darbības:

| a) | paātrināt, atbalstīt un paplašināt konsultāciju pakalpojumus Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, lai nodrošinātu vienota kontaktpunkta integrētu uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumu Savienības MVU, kuri meklē iespējas iekšējā tirgū un trešās valstīs, kā arī lai uzraudzītu nolūkā nodrošināt, ka šie uzņēmumi sniedz salīdzināma līmeņa kvalitātes pakalpojumus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

paātrināt, atbalstīt un paplašināt konsultāciju pakalpojumus Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, lai nodrošinātu vienota kontaktpunkta integrētu uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumu Savienības MVU, kuri meklē iespējas iekšējā tirgū un trešās valstīs, kā arī lai uzraudzītu nolūkā nodrošināt, ka šie uzņēmumi sniedz salīdzināma līmeņa kvalitātes pakalpojumus visās dalībvalstīs;

| b) | atbalstīt uzņēmumu tīklu izveidi; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt uzņēmumu tīklu izveidi;

| c) | atbalstīt un paplašināt mobilitātes programmas jaunajiem uzņēmējiem (“Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”), lai uzlabotu viņu spēju attīstīt uzņēmējdarbības zinātību, prasmes un attieksmi un lai uzlabotu viņu spējas tehnoloģiju un uzņēmumu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt un paplašināt mobilitātes programmas jaunajiem uzņēmējiem (“Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”), lai uzlabotu viņu spēju attīstīt uzņēmējdarbības zinātību, prasmes un attieksmi un lai uzlabotu viņu spējas tehnoloģiju un uzņēmumu pārvaldības jomā;

| d) | atbalstīt MVU paplašināšanos ar nozīmīgiem uzņēmējdarbības paplašināšanas projektiem, kas balstās uz tirgus virzītām iespējām (MVU paplašināšanas instruments); |
| --- | --- |

d)

atbalstīt MVU paplašināšanos ar nozīmīgiem uzņēmējdarbības paplašināšanas projektiem, kas balstās uz tirgus virzītām iespējām (MVU paplašināšanas instruments);

| e) | atbalstīt ar konkrētām nozarēm saistītas darbības jomās, kurās mikrouzņēmumu un MVU proporcija ir augsta un kuru devums Savienības IKP ir liels, piemēram, tūrisma nozarē. [Gr. 106] |
| --- | --- |

e)

atbalstīt ar konkrētām nozarēm saistītas darbības jomās, kurās mikrouzņēmumu un MVU proporcija ir augsta un kuru devums Savienības IKP ir liels, piemēram, tūrisma nozarē. [Gr. 106]

3.b
     
  Darbības, ko veic ar šā panta 3.a punkta a) apakšpunktā minētā Eiropas Biznesa atbalsta tīkla starpniecību, cita starpā var paredzēt:

| a) | veicināt MVU internacionalizāciju un uzņēmējdarbības partneru apzināšanu iekšējā tirgū, pārrobežu uzņēmējdarbības sadarbību attiecībā uz pētniecību un izstrādi, tehnoloģiju, zināšanām un inovāciju pārneses partnerību; |
| --- | --- |

a)

veicināt MVU internacionalizāciju un uzņēmējdarbības partneru apzināšanu iekšējā tirgū, pārrobežu uzņēmējdarbības sadarbību attiecībā uz pētniecību un izstrādi, tehnoloģiju, zināšanām un inovāciju pārneses partnerību;

| b) | sniegt informāciju, norādījumus un personalizētas konsultācijas par Savienības tiesību aktiem, Savienības finansējuma un fondu iespējām, kā arī par Savienības iniciatīvām, kas ietekmē uzņēmējdarbību, tostarp attiecībā uz nodokļiem, īpašuma tiesībām, ar vidi un enerģētiku saistītiem pienākumiem un darba un sociālā nodrošinājuma aspektiem; |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju, norādījumus un personalizētas konsultācijas par Savienības tiesību aktiem, Savienības finansējuma un fondu iespējām, kā arī par Savienības iniciatīvām, kas ietekmē uzņēmējdarbību, tostarp attiecībā uz nodokļiem, īpašuma tiesībām, ar vidi un enerģētiku saistītiem pienākumiem un darba un sociālā nodrošinājuma aspektiem;

| c) | veicināt MVU piekļuvi vides, klimata, energoefektivitātes un snieguma ekspertiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt MVU piekļuvi vides, klimata, energoefektivitātes un snieguma ekspertiem;

| d) | uzlabot tīklu ar citiem Savienības un dalībvalstu informācijas un padomdevēju tīkliem, jo īpaši EURES Savienības inovācijas centriem un InvestEU konsultāciju centru. |
| --- | --- |

d)

uzlabot tīklu ar citiem Savienības un dalībvalstu informācijas un padomdevēju tīkliem, jo īpaši EURES Savienības inovācijas centriem un InvestEU konsultāciju centru.

Saistībā ar citām Savienības programmām tīklā sniegtos pakalpojumus finansē ar attiecīgajām programmām.

Komisija piešķir prioritāti tādām darbībām tīklā, kuru mērķis ir tā daļas vai elementus, kas neatbilst minimālajam standartam, uzlabot, lai mikrouzņēmumiem un MVU visā Savienībā nodrošinātu viendabīgu atbalstu.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka rādītājus un minimālos standartus nolūkā izmērīt tīkla ietekmi uz konkrētajiem mērķiem un MVU paredzēto darbību efektivitāti.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai noteiktu papildu MVU atbalsta formas, kas šajā punktā nav paredzētas. [Gr. 107]

4.   Uz finansējumu var pretendēt Regulas (ES) Nr. 1025/2012 15. un 16. pantā aprakstītās darbības un darbības, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi.

5.   Uz finansējumu var pretendēt darbības, kas sniedz atbalstu aktivitātēm, kuru mērķis ir izstrādāt, piemērot, novērtēt un pārraudzīt starptautiskos standartus finanšu pārskatu un revīzijas jomā, kā arī pārraudzīt šo jomu standartizācijas procesus un īstenot 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi.

5.a
     
  Uz finansējumu var pretendēt šādas darbības, ar ko īsteno 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minētos konkrētos mērķus:

| a) | patērētāju izpratnes vairošana un izglītošana visas dzīves garumā par ES patērētāju noteikumiem, kā arī rīcības iespēju nodrošināšana patērētājiem, lai viņi spētu risināt jaunus jautājumus, ko rada tehnoloģiju attīstība un digitalizācija, jo īpaši nodrošināt neaizsargāto patērētāju īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

a)

patērētāju izpratnes vairošana un izglītošana visas dzīves garumā par ES patērētāju noteikumiem, kā arī rīcības iespēju nodrošināšana patērētājiem, lai viņi spētu risināt jaunus jautājumus, ko rada tehnoloģiju attīstība un digitalizācija, jo īpaši nodrošināt neaizsargāto patērētāju īpašās vajadzības;

| b) | visiem patērētājiem un tirgotājiem piekļuves nodrošināšana un atvieglošana kvalitatīvai strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā un strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kā arī informācijai par tiesiskās aizsardzības iespējām; |
| --- | --- |

b)

visiem patērētājiem un tirgotājiem piekļuves nodrošināšana un atvieglošana kvalitatīvai strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā un strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kā arī informācijai par tiesiskās aizsardzības iespējām;

| c) | atbalsts patērētāju tiesību aktu stingrākai izpildei, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu lietām vai lietām, kurās ir iesaistītas trešās personas, efektīvai koordinācijai, kā arī sadarbībai starp valstu izpildiestādēm un sadarbībai ar trešām valstīm izpildes jomā; |
| --- | --- |

c)

atbalsts patērētāju tiesību aktu stingrākai izpildei, īpašu uzmanību pievēršot pārrobežu lietām vai lietām, kurās ir iesaistītas trešās personas, efektīvai koordinācijai, kā arī sadarbībai starp valstu izpildiestādēm un sadarbībai ar trešām valstīm izpildes jomā;

| d) | ilgtspējīga patēriņa veicināšana, vairojot patērētāju izpratni par ražojuma noturīgumu un ietekmi uz vidi, ekodizaina īpašībām, patērētāju tiesību veicināšanu šajā saistībā un tiesiskās aizsardzības iespējām gadījumā, ja tie ir ražojumi, kas agri sabojājas; [Gr. 108] |
| --- | --- |

d)

ilgtspējīga patēriņa veicināšana, vairojot patērētāju izpratni par ražojuma noturīgumu un ietekmi uz vidi, ekodizaina īpašībām, patērētāju tiesību veicināšanu šajā saistībā un tiesiskās aizsardzības iespējām gadījumā, ja tie ir ražojumi, kas agri sabojājas; [Gr. 108]

6.   Uz finansējumu var pretendēt I pielikumā minētās darbības, kas īsteno 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi.

7.   Uz finansējumu var pretendēt II pielikumā minētās darbības, kas īsteno 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi.

9. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1.   Papildus Finanšu regulas 197. pantā noteiktajiem kritērijiem piemēro šā panta 2. līdz 7. punktā noteiktos attiecināmības kritērijus.

2.   Papildus 3. līdz 7. punktā noteiktajiem attiecināmības nosacījumiem saskaņā ar Programmu atbalsttiesīgi ir šādi subjekti:

| a) | tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:






  i) | dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību kādā no šādām valstīm:

i)

dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta;

| ii) | Programmas asociētā trešā valsts saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

ii)

Programmas asociētā trešā valsts saskaņā ar 5. pantu;

| b) | jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija; |
| --- | --- |

b)

jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija;

| c) | tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav Programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja vien darbība tiecas sasniegt Savienības mērķus un ja vien ārpus Savienības veiktās darbības sekmē dalībvalstu teritorijās, uz kurām attiecas Līgumi, veiktu intervenču rezultativitāti. |
| --- | --- |

c)

tiesību subjekti, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav Programmas asociētā valsts, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja vien darbība tiecas sasniegt Savienības mērķus un ja vien ārpus Savienības veiktās darbības sekmē dalībvalstu teritorijās, uz kurām attiecas Līgumi, veiktu intervenču rezultativitāti.

3.   
  Komisija var atļaut
  tiesību
  subjektiem
  , kas uzņēmējdarbību veic trešā valstī, kura nav Programmas asociētā valsts, drīkst piedalīties šādās darbībās: [Gr. 109]

| a) | darbībās, kas īsteno 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi; |
| --- | --- |

a)

darbībās, kas īsteno 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi;

| b) | darbībās, kas atbalsta patērētāju tiesību aizsardzību, īstenojot 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi. |
| --- | --- |

b)

darbībās, kas atbalsta patērētāju tiesību aizsardzību, īstenojot 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi.

Tiesību
  subjekti, kas piedalās a) un b) apakšpunktā minētajās darbībās, nav tiesīgi saņemt Savienības finanšu maksājumus

  finansiālās iemaksas
  ,
  jo īpaši, ja pastāv inovatīvu tehnoloģiju nodošanas risks,
  izņemot gadījumos, kad tas ir būtiski nepieciešams no Programmas īstenošanas viedokļa, jo īpaši attiecībā uz Savienības uzņēmumu konkurētspēju un piekļuvi tirgiem vai attiecībā uz Savienībā pastāvīgi dzīvojošu patērētāju aizsardzību. Šis izņēmums neattiecas uz peļņu gūstošiem
  tiesību
  subjektiem. [Gr. 110]

4.   Attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi, atbalsttiesīgi ir Regulas (ES) Nr. 1025/2012 15. un 16. pantā norādītie subjekti.

5.   Attiecībā uz darbībām, kas atbalsta patērētāju tiesību aizsardzību, īstenojot 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi, un kas ir saistītas ar Eiropas Patērētāju centru tīklu, atbalsttiesīgas ir šādas struktūras:

| a) | struktūra, kuru iecēlusi kāda no dalībvalstīm vai kāda no trešām valstīm, kas minēta 5. pantā, un kura ir bezpeļņas struktūra, kas izraudzīta, ievērojot caurredzamu procedūru; |
| --- | --- |

a)

struktūra, kuru iecēlusi kāda no dalībvalstīm vai kāda no trešām valstīm, kas minēta 5. pantā, un kura ir bezpeļņas struktūra, kas izraudzīta, ievērojot caurredzamu procedūru;

| b) | publiska struktūra. |
| --- | --- |

b)

publiska struktūra.

6.   Trešās valstis, kuras ir Programmas asociētās valstis, vai trešās valstis, kuras nav Programmas asociētās valstis, ir tiesīgas piedalīties šādās darbībās, kas īsteno 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi:

| a) | aizsardzības pasākumi, kuri jāveic, ja, trešās valsts vai dalībvalsts teritorijā esot sastopamai vai izvēršoties kādai no III pielikuma sarakstā norādītajām dzīvnieku slimībām un zoonozēm vai augiem kaitīgajiem organismiem, kas norādīti 16. pantā minētās darba programmas sarakstā, var rasties tiešs apdraudējums Savienības veselības statusam; |
| --- | --- |

a)

aizsardzības pasākumi, kuri jāveic, ja, trešās valsts vai dalībvalsts teritorijā esot sastopamai vai izvēršoties kādai no III pielikuma sarakstā norādītajām dzīvnieku slimībām un zoonozēm vai augiem kaitīgajiem organismiem, kas norādīti 16. pantā minētās darba programmas sarakstā, var rasties tiešs apdraudējums Savienības veselības statusam;

| b) | aizsardzības pasākumi vai citas attiecīgas darbības, kas veiktas, lai atbalstītu augu veselības statusu Savienībā. |
| --- | --- |

b)

aizsardzības pasākumi vai citas attiecīgas darbības, kas veiktas, lai atbalstītu augu veselības statusu Savienībā.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 20. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu III pielikumu, ja tas nepieciešams, ņemot vērā situācijas, kas radušās sakarā ar dzīvnieku slimībām, kas būtiski ietekmē lopkopību vai lopkopības ražojumu tirdzniecību, ņemot vērā cilvēkus apdraudošu zoonožu izplatīšanos vai jaunas zinātniskas vai epidemioloģiskas norises, kā arī dzīvnieku slimības, kas var radīt jaunu apdraudējumu Savienībai.

Ja vien dzīvnieku slimībām un augiem kaitīgajiem organismiem nav būtiskas ietekmes uz Savienību, neasociētajām valstīm principā būtu jāfinansē sava dalība a) un b) apakšpunktā minētajās darbībās.

7.   Attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, atbalsttiesīgi ir šādi tiesību subjekti:

| a) | valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes, kā tas minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes, kā tas minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā;

| b) | attiecībā uz darbībām, kas atbalsta kopdarbības tīklus, — citas struktūras, kas darbojas statistikas jomā un kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētās iestādes; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz darbībām, kas atbalsta kopdarbības tīklus, — citas struktūras, kas darbojas statistikas jomā un kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētās iestādes;

| c) | bezpeļņas subjekti, kas ir neatkarīgi no nozares, komerciālām un uzņēmējdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kas par galvenajiem mērķiem un darbībām noteikuši Regulas (EK) Nr. 223/2009 11. pantā minētā Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstīšanu un jaunu Eiropai veltītas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir efektivizācija un kvalitātes uzlabojumi Savienības līmenī. |
| --- | --- |

c)

bezpeļņas subjekti, kas ir neatkarīgi no nozares, komerciālām un uzņēmējdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kas par galvenajiem mērķiem un darbībām noteikuši Regulas (EK) Nr. 223/2009 11. pantā minētā Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstīšanu un jaunu Eiropai veltītas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir efektivizācija un kvalitātes uzlabojumi Savienības līmenī.

10. pants

Izraudzītie labumguvēji

Neizsludinot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, dotācijas saskaņā ar Programmu drīkst piešķirt šādiem subjektiem:

| a) | attiecībā uz tirgus uzraudzības jomas darbībām, kuras īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

  apakšpunkta ii) punktā
  minēto konkrēto mērķi, dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes, kas minētas Regulas (EK) Nr. 765/2008 17. pantā un [Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi] (55) 11. pantā; [Gr. 111] |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz tirgus uzraudzības jomas darbībām, kuras īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

  apakšpunkta ii) punktā
  minēto konkrēto mērķi, dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes, kas minētas Regulas (EK) Nr. 765/2008 17. pantā un [Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi] (55) 11. pantā; [Gr. 111]

| b) | attiecībā uz akreditācijas un tirgus uzraudzības jomas darbībām, kuras īsteno konkrēto mērķi, kas minēts šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

  apakšpunkta i) punktā
  , struktūra, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 14. pantu atzīta Regulas (EK) Nr. 765/2008 32. pantā minēto darbību veikšanai; [Gr. 112] |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz akreditācijas un tirgus uzraudzības jomas darbībām, kuras īsteno konkrēto mērķi, kas minēts šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

  apakšpunkta i) punktā
  , struktūra, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 14. pantu atzīta Regulas (EK) Nr. 765/2008 32. pantā minēto darbību veikšanai; [Gr. 112]

| c) | attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi, Regulas (ES) Nr. 1025/2012 17. pantā minētie subjekti; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi, Regulas (ES) Nr. 1025/2012 17. pantā minētie subjekti;

| d) | attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa (EFRAG), Starptautiskais finanšu pārskatu standartu fonds un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB); |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēja grupa (EFRAG), Starptautiskais finanšu pārskatu standartu fonds un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB);

| e) | attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi attiecībā uz patērētāju interešu pārstāvību Savienības līmenī, Eiropas Patērētāju organizācija (BEUC) un Eiropas Asociācija patērētāju pārstāvības koordinācijai standartizācijā (ANEC), ja vien tām nav konfliktējošu interešu un ja vien tās ar savu dalībnieku starpniecību pārstāv Savienības patērētāju intereses vismaz divās trešdaļās dalībvalstu; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi attiecībā uz patērētāju interešu pārstāvību Savienības līmenī, Eiropas Patērētāju organizācija (BEUC) un Eiropas Asociācija patērētāju pārstāvības koordinācijai standartizācijā (ANEC), ja vien tām nav konfliktējošu interešu un ja vien tās ar savu dalībnieku starpniecību pārstāv Savienības patērētāju intereses vismaz divās trešdaļās dalībvalstu;

| f) | attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, Finance Watch un Better Finance, ja ir izpildīti šādi nosacījumi, kas jānovērtē katru gadu:






  i) | subjekti joprojām ir nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kuras nav atkarīgas no rūpnieciskām darbībām, komerciālām darbībām vai uzņēmējdarbības; |
| --- | --- | --- |

f)

attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, Finance Watch un Better Finance, ja ir izpildīti šādi nosacījumi, kas jānovērtē katru gadu:

i)

subjekti joprojām ir nevalstiskas bezpeļņas organizācijas, kuras nav atkarīgas no rūpnieciskām darbībām, komerciālām darbībām vai uzņēmējdarbības;

| ii) | tiem nav interešu konflikta, un tie ar savu dalībnieku starpniecību pārstāv Savienības patērētāju un citu tiešo lietotāju intereses finanšu pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

ii)

tiem nav interešu konflikta, un tie ar savu dalībnieku starpniecību pārstāv Savienības patērētāju un citu tiešo lietotāju intereses finanšu pakalpojumu jomā;

| g) | attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi:






  i) | dalībvalstu kompetentās iestādes un ar tām saistītie subjekti, Eiropas Savienības references laboratorijas un Eiropas Savienības references centri, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (56) 92., 95. un 97. pantā, un starptautiskās organizācijas; |
| --- | --- | --- |

g)

attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi:

i)

dalībvalstu kompetentās iestādes un ar tām saistītie subjekti, Eiropas Savienības references laboratorijas un Eiropas Savienības references centri, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (56) 92., 95. un 97. pantā, un starptautiskās organizācijas;

| ii) | tikai attiecībā uz darbībām, kas aprakstītas šīs regulas 9. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā, trešās valstis, kuras ir vai nav Programmas asociētās valstis; |
| --- | --- |

ii)

tikai attiecībā uz darbībām, kas aprakstītas šīs regulas 9. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā, trešās valstis, kuras ir vai nav Programmas asociētās valstis;

| h) | attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, valstu statistikas iestādes un citas valsts iestādes, kas minētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, valstu statistikas iestādes un citas valsts iestādes, kas minētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā.

Attiecībā uz šā panta pirmās daļas e) punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai pielāgotu tādu tiesību subjektu sarakstu, kuriem var tikt piešķirta dotācija saskaņā ar Programmu, attiecībā uz darbībām, ar ko īsteno 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto mērķi. [Gr. 113]

11. pants

Izvērtēšanas un piešķiršanas kritēriji

Izvērtēšanas komiteju vai komitejas 3. panta 2. punktā minētā konkrētā mērķa vai konkrēto mērķu īstenošanai var pilnīgi vai daļēji veidot no ārējiem ekspertiem.
  Izvērtēšanas komitejas vai komiteju darbs ir balstīts uz pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principiem
  . [Gr. 114]

12. pants

Līdzfinansēšanas noteikumi

1.   Darbībām, kas attiecībā uz dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm un Programmas asociētajām trešām valstīm un attiecībā uz Savienības testēšanas iestādēm, kas minētas [Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz noteikumus un procedūras attiecībā uz Savienības saskaņošanas tiesību aktu par produktiem atbilstību un izpildi] 20. pantā īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

  apakšpunkta ii) punktā
  minēto konkrēto mērķi, Programma var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām, ja vien netiek pārkāpts Finanšu regulā definētais līdzfinansēšanas princips. [Gr. 115]

2.   Attiecībā uz dotācijām, ko piešķir Sabiedrības interešu uzraudzības padomei (PIOB), lai īstenotu 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) daļā minēto konkrēto mērķi, ja Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) finansējums attiecīgajā gadā pārsniedz divas trešdaļas no gada kopējā finansējuma, gada iemaksas šajā gadā nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta 16. pantā minētajā darba programmā.

3.   Attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, Programma var finansēt līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, ja vien netiek pārkāpts Finanšu regulas 190. pantā noteiktais līdzfinansēšanas princips.

4.   Attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, Programma var finansēt līdz 95 % no darbību attiecināmajām izmaksām, lai atbalstītu kopdarbības tīklus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantā.

13. pants

Attiecināmās izmaksas

Papildus Finanšu regulas 186. pantā noteiktajiem kritērijiem, attiecībā uz darbībām, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, piemēro šādus izmaksu attiecināmības kritērijus:

| a) | kā minēts Finanšu regulas 193. panta 2. punkta b) apakšpunktā, izmaksas ir attiecināmas pirms darbības sākuma dienas; |
| --- | --- |

a)

kā minēts Finanšu regulas 193. panta 2. punkta b) apakšpunktā, izmaksas ir attiecināmas pirms darbības sākuma dienas;

| b) | šādas izmaksas var būt attiecināmas arī tad, ja tiek veikti pasākumi attiecībā uz aizdomām par slimības sastopamību vai kaitīgā organisma klātbūtni, ja vien šī sastopamība vai klātbūtne pēc tam tiek apstiprināta. |
| --- | --- |

b)

šādas izmaksas var būt attiecināmas arī tad, ja tiek veikti pasākumi attiecībā uz aizdomām par slimības sastopamību vai kaitīgā organisma klātbūtni, ja vien šī sastopamība vai klātbūtne pēc tam tiek apstiprināta.

Pirmās daļas a) punktā minētās izmaksas ir attiecināmas no dienas, kad Komisijai paziņots par slimības sastopamību vai kaitīgā organisma klātbūtni.

14. pants

Kumulatīvs, papildinošs un kombinēts finansējums

1.   Darbība, kurai no citas Savienības programmas piešķirta iemaksa, var saņemt iemaksu arī šajā Programmā, ja vien iemaksa nesedz tās pašas izmaksas. Katras iemaksu piešķīrējas Savienības programmas noteikumus piemēro attiecīgajam pasākumam. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un dažādu Savienības programmu atbalstu var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

2.   Darbības, kurām piešķirts Izcilības zīmoga sertifikāts vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem:

| a) | ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nedrīkst finansēt uz minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pamata; |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nedrīkst finansēt uz minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pamata;

var saskaņā ar Regulas (ES) XX [Kopīgo noteikumu regula] [67]. panta 5. punktu un [8.] pantu vai Regulu (ES) XX [Finanšu, pārvaldības un kopējās lauksaimniecības politikas pārraudzība]
  , vai Regulu (ES) XX [ar ko izveido Digitālās Eiropas programmu], jo īpaši attiecībā uz mērķi uzlabot digitālās prasmes,
  saņemt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda Plus vai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, ja vien šādas darbības atbilst attiecīgās programmas mērķiem. Piemēro atbalsta sniedzēja fonda noteikumus. [Gr. 116]

3.   Darbībai drīkst piešķirt atbalstu no vienas vai vairākām Savienības programmām. Šādos gadījumos maksājuma pieteikumā deklarētie izdevumi netiek deklarēti maksājuma pieteikumā citai programmai.

4.   Maksājuma pieteikumā iekļaujamo izdevumu summu katrai attiecīgajai programmai var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta nosacījumi.

III NODAĻA

FINANSĒJUMA APVIENOŠANAS DARBĪBAS

15. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības, par kurām nolemts saskaņā ar Programmu, īsteno atbilstoši [InvestEU regulai] un Finanšu regulas X sadaļai.

IV NODAĻA

PLĀNOŠANA, PĀRRAUDZĪBA, ĪSTENOŠANA UN KONTROLE

16. pants

Programmas īstenošana

1.   Programmu īsteno ar

  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, papildinot šo regulu, lai pieņemtu
  darba
  programmas
  , kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.
  Darba programmas ir ikgadējas vai daudzgadējas, un tajās jo īpaši nosaka sasniedzamos mērķus, paredzamos rezultātus, īstenošanas metodi un kopējo paredzēto finansējuma summu. Tajās iekļauj arī sīki izstrādātu aprakstu par finansējamajiem pasākumiem, norādi par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku
  . Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. [Gr. 117]

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem

  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar
  20. pantu attiecībā uz šīs regulas papildināšanu, pieņemot
  darba programmas, kas īsteno 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi, kas

  noteiktajam konkrētajam mērķim
  ,
  kā
  izklāstīts I pielikumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 118]

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, šīs regulas II pielikumā izklāstītās darbības, kas īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, īsteno saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. un 17. pantu.

17. pants

Pārraudzība un pārskatu sniegšana

1.   Regulas IV pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par Programmas virzību uz

  panākumiem
  3. panta 2. punktā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu

  sasniegšanā efektivitātes un lietderības ziņā
  . [Gr. 119]

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek rezultatīvi novērtēta Programmas virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 20. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem pārskata vai papildina IV pielikumā minētos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu, un šo regulu papildina ar noteikumiem par pārraudzības un izvērtēšanas satvara izveidi.

3.   Snieguma pārskatu sniegšanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu pārraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, rezultatīvi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas pārskatu sniegšanas prasības.

18. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic laikus, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lemšanas procesā.

2.   Programmas starpposma izvērtēšanu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem kopš Programmas īstenošanas sākuma.

  Komisija ne vēlāk kā līdz ... [četri gadi pēc Programmas īstenošanas uzsākšanas] sagatavo Programmas
  starpposma
  izvērtējuma ziņojumu par to, kā sasniegti ar Programmu atbalstīto darbību mērķi, par rezultātiem un ietekmi, kā arī par resursu izlietojuma efektivitāti un tās sniegto Savienības pievienoto vērtību
  . [Gr. 120]

3.   Attiecībā uz darbībām, kas īsteno 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto mērķi, Komisija sagatavo gada pārskatu par Starptautiskā finanšu pārskatu standartu fonda darbību saistībā ar starptautisko finanšu pārskatu standartu, PIOB un EFRAG izstrādi. Pārskatu Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. pantu, pirms Komisija pieņem un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei to izvērtējumu daļu, kas attiecas uz darbībām, kuras īsteno šīs regulas 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, Komisija par to apspriežas ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju.

5.   Programmas

  Komisija ne vēlāk kā līdz ... [trīs gadi pēc Programmas
  īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 1. pantā norādītā termiņa, Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu

  uzsākšanas] sagatavo Programmas galīgā novērtējuma ziņojumu par Programmas ilgtermiņa ietekmi, par darbību rezultātiem un ilgtspēju, kā arī par dažādo darba programmu sinerģiju
  . [Gr. 121]

6.   Šīs izvērtēšanas rezultātus

  Šā panta 2. un 5. punktā minētos novērtējuma ziņojumus
  kopā ar saviem apsvērumiem

  secinājumiem
  Komisija
  iesniedz
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  un dara tos publiski pieejamus. Attiecīgā gadījumā ziņojumiem pievieno priekšlikumus Programmas grozījumiem
  ejai. [Gr. 122]

19. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

Ja trešā valsts Programmā piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai uz kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic OLAF.

20. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 19

  8
  . panta
  3.b punktā,
  9.
  10., 16.
  un 17. punktā

  pantā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. [Gr. 123]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9

  8. panta 3
  .
  b punktā, 9., 10., 16.
  un 17. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 124]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  8
  . panta
  3.b punktu,
  9., 10., 16. un 17. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 125]

21. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (57)
  58. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parelamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (58) nozīmē. [Gr. 126]

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.

V NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā
  pārredzamību un
  redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. [Gr. 127]

2.   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.
  Komisija lietotājdraudzīgā veidā īsteno darbības informācijas un komunikācijas jomā ar mērķi uzlabot patērētāju, iedzīvotāju, uzņēmumu, jo īpaši MVU, un valsts pārvaldes iestāžu informētību par resursiem, ko nodrošina šajā regulā paredzētie finanšu instrumenti, kā arī par tajā paredzētajām darbībām un rezultātiem.
  Programmai iedalītie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. [Gr. 128]

3.   Komisija (EUROSTAT) informācijas un komunikācijas pasākumus, kas attiecas uz 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa īstenošanu, tā darbībām un rezultātiem, īsteno tad, ja tie attiecas uz
  datu vākšanu un
  Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 223/2009 noteiktajiem statistikas principiem. [Gr. 129]

23. pants

Atcelšana

Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) 2017/826 no 2021. gada 1. janvāra atceļ.

24. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu — līdz to slēgšanai — saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) 2017/826, ko attiecīgajām darbībām turpina piemērot līdz to noslēgumam.

2.   No Programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējām programmām, kas izveidotas ar 1. punkta sarakstā norādītajiem tiesību aktiem.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras nav pabeigtas līdz 2027. gada 31. decembrim, apropriācijas 4. panta 3. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut arī pēc 2027. gada.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 40. lpp..

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 259. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 99/2013 (2013. gada 15. janvāris) par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam (OV L 39, 9.2.2013., 12. lpp.).

4

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

9

(10)  COM(2018)0439.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.)..

11

(12)  
  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

12

Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/826 (2017. gada 17. maijs), ar ko izveido Savienības programmu laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam, lai atbalstītu īpašas darbības, ar kurām pastiprina patērētāju un citu finanšu pakalpojumu galalietotāju iesaistīšanos Savienības politikas veidošanā finanšu pakalpojumu jomā (OV L 129, 19.5.2017., 17. lpp.).

19

(20)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

20

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

21

(22)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

22

(23)  OV L 90, 28.3.2006., 2. lpp.

23

(24)  COM(2010)0700.

24

(25)  COM(2017)0623.

25

(26)  COM(2018)0442 .

26

(27)  COM(2018)0443.

27

(28)  COM(2018)0372.

28

(29)  COM(2018)0439.

29

(30)  COM(2018)0447.

30

(31)  COM(2018)0435.

31

(32)  COM(2018)0434.

32

(33)  COM(2018)0375.

33

(34)  COM(2018)0367.

34

(35)  COM(2018)0322, 10. pants.

35

(36)  COM(2018)0382.

36

(37)  COM(2018)0393.

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

38

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(39)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003 (2003. gada 17. novembris) par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

42

(43)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

43

(44)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

44

OLAF

(45)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

45

(46)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

46

(47)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

47

EPPO

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

49

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

50

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 254/2014 (2014. gada 26. februāris) par daudzgadu patērētāju tiesību aizsardzības programmu no 2014. līdz 2020. gadam un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1926/2006/EK (OV L 84, 20.3.2014., 42. lpp.).

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.).

52

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 652/2014 (2014. gada 15. maijs), ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (OV L 189, 27.6.2014, 1. lpp.).

53

(54)  [tiks ievietots]

54

(55)  COM(2017)0795.

55

(56)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

56

(57)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 031, 1.2.2002., 1. lpp.).

57

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 031, 1.2.2002., 1. lpp.).

(58)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

58

I PIELIKUMS

Attiecināmās darbības, kas īsteno 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi

Uz finansējumu var pretendēt šādas galvenokārt ar dotāciju un iepirkumu starpniecību veiktas darbības, ar kurām īsteno 3. panta 2. pnkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi:

1.   veterinārie un fitosanitārie ārkārtas pasākumi;

| 1.1. | veterinārie un fitosanitārie ārkārtas pasākumi, kuri jāīsteno, ja apstiprināts kādas III pielikuma sarakstā norādītas dzīvnieku slimības vai zoonozes gadījums, viena vai vairāku kaitīgo organismu klātbūtne vai ja ir tieši draudi cilvēka, dzīvnieku vai augu veselības statusam Savienībā.
  Pirmajā punktā minētos pasākumus īsteno nekavējoties un to piemērošana atbilst attiecīgo Savienības tiesību aktu normām. |
| --- | --- |

1.1.

Pirmajā punktā minētos pasākumus īsteno nekavējoties un to piemērošana atbilst attiecīgo Savienības tiesību aktu normām.

| 1.2. | Attiecībā uz fitosanitārām ārkārtas situācijām dalībvalstīm Savienības finansējumu var piešķirt par šādiem pasākumiem, kas vērsti pret pirmo augiem kaitīgo organismu uzliesmojumu kādā konkrētā teritorijā:






  a) | pasākumi

  pret kādu Savienības karantīnas organismu vērsti profilakses, ierobežošanas un/vai izskaušanas pasākumi
  , ko uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 (1) 16. panta vai uz
  tādu
  Savienības pasākumu pamata, kuri pieņemti saskaņā ar minētās regulas 28. panta 1. punktu, īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai izskaustu kādu Savienības karantīnas organismu; [Gr. 130] |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

pasākumi

  pret kādu Savienības karantīnas organismu vērsti profilakses, ierobežošanas un/vai izskaušanas pasākumi
  , ko uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 (1) 16. panta vai uz
  tādu
  Savienības pasākumu pamata, kuri pieņemti saskaņā ar minētās regulas 28. panta 1. punktu, īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai izskaustu kādu Savienības karantīnas organismu; [Gr. 130]

| b) | pasākumi, ko uz Regulas (ES) 2016/2031 29. panta pamata īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai
  veiktu profilaksi, ierobežotu un/vai
  izskaustu kādu kaitīgo organismu, kurš nav norādīts Savienības karantīnas organismu sarakstā un kuru saskaņā ar tās pašas regulas minētajā pantā vai 30. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem var kvalificēt par Savienības karantīnas organismu; [Gr. 131] |
| --- | --- |

b)

pasākumi, ko uz Regulas (ES) 2016/2031 29. panta pamata īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai
  veiktu profilaksi, ierobežotu un/vai
  izskaustu kādu kaitīgo organismu, kurš nav norādīts Savienības karantīnas organismu sarakstā un kuru saskaņā ar tās pašas regulas minētajā pantā vai 30. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem var kvalificēt par Savienības karantīnas organismu; [Gr. 131]

| c) | ja Savienības aizsardzībai pret attiecīgā kaitīgā organisma tālāku izplatību tas nepieciešams — papildu aizsardzības pasākumi, kas veikti pret tāda kaitīgā organisma izplatību, attiecībā uz kuru uz Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punkta un 30. panta 1. punkta pamata ir pieņemti Savienības pasākumi, kas nav šā punkta a) 
  un b)
  apakšpunktā minētie izskaušanas pasākumi un b) apakšpunktā minētie ierobežošanas pasākumi

  pasākumi, vajadzības gadījumā ierobežojot slimību pārnēsātāju brīvu kustību apkārtējās dalībvalstīs
  . [Gr. 132] |
| --- | --- |

c)

ja Savienības aizsardzībai pret attiecīgā kaitīgā organisma tālāku izplatību tas nepieciešams — papildu aizsardzības pasākumi, kas veikti pret tāda kaitīgā organisma izplatību, attiecībā uz kuru uz Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punkta un 30. panta 1. punkta pamata ir pieņemti Savienības pasākumi, kas nav šā punkta a) 
  un b)
  apakšpunktā minētie izskaušanas pasākumi un b) apakšpunktā minētie ierobežošanas pasākumi

  pasākumi, vajadzības gadījumā ierobežojot slimību pārnēsātāju brīvu kustību apkārtējās dalībvalstīs
  . [Gr. 132]

| ca) | pasākumi, ar kuriem izskauž kaitīgo organismu, kas pēkšņi ir parādījies, pat ja to neuzskata par Savienības karantīnas kaitīgo organismu, bet gan par ekstremālu klimatisko apstākļu vai klimata pārmaiņu ietekmes rezultātu kādā no dalībvalstīm; [Gr. 133] |
| --- | --- |

ca)

pasākumi, ar kuriem izskauž kaitīgo organismu, kas pēkšņi ir parādījies, pat ja to neuzskata par Savienības karantīnas kaitīgo organismu, bet gan par ekstremālu klimatisko apstākļu vai klimata pārmaiņu ietekmes rezultātu kādā no dalībvalstīm; [Gr. 133]

| 1.3. | Savienības finansējumu jo īpaši var nodrošināt šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Aizsardzības pasākumi, kuri tiek veikti, ja, trešā valstī, dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā esot sastopamai vai izvēršoties kādai no III pielikuma sarakstā norādītajām dzīvnieku slimībām un zoonozēm, rodas tiešs apdraudējums Savienības veselības statusam, vai aizsardzības pasākumi vai citi relevanti pasākumi, kuri veikti Savienības augu veselības statusa atbalstīšanai. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Šajā pielikumā minēti pasākumi, kurus īsteno viena vai vairākas dalībvalstis, kas cieši sadarbojas attiecīgās epidēmijas kontrolēšanā. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | III pielikuma sarakstā norādīto dzīvnieku slimību un zoonožu kontrolēšanai paredzēto bioloģisko produktu krājumi, ja pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija šādu krājumu izveidi attiecīgajā dalībvalstī uzskata par nepieciešamu. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Bioloģisko produktu krājumu izveidošana vai vakcīnu devu iegāde, ja, trešā valstī vai dalībvalstī esot sastopamai vai izvēršoties kādai no III pielikuma sarakstā norādītajām dzīvnieku slimībām un zoonozēm, var rasties apdraudējums Savienībai. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.4.a | Ja pastāv epizootisku slimību un/vai kaitīgu organismu izplatīšanās risks, visā Savienībā būtu ievērojami jāpastiprina kontroles un uzraudzības pasākumi Savienībā un uz tās ārējām robežām. [Gr. 134] |
| --- | --- |

1.3.4.a

| 1.3.4.b | Pasākumi, kuru mērķis ir uzraudzīt patlaban zināmu un nezināmu kaitīgu organismu un slimību parādīšanos. [Gr. 135] |
| --- | --- |

1.3.4.b

2.   Ikgadējas un daudzgadējas veterināras un fitosanitāras programmas

| 2.1. | Ikgadējas un daudzgadējas veterināras un fitosanitāras programmas, kuru uzdevums ir III pielikuma sarakstā norādīto dzīvnieku slimību, zoonožu un augiem kaitīgo organismu
  profilakse,
  izskaušana, kontrole un uzraudzība, jāīsteno atbilstoši attiecīgo Savienības tiesību aktu normām. [Gr. 136]

  Nosacījumi attiecībā uz darbībām, kas var pretendēt uz finansējumu, ir noteikti 16. pantā minētajā darba programmā.
  Programmas Komisijai tiek iesniegtas līdz 31. maijam gadā tieši pirms plānotās īstenošanas perioda.
  Pēc tam, kad labumguvēji iesnieguši starpposma finanšu pārskatus, vajadzības gadījumā Komisija dotācijas nolīgumu attiecībā uz visu attiecināmības periodu var grozīt.


  Šīm programmām būtu jāatspoguļo jaunā realitāte, ko rada klimata pārmaiņas un to daudzveidība Eiropas līmenī. Tām būtu arī jāpalīdz novērst Eiropas bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. [Gr. 137] |
| --- | --- |

2.1.

Nosacījumi attiecībā uz darbībām, kas var pretendēt uz finansējumu, ir noteikti 16. pantā minētajā darba programmā.

Programmas Komisijai tiek iesniegtas līdz 31. maijam gadā tieši pirms plānotās īstenošanas perioda.

Pēc tam, kad labumguvēji iesnieguši starpposma finanšu pārskatus, vajadzības gadījumā Komisija dotācijas nolīgumu attiecībā uz visu attiecināmības periodu var grozīt.

Šīm programmām būtu jāatspoguļo jaunā realitāte, ko rada klimata pārmaiņas un to daudzveidība Eiropas līmenī. Tām būtu arī jāpalīdz novērst Eiropas bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. [Gr. 137]

| 2.2. | Ja, esot sastopamai vai izvēršoties kādai no dzīvnieku slimībām vai zoonozēm, kas norādītas III pielikuma sarakstā, varbūtīgs kļūst Savienības veselības statusa apdraudējums un lai Savienību aizsargātu pret šādas slimības vai zoonozes introducēšanos, vai ja Savienības augu veselības statusa atbalstam ir nepieciešami aizsardzības pasākumi, dalībvalstis savās programmās var iekļaut pasākumus, kuri sadarbībā ar blakus esošo trešo valstu iestādēm īstenojami šādu valstu teritorijā. Tādos pašos apstākļos un tādā pašā nolūkā Savienības finansējumu var piešķirt arī tieši trešo valstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kas attiecas uz fitosanitārām programmām, Savienības finansējumu dalībvalstīm var piešķirt par šādiem pasākumiem:






  a) | konkrētos laikposmos īstenoti apsekojumi, kuros tiek pārbaudīta vismaz klātbūtne tādam Savienības karantīnas organismam un tādu kaitīgu organismu pazīmes vai simptomi, uz ko attiecas Regulas (ES) 2016/2031 29. pantā minētie pasākumi vai pasākumi, kuri pieņemti uz minētās regulas 30. panta 1. punkta pamata; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

konkrētos laikposmos īstenoti apsekojumi, kuros tiek pārbaudīta vismaz klātbūtne tādam Savienības karantīnas organismam un tādu kaitīgu organismu pazīmes vai simptomi, uz ko attiecas Regulas (ES) 2016/2031 29. pantā minētie pasākumi vai pasākumi, kuri pieņemti uz minētās regulas 30. panta 1. punkta pamata;

| b) | konkrētos laikposmos īstenoti apsekojumi, kuros tiek pārbaudīta vismaz klātbūtne tādiem kaitīgiem organismiem, kas nav a) apakšpunktā minētie kaitīgie organismi, kas varētu nozīmēt jaunu risku Savienības teritorijai un kā ievešana vai izplatīšanās varētu būtiski skart Savienības lauksaimniecību vai mežus; |
| --- | --- |

b)

konkrētos laikposmos īstenoti apsekojumi, kuros tiek pārbaudīta vismaz klātbūtne tādiem kaitīgiem organismiem, kas nav a) apakšpunktā minētie kaitīgie organismi, kas varētu nozīmēt jaunu risku Savienības teritorijai un kā ievešana vai izplatīšanās varētu būtiski skart Savienības lauksaimniecību vai mežus;

| c) | pasākumi, ko uz Regulas (ES) 2016/2031 17. panta vai uz Savienības pasākumu pamata, kuri pieņemti saskaņā ar tās pašas regulas 28. panta 1. punktu, īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai
  veiktu profilaksi, ierobežotu vai
  izskaustu kādu Savienības karantīnas organismu; [Gr. 138] |
| --- | --- |

c)

pasākumi, ko uz Regulas (ES) 2016/2031 17. panta vai uz Savienības pasākumu pamata, kuri pieņemti saskaņā ar tās pašas regulas 28. panta 1. punktu, īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai
  veiktu profilaksi, ierobežotu vai
  izskaustu kādu Savienības karantīnas organismu; [Gr. 138]

| d) | pasākumi, ko uz Regulas (ES) 2016/2031 29. panta pamata īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai
  veiktu profilaksi, ierobežotu vai
  izskaustu kādu kaitīgo organismu, kurš nav norādīts Savienības karantīnas organismu sarakstā un kuru saskaņā ar tās pašas regulas minētajā pantā vai 30. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem var kvalificēt par Savienības karantīnas organismu; [Gr. 139] |
| --- | --- |

d)

pasākumi, ko uz Regulas (ES) 2016/2031 29. panta pamata īsteno kādas dalībvalsts kompetentā iestāde, lai
  veiktu profilaksi, ierobežotu vai
  izskaustu kādu kaitīgo organismu, kurš nav norādīts Savienības karantīnas organismu sarakstā un kuru saskaņā ar tās pašas regulas minētajā pantā vai 30. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem var kvalificēt par Savienības karantīnas organismu; [Gr. 139]

| e) | ja Savienības aizsardzībai pret attiecīgā kaitīgā organisma tālāku izplatību tas nepieciešams — papildu aizsardzības pasākumi, kas veikti pret tāda kaitīgā organisma izplatību, attiecībā uz kuru uz Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punkta un 30. panta 1. punkta pamata ir pieņemti Savienības pasākumi, kas nav šā punkta c) apakšpunktā minētie izskaušanas pasākumi un d) apakšpunktā minētie ierobežošanas pasākumi; [Gr. 140] |
| --- | --- |

e)

ja Savienības aizsardzībai pret attiecīgā kaitīgā organisma tālāku izplatību tas nepieciešams — papildu aizsardzības pasākumi, kas veikti pret tāda kaitīgā organisma izplatību, attiecībā uz kuru uz Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 1. punkta un 30. panta 1. punkta pamata ir pieņemti Savienības pasākumi, kas nav šā punkta c) apakšpunktā minētie izskaušanas pasākumi un d) apakšpunktā minētie ierobežošanas pasākumi; [Gr. 140]

| f) | ja Savienības aizsardzībai pret attiecīgā kaitīgā organisma tālāku izplatību tas nepieciešams — pasākumi, ko invadētā teritorijā, kurā minēto kaitēkli nav iespējams izskaust, īsteno tāda kaitīgā organisma izplatības ierobežošanai, pret ko uz Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 2. punkta vai tās pašas regulas 30. panta 3. punkta pamata ir pieņemti Savienības mēroga ierobežošanas pasākumi. |
| --- | --- |

f)

ja Savienības aizsardzībai pret attiecīgā kaitīgā organisma tālāku izplatību tas nepieciešams — pasākumi, ko invadētā teritorijā, kurā minēto kaitēkli nav iespējams izskaust, īsteno tāda kaitīgā organisma izplatības ierobežošanai, pret ko uz Regulas (ES) 2016/2031 28. panta 2. punkta vai tās pašas regulas 30. panta 3. punkta pamata ir pieņemti Savienības mēroga ierobežošanas pasākumi.

Šo pasākumu aptverto augiem kaitīgo organismu saraksts ir noteikts 16. pantā minētajā darba programmā.

| 3. | Dzīvnieku labturības pilnveidošanas aktivitātes
  , tostarp pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt dzīvnieku labturības standartu ievērošanu dzīvnieku transportēšanas laikā
  . [Gr. 141] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regulas (ES) 2017/625 92., 95. un 97. pantā minētās Eiropas Savienības references laboratorijas un Eiropas Savienības references centri. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regulas (ES) 2017/625 112. pantā minētās koordinētās kontroles programmas un informācijas un datu vākšana. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pret pārtikas izšķērdēšanu un ar pārtikas likumdošanas pārkāpumiem saistītu krāpšanu vērstas aktivitātes. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ilgtspējīgas pārtikas ražošanas un patēriņa aktivitātes

  Darbības, ar kurām atbalsta agroekoloģisko ražošanu, ilgtspējīgu
  pārtikas
  patēriņu, kas nerada kaitējumu videi un bioloģiskajai daudzveidībai, un tiešās pārdošanas un īso piegādes ķēžu veicināšanu
  . [Gr. 142] |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ar 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi saistītu tiesību aktu rezultatīvai un efektīvai īstenošanai nepieciešamās datubāzes un datorizētas informācijas pārvaldības sistēmas, par kurām pierādīts, ka tās dod pievienoto vērtību visai Savienībai
  ; jauno tehnoloģiju ieviešana, lai uzlabotu produktu izsekojamību, piemēram, QR kodi uz ražojuma iepakojuma
  . [Gr. 143] |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mācības, kas paredzētas par oficiālajām kontrolēm atbildīgajiem kompetento iestāžu darbiniekiem un citām dzīvnieku slimību vai augiem kaitīgo organismu pārvaldībā un/vai profilaksē iesaistītām personām un kas minētas Regulas (ES) 2017/625 130. pantā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ceļa izdevumi, izmitināšanas un uzturēšanās izdevumi, kas dalībvalstu ekspertiem radušies tādēļ, ka Komisija tos norīkojusi palīdzēt saviem ekspertiem, kā paredzēts Regulas (ES) 2017/625 116. panta 4. punktā un 120. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tehniskais un zinātniskais darbs, ieskaitot pētījumus un koordinēšanas aktivitātes, kas nepieciešams

  nepieciešamas
  ,
  lai novērstu jaunu un nezināmu slimību un kaitīgu organismu parādīšanos un
  lai būtu drošība, ka jomā, kura saistīta ar 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, tiek pareizi īstenoti tiesību akti un ka šie akti ir pielāgoti norisēm zinātnē, tehnikā un sabiedrībā. [Gr. 144] |
| --- | --- |

11.

| 12. | Aktivitātes, ko īsteno dalībvalstis vai starptautiskas organizācijas, darbojoties 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa īstenošanai un atbalstot ar minēto mērķi saistīto noteikumu izstrādi un īstenošanu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Projekti, kurus viena vai vairākas dalībvalstis organizē, lai ar inovatīvu paņēmienu un protokolu starpniecību efektivizētu 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa īstenošanu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Atbalsts, kas 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētā konkrētā mērķa jomu reglamentējošo noteikumu īstenošanas ietvaros sniegts Savienības un dalībvalstu īstenotām informācijas un izpratnes veidošanas iniciatīvām, kuru nolūks ir nodrošināt kvalitatīvāku, atbilstīgu un ilgtspējīgu pārtikas ražošanu un patēriņu, ieskaitot aktivitātes, kuru nolūks ir novērst pārtikas izšķērdēšanu

  tostarp novērst pārtikas izšķērdēšanu, tā atbalstot aprites ekonomiku,
  un ar pārtikas likumdošanas pārkāpumiem saistītu krāpšanos. [Gr. 145] |
| --- | --- |

14.

| 15. | Cilvēka, dzīvnieku un augu veselības aizsardzības un dzīvnieku labturības nolūkā veiktu pasākumu īstenošana ar dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem, augiem un augu produktiem, kuri no trešām valstīm nonāk pie kādas no Eiropas Savienības robežām. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEC, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.).

II PIELIKUMS

Attiecināmās darbības, kas īsteno 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi

Savienības rīcībpolitiku īstenošanai ir nepieciešama augsti kvalitatīva, salīdzināma un drošticama statistiska informācija par Savienības ekonomisko, sociālo, teritoriālo un vidisko situāciju. Turklāt Eiropas statistika Eiropas iedzīvotājiem paver iespēju saprast demokrātisko procesu, tajā piedalīties un diskutēt par Savienības pašreizējo stāvokli un tās nākotni.

Kopā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku Programma dod Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas satvaru 2021.–2027. gadam. Eiropas statistika ciešā un koordinētā sadarbībā Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) tiek izstrādāta, sagatavota un izplatīta uz minētā satvara pamata un saskaņā ar Eiropas Statistikas prakses kodeksa principiem.

Uz šā satvara pamata izstrādātā, sagatavotā un izplatītā Eiropas statistika palīdz īstenot LESD izklāstītās un tālāk Komisijas stratēģiskajās prioritātēs atspoguļotās Savienības politiskās nostādnes.

Īstenojot 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, tiek veiktas šādas darbības:

Ekonomiskā un monetārā savienība, globalizācija un tirdzniecība

| — | sniegt augsti kvalitatīvu statistiku, uz kuras balstās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, Reformu atbalsta programma un Savienības ikgadējais ekonomikas pārraudzības un vadības cikls; |
| --- | --- |

—

sniegt augsti kvalitatīvu statistiku, uz kuras balstās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, Reformu atbalsta programma un Savienības ikgadējais ekonomikas pārraudzības un vadības cikls;

| — | sniegt un attiecīgā gadījumā pastiprināt galvenos Eiropas ekonomiskos rādītājus (PEEI); |
| --- | --- |

—

sniegt un attiecīgā gadījumā pastiprināt galvenos Eiropas ekonomiskos rādītājus (PEEI);

| — | sniegt statistiku un metodoloģiskus norādījumus par to, kā statistiski traktēt investīcijas un budžetāros instrumentus ekonomiskās konverģences, finansiālās stabilitātes un darbvietu radīšanas atbalsta kontekstā; |
| --- | --- |

—

sniegt statistiku un metodoloģiskus norādījumus par to, kā statistiski traktēt investīcijas un budžetāros instrumentus ekonomiskās konverģences, finansiālās stabilitātes un darbvietu radīšanas atbalsta kontekstā;

| — | sniegt statistiku pašu resursu, kā arī ES darbinieku atalgojuma un pensiju vajadzībām; |
| --- | --- |

—

sniegt statistiku pašu resursu, kā arī ES darbinieku atalgojuma un pensiju vajadzībām;

| — | labāk novērtēt
  preču un
  pakalpojumu tirdzniecību, ārvalstu tiešos ieguldījumus, globālās vērtībķēdes un globalizācijas ietekmi uz Savienības ekonomiku; [Gr. 146] |
| --- | --- |

—

labāk novērtēt
  preču un
  pakalpojumu tirdzniecību, ārvalstu tiešos ieguldījumus, globālās vērtībķēdes un globalizācijas ietekmi uz Savienības ekonomiku; [Gr. 146]

Vienotais tirgus, inovācija un digitālā pārveide

| — | sniegt augsti kvalitatīvu un drošticamu statistiku vienotā tirgus, Eiropas aizsardzības rīcības plāna un galveno inovācijas un pētniecības jomu vajadzībām; |
| --- | --- |

—

sniegt augsti kvalitatīvu un drošticamu statistiku vienotā tirgus, Eiropas aizsardzības rīcības plāna un galveno inovācijas un pētniecības jomu vajadzībām;

| — | vairāk un savlaicīgāk sniegt statistiku par sadarbīgo ekonomiku un par digitalizācijas ietekmi uz Eiropas uzņēmumiem un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

vairāk un savlaicīgāk sniegt statistiku par sadarbīgo ekonomiku un par digitalizācijas ietekmi uz Eiropas uzņēmumiem un iedzīvotājiem.

Eiropas sociālā dimensija

| — | sniegt augsti kvalitatīvu

  augstas kvalitātes
  , savlaicīgu un drošticamu statistiku, kas atbalsta Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Savienības prasmju politiku, tostarp
  , bet ne tikai,
  sniegt statistiku par darba tirgu, nodarbinātību, izglītību un apmācību, ienākumu līmeni, dzīves apstākļiem, nabadzību, nevienlīdzību, sociālo aizsardzību, nedeklarētu darbu, kā arī prasmēm veltītu satelītkontu statistiku; [Gr. 147] |
| --- | --- |

—

sniegt augsti kvalitatīvu

  augstas kvalitātes
  , savlaicīgu un drošticamu statistiku, kas atbalsta Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Savienības prasmju politiku, tostarp
  , bet ne tikai,
  sniegt statistiku par darba tirgu, nodarbinātību, izglītību un apmācību, ienākumu līmeni, dzīves apstākļiem, nabadzību, nevienlīdzību, sociālo aizsardzību, nedeklarētu darbu, kā arī prasmēm veltītu satelītkontu statistiku; [Gr. 147]

| — | sniegt statistiku, kas attiecas uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

—

sniegt statistiku, kas attiecas uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

| — | bagātināt migrācijas statistiku, jo īpaši statistiku par migrantu stāvokli un integrāciju un par patvēruma meklētāju izglītības vajadzībām un kvalifikācijas līmeņiem; |
| --- | --- |

—

bagātināt migrācijas statistiku, jo īpaši statistiku par migrantu stāvokli un integrāciju un par patvēruma meklētāju izglītības vajadzībām un kvalifikācijas līmeņiem;

| — | izstrādāt modernizētas iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas programmas un iedzīvotāju statistiku laikposmam pēc 2021. gada; |
| --- | --- |

—

izstrādāt modernizētas iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas programmas un iedzīvotāju statistiku laikposmam pēc 2021. gada;

| — | sniegt iedzīvotāju skaita prognozes un to ikgadējus atjauninājumus. |
| --- | --- |

—

sniegt iedzīvotāju skaita prognozes un to ikgadējus atjauninājumus.

Ilgtspējīga attīstība, dabas resursi un vide

| — | pārraudzīt virzību uz ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

pārraudzīt virzību uz ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu;

| — | turpināt izstrādāt statistiku, kas balsta Enerģētikas stratēģiju, aprites ekonomiku un stratēģiju attiecībā uz plastmasu; |
| --- | --- |

—

turpināt izstrādāt statistiku, kas balsta Enerģētikas stratēģiju, aprites ekonomiku un stratēģiju attiecībā uz plastmasu;

| — | sniegt svarīgāko statistiku un rādītājus par vidi, arī par atkritumiem, ūdeni, bioloģisko daudzveidību, mežiem, zemes izmantojumu un zemes segumu, statistiku par klimatu un rādītājus un statistiku par vides ekonomiskajiem kontiem; |
| --- | --- |

—

sniegt svarīgāko statistiku un rādītājus par vidi, arī par atkritumiem, ūdeni, bioloģisko daudzveidību, mežiem, zemes izmantojumu un zemes segumu, statistiku par klimatu un rādītājus un statistiku par vides ekonomiskajiem kontiem;

| — | sniegt statistiku par kravu un pasažieru transportu, lai atbalstītu Savienības rīcībpolitikas |
| --- | --- |

—

sniegt statistiku par kravu un pasažieru transportu, lai atbalstītu Savienības rīcībpolitikas

| — | un atbalstītu tālākus rādītājus, ar kuru palīdzību pārraudzīt intermodalitāti un modālu pāreju uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

—

un atbalstītu tālākus rādītājus, ar kuru palīdzību pārraudzīt intermodalitāti un modālu pāreju uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem;

| — | laikus sniegt relevantus datus kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas un citu ar vidi, pārtikas drošumu un dzīvnieku labturību saistītu rīcībpolitiku vajadzībām. |
| --- | --- |

—

laikus sniegt relevantus datus kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas un citu ar vidi, pārtikas drošumu un dzīvnieku labturību saistītu rīcībpolitiku vajadzībām.

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

| — | laikus un daudzpusīgi sniegt statistikas rādītājus par Savienības reģioniem, arī attālākajiem reģioniem, pilsētām un lauku apgabaliem, lai pārraudzītu un izvērtētu, cik iedarbīgas ir teritoriālās attīstības politikas un kāda ir nozaru politiku teritoriālā ietekme; |
| --- | --- |

—

laikus un daudzpusīgi sniegt statistikas rādītājus par Savienības reģioniem, arī attālākajiem reģioniem, pilsētām un lauku apgabaliem, lai pārraudzītu un izvērtētu, cik iedarbīgas ir teritoriālās attīstības politikas un kāda ir nozaru politiku teritoriālā ietekme;

| — | atbalstīt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas rādītāju izstrādi un apkarot terorisma finansēšanu; un izstrādāt statistiku par policiju un drošību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas rādītāju izstrādi un apkarot terorisma finansēšanu; un izstrādāt statistiku par policiju un drošību;

| — | vairāk izmantot ģeotelpiskos datus un statistikas sagatavošanā sistemātiski integrēt un maģistralizēt ģeotelpiskās informācijas pārvaldību. |
| --- | --- |

—

vairāk izmantot ģeotelpiskos datus un statistikas sagatavošanā sistemātiski integrēt un maģistralizēt ģeotelpiskās informācijas pārvaldību.

Uzlabot Eiropas statistikas komunicēšanu un popularizēt to kā uzticamu informācijas avotu dezinformācijas apkarošanai tiešsaistē

| — | sistemātiski popularizēt Eiropas statistiku kā uzticamu pierādījumu avotu un faktu pārbaudītājiem, pētniekiem un publiskām iestādēm atvieglot tās izmantošanu cīņai pret dezinformāciju tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

sistemātiski popularizēt Eiropas statistiku kā uzticamu pierādījumu avotu un faktu pārbaudītājiem, pētniekiem un publiskām iestādēm atvieglot tās izmantošanu cīņai pret dezinformāciju tiešsaistē;

| — | statistiku padarīt lietotājiem vieglāk piekļūstamu un labāk saprotamu, arī sniedzot pievilcīgas un interaktīvas vizualizācijas un tādus individualizētākus pakalpojumus kā dati pēc pieprasījuma un pašapkalpošanās ceļā izdarīta analīze; |
| --- | --- |

—

statistiku padarīt lietotājiem vieglāk piekļūstamu un labāk saprotamu, arī sniedzot pievilcīgas un interaktīvas vizualizācijas un tādus individualizētākus pakalpojumus kā dati pēc pieprasījuma un pašapkalpošanās ceļā izdarīta analīze;

| — | tālāk izstrādāt un pārraudzīt Eiropas statistikas kvalitātes nodrošināšanas satvaru, ieskaitot profesionālvērtēšanu par dalībvalstu atbilstību Eiropas Statistikas prakses kodeksam; |
| --- | --- |

—

tālāk izstrādāt un pārraudzīt Eiropas statistikas kvalitātes nodrošināšanas satvaru, ieskaitot profesionālvērtēšanu par dalībvalstu atbilstību Eiropas Statistikas prakses kodeksam;

| — | pētniecības vajadzībām sniegt piekļuvi mikrodatiem, turklāt aizsargājot visaugstākos datu aizsardzības un statistiskās konfidencialitātes standartus. |
| --- | --- |

—

pētniecības vajadzībām sniegt piekļuvi mikrodatiem, turklāt aizsargājot visaugstākos datu aizsardzības un statistiskās konfidencialitātes standartus.

Datu revolūcijas priekšrocību izmantošana un pāreja uz uzticamu viedo statistiku

| — | intensīvāk izmantot jaunus digitālus datu avotus un iedibināt uzticamas viedās statistikas pamatus, ar kuras palīdzību gandrīz reāllaikā ar uzticamu algoritmu starpniecību sagatavot jaunu statistiku; |
| --- | --- |

—

intensīvāk izmantot jaunus digitālus datu avotus un iedibināt uzticamas viedās statistikas pamatus, ar kuras palīdzību gandrīz reāllaikā ar uzticamu algoritmu starpniecību sagatavot jaunu statistiku;

| — | pārņemot privātumu pasargājošas datošanas metodes un drošas daudzpusējas datošanas metodes, izstrādāt jaunas pieejas privāti turētu datu izmantošanai; |
| --- | --- |

—

pārņemot privātumu pasargājošas datošanas metodes un drošas daudzpusējas datošanas metodes, izstrādāt jaunas pieejas privāti turētu datu izmantošanai;

| — | oficiālā statistikā veicināt progresīvu pētniecību un inovāciju, tostarp izmantojot kopdarbības tīklus un nodrošinot Eiropas statistikas mācībprogrammas. |
| --- | --- |

—

oficiālā statistikā veicināt progresīvu pētniecību un inovāciju, tostarp izmantojot kopdarbības tīklus un nodrošinot Eiropas statistikas mācībprogrammas.

Izvērstas partnerības un sadarbība statistikā

| — | pastiprināt ESS partnerību un sadarbību ar Eiropas Centrālo banku sistēmu; |
| --- | --- |

—

pastiprināt ESS partnerību un sadarbību ar Eiropas Centrālo banku sistēmu;

| — | veicināt partnerības ar publisku un privātu datu turētājiem un tehnoloģiju nozari, lai atvieglinātu piekļuvi datiem statistikas vajadzībām, no dažādiem avotiem nākošu datu integrāciju un jaunāko tehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

—

veicināt partnerības ar publisku un privātu datu turētājiem un tehnoloģiju nozari, lai atvieglinātu piekļuvi datiem statistikas vajadzībām, no dažādiem avotiem nākošu datu integrāciju un jaunāko tehnoloģiju izmantošanu;

| — | pastiprināt sadarbību ar pētniekiem un akadēmiskajām aprindām, jo īpaši attiecībā uz jaunu datu avotu izmantošanu, datu analīzi un statistikpratības veicināšanu; |
| --- | --- |

—

pastiprināt sadarbību ar pētniekiem un akadēmiskajām aprindām, jo īpaši attiecībā uz jaunu datu avotu izmantošanu, datu analīzi un statistikpratības veicināšanu;

| — | globālās oficiālās statistikas interesēs sadarboties ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

globālās oficiālās statistikas interesēs sadarboties ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm.

III PIELIKUMS

Dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts

| (1) | Āfrikas zirgu mēris |
| --- | --- |

(1)

Āfrikas zirgu mēris

| (2) | Āfrikas cūku mēris |
| --- | --- |

(2)

Āfrikas cūku mēris

| (3) | liesas sērga |
| --- | --- |

(3)

liesas sērga

| (4) | putnu gripa (ļoti patogēniskā) |
| --- | --- |

(4)

putnu gripa (ļoti patogēniskā)

| (5) | putnu gripa (mazpatogēniskā) |
| --- | --- |

(5)

putnu gripa (mazpatogēniskā)

| (6) | kampilobakterioze |
| --- | --- |

(6)

kampilobakterioze

| (7) | klasiskais cūku mēris |
| --- | --- |

(7)

klasiskais cūku mēris

| (8) | mutes un nagu sērga |
| --- | --- |

(8)

mutes un nagu sērga

| (9) | kazu infekciozā pleiropneimonija |
| --- | --- |

(9)

kazu infekciozā pleiropneimonija

| (10) | zirgu ļaunie ienāši |
| --- | --- |

(10)

zirgu ļaunie ienāši

| (11) | inficēšanās ar infekciozā katarālā drudža vīrusu (serotipi 1–24) |
| --- | --- |

(11)

inficēšanās ar infekciozā katarālā drudža vīrusu (serotipi 1–24)

| (12) | inficēšanās ar

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  un

  B. suis |
| --- | --- |

(12)

inficēšanās ar

  Brucella abortus
  ,
  B. melitensis

  un

  B. suis

| (13) | inficēšanās ar epizootiskās hemorāģiskās slimības vīrusu |
| --- | --- |

(13)

inficēšanās ar epizootiskās hemorāģiskās slimības vīrusu

| (14) | inficēšanās ar nodulārā dermatīta vīrusu |
| --- | --- |

(14)

inficēšanās ar nodulārā dermatīta vīrusu

| (15) | inficēšanās ar

  Mycoplasma mycoides

  subsp. mycoides SC (govju infekciozā pleiropneimonija) |
| --- | --- |

(15)

inficēšanās ar

  Mycoplasma mycoides

  subsp. mycoides SC (govju infekciozā pleiropneimonija)

| (16) | inficēšanās ar

  Mycobacterium tuberculosis

  kompleksu (

  M. bovis
  ,
  M. caprae

  un

  M. tuberculosis
  ) |
| --- | --- |

(16)

inficēšanās ar

  Mycobacterium tuberculosis

  kompleksu (

  M. bovis
  ,
  M. caprae

  un

  M. tuberculosis
  )

| (17) | inficēšanās ar Ņūkāslas slimības vīrusu |
| --- | --- |

(17)

inficēšanās ar Ņūkāslas slimības vīrusu

| (18) | inficēšanās ar mazo atgremotāju mēra vīrusu |
| --- | --- |

(18)

inficēšanās ar mazo atgremotāju mēra vīrusu

| (19) | inficēšanās ar trakumsērgas vīrusu |
| --- | --- |

(19)

inficēšanās ar trakumsērgas vīrusu

| (20) | inficēšanās ar Rifta ielejas drudzi (infekciozais enzootiskais hepatīts) |
| --- | --- |

(20)

inficēšanās ar Rifta ielejas drudzi (infekciozais enzootiskais hepatīts)

| (21) | inficēšanās ar govju mēra vīrusu |
| --- | --- |

(21)

inficēšanās ar govju mēra vīrusu

| (22) | inficēšanās ar zoonozi izraisošiem

  Salmonella

  serotipiem |
| --- | --- |

(22)

inficēšanās ar zoonozi izraisošiem

  Salmonella

  serotipiem

| (23) | invadēšanās ar

  Echinococcus

  spp. |
| --- | --- |

(23)

invadēšanās ar

  Echinococcus

  spp.

| (24) | listerioze |
| --- | --- |

(24)

listerioze

| (25) | aitu bakas un kazu bakas |
| --- | --- |

(25)

aitu bakas un kazu bakas

| (26) | transmisīvās sūkļveida encefalopātijas |
| --- | --- |

(26)

transmisīvās sūkļveida encefalopātijas

| (27) | trihineloze |
| --- | --- |

(27)

trihineloze

| (28) | Venecuēlas zirgu encefalomielīts |
| --- | --- |

(28)

Venecuēlas zirgu encefalomielīts

| (29) | verotoksigēniskā

  E. coli |
| --- | --- |

(29)

verotoksigēniskā

  E. coli

Dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts ietver

| a) | slimību sarakstu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 1. daļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

a)

slimību sarakstu, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 1. daļas 2. nodaļu;

| b) | salmonellas, zoonozes un zoonožu ierosinātājus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 2160/2003 un Direktīva 2003/99/EK
   (1); |
| --- | --- |

b)

salmonellas, zoonozes un zoonožu ierosinātājus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 2160/2003 un Direktīva 2003/99/EK
   (1);

| c) | transmisīvās sūkļveida encefalopātijas.[Gr. 148] |
| --- | --- |

c)

transmisīvās sūkļveida encefalopātijas.[Gr. 148]

---

(1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/99/EK (2003. gada 17. novembris) par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.).

IV PIELIKUMS

RĀDĪTĀJI

| Mērķis | Rādītājs |
| --- | --- |
| 3. panta 2. punkta a)
  apakšpunkta i) punktā
  noteiktie mērķi | 1 – | Par brīvas preču un pakalpojumu aprites jautājumiem un publisko iepirkumu reglamentējošiem Savienības tiesību aktiem saņemto jauno sūdzību un neatbilstības gadījumu skaits. |

Mērķis

Rādītājs

3. panta 2. punkta a)
  apakšpunkta i) punktā
  noteiktie mērķi

1 –

Par brīvas preču un pakalpojumu aprites jautājumiem un publisko iepirkumu reglamentējošiem Savienības tiesību aktiem saņemto jauno sūdzību un neatbilstības gadījumu skaits.

| 2 – | Pakalpojumu tirdzniecības ierobežotības rādītājs. |
| --- | --- |

2 –

Pakalpojumu tirdzniecības ierobežotības rādītājs.

| 3 – | Apmeklējumu skaits portālā “Tava Eiropa”. |
| --- | --- |

3 –

Apmeklējumu skaits portālā “Tava Eiropa”.

| 4. | – Kopīgas tirgus uzraudzības kampaņas. |
| --- | --- |

4.

– Kopīgas tirgus uzraudzības kampaņas.

3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā noteiktie mērķi

| 1 – | Par brīvas preču un pakalpojumu aprites un tiešsaistes tirdzniecības jautājumiem saņemto jauno sūdzību un neatbilstības gadījumu skaits. |
| --- | --- |

1 –

| 2 – | Kopīgas tirgus uzraudzības un produktu drošuma kampaņu skaits. |
| --- | --- |

2 –

3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktie mērķi

| 1 – | Programmas un tīkla
  atbalsta saņēmēju MVU skaits. |
| --- | --- |

1 –

Programmas un tīkla
  atbalsta saņēmēju MVU skaits.

| 2 – | Atbalsta saņēmēji uzņēmumi, kas izveidojuši līgumsabiedrības; skaits. |
| --- | --- |

2 –

Atbalsta saņēmēji uzņēmumi, kas izveidojuši līgumsabiedrības; skaits.

| 2.a | – To uzņēmēju skaits, kuri izmanto mentorēšanas un mobilitātes shēmas. |
| --- | --- |

2.a

| 2.b | – MVU izveidošanas laika un izmaksu samazinājums. |
| --- | --- |

2.b

| 2.c | – Izveidoto uzņēmumu tīklu skaits salīdzinājumā ar atskaites punktu. |
| --- | --- |

2.c

| 2.d | – To dalībvalstu skaits, kuras izmanto MVU testu. |
| --- | --- |

2.d

| 2.e | – To dalībvalstu skaita būtisks pieaugums, kurās ir vienotais kontaktpunkts uzņēmējdarbības sākšanai. |
| --- | --- |

2.e

| 2.f | – Eksportējošu MVU īpatsvara pieaugums un ārpus Savienības eksportējošu MVU īpatsvara pieaugums salīdzinājumā ar atskaites punktu. |
| --- | --- |

2.f

| 2.g | – To dalībvalstu skaita būtisks pieaugums salīdzinājumā ar atskaites punktu, kuras īsteno uzņēmējdarbības risinājumus, kas vērsti uz potenciālajiem uzņēmējiem, gados jauniem uzņēmējiem, jaunpienācējiem uzņēmējiem un sievietēm uzņēmējām, kā arī citām konkrētām mērķa grupām. |
| --- | --- |

2.g

| 2.h | – To Savienības iedzīvotāju īpatsvara pieaugums salīdzinājumā ar atskaites punktu, kuri vēlētos būt pašnodarbināti. |
| --- | --- |

2.h

| 2.i | – MVU sniegums attiecībā uz ilgtspēju, ko mēra cita starpā kā palielinājumu to Savienības MVU īpatsvaram, kuri izstrādā ilgtspējīgas zilās ekonomikas un ekoloģiskos produktus

   (1a)

  un pakalpojumus un kā resursefektivitātes uzlabojumu (kas var ietvert enerģiju, materiālus vai ūdeni, reciklēšanu utt.) salīdzinājumā ar atskaites punktu. |
| --- | --- |

2.i

- Visi rādītāji jāsalīdzina ar pašreizējo stāvokli 2018. gadā.

3. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktie mērķi

i)

ii)

| 1 – | Eiropas standarti, ko dalībvalstis ieviesušas kā nacionālus standartus; daļa no aktīvo Eiropas standartu kopskaita. |
| --- | --- |

1 –

Eiropas standarti, ko dalībvalstis ieviesušas kā nacionālus standartus; daļa no aktīvo Eiropas standartu kopskaita.

| 2 – | ES apstiprināto starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu procents. |
| --- | --- |

2 –

ES apstiprināto starptautisko finanšu pārskatu un revīzijas standartu procents.

3. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteiktie mērķi

i)

ii)

| 1 – | Patērētāju stāvokļa rādītājs. |
| --- | --- |

1 –

Patērētāju stāvokļa rādītājs.

| 2 – | To nostājas dokumentu un atbilžu skaits, ko labumguvēji snieguši sabiedriskajās apspriešanās par finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2 –

To nostājas dokumentu un atbilžu skaits, ko labumguvēji snieguši sabiedriskajās apspriešanās par finanšu pakalpojumiem.

3. panta 2. punkta e) apakšpunktā noteiktie mērķi

| 1 – | Veiksmīgi īstenotu nacionālo veterināro un fitosanitāro programmu skaits. |
| --- | --- |

1 –

Veiksmīgi īstenotu nacionālo veterināro un fitosanitāro programmu skaits.

| 2 – | Veiksmīgi novērsto tādu ārkārtas situāciju skaits, kuras izraisījuši kaitīgie organismi. |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | Veiksmīgi novērsto tādu ārkārtas situāciju skaits, kuras izraisījušas slimības. |
| --- | --- |

3 –

3. panta 2. punkta f) apakšpunktā noteiktie mērķi

| 1 – | Internetā publicētās statistikas ietekme: tīmekļpieminējumu un pozitīva/negatīva viedokļa paudumu skaits. |
| --- | --- |

1 –

Internetā publicētās statistikas ietekme: tīmekļpieminējumu un pozitīva/negatīva viedokļa paudumu skaits.

[Am. 149]

---

(1a)  
  Ekoloģiski produkti un pakalpojumi ir tādi produkti un pakalpojumi, kuru galvenā funkcija ir samazināt risku videi un pēc iespējas samazināt izmešus un resursu izmantojumu. Ir ietverti arī ražojumi ar vides elementiem (ekodizains, ekomarķējums, bioloģiskā ražošana un būtisks pārstrādāto izejvielu īpatsvars). Avots: Eirobarometra zibensaptauja Nr. 342, “MVU, resursu efektivitāte un zaļie tirgi”.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/295 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/295

---

P8_TA(2019)0074

PVN: galīgā sistēma, kas paredzēta nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz sīki izstrādāto tehnisko pasākumu ieviešanu galīgās PVN sistēmas darbībai, kas paredzēta nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, groza Direktīvu 2006/112/EK (COM(2018)0329 – C8-0317/2018 – 2018/0164(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 449/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0329),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0317/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0317/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0028/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0028/2019),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Kad Padome 1967. gadā ar Padomes Direktīvām
  62/227/EEK

   (1) un 67/228/EEK (2) pieņēma kopējo pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu, tika pausta apņemšanās izveidot galīgu PVN sistēmu nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, kas darbotos tādā pašā veidā, kā tā darbotos vienā dalībvalstī. Tā kā politiskie un tehniskie nosacījumi vēl nebija piemēroti šādai sistēmai, 1992. gada beigās, kad tika atceltas fiskālās robežas starp dalībvalstīm, tika pieņemts PVN pārejas režīms. Patlaban spēkā esošajā Padomes Direktīvā 2006/112/EK (3) ir paredzēts, ka šie pārejas noteikumi jāaizstāj ar galīgu režīmu, balstoties uz principu par nodokļa uzlikšanu piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu izcelsmes dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Kad Padome 1967. gadā ar Padomes Direktīvām
  62/227/EEK

   (1) un 67/228/EEK (2) pieņēma kopējo pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu, tika pausta apņemšanās izveidot galīgu PVN sistēmu nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, kas darbotos tādā pašā veidā, kā tā darbotos vienā dalībvalstī. Tā kā politiskie un tehniskie nosacījumi vēl nebija piemēroti šādai sistēmai, 1992. gada beigās, kad tika atceltas fiskālās robežas starp dalībvalstīm, tika pieņemts PVN pārejas režīms. Patlaban spēkā esošajā Padomes Direktīvā 2006/112/EK (3) ir paredzēts, ka šie pārejas noteikumi jāaizstāj ar galīgu režīmu, balstoties uz principu par nodokļa uzlikšanu piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu izcelsmes dalībvalstī.

| (1) | Kad Padome 1967. gadā ar Padomes Direktīvām
  67/227/EEK

   (1) un 67/228/EEK (2) pieņēma kopējo pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu, tika pausta apņemšanās izveidot galīgu PVN sistēmu nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, kas darbotos tādā pašā veidā, kā tā darbotos vienā dalībvalstī. Tā kā politiskie un tehniskie nosacījumi vēl nebija piemēroti šādai sistēmai, 1992. gada beigās, kad tika atceltas fiskālās robežas starp dalībvalstīm, tika pieņemts PVN pārejas režīms. Patlaban spēkā esošajā Padomes Direktīvā 2006/112/EK (3) ir paredzēts, ka šie pārejas noteikumi jāaizstāj ar galīgu režīmu, balstoties uz principu par nodokļa uzlikšanu piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu izcelsmes dalībvalstī.
  Tomēr šie pārejas noteikumi ir spēkā jau vairākas desmitgades, un rezultātā ir izveidojusies sarežģīta pārejas PVN sistēma, kas ir jutīga pret Savienības iekšienē īstenotu pārrobežu krāpšanu PVN jomā. Šie pārejas noteikumi rada daudzas nepilnības, kuru rezultātā PVN sistēma nav pilnībā efektīva un nav arī saderīga ar patiesa vienotā tirgus prasībām. Pārejas PVN sistēmas ievainojamība kļuva acīmredzama tikai dažus gadus pēc tās ieviešanas. Kopš tā laika ir pieņemti vairāki tiesību akti (par uzlabotu administratīvo sadarbību, īsākiem termiņiem kopsavilkuma paziņojumiem un nozaru apgrieztās maksāšanas sistēmu) un veikti neleģislatīvi pasākumi. Tomēr nesenie pētījumi par PVN iztrūkumu liecina, ka neiekasētās PVN summas joprojām ir milzīgas. Šis ir pirmais tiesību akta priekšlikums kopš pašreizējo PVN noteikumu ieviešanas 1992. gadā, un tā mērķis ir novērst pārrobežu krāpšanas iespēju. Komisija 2015. gada 28. oktobra paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” norādīja uz pašreizējās PVN sistēmas sarežģītību kā vienu no galvenajiem šķēršļiem vienotā tirgus izveides pabeigšanai. Vienlaikus PVN iztrūkums, kas noteikts kā starpība starp faktiski iekasēto PVN ieņēmumu summu un teorētisko summu, ko paredzēts iekasēt, ir kļuvis lielāks, 2015. gadā sasniedzot EUR 151,5  miljardus 28 ES dalībvalstīs. Tas liecina, ka steidzami jāveic visaptveroša PVN sistēmas reforma, lai noteiktu galīgo PVN režīmu, sekmētu un vienkāršotu pārrobežu tirdzniecību Savienībā un padarītu sistēmu noturīgāku pret krāpniecību. |
| --- | --- |

(1)

Kad Padome 1967. gadā ar Padomes Direktīvām
  67/227/EEK

   (1) un 67/228/EEK (2) pieņēma kopējo pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmu, tika pausta apņemšanās izveidot galīgu PVN sistēmu nodokļa uzlikšanai tirdzniecībā starp dalībvalstīm, kas darbotos tādā pašā veidā, kā tā darbotos vienā dalībvalstī. Tā kā politiskie un tehniskie nosacījumi vēl nebija piemēroti šādai sistēmai, 1992. gada beigās, kad tika atceltas fiskālās robežas starp dalībvalstīm, tika pieņemts PVN pārejas režīms. Patlaban spēkā esošajā Padomes Direktīvā 2006/112/EK (3) ir paredzēts, ka šie pārejas noteikumi jāaizstāj ar galīgu režīmu, balstoties uz principu par nodokļa uzlikšanu piegādāto preču vai sniegto pakalpojumu izcelsmes dalībvalstī.
  Tomēr šie pārejas noteikumi ir spēkā jau vairākas desmitgades, un rezultātā ir izveidojusies sarežģīta pārejas PVN sistēma, kas ir jutīga pret Savienības iekšienē īstenotu pārrobežu krāpšanu PVN jomā. Šie pārejas noteikumi rada daudzas nepilnības, kuru rezultātā PVN sistēma nav pilnībā efektīva un nav arī saderīga ar patiesa vienotā tirgus prasībām. Pārejas PVN sistēmas ievainojamība kļuva acīmredzama tikai dažus gadus pēc tās ieviešanas. Kopš tā laika ir pieņemti vairāki tiesību akti (par uzlabotu administratīvo sadarbību, īsākiem termiņiem kopsavilkuma paziņojumiem un nozaru apgrieztās maksāšanas sistēmu) un veikti neleģislatīvi pasākumi. Tomēr nesenie pētījumi par PVN iztrūkumu liecina, ka neiekasētās PVN summas joprojām ir milzīgas. Šis ir pirmais tiesību akta priekšlikums kopš pašreizējo PVN noteikumu ieviešanas 1992. gadā, un tā mērķis ir novērst pārrobežu krāpšanas iespēju. Komisija 2015. gada 28. oktobra paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” norādīja uz pašreizējās PVN sistēmas sarežģītību kā vienu no galvenajiem šķēršļiem vienotā tirgus izveides pabeigšanai. Vienlaikus PVN iztrūkums, kas noteikts kā starpība starp faktiski iekasēto PVN ieņēmumu summu un teorētisko summu, ko paredzēts iekasēt, ir kļuvis lielāks, 2015. gadā sasniedzot EUR 151,5  miljardus 28 ES dalībvalstīs. Tas liecina, ka steidzami jāveic visaptveroša PVN sistēmas reforma, lai noteiktu galīgo PVN režīmu, sekmētu un vienkāršotu pārrobežu tirdzniecību Savienībā un padarītu sistēmu noturīgāku pret krāpniecību.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1 a) | Turklāt iepriekš Komisija vienmēr norādīja — un Eiropas Parlaments šo viedokli atbalstīja —, ka PVN sistēma, kuras pamatā ir nodokļa uzlikšana izcelsmes vietā, ir pareiza atbildes reakcija, lai Savienības PVN sistēmu padarītu noturīgāku pret krāpšanu, un ir vislielākā mērā piemērota iekšējā tirgus pareizai darbībai. Tomēr pašreizējā iniciatīva ir balstīta uz dalībvalstu izvēlēto pieeju, kas paredz nodokļa uzlikšanu galamērķī, lai atļautu dalībvalstīm zināmu elastību PVN likmju noteikšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1 a)

Turklāt iepriekš Komisija vienmēr norādīja — un Eiropas Parlaments šo viedokli atbalstīja —, ka PVN sistēma, kuras pamatā ir nodokļa uzlikšana izcelsmes vietā, ir pareiza atbildes reakcija, lai Savienības PVN sistēmu padarītu noturīgāku pret krāpšanu, un ir vislielākā mērā piemērota iekšējā tirgus pareizai darbībai. Tomēr pašreizējā iniciatīva ir balstīta uz dalībvalstu izvēlēto pieeju, kas paredz nodokļa uzlikšanu galamērķī, lai atļautu dalībvalstīm zināmu elastību PVN likmju noteikšanā.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Padome, ko atbalstīja Eiropas Parlaments (1) un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (2), apstiprināja, ka uz izcelsmi balstīta sistēma nav īstenojama un aicināja Komisiju veikt padziļinātu tehnisku darbu un izvērst plašu dialogu ar dalībvalstīm, lai sīki izpētītu dažādos iespējamos veidus, kā īstenot galamērķa principu (3). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Padome, ko atbalstīja Eiropas Parlaments (1) un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (2), apstiprināja, ka uz izcelsmi balstīta sistēma nav īstenojama un aicināja Komisiju veikt padziļinātu tehnisku darbu un izvērst plašu dialogu ar dalībvalstīm, lai sīki izpētītu dažādos iespējamos veidus, kā īstenot galamērķa principu (3).

| (2) | Padome, ko atbalstīja Eiropas Parlaments (1) un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (2), apstiprināja, ka uz izcelsmi balstīta sistēma nav īstenojama un aicināja Komisiju veikt padziļinātu tehnisku darbu un izvērst plašu dialogu ar dalībvalstīm, lai sīki izpētītu dažādos iespējamos veidus, kā īstenot galamērķa principu (3)

  , ar mērķi nodrošināt, ka preču piegādi no vienas dalībvalsts uz otru apliek ar nodokļiem tā, it kā tās būtu piegādātas un iegādātas vienā dalībvalstī
  .
  Vienotas Savienības PVN telpas izveidei ir izšķirīga nozīme, lai mazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, jo īpaši pārrobežu apstākļos strādājošiem MVU, samazinātu riskus, ka notiek pārrobežu krāpšana PVN jomā, un vienkāršotu ar PVN saistītās procedūras. Galīgā PVN sistēma stiprinās iekšējo tirgu un radīs labākus uzņēmējdarbības apstākļus pārrobežu tirdzniecībai. Tajā būtu jāņem vērā pārmaiņas, kas nepieciešamas tehnoloģiju attīstības un digitalizācijas dēļ. Šī direktīva nosaka tehniskos pasākumus tā dēvēto pamatprincipu īstenošanai, ko Komisija noteica 2018. gada 18. janvāra priekšlikumā

   (3a)

  . Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpieņem lēmumi par minētajiem pamatprincipiem, lai varētu ātri uzsākt šīs direktīvas īstenošanu. |
| --- | --- |

(2)

Padome, ko atbalstīja Eiropas Parlaments (1) un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (2), apstiprināja, ka uz izcelsmi balstīta sistēma nav īstenojama un aicināja Komisiju veikt padziļinātu tehnisku darbu un izvērst plašu dialogu ar dalībvalstīm, lai sīki izpētītu dažādos iespējamos veidus, kā īstenot galamērķa principu (3)

  , ar mērķi nodrošināt, ka preču piegādi no vienas dalībvalsts uz otru apliek ar nodokļiem tā, it kā tās būtu piegādātas un iegādātas vienā dalībvalstī
  .
  Vienotas Savienības PVN telpas izveidei ir izšķirīga nozīme, lai mazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, jo īpaši pārrobežu apstākļos strādājošiem MVU, samazinātu riskus, ka notiek pārrobežu krāpšana PVN jomā, un vienkāršotu ar PVN saistītās procedūras. Galīgā PVN sistēma stiprinās iekšējo tirgu un radīs labākus uzņēmējdarbības apstākļus pārrobežu tirdzniecībai. Tajā būtu jāņem vērā pārmaiņas, kas nepieciešamas tehnoloģiju attīstības un digitalizācijas dēļ. Šī direktīva nosaka tehniskos pasākumus tā dēvēto pamatprincipu īstenošanai, ko Komisija noteica 2018. gada 18. janvāra priekšlikumā

   (3a)

  . Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpieņem lēmumi par minētajiem pamatprincipiem, lai varētu ātri uzsākt šīs direktīvas īstenošanu.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Komisija PVN rīcības plānā (1) izklāsta grozījumus PVN sistēmā, kas būtu nepieciešami, lai izstrādātu šādu uz galamērķi balstītu sistēmu tirdzniecībai Savienības iekšienē, izmantojot nodokļa uzlikšanu pārrobežu piegādēm. Padome arī atkārtoti apstiprināja minētā rīcības plāna secinājumus un, inter alia, norādīja, ka saskaņā ar tās viedokli princips “nodokļa uzlikšana izcelsmes dalībvalstī”, kā paredzēts galīgajai PVN sistēmai, būtu jāaizstāj ar principu “nodokļa uzlikšana galamērķa dalībvalstī” (2). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Komisija PVN rīcības plānā (1) izklāsta grozījumus PVN sistēmā, kas būtu nepieciešami, lai izstrādātu šādu uz galamērķi balstītu sistēmu tirdzniecībai Savienības iekšienē, izmantojot nodokļa uzlikšanu pārrobežu piegādēm. Padome arī atkārtoti apstiprināja minētā rīcības plāna secinājumus un, inter alia, norādīja, ka saskaņā ar tās viedokli princips “nodokļa uzlikšana izcelsmes dalībvalstī”, kā paredzēts galīgajai PVN sistēmai, būtu jāaizstāj ar principu “nodokļa uzlikšana galamērķa dalībvalstī” (2).

| (3) | Komisija PVN rīcības plānā (1) izklāsta grozījumus PVN sistēmā, kas būtu nepieciešami, lai izstrādātu šādu uz galamērķi balstītu sistēmu tirdzniecībai Savienības iekšienē, izmantojot nodokļa uzlikšanu pārrobežu piegādēm. Padome arī atkārtoti apstiprināja minētā rīcības plāna secinājumus un, inter alia, norādīja, ka saskaņā ar tās viedokli princips “nodokļa uzlikšana izcelsmes dalībvalstī”, kā paredzēts galīgajai PVN sistēmai, būtu jāaizstāj ar principu “nodokļa uzlikšana galamērķa dalībvalstī” (2).
  Aplēses liecina, ka ar šo izmaiņu vajadzētu veicināt ar PVN saistītas pārrobežu krāpšanas samazināšanos par 50 miljardiem EUR gadā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija PVN rīcības plānā (1) izklāsta grozījumus PVN sistēmā, kas būtu nepieciešami, lai izstrādātu šādu uz galamērķi balstītu sistēmu tirdzniecībai Savienības iekšienē, izmantojot nodokļa uzlikšanu pārrobežu piegādēm. Padome arī atkārtoti apstiprināja minētā rīcības plāna secinājumus un, inter alia, norādīja, ka saskaņā ar tās viedokli princips “nodokļa uzlikšana izcelsmes dalībvalstī”, kā paredzēts galīgajai PVN sistēmai, būtu jāaizstāj ar principu “nodokļa uzlikšana galamērķa dalībvalstī” (2).
  Aplēses liecina, ka ar šo izmaiņu vajadzētu veicināt ar PVN saistītas pārrobežu krāpšanas samazināšanos par 50 miljardiem EUR gadā.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4 a) | Lai panāktu efektīvu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisijai būtu jāgarantē sistēmas pārredzamība, jo īpaši ar ikgadējas obligātas katrā dalībvalstī konstatēto krāpšanas gadījumu publicēšanas palīdzību. Pārredzamība ir svarīga arī tāpēc, lai saprastu krāpšanas mērogu, palielinātu plašas sabiedrības informētību un izdarītu spiedienu uz dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4 a)

Lai panāktu efektīvu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisijai būtu jāgarantē sistēmas pārredzamība, jo īpaši ar ikgadējas obligātas katrā dalībvalstī konstatēto krāpšanas gadījumu publicēšanas palīdzību. Pārredzamība ir svarīga arī tāpēc, lai saprastu krāpšanas mērogu, palielinātu plašas sabiedrības informētību un izdarītu spiedienu uz dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5 a) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas Parlamenta nostājām, kas pieņemtas 2018. gada 3. oktobra normatīvajā rezolūcijā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) un par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) un 2018. gada 3. jūlija normatīvajā rezolūcijā par grozītu priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5 a)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas Parlamenta nostājām, kas pieņemtas 2018. gada 3. oktobra normatīvajā rezolūcijā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) un par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) un 2018. gada 3. jūlija normatīvajā rezolūcijā par grozītu priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)).

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Vispārējam noteikumam par preču piegādēm, tostarp preču piegādēm Savienības iekšienē, un pakalpojumu sniegšanu vajadzētu būt tādam, ka piegādātājs ir atbildīgs par PVN nomaksu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Vispārējam noteikumam par preču piegādēm, tostarp preču piegādēm Savienības iekšienē, un pakalpojumu sniegšanu vajadzētu būt tādam, ka piegādātājs ir atbildīgs par PVN nomaksu.

| (13) | Vispārējam noteikumam par preču piegādēm, tostarp preču piegādēm Savienības iekšienē, un pakalpojumu sniegšanu vajadzētu būt tādam, ka piegādātājs ir atbildīgs par PVN nomaksu.
  Šie jaunie principi dalībvalstīm dos iespēju efektīvāk apkarot krāpšanu PVN jomā, jo īpaši “pazudušā tirgotāja” krāpniecisko darbību Kopienā, kuras apmērs saskaņā ar aplēsēm sasniedz vismaz 50 miljardus EUR gadā. |
| --- | --- |

(13)

Vispārējam noteikumam par preču piegādēm, tostarp preču piegādēm Savienības iekšienē, un pakalpojumu sniegšanu vajadzētu būt tādam, ka piegādātājs ir atbildīgs par PVN nomaksu.
  Šie jaunie principi dalībvalstīm dos iespēju efektīvāk apkarot krāpšanu PVN jomā, jo īpaši “pazudušā tirgotāja” krāpniecisko darbību Kopienā, kuras apmērs saskaņā ar aplēsēm sasniedz vismaz 50 miljardus EUR gadā.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14 a) | Būtu jāievieš stingri visās dalībvalstīs saskaņotā veidā piemērojami kritēriji, lai noteiktu, kuriem uzņēmumiem var piešķirt sertificēta nodokļu maksātāja statusu, kā arī jāpieņem kopēji noteikumi, kas paredz naudas sodu un sankcijas tiem, kuri tos neievēro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14 a)

Būtu jāievieš stingri visās dalībvalstīs saskaņotā veidā piemērojami kritēriji, lai noteiktu, kuriem uzņēmumiem var piešķirt sertificēta nodokļu maksātāja statusu, kā arī jāpieņem kopēji noteikumi, kas paredz naudas sodu un sankcijas tiem, kuri tos neievēro.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14 b) | Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par turpmāku vadlīniju iesniegšanu un būtu jāpārbauda, vai dalībvalstis šos saskaņotos kritērijus pareizi piemēro visā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14 b)

Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par turpmāku vadlīniju iesniegšanu un būtu jāpārbauda, vai dalībvalstis šos saskaņotos kritērijus pareizi piemēro visā Savienībā.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Būtu jāpārskata noteikumi par apgrieztās maksāšanas sistēmas pagaidu piemērošanu attiecībā uz kustamām precēm, lai nodrošinātu šo noteikumu saskaņotību ar jauno noteikumu ieviešanu attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu par preču piegādēm Savienības iekšienē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Būtu jāpārskata noteikumi par apgrieztās maksāšanas sistēmas pagaidu piemērošanu attiecībā uz kustamām precēm, lai nodrošinātu šo noteikumu saskaņotību ar jauno noteikumu ieviešanu attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu par preču piegādēm Savienības iekšienē.

| (15) | Būtu jāpārskata noteikumi par apgrieztās maksāšanas sistēmas pagaidu piemērošanu attiecībā uz kustamām precēm, lai nodrošinātu šo noteikumu saskaņotību ar jauno noteikumu ieviešanu attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu par preču piegādēm Savienības iekšienē.
  Līdz ar šīs direktīvas īstenošanu apgrieztās maksāšanas mehānisma pagaidu piemērošana varētu vairs nebūt nepieciešama. Tāpēc Komisijai būtu pienācīgā kārtā jāanalizē vajadzība atcelt priekšlikumu par apgrieztās maksāšanas sistēmas pagaidu piemērošanu. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāpārskata noteikumi par apgrieztās maksāšanas sistēmas pagaidu piemērošanu attiecībā uz kustamām precēm, lai nodrošinātu šo noteikumu saskaņotību ar jauno noteikumu ieviešanu attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu par preču piegādēm Savienības iekšienē.
  Līdz ar šīs direktīvas īstenošanu apgrieztās maksāšanas mehānisma pagaidu piemērošana varētu vairs nebūt nepieciešama. Tāpēc Komisijai būtu pienācīgā kārtā jāanalizē vajadzība atcelt priekšlikumu par apgrieztās maksāšanas sistēmas pagaidu piemērošanu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Lai nodrošinātu PVN ziņošanas pienākumu saskaņotību lieliem uzņēmumiem, būtu jāpārskata PVN deklarācijas iesniegšanas biežums saskaņā ar šo īpašo režīmu, pievienojot noteikumu, ka nodokļa maksātāji, kas izmanto režīmu, iesniedz mēneša PVN deklarācijas saskaņā ar režīmu, ja to gada Savienības apgrozījums pārsniedz EUR 2 500 000 . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Lai nodrošinātu PVN ziņošanas pienākumu saskaņotību lieliem uzņēmumiem, būtu jāpārskata PVN deklarācijas iesniegšanas biežums saskaņā ar šo īpašo režīmu, pievienojot noteikumu, ka nodokļa maksātāji, kas izmanto režīmu, iesniedz mēneša PVN deklarācijas saskaņā ar režīmu, ja to gada Savienības apgrozījums pārsniedz EUR 2 500 000 .

| (23) | Lai nodrošinātu PVN ziņošanas pienākumu saskaņotību lieliem uzņēmumiem, būtu jāpārskata PVN deklarācijas iesniegšanas biežums saskaņā ar šo īpašo režīmu, pievienojot noteikumu, ka nodokļa maksātāji, kas izmanto režīmu, iesniedz mēneša PVN deklarācijas saskaņā ar režīmu, ja to gada Savienības
  PVN
  apgrozījums pārsniedz EUR 2 500 000 . |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu PVN ziņošanas pienākumu saskaņotību lieliem uzņēmumiem, būtu jāpārskata PVN deklarācijas iesniegšanas biežums saskaņā ar šo īpašo režīmu, pievienojot noteikumu, ka nodokļa maksātāji, kas izmanto režīmu, iesniedz mēneša PVN deklarācijas saskaņā ar režīmu, ja to gada Savienības
  PVN
  apgrozījums pārsniedz EUR 2 500 000 .

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25 a) | Augsts oficiālo prasību neievērošanas līmenis rada ne tikai ekonomiskus zaudējumus tām ar nodokli apliekamām personām, kas šīs prasības ievēro, bet arī apdraud fiskālās sistēmas kohēziju un saskaņotību un rada vispārēju netaisnīguma sajūtu izkropļotas konkurences dēļ. Efektīva un saprotama sistēma ir svarīga, lai radītu publiskos ieņēmumus un panāktu gan iedzīvotāju, gan uzņēmumu līdzatbildību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25 a)

Augsts oficiālo prasību neievērošanas līmenis rada ne tikai ekonomiskus zaudējumus tām ar nodokli apliekamām personām, kas šīs prasības ievēro, bet arī apdraud fiskālās sistēmas kohēziju un saskaņotību un rada vispārēju netaisnīguma sajūtu izkropļotas konkurences dēļ. Efektīva un saprotama sistēma ir svarīga, lai radītu publiskos ieņēmumus un panāktu gan iedzīvotāju, gan uzņēmumu līdzatbildību.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26 a) | Statistikas dati liecina par to, ka krāpnieki izmanto sistēmas vājumu un seko līdzi ekonomikas attīstībai, kā arī dinamiskam pieprasījuma pēc atsevišķām piegādēm pieaugumam. Tādēļ būtu jāizveido pietiekami dinamiska sistēma, lai varētu apkarot kaitējošu praksi un samazinātu gan apzinātas neatbilstības (krāpšana), gan neapzinātas neatbilstības līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26 a)

Statistikas dati liecina par to, ka krāpnieki izmanto sistēmas vājumu un seko līdzi ekonomikas attīstībai, kā arī dinamiskam pieprasījuma pēc atsevišķām piegādēm pieaugumam. Tādēļ būtu jāizveido pietiekami dinamiska sistēma, lai varētu apkarot kaitējošu praksi un samazinātu gan apzinātas neatbilstības (krāpšana), gan neapzinātas neatbilstības līmeni.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

26.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26 b) | Īpašu uzmanību pievēršot to MVU vajadzībām, kuri Kopienas teritorijā iesaistās pārrobežu uzņēmējdarbībā, un lai vienotajā tirgū atvieglotu tirdzniecību un palielinātu juridisko noteiktību, Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāizveido uzņēmumiem paredzēts visaptverošs un publiski pieejams Savienības portāls par PVN. Šim daudzvalodu portālam būtu jānodrošina ātra, atjaunināta un precīza piekļuve attiecīgajai informācijai par PVN sistēmas piemērošanu dažādās dalībvalstīs un jo īpaši par pareizajām PVN likmēm, ko dažādām precēm un pakalpojumiem piemēro dažādās dalībvalstīs, kā arī par nosacījumiem nulles likmes piemērošanai. Šāds portāls varētu arī palīdzēt risināt pašreizējā PVN iztrūkuma problēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26 b)

Īpašu uzmanību pievēršot to MVU vajadzībām, kuri Kopienas teritorijā iesaistās pārrobežu uzņēmējdarbībā, un lai vienotajā tirgū atvieglotu tirdzniecību un palielinātu juridisko noteiktību, Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāizveido uzņēmumiem paredzēts visaptverošs un publiski pieejams Savienības portāls par PVN. Šim daudzvalodu portālam būtu jānodrošina ātra, atjaunināta un precīza piekļuve attiecīgajai informācijai par PVN sistēmas piemērošanu dažādās dalībvalstīs un jo īpaši par pareizajām PVN likmēm, ko dažādām precēm un pakalpojumiem piemēro dažādās dalībvalstīs, kā arī par nosacījumiem nulles likmes piemērošanai. Šāds portāls varētu arī palīdzēt risināt pašreizējā PVN iztrūkuma problēmu.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

26.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26 c | ) Vienotais kontaktpunkts ir pamatelements jaunajā uz galamērķi balstītajā sistēmā, bez kura būtiski palielinātos PVN sistēmas sarežģītība un administratīvais slogs. Lai nodrošinātu sadarbspēju, vieglu lietošanu un turpmāku aizsardzību pret krāpšanu, uzņēmumiem paredzētajiem vienotajiem kontaktpunktiem savā darbā būtu jāizmanto saskaņota pārrobežu IT sistēma, kas balstās uz kopējiem standartiem un ļauj automātiski izgūt un ievadīt datus, piemēram, izmantojot vienotas standarta veidlapas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26 c

) Vienotais kontaktpunkts ir pamatelements jaunajā uz galamērķi balstītajā sistēmā, bez kura būtiski palielinātos PVN sistēmas sarežģītība un administratīvais slogs. Lai nodrošinātu sadarbspēju, vieglu lietošanu un turpmāku aizsardzību pret krāpšanu, uzņēmumiem paredzētajiem vienotajiem kontaktpunktiem savā darbā būtu jāizmanto saskaņota pārrobežu IT sistēma, kas balstās uz kopējiem standartiem un ļauj automātiski izgūt un ievadīt datus, piemēram, izmantojot vienotas standarta veidlapas.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Kā jaunu jēdzienu ieviešot preču piegādi Savienības iekšienē, ir lietderīgi aizstāt terminu “Kopiena” ar terminu “Savienība”, lai nodrošinātu termina atjauninātu un saskaņotu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Kā jaunu jēdzienu ieviešot preču piegādi Savienības iekšienē, ir lietderīgi aizstāt terminu “Kopiena” ar terminu “Savienība”, lai nodrošinātu termina atjauninātu un saskaņotu izmantošanu.

| (28) | Kā jaunu jēdzienu ieviešot preču piegādi Savienības iekšienē, ir lietderīgi
  visā direktīvā
  aizstāt terminu “Kopiena” ar terminu “Savienība”, lai nodrošinātu termina atjauninātu un saskaņotu izmantošanu. |
| --- | --- |

(28)

Kā jaunu jēdzienu ieviešot preču piegādi Savienības iekšienē, ir lietderīgi
  visā direktīvā
  aizstāt terminu “Kopiena” ar terminu “Savienība”, lai nodrošinātu termina atjauninātu un saskaņotu izmantošanu.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30 a) | Tiesību akti par PVN sistēmas reformu, cīņu pret PVN krāpšanu un PVN iztrūkuma samazināšanu var gūt panākumus tikai tad, ja dalībvalstu nodokļu administrācijas ciešāk sadarbojas savstarpējas uzticēšanās garā un apmainās ar attiecīgo informāciju, lai varētu veikt savus uzdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30 a)

Tiesību akti par PVN sistēmas reformu, cīņu pret PVN krāpšanu un PVN iztrūkuma samazināšanu var gūt panākumus tikai tad, ja dalībvalstu nodokļu administrācijas ciešāk sadarbojas savstarpējas uzticēšanās garā un apmainās ar attiecīgo informāciju, lai varētu veikt savus uzdevumus.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

8. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4 a) | direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(4 a)

“8. pants

“8. pants

Ja Komisija uzskata, ka 6. un 7. pantā paredzētie noteikumi vairs nav pamatoti, jo īpaši godīgas konkurences vai pašu resursu ziņā, tā Padomei iesniedz attiecīgus priekšlikumus.

Ja Komisija uzskata, ka 6. un 7. pantā paredzētie noteikumi vairs nav pamatoti, jo īpaši godīgas konkurences vai pašu resursu ziņā, tā
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei iesniedz attiecīgus priekšlikumus.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja pieteikuma iesniedzējs ir nodokļa maksātājs, kam ir piešķirts atzītā uzņēmēja statuss muitas vajadzībām, 2. punktā izklāstītos kritērijus uzskata par izpildītiem. | Ja pieteikuma iesniedzējs ir nodokļa maksātājs, kam ir piešķirts atzītā uzņēmēja statuss muitas vajadzībām, 2. punktā izklāstītos kritērijus uzskata par izpildītiem
  šīs direktīvas vajadzībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja pieteikuma iesniedzējs ir nodokļa maksātājs, kam ir piešķirts atzītā uzņēmēja statuss muitas vajadzībām, 2. punktā izklāstītos kritērijus uzskata par izpildītiem.

Ja pieteikuma iesniedzējs ir nodokļa maksātājs, kam ir piešķirts atzītā uzņēmēja statuss muitas vajadzībām, 2. punktā izklāstītos kritērijus uzskata par izpildītiem
  šīs direktīvas vajadzībām
  .

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | saistībā ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību nav reģistrēts neviens smags noziedzīgs nodarījums, piemēram (bet ne tikai):










  i) | nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

aa)

saistībā ar pieteikuma iesniedzēja saimniecisko darbību nav reģistrēts neviens smags noziedzīgs nodarījums, piemēram (bet ne tikai):

i)

nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana,

| ii) | izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana nodokļu jomā, |
| --- | --- |

ii)

izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un krāpšana nodokļu jomā,

| iii) | Savienības līdzekļu un programmu ļaunprātīga izmantošana, |
| --- | --- |

iii)

Savienības līdzekļu un programmu ļaunprātīga izmantošana,

| iv) | krāpšana bankrota vai maksātnespējas jomā, |
| --- | --- |

iv)

krāpšana bankrota vai maksātnespējas jomā,

| v) | krāpšana apdrošināšanas jomā vai cita veida finanšu krāpšana, |
| --- | --- |

v)

krāpšana apdrošināšanas jomā vai cita veida finanšu krāpšana,

| vi) | kukuļdošana un/vai korupcija, |
| --- | --- |

vi)

kukuļdošana un/vai korupcija,

| vii) | kibernoziedzība, |
| --- | --- |

vii)

kibernoziedzība,

| viii) | dalība noziedzīgā organizācijā, |
| --- | --- |

viii)

dalība noziedzīgā organizācijā,

| ix) | pārkāpumi konkurences tiesību jomā, |
| --- | --- |

ix)

pārkāpumi konkurences tiesību jomā,

| x) | tieša vai netieša līdzdalība teroristiskās darbībās; |
| --- | --- |

x)

tieša vai netieša līdzdalība teroristiskās darbībās;

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pierādījumi par pieteikuma iesniedzēja maksātspēju, ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā saimnieciskās darbības veida specifiku, vai ja tiek iesniegtas garantijas, ko nodrošinājušas apdrošināšanas iestādes, citas finanšu iestādes vai citas ekonomiskā ziņā uzticamas trešās puses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

pierādījumi par pieteikuma iesniedzēja maksātspēju, ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā saimnieciskās darbības veida specifiku, vai ja tiek iesniegtas garantijas, ko nodrošinājušas apdrošināšanas iestādes, citas finanšu iestādes vai citas ekonomiskā ziņā uzticamas trešās puses.

| (c) | pierādījumi par pieteikuma iesniedzēja maksātspēju
  pēdējos trīs gados
  , ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā saimnieciskās darbības veida specifiku, vai ja tiek iesniegtas garantijas, ko nodrošinājušas apdrošināšanas iestādes, citas finanšu iestādes vai citas ekonomiskā ziņā uzticamas trešās puses.
  Pieteikuma iesniedzējam ir bankas konts finanšu iestādē, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(c)

pierādījumi par pieteikuma iesniedzēja maksātspēju
  pēdējos trīs gados
  , ko uzskata par pierādītu tad, ja pieteikuma iesniedzējam ir labs finansiālais stāvoklis, kas ir pietiekams, lai pildītu saistības, ņemot vērā attiecīgā saimnieciskās darbības veida specifiku, vai ja tiek iesniegtas garantijas, ko nodrošinājušas apdrošināšanas iestādes, citas finanšu iestādes vai citas ekonomiskā ziņā uzticamas trešās puses.
  Pieteikuma iesniedzējam ir bankas konts finanšu iestādē, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lai nodrošinātu saskaņotu interpretāciju sertificēta nodokļu maksātāja statusa piešķiršanā, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem turpmākus norādījumus dalībvalstīm attiecībā uz minēto kritēriju izvērtēšanu, kuri ir spēkā visā Savienībā. Pirmo īstenošanas aktu pieņem ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Lai nodrošinātu saskaņotu interpretāciju sertificēta nodokļu maksātāja statusa piešķiršanā, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem turpmākus norādījumus dalībvalstīm attiecībā uz minēto kritēriju izvērtēšanu, kuri ir spēkā visā Savienībā. Pirmo īstenošanas aktu pieņem ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Lai veicinātu pieteikumu iesniegšanu sertificēta nodokļa maksātāja statusa saņemšanai, Komisija ievieš maziem un vidējiem uzņēmumiem īpaši pielāgotu procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Lai veicinātu pieteikumu iesniegšanu sertificēta nodokļa maksātāja statusa saņemšanai, Komisija ievieš maziem un vidējiem uzņēmumiem īpaši pielāgotu procedūru.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nodokļa maksātājs, kas piesakās sertificēta nodokļa maksātāja statusa iegūšanai, iesniedz visu informāciju, ko pieprasījušas nodokļu iestādes, lai tās varētu pieņemt lēmumu. | Nodokļa maksātājs, kas piesakās sertificēta nodokļa maksātāja statusa iegūšanai, iesniedz visu
  attiecīgo
  informāciju, ko pieprasījušas nodokļu iestādes, lai tās varētu pieņemt lēmumu.
  Visās dalībvalstīs nodokļu iestādes pieteikumu nekavējoties apstrādā un ievēro saskaņotus kritērijus attiecībā uz informācijas sniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nodokļa maksātājs, kas piesakās sertificēta nodokļa maksātāja statusa iegūšanai, iesniedz visu informāciju, ko pieprasījušas nodokļu iestādes, lai tās varētu pieņemt lēmumu.

Nodokļa maksātājs, kas piesakās sertificēta nodokļa maksātāja statusa iegūšanai, iesniedz visu
  attiecīgo
  informāciju, ko pieprasījušas nodokļu iestādes, lai tās varētu pieņemt lēmumu.
  Visās dalībvalstīs nodokļu iestādes pieteikumu nekavējoties apstrādā un ievēro saskaņotus kritērijus attiecībā uz informācijas sniegšanu.

attiecīgo

Visās dalībvalstīs nodokļu iestādes pieteikumu nekavējoties apstrādā un ievēro saskaņotus kritērijus attiecībā uz informācijas sniegšanu.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ja sertificēta nodokļu maksātāja statuss ir piešķirts, minēto informāciju dara pieejamu, izmantojot PVN informācijas apmaiņas sistēmu. Minētā statusa izmaiņas nekavējoties atjaunina sistēmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Ja sertificēta nodokļu maksātāja statuss ir piešķirts, minēto informāciju dara pieejamu, izmantojot PVN informācijas apmaiņas sistēmu. Minētā statusa izmaiņas nekavējoties atjaunina sistēmā.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja pieteikums ir noraidīts, nodokļu iestādes paziņo pieteikuma iesniedzējam atteikuma iemeslus kopā ar lēmumu. Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējam tiek piešķirtas tiesības pārsūdzēt jebkuru lēmumu par pieteikuma noraidīšanu. | 5.   Ja pieteikums ir noraidīts, nodokļu iestādes
  nekavējoties
  paziņo pieteikuma iesniedzējam atteikuma iemeslus kopā ar lēmumu
  , kurā skaidri norādīti atteikuma iemesli
  . Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējam tiek piešķirtas tiesības
  saprātīgā termiņā
  pārsūdzēt jebkuru lēmumu par pieteikuma noraidīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja pieteikums ir noraidīts, nodokļu iestādes paziņo pieteikuma iesniedzējam atteikuma iemeslus kopā ar lēmumu. Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējam tiek piešķirtas tiesības pārsūdzēt jebkuru lēmumu par pieteikuma noraidīšanu.

5.   Ja pieteikums ir noraidīts, nodokļu iestādes
  nekavējoties
  paziņo pieteikuma iesniedzējam atteikuma iemeslus kopā ar lēmumu
  , kurā skaidri norādīti atteikuma iemesli
  . Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējam tiek piešķirtas tiesības
  saprātīgā termiņā
  pārsūdzēt jebkuru lēmumu par pieteikuma noraidīšanu.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Ja pieteikums ir noraidīts, par attiecīgo lēmumu un atteikuma iemesliem paziņo citu dalībvalstu nodokļu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Ja pieteikums ir noraidīts, par attiecīgo lēmumu un atteikuma iemesliem paziņo citu dalībvalstu nodokļu iestādēm.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Nodokļa maksātājs, kuram piešķirts sertificēta nodokļa maksātāja statuss,
  nekavējoties
  informē nodokļu iestādes par jebkādiem apstākļiem, kas radušies pēc lēmuma pieņemšanas un kas var skart vai ietekmēt šā statusa turpmāko derīgumu. Nodokļu iestādes atceļ nodokļa maksātāja statusu, ja 2. punktā noteiktie kritēriji vairs netiek izpildīti. | 6.   Nodokļa maksātājs, kuram piešķirts sertificēta nodokļa maksātāja statuss,
  viena mēneša laikā
  informē nodokļu iestādes par jebkādiem apstākļiem, kas radušies pēc lēmuma pieņemšanas un kas var skart vai ietekmēt šā statusa turpmāko derīgumu. Nodokļu iestādes atceļ nodokļa maksātāja statusu, ja 2. punktā noteiktie kritēriji vairs netiek izpildīti.
  Dalībvalstu nodokļu iestādes, kuras ir piešķīrušas sertificēta nodokļa maksātāja statusu, attiecīgo lēmumu pārskata vismaz reizi divos gados, lai nodrošinātu, ka joprojām tiek ievēroti attiecīgie nosacījumi. Ja nodokļu maksātājs nav informējis nodokļu iestādes par jebkādiem apstākļiem, kas, iespējams, ietekmē sertificēta nodokļu maksātāja statusu, kā noteikts īstenošanas aktā, vai ir mērķtiecīgi slēpis to, tam piemēro samērīgas, efektīvas un atturošas sankcijas, tostarp sertificēta nodokļu maksātāja statusa zaudēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Nodokļa maksātājs, kuram piešķirts sertificēta nodokļa maksātāja statuss,
  nekavējoties
  informē nodokļu iestādes par jebkādiem apstākļiem, kas radušies pēc lēmuma pieņemšanas un kas var skart vai ietekmēt šā statusa turpmāko derīgumu. Nodokļu iestādes atceļ nodokļa maksātāja statusu, ja 2. punktā noteiktie kritēriji vairs netiek izpildīti.

6.   Nodokļa maksātājs, kuram piešķirts sertificēta nodokļa maksātāja statuss,
  viena mēneša laikā
  informē nodokļu iestādes par jebkādiem apstākļiem, kas radušies pēc lēmuma pieņemšanas un kas var skart vai ietekmēt šā statusa turpmāko derīgumu. Nodokļu iestādes atceļ nodokļa maksātāja statusu, ja 2. punktā noteiktie kritēriji vairs netiek izpildīti.
  Dalībvalstu nodokļu iestādes, kuras ir piešķīrušas sertificēta nodokļa maksātāja statusu, attiecīgo lēmumu pārskata vismaz reizi divos gados, lai nodrošinātu, ka joprojām tiek ievēroti attiecīgie nosacījumi. Ja nodokļu maksātājs nav informējis nodokļu iestādes par jebkādiem apstākļiem, kas, iespējams, ietekmē sertificēta nodokļu maksātāja statusu, kā noteikts īstenošanas aktā, vai ir mērķtiecīgi slēpis to, tam piemēro samērīgas, efektīvas un atturošas sankcijas, tostarp sertificēta nodokļu maksātāja statusa zaudēšanu.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Nodokļu maksātājs, kuram atteikts sertificēta nodokļu maksātāja statuss vai kurš pēc savas iniciatīvas ir informējis nodokļu iestādi par to, ka tas vairs neatbilst 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, var atkārtoti pieteikties sertificēta nodokļu maksātāja statusa saņemšanai ne ātrāk kā sešus mēnešus no šā statusa piešķiršanas atteikšanas vai tā atcelšanas dienas un ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi attiecīgie kritēriji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Nodokļu maksātājs, kuram atteikts sertificēta nodokļu maksātāja statuss vai kurš pēc savas iniciatīvas ir informējis nodokļu iestādi par to, ka tas vairs neatbilst 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, var atkārtoti pieteikties sertificēta nodokļu maksātāja statusa saņemšanai ne ātrāk kā sešus mēnešus no šā statusa piešķiršanas atteikšanas vai tā atcelšanas dienas un ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi attiecīgie kritēriji.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Nolūkā nodrošināt vienotus standartus tam, lai uzraudzītu pastāvīgu atbilstību sertificēta nodokļa maksātāja statusam, un šā statusa atcelšanai dalībvalstīs, Komisija pieņem attiecīgas pamatnostādnes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Nolūkā nodrošināt vienotus standartus tam, lai uzraudzītu pastāvīgu atbilstību sertificēta nodokļa maksātāja statusam, un šā statusa atcelšanai dalībvalstīs, Komisija pieņem attiecīgas pamatnostādnes.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 6.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.c
     
  Ja pieteikuma iesniedzējam pēdējos trīs gados saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu ir atteikta atzīta uzņēmēja statusa piešķiršana, tam nepiešķir sertificēta nodokļu maksātāja statusu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.c
     
  Ja pieteikuma iesniedzējam pēdējos trīs gados saskaņā ar Savienības Muitas kodeksu ir atteikta atzīta uzņēmēja statusa piešķiršana, tam nepiešķir sertificēta nodokļu maksātāja statusu.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva 2006/112/EK

13.a pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Vienā dalībvalstī piešķirtu sertificētā nodokļa maksātāja statusu atzīst nodokļu iestādes visās dalībvalstīs. | 7.   Vienā dalībvalstī piešķirtu sertificētā nodokļa maksātāja statusu atzīst nodokļu iestādes visās dalībvalstīs.
  Iekšējiem strīdiem par PVN starp attiecīgo nodokļu maksātāju un valsts nodokļu iestādi arī turpmāk piemēro valstu mehānismus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Vienā dalībvalstī piešķirtu sertificētā nodokļa maksātāja statusu atzīst nodokļu iestādes visās dalībvalstīs.

7.   Vienā dalībvalstī piešķirtu sertificētā nodokļa maksātāja statusu atzīst nodokļu iestādes visās dalībvalstīs.
  Iekšējiem strīdiem par PVN starp attiecīgo nodokļu maksātāju un valsts nodokļu iestādi arī turpmāk piemēro valstu mehānismus.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 56.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 56.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

145. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (56 a) | direktīvas 145. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(56 a)

(56 a)

direktīvas 145. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija, ja nepieciešams, pēc iespējas īsākā termiņā Padomei sniedz priekšlikumus, kuros precizē 143. un 144. pantā paredzēto atbrīvojumu darbības jomu un paredz sīki izstrādātus noteikumus to īstenošanai.”

“1.   Komisija, ja nepieciešams, pēc iespējas īsākā termiņā
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei sniedz priekšlikumus, kuros precizē 143. un 144. pantā paredzēto atbrīvojumu darbības jomu un paredz sīki izstrādātus noteikumus to īstenošanai.”

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 59.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 59.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

150. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59 a) | direktīvas 150. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(59 a)

(59 a)

direktīvas 150. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Komisija, ja nepieciešams, pēc iespējas īsākā termiņā Padomei sniedz priekšlikumus, kuros precizē 148. pantā paredzēto atbrīvojumu darbības jomu un paredz sīki izstrādātus noteikumus to īstenošanai.”

“1.   Komisija, ja nepieciešams, pēc iespējas īsākā termiņā
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei sniedz priekšlikumus, kuros precizē 148. pantā paredzēto atbrīvojumu darbības jomu un paredz sīki izstrādātus noteikumus to īstenošanai.”

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 68.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 68.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

166. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (68 a) | direktīvas 166. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(68 a)

(68 a)

direktīvas 166. pantu aizstāj ar šādu:

166. pants

166. pants

“Komisija, ja nepieciešams, pēc iespējas īsākā termiņā sniedz Padomei priekšlikumus par kopēju kārtību, kā PVN piemērot 1. un 2. iedaļā minētajiem darījumiem.”

“Komisija, ja nepieciešams, pēc iespējas īsākā termiņā sniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei priekšlikumus par kopēju kārtību, kā PVN piemērot 1. un 2. iedaļā minētajiem darījumiem.”

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 123.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 123.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

293. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (123 a) | direktīvas 293. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(123 a)

(123 a)

direktīvas 293. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Ik pēc četriem gadiem, sākot ar šīs direktīvas pieņemšanas dienu, Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no dalībvalstīm, iesniedz Padomei ziņojumu par šīs nodaļas piemērošanu, un, ja nepieciešams, un ņemot vērā vajadzību savlaicīgi nodrošināt dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu, tā arī iesniedz priekšlikumus par šādām tēmām:”

“Ik pēc četriem gadiem, sākot ar šīs direktīvas pieņemšanas dienu, Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no dalībvalstīm, iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei ziņojumu par šīs nodaļas piemērošanu, un, ja nepieciešams, un ņemot vērā vajadzību savlaicīgi nodrošināt dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu, tā arī iesniedz priekšlikumus par šādām tēmām:”

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 166.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 166.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

395. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (166 a) | direktīvas 395. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(166 a)

(166 a)

direktīvas 395. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Trīs mēnešos pēc 2. punkta otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas Komisija iesniedz Padomei atbilstīgu priekšlikumu vai paziņojumu, kurā ir izklāstīti tās iebildumi, ja tā neatbalsta pieprasīto atkāpi.”

“3.   Trīs mēnešos pēc 2. punkta otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas Komisija iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei atbilstīgu priekšlikumu vai paziņojumu, kurā ir izklāstīti tās iebildumi, ja tā neatbalsta pieprasīto atkāpi.”

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 166.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 166.b punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

396. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (166 b) | direktīvas 396. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(166 b)

(166 b)

direktīvas 396. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Trīs mēnešos pēc 2. punkta otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas Komisija iesniedz Padomei atbilstīgu priekšlikumu vai paziņojumu, kurā ir izklāstīti tās iebildumi, ja tā neatbalsta pieprasīto atkāpi.”

“3.   Trīs mēnešos pēc 2. punkta otrajā daļā minētās informācijas nosūtīšanas Komisija iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei atbilstīgu priekšlikumu vai paziņojumu, kurā ir izklāstīti tās iebildumi, ja tā neatbalsta pieprasīto atkāpi.”

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 169.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 169.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

404.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (169 a) | pēc 404. panta iekļauj šādu jaunu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(169 a)

(169 a)

pēc 404. panta iekļauj šādu jaunu pantu:

“404.a pants

Četru gadu laikā pēc Padomes Direktīvas (ES) .../...

   (*1)
   (+)

  pieņemšanas Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no dalībvalstīm, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas jauno noteikumu īstenošanu un piemērošanu un attiecīgā gadījumā [un ņemot vērā nepieciešamību ilgtermiņā nodrošināt dalībvalstu noteikumu konverģenci,] tajā iekļauj priekšlikumus.”

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 169.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 169.b punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

404.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (169 b) | aiz 404.a panta iekļauj šādu jaunu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(169 b)

(169 b)

aiz 404.a panta iekļauj šādu jaunu pantu:

“404.b pants

Divu gadu laikā pēc Padomes Direktīvas (ES) .../...

   (*2)
   (+)

  pieņemšanas, ņemot vērā to, cik svarīga galīgā PVN režīma sekmīgas ieviešanas un darbības nodrošināšanai ir savstarpēja uzticēšanās, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, cik efektīva ir attiecīgās informācijas apmaiņa starp dalībvalstu nodokļu administrācijām.”;

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 173.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 173.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

411.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (173 a) | iekļauj šādu jaunu 411.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(173 a)

(173 a)

iekļauj šādu jaunu 411.a pantu:

“411.a pants

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm līdz 2020. gada 1. jūnijam izveido visaptverošu, daudzvalodu un publiski pieejamu Savienības PVN tīmekļa informācijas portālu, kurā uzņēmumi un patērētāji var ātri un efektīvi iegūt precīzu informāciju par PVN likmēm — tostarp par to, kurām precēm vai pakalpojumiem piemēro samazinātas likmes vai atbrīvojumus, — un par galīgās PVN sistēmas īstenošanu dažādās dalībvalstīs.

Papildus minētajam portālam izveido automātiskas paziņošanas mehānismu. Šis mehānisms nodrošina automātisku paziņojumu nosūtīšanu nodokļu maksātājiem par izmaiņām un atjauninājumiem dalībvalstu PVN likmēs. Šādu automātisku paziņošanu aktivizē, pirms attiecīgās izmaiņas kļūst piemērojamas, un ne vēlāk kā piecas dienas pēc attiecīgā lēmuma pieņemšanas.”;

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1.a pants (jauns)

1.a pants (jauns)

Regula (ES) Nr. 904/2010

34. pants un 49.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a pants |
| | Grozījums Regulā (ES) Nr. 904/2010 |
| | Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza šādi: |
| | (1) | Regulas 34. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a pants

1.a pants

Grozījums Regulā (ES) Nr. 904/2010

Grozījums Regulā (ES) Nr. 904/2010

Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza šādi:

Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza šādi:

(1)

(1)

Regulas 34. pantu aizstāj ar šādu:

34. pants

| | “34. pants |
| --- | --- |

“34. pants

1.   
  Dalībvalstis piedalās
  Eurofisc
  darbības jomās pēc savas izvēles un var arī pieņemt lēmumu izbeigt savu dalību tajās
  .

| | 1
  .
     
  Komisija sniedz
  Eurofisc
  nepieciešamo tehnisko un loģistisko atbalstu. Komisijai ir piekļuve 1. pantā minētajai informācijai, ar kuru var veikt apmaiņu, izmantojot Eurofisc, 55. panta 2. punktā minētajos gadījumos. |
| --- | --- |

1
  .
     
  Komisija sniedz
  Eurofisc
  nepieciešamo tehnisko un loģistisko atbalstu. Komisijai ir piekļuve 1. pantā minētajai informācijai, ar kuru var veikt apmaiņu, izmantojot Eurofisc, 55. panta 2. punktā minētajos gadījumos.

2.   Dalībvalstis
  , kas izvēlējušās piedalīties kādā
  Eurofisc darbības
  jomā,
  aktīvi piedalās daudzpusējā
  mērķtiecīgas
  informācijas apmaiņā
  starp visām iesaistītajām dalībvalstīm
  .

| | 2.   Dalībvalstis
  piedalās
  Eurofisc darbības
  jomās un
  aktīvi piedalās daudzpusējā informācijas apmaiņā. |
| --- | --- |

2.   Dalībvalstis
  piedalās
  Eurofisc darbības
  jomās un
  aktīvi piedalās daudzpusējā informācijas apmaiņā.

3.   
  Savstarpēji apmainītā informācija ir konfidenciāla, kā paredzēts 55. pantā
  .

| | 3.   
  Eurofisc darbības jomas koordinatori pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma attiecīgo informāciju par smagākajiem pārrobežu pārkāpumiem PVN jomā var nosūtīt Eiropolam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (“OLAF”)
  . |
| --- | --- |

3.   
  Eurofisc darbības jomas koordinatori pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma attiecīgo informāciju par smagākajiem pārrobežu pārkāpumiem PVN jomā var nosūtīt Eiropolam un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (“OLAF”)
  .

| | 3.a
     
  Eurofisc darbības jomas koordinatori var pieprasīt Eiropolam un OLAF attiecīgu informāciju. Eurofisc darbības jomas koordinatori no Eiropola un OLAF saņemto informāciju dara pieejamu pārējiem Eurofisc koordinācijas ierēdņiem, kas piedalās; šīs informācijas apmaiņai izmanto elektroniskus līdzekļus.”. |
| --- | --- |

3.a
     
  Eurofisc darbības jomas koordinatori var pieprasīt Eiropolam un OLAF attiecīgu informāciju. Eurofisc darbības jomas koordinatori no Eiropola un OLAF saņemto informāciju dara pieejamu pārējiem Eurofisc koordinācijas ierēdņiem, kas piedalās; šīs informācijas apmaiņai izmanto elektroniskus līdzekļus.”.

| (2) | Pievieno šādu jaunu 49.a pantu: |
| --- | --- |

(2)

(2)

Pievieno šādu jaunu 49.a pantu:

| | “49.a pants




  Dalībvalstis un Komisija izveido kopēju sistēmu, lai vāktu statistikas datus par krāpšanu PVN jomā Kopienā un par neapzinātu oficiālo prasību neievērošanu, un katru gadu publicē valsts līmeņa aplēses par šādas krāpšanas radītiem PVN ieņēmumu zaudējumiem, kā arī aplēses par Savienību kopumā. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem praktisko kārtību attiecībā uz šādu statistikas sistēmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”. |
| --- | --- |

“49.a pants

Dalībvalstis un Komisija izveido kopēju sistēmu, lai vāktu statistikas datus par krāpšanu PVN jomā Kopienā un par neapzinātu oficiālo prasību neievērošanu, un katru gadu publicē valsts līmeņa aplēses par šādas krāpšanas radītiem PVN ieņēmumu zaudējumiem, kā arī aplēses par Savienību kopumā. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem praktisko kārtību attiecībā uz šādu statistikas sistēmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”.

---

(1)  Padomes Pirmā direktīva 67/227/EEK (1967. gada 11. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu par apgrozījuma nodokļiem saskaņošanu (OV 71, 14.4.1967., 1301. lpp.)

1

(2)  Padomes Otrā Direktīva 67/228/EEK (1967. gada 11. aprīlis) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopējās pievienotās vērtības nodokļu sistēmas struktūra un piemērošanas kārtība (OV 71, 14.4.1967., 1303. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

3

(1)  Padomes Pirmā direktīva 67/227/EEK (1967. gada 11. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu par apgrozījuma nodokļiem saskaņošanu (OV 71, 14.4.1967., 1301. lpp.)

1

(2)  Padomes Otrā Direktīva 67/228/EEK (1967. gada 11. aprīlis) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopējās pievienotās vērtības nodokļu sistēmas struktūra un piemērošanas kārtība (OV 71, 14.4.1967., 1303. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

3

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. oktobra rezolūcija par PVN nākotni (P7_TA(2011)0436) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0436+0+DOC+XML+V0//LV

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 14. jūlija atzinums par tematu “Zaļā grāmata par PVN nākotni. Virzība uz vienkāršāku, stabilāku un efektīvāku PVN sistēmu http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:52011AE1168

2

(3)  Padomes secinājumi par PVN nākotni — Ekonomikas un finanšu lietu padomes 3167. sanāksme Briselē, 2012. gada 15. maijā (sk. it īpaši B.4 punktu) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf

3

(1)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. oktobra rezolūcija par PVN nākotni (P7_TA(2011)0436) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=LV&reference=P7-TA-2011-0436

1

(2)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 14. jūlija atzinums par tematu “Zaļā grāmata par PVN nākotni. Virzība uz vienkāršāku, stabilāku un efektīvāku PVN sistēmu http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex:52011AE1168

2

(3)  Padomes secinājumi par PVN nākotni — Ekonomikas un finanšu lietu padomes 3167. sanāksme Briselē, 2012. gada 15. maijā (sk. it īpaši B.4 punktu) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/130257.pdf

3

(3a)  
  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm, COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

3a

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm, COM(2018)0020, 2018/0005(CNS).

(1)  Rīcības plāns PVN jomā — Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu (COM(2016)0148, 7.4.2016.).

1

(2)  Sk.: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

2

(1)  Rīcības plāns PVN jomā — Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu (COM(2016)0148, 7.4.2016.).

1

(2)  Sk.: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/

2

---

Trešdiena, 2019. gada 13. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/316 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/316

---

P8_TA(2019)0084

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (kodificēta redakcija) (COM(2018)0499 – C8-0313/2018 – 2018/0263(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2020/C 449/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0499), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0499),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0313/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu – Paātrināta darba metode tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu – Paātrināta darba metode tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0037/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0037/2019),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0263

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (kodificēta versija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/473.)

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/317 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/317

---

P8_TA(2019)0085

Datorizētas sistēmas ieviešana akcīzes preču pārvietošanai un uzraudzībai ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra lēmums, ar ko jautājumu nodod atbildīgajai komitejai iestāžu sarunu veikšanai, pamatojoties uz negrozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču pārvietošanai un uzraudzībai (pārstrādāta redakcija) (COM(2018)0341 – C8-0215/2018 – 2018/0187(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2020/C 449/40)

---

(1)  Lēmums pieņemts saskaņā ar Reglamenta 59. panta 4. punktu (A8-0010/2019).

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/318 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/318

---

P8_TA(2019)0086

Tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām (COM(2018)0096 – C8-0109/2018 – 2018/0044(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2018)0096), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2018)0096),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0109/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0109/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 18. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 18. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2)

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0261/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0261/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 303, 29.8.2018., 2. lpp.

(2)  OV C 367, 10.10.2018., 50. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0044

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Savienība sev ir noteikusi mērķi uzturēt un pilnveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Savienībai ir jāpieņem pasākumi, kas attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi, tādā apmērā, cik tas nepieciešams iekšējā tirgus pienācīgai darbībai. |
| --- | --- |

(1)

Savienība sev ir noteikusi mērķi uzturēt un pilnveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Savienībai ir jāpieņem pasākumi, kas attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi, tādā apmērā, cik tas nepieciešams iekšējā tirgus pienācīgai darbībai.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 81. pantu šajos pasākumos jāietver pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt saderību starp dalībvalstīs piemērojamajiem noteikumiem attiecībā uz tiesību kolīziju normām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 81. pantu šajos pasākumos jāietver pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt saderību starp dalībvalstīs piemērojamajiem noteikumiem attiecībā uz tiesību kolīziju normām.

| (3) | Iekšējā tirgus pareizai darbībai nolūkā veicināt tiesvedības iznākuma paredzamību,
  juridisko
  noteiktību attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem un spriedumu brīvu apriti
  un atzīšanu
  ir nepieciešams, lai dalībvalstu tiesību kolīziju normas norādītu uz vienas un tās pašas valsts tiesību aktiem kā uz piemērojamiem tiesību aktiem neatkarīgi no tā, kuras dalībvalsts tiesā
  ir
  iesniegta prasība. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Iekšējā tirgus pareizai darbībai nolūkā veicināt tiesvedības iznākuma paredzamību,
  juridisko
  noteiktību attiecībā uz piemērojamiem tiesību aktiem un spriedumu brīvu apriti
  un atzīšanu
  ir nepieciešams, lai dalībvalstu tiesību kolīziju normas norādītu uz vienas un tās pašas valsts tiesību aktiem kā uz piemērojamiem tiesību aktiem neatkarīgi no tā, kuras dalībvalsts tiesā
  ir
  iesniegta prasība. [Gr. 1]

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 593/2008 (4) nerisina jautājumus par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Taču saskaņā ar minētās regulas 27. panta 2. punktu Komisijai ir pienākums iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par tiesiskajām sekām, ko cesija vai subrogācija rada trešām personām, un par cedēta vai subrogēta prasījuma prioritāti attiecībā pret citu personu tiesībām, kas pēc vajadzības būtu jāpapildina ar priekšlikumu grozīt minēto regulu un ar ieviešamo normu ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 593/2008 (4) nerisina jautājumus par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Taču saskaņā ar minētās regulas 27. panta 2. punktu Komisijai ir pienākums iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par tiesiskajām sekām, ko cesija vai subrogācija rada trešām personām, un par cedēta vai subrogēta prasījuma prioritāti attiecībā pret citu personu tiesībām, kas pēc vajadzības būtu jāpapildina ar priekšlikumu grozīt minēto regulu un ar ieviešamo normu ietekmes novērtējumu.

| (5) | 2015. gada 18. februārī Komisija pieņēma Zaļo grāmatu par Kapitāla tirgu savienības veidošanu, kurā norādīts, ka lielāka juridiskā noteiktība pārrobežu prasījumu cesijas gadījumos un šādu cesiju prioritātes kārtība, jo īpaši maksātnespējas lietās, ir svarīgs aspekts, veidojot visas Eiropas mēroga tirgu vērtspapīrošanai un finanšu nodrošinājumu organizācijai, kā arī citām darbībām, piemēram, faktoringam. |
| --- | --- |

(5)

2015. gada 18. februārī Komisija pieņēma Zaļo grāmatu par Kapitāla tirgu savienības veidošanu, kurā norādīts, ka lielāka juridiskā noteiktība pārrobežu prasījumu cesijas gadījumos un šādu cesiju prioritātes kārtība, jo īpaši maksātnespējas lietās, ir svarīgs aspekts, veidojot visas Eiropas mēroga tirgu vērtspapīrošanai un finanšu nodrošinājumu organizācijai, kā arī citām darbībām, piemēram, faktoringam.

| (6) | Komisija 2015. gada 30. septembrī pieņēma Paziņojumu ar rīcības plānu kapitāla tirgu savienības (KTS) izveidei. Šajā Kapitāla tirgu savienības rīcības plānā tika atzīmēts, ka atšķirības tajā, kā dažādās valstīs risina jautājumus par parādu prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, sarežģī šo instrumentu kā pārrobežu nodrošinājuma pielietojumu, secinot, ka šī juridiskā nenoteiktība kavē tādus ekonomiski nozīmīgus finanšu darījumus kā vērtspapīrošana. Kapitāla tirgu savienības rīcības plānā tika paziņots, ka Komisija ierosinās vienotus noteikumus, lai ar juridisku noteiktību noskaidrotu, kuras valsts tiesību akti būtu jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2015. gada 30. septembrī pieņēma Paziņojumu ar rīcības plānu kapitāla tirgu savienības (KTS) izveidei. Šajā Kapitāla tirgu savienības rīcības plānā tika atzīmēts, ka atšķirības tajā, kā dažādās valstīs risina jautājumus par parādu prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, sarežģī šo instrumentu kā pārrobežu nodrošinājuma pielietojumu, secinot, ka šī juridiskā nenoteiktība kavē tādus ekonomiski nozīmīgus finanšu darījumus kā vērtspapīrošana. Kapitāla tirgu savienības rīcības plānā tika paziņots, ka Komisija ierosinās vienotus noteikumus, lai ar juridisku noteiktību noskaidrotu, kuras valsts tiesību akti būtu jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām.

| (7) | 2016. gada 29. jūnijā Komisija pieņēma Ziņojumu par to, cik atbilstīgs ir 3. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/47/EK (5) par finanšu nodrošinājumu, koncentrējoties uz jautājumu, vai šī direktīva darbojas efektīvi un lietderīgi attiecībā uz formālām darbībām, kas nepieciešamas, lai kā nodrošinājumu sniegtu kredīta prasījumus. Ziņojumā secināts, ka ierosinājums par vienotiem noteikumiem par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ļautu ar juridisku noteiktību noskaidrot, kuru valstu tiesību aktus būtu jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, kas veicinātu lielāku juridisko noteikumu pārrobežu kredītu prasījumu kā nodrošinājuma mobilizācijas gadījumos. |
| --- | --- |

(7)

2016. gada 29. jūnijā Komisija pieņēma Ziņojumu par to, cik atbilstīgs ir 3. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/47/EK (5) par finanšu nodrošinājumu, koncentrējoties uz jautājumu, vai šī direktīva darbojas efektīvi un lietderīgi attiecībā uz formālām darbībām, kas nepieciešamas, lai kā nodrošinājumu sniegtu kredīta prasījumus. Ziņojumā secināts, ka ierosinājums par vienotiem noteikumiem par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ļautu ar juridisku noteiktību noskaidrot, kuru valstu tiesību aktus būtu jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, kas veicinātu lielāku juridisko noteikumu pārrobežu kredītu prasījumu kā nodrošinājuma mobilizācijas gadījumos.

| (8) | 2016. gada 29. septembrī Komisija pieņēma ziņojumu par tiesiskajām sekām, ko cesija vai subrogācija rada trešajām personām, un par cedēta vai subrogēta prasījuma prioritāti attiecībā pret citu personu tiesībām. Ziņojumā tika secināts, ka vienotas tiesību kolīziju normas, kas reglamentē tiesiskās sekas, kuras cesija rada trešām personām, kā arī jautājumu par prioritāti starp konkurējošiem cesionāriem vai starp cesionāriem un citiem tiesību turētājiem, uzlabotu juridisko noteiktību un mazinātu praktiskās problēmas un tiesu izdevumus, kas saistīti ar pašreizējo pieeju dažādību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

2016. gada 29. septembrī Komisija pieņēma ziņojumu par tiesiskajām sekām, ko cesija vai subrogācija rada trešajām personām, un par cedēta vai subrogēta prasījuma prioritāti attiecībā pret citu personu tiesībām. Ziņojumā tika secināts, ka vienotas tiesību kolīziju normas, kas reglamentē tiesiskās sekas, kuras cesija rada trešām personām, kā arī jautājumu par prioritāti starp konkurējošiem cesionāriem vai starp cesionāriem un citiem tiesību turētājiem, uzlabotu juridisko noteiktību un mazinātu praktiskās problēmas un tiesu izdevumus, kas saistīti ar pašreizējo pieeju dažādību dalībvalstīs.

| (9) | Šīs regulas materiāltiesiskajai darbības jomai un normām būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 864/2007, (6) Regulai (EK) Nr. 593/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1215/2012 (7) un (ES) 2015/848 (8). Šīs regulas interpretācijā būtu pēc iespējas jāizvairās no regulējuma nepilnībām starp šiem minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas materiāltiesiskajai darbības jomai un normām būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 864/2007, (6) Regulai (EK) Nr. 593/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1215/2012 (7) un (ES) 2015/848 (8). Šīs regulas interpretācijā būtu pēc iespējas jāizvairās no regulējuma nepilnībām starp šiem minētajiem instrumentiem.

| (10) | Ar šo Regulu īsteno Kapitāla tirgu savienības rīcības plānu. Tā arī atbilst Regulas “Roma I” 27. panta 2. punktā paredzētajai prasībai, proti, ka Komisijai būtu jāpublicē ziņojums un pēc vajadzības jāsniedz priekšlikums par prasījuma cesijas sekām attiecībā uz trešām personām un par cesionāra prioritāti attiecībā pret citu personu tiesībām. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo Regulu īsteno Kapitāla tirgu savienības rīcības plānu. Tā arī atbilst Regulas “Roma I” 27. panta 2. punktā paredzētajai prasībai, proti, ka Komisijai būtu jāpublicē ziņojums un pēc vajadzības jāsniedz priekšlikums par prasījuma cesijas sekām attiecībā uz trešām personām un par cesionāra prioritāti attiecībā pret citu personu tiesībām.

| (11) | Šobrīd Savienības līmenī nav
  tādu saskaņotu
  tiesību kolīziju normu
  kopuma
  , kas reglamentē

  reglamentētu
  prasījumu cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām (vai ūpašniekiem). Šīs tiesību kolīziju normas ir nostiprinātas dalībvalstu līmenī, taču tās ir nekonsekventas un nereti neskaidras
  , jo to pamatā ir atšķirīgi saistošie faktori, ar kuriem nosaka piemērojamās tiesības, — it īpaši valstīs, kurās minētās normas nav konsolidētas atsevišķu tiesību aktu noteikumos
  . Pārrobežas prasījumu cesijas gadījumos valstu tiesību kolīziju normu nekonsekvence izraisa juridisko nenoteiktību par to, kuri tiesību akti ir piemērojami cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Juridiskās noteiktības trūkums rada tādu juridisko risku pārrobežu prasījumu cesijā, kas nepastāv iekšzemes cesijām, jo atkarībā no dalībvalsts, kuras tiesas vai iestādes izskata strīdu par likumiskajām īpašumtiesībām uz prasījumu, var piemērot atšķirīgas valsts materiālās normas
  ; tas nozīmē, ka prioritātes konflikta iznākums par to, kam pēc pārrobežu cesijas pieder prasījums, būs atšķirīgs atkarībā no tā, kuras valsts tiesības tiek piemērotas
  . [Gr. 2] |
| --- | --- |

(11)

Šobrīd Savienības līmenī nav
  tādu saskaņotu
  tiesību kolīziju normu
  kopuma
  , kas reglamentē

  reglamentētu
  prasījumu cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām (vai ūpašniekiem). Šīs tiesību kolīziju normas ir nostiprinātas dalībvalstu līmenī, taču tās ir nekonsekventas un nereti neskaidras
  , jo to pamatā ir atšķirīgi saistošie faktori, ar kuriem nosaka piemērojamās tiesības, — it īpaši valstīs, kurās minētās normas nav konsolidētas atsevišķu tiesību aktu noteikumos
  . Pārrobežas prasījumu cesijas gadījumos valstu tiesību kolīziju normu nekonsekvence izraisa juridisko nenoteiktību par to, kuri tiesību akti ir piemērojami cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Juridiskās noteiktības trūkums rada tādu juridisko risku pārrobežu prasījumu cesijā, kas nepastāv iekšzemes cesijām, jo atkarībā no dalībvalsts, kuras tiesas vai iestādes izskata strīdu par likumiskajām īpašumtiesībām uz prasījumu, var piemērot atšķirīgas valsts materiālās normas
  ; tas nozīmē, ka prioritātes konflikta iznākums par to, kam pēc pārrobežu cesijas pieder prasījums, būs atšķirīgs atkarībā no tā, kuras valsts tiesības tiek piemērotas
  . [Gr. 2]

| (12) | Ja cesionāri nav informēti par juridisko risku vai izvēlas to ignorēt, tiem var rasties neparedzēti finansiālie zaudējumi. Neskaidrība par to, kam pieder likumiskās īpašumtiesības uz prasījumiem, kas cedēti starp valstīm, var izraisīt rezonanses sekas

  domino efektu
  un padziļināt un paildzināt finanšu krīzes ietekmi. Ja cesionāri izvēlas mazināt juridisko risku, vēršoties pēc īpašas juridiskās palīdzības, tiem radīsies augstākas darījuma izmaksas, kas nav nepieciešamas iekšzemes cesiju gadījumā. Ja cesionārus kavē juridiskais risks un tie izvēlas no tā izvairīties, tad tie var atteikties no uzņēmējdarbības iespējām un var samazināties tirgus integrācija. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(12)

Ja cesionāri nav informēti par juridisko risku vai izvēlas to ignorēt, tiem var rasties neparedzēti finansiālie zaudējumi. Neskaidrība par to, kam pieder likumiskās īpašumtiesības uz prasījumiem, kas cedēti starp valstīm, var izraisīt rezonanses sekas

  domino efektu
  un padziļināt un paildzināt finanšu krīzes ietekmi. Ja cesionāri izvēlas mazināt juridisko risku, vēršoties pēc īpašas juridiskās palīdzības, tiem radīsies augstākas darījuma izmaksas, kas nav nepieciešamas iekšzemes cesiju gadījumā. Ja cesionārus kavē juridiskais risks un tie izvēlas no tā izvairīties, tad tie var atteikties no uzņēmējdarbības iespējām un var samazināties tirgus integrācija. [Gr. 3]

| (12a) | Šim juridiskajam riskam var būt arī atturoša iedarbība. Cedenti un cesionāri var negribēt uzņemties šo risku, tādējādi palaižot garām uzņēmējdarbības iespējas. Neskaidrība tādējādi neatbilst tirgus integrācijas mērķim un kapitāla brīvas aprites principam, kas ir nostiprināti Līguma par Eiropas Savienības darbību 63.–66. pantā. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(12a)

Šim juridiskajam riskam var būt arī atturoša iedarbība. Cedenti un cesionāri var negribēt uzņemties šo risku, tādējādi palaižot garām uzņēmējdarbības iespējas. Neskaidrība tādējādi neatbilst tirgus integrācijas mērķim un kapitāla brīvas aprites principam, kas ir nostiprināti Līguma par Eiropas Savienības darbību 63.–66. pantā. [Gr. 4]

| (13) | Šīs regulas mērķis ir sniegt juridisko noteiktību, nosakot vienotas tiesību kolīziju normas, kas paredz, kuru valstu tiesību akti ir piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām
  , palielinot pārrobežu prasījumu darījumu skaitu nolūkā veicināt pārrobežu ieguldījumus Savienībā un sekmēt uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), un patērētāju iespējas saņemt finansējumu
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas mērķis ir sniegt juridisko noteiktību, nosakot vienotas tiesību kolīziju normas, kas paredz, kuru valstu tiesību akti ir piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām
  , palielinot pārrobežu prasījumu darījumu skaitu nolūkā veicināt pārrobežu ieguldījumus Savienībā un sekmēt uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), un patērētāju iespējas saņemt finansējumu
  . [Gr. 5]

| (14) | Prasījums piešķir kreditoram tiesības uz naudas summas samaksu vai pienākuma izpildi, ko veic parādnieks. Prasījuma cesija ļauj kreditoram (cedentam) nodot savas tiesības uz prasījumu pret parādnieku citai personai (cesionāram). Tiesību akti, kas reglamentē līgumattiecības starp kreditoru un parādnieku, starp cedentu un cesionāru un starp cesionāru un parādnieku, ir noteikti ar tiesību kolīziju normām, kas noteiktas Regulā “Roma I”. |
| --- | --- |

(14)

Prasījums piešķir kreditoram tiesības uz naudas summas samaksu vai pienākuma izpildi, ko veic parādnieks. Prasījuma cesija ļauj kreditoram (cedentam) nodot savas tiesības uz prasījumu pret parādnieku citai personai (cesionāram). Tiesību akti, kas reglamentē līgumattiecības starp kreditoru un parādnieku, starp cedentu un cesionāru un starp cesionāru un parādnieku, ir noteikti ar tiesību kolīziju normām, kas noteiktas Regulā “Roma I”.

| (14a) | Šo regulu neizstrādāja, lai grozītu Regulas (EK) Nr. 593/2008 normas attiecībā uz brīvprātīgas cesijas starp cedentu un cesionāru un cesionāru un parādnieku sekām īpašuma tiesību ziņā. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(14a)

Šo regulu neizstrādāja, lai grozītu Regulas (EK) Nr. 593/2008 normas attiecībā uz brīvprātīgas cesijas starp cedentu un cesionāru un cesionāru un parādnieku sekām īpašuma tiesību ziņā. [Gr. 6]

| (15) | Šajā regulā paredzētajām tiesību kolīziju normām būtu jāreglamentē prasījumu cesijas sekām īpašuma tiesību ziņā starp visām cesijā iesaistītajām pusēm (proti, starp cedentu un cesionāru un starp cesionāru un parādnieku), kā arī

  sekas
  attiecībā uz trešām personām, (piemēram, uz cedenta kreditoru)
  , izņemot parādnieku
  . [Gr. 7] |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētajām tiesību kolīziju normām būtu jāreglamentē prasījumu cesijas sekām īpašuma tiesību ziņā starp visām cesijā iesaistītajām pusēm (proti, starp cedentu un cesionāru un starp cesionāru un parādnieku), kā arī

  sekas
  attiecībā uz trešām personām, (piemēram, uz cedenta kreditoru)
  , izņemot parādnieku
  . [Gr. 7]

| (16) | Šī regula attiecas uz tādiem prasījumiem kā

  Pie prasījumiem, kas ir reglamentēti šajā regulā, cita starpā pieder
  debitoru parādi, prasījumi, kas izriet no finanšu instrumentiem, kā definēts
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā 2014/65/ES, (9) un nauda, kas kreditēta kredītiestādes kontā. Finanšu instrumenti, kā definēts Direktīvā 2014/65/ES, ietver finanšu tirgos tirgotos vērtspapīrus un atvasinātos instrumentus. Vērtspapīri ir aktīvi, savukārt atvasinātie instrumenti ir līgumi, kas paredz gan līgumslēdzēju tiesības (jeb prasījumus), gan pienākumus. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(16)

Šī regula attiecas uz tādiem prasījumiem kā

  Pie prasījumiem, kas ir reglamentēti šajā regulā, cita starpā pieder
  debitoru parādi, prasījumi, kas izriet no finanšu instrumentiem, kā definēts
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvā 2014/65/ES, (9) un nauda, kas kreditēta kredītiestādes kontā. Finanšu instrumenti, kā definēts Direktīvā 2014/65/ES, ietver finanšu tirgos tirgotos vērtspapīrus un atvasinātos instrumentus. Vērtspapīri ir aktīvi, savukārt atvasinātie instrumenti ir līgumi, kas paredz gan līgumslēdzēju tiesības (jeb prasījumus), gan pienākumus. [Gr. 8]

| (17) | Šī regula attiecas uz tiesību aktiem, kas
  ir
  piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Tā neregulē

  jo īpaši attiecas uz
  tādu līgumu (piemēram, atvasinājumu līgumu) nodošanu, kuros ir ietvertas gan tiesības (jeb prasījumi), gan pienākumi, vai
  uz tādu
  līgumu
  pārjaunojumu
  , kas ietver šādas tiesības un pienākumus, pārjaunojumu. Tā kā šī regula neietver līgumu nodošanu vai pārjaunojumu, finanšu instrumentu tirdzniecībai un šo instrumentu klīringam un norēķiniem turpinās piemērot tiesību aktus, kas piemērojami līgumsaistībām saskaņā ar Regulu “Roma I”. Piemērojamos tiesību aktus parasti izvēlas līgumslēdzēji vai nosaka nediskrecionārie noteikumi, kas piemērojami finanšu tirgiem. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(17)

Šī regula attiecas uz tiesību aktiem, kas
  ir
  piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Tā neregulē

  jo īpaši attiecas uz
  tādu līgumu (piemēram, atvasinājumu līgumu) nodošanu, kuros ir ietvertas gan tiesības (jeb prasījumi), gan pienākumi, vai
  uz tādu
  līgumu
  pārjaunojumu
  , kas ietver šādas tiesības un pienākumus, pārjaunojumu. Tā kā šī regula neietver līgumu nodošanu vai pārjaunojumu, finanšu instrumentu tirdzniecībai un šo instrumentu klīringam un norēķiniem turpinās piemērot tiesību aktus, kas piemērojami līgumsaistībām saskaņā ar Regulu “Roma I”. Piemērojamos tiesību aktus parasti izvēlas līgumslēdzēji vai nosaka nediskrecionārie noteikumi, kas piemērojami finanšu tirgiem. [Gr. 9]

| (18) | Šai regulai navajadzētu skart jautājumus, ko regulē Finanšu nodrošinājuma direktīva

  kas ir reglamentēti Direktīvā 2002/47/EK
  , Norēķinu galīguma direktīva

  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/26/EK
   (10)
  , Likvidācijas direktīva

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/24/EK
   (11)
  un Reģistra regula

  un Komisijas Regulā (ES) Nr. 389/2013
   (12)

  , jo šajā regulā iekļautās tiesību kolīziju normas
  un
  minētajās trīs direktīvās iekļautās tiesību kolīziju normas nepārklājas. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(18)

Šai regulai navajadzētu skart jautājumus, ko regulē Finanšu nodrošinājuma direktīva

  kas ir reglamentēti Direktīvā 2002/47/EK
  , Norēķinu galīguma direktīva

  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/26/EK
   (10)
  , Likvidācijas direktīva

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/24/EK
   (11)
  un Reģistra regula

  un Komisijas Regulā (ES) Nr. 389/2013
   (12)

  , jo šajā regulā iekļautās tiesību kolīziju normas
  un
  minētajās trīs direktīvās iekļautās tiesību kolīziju normas nepārklājas. [Gr. 10]

| (19) | Šai regulai vajadzētu būt vispārējai: ar šo regulu noteiktie tiesību akti būtu jāpiemēro, pat ja tie nav kādas dalībvalsts tiesību akti. |
| --- | --- |

(19)

Šai regulai vajadzētu būt vispārējai: ar šo regulu noteiktie tiesību akti būtu jāpiemēro, pat ja tie nav kādas dalībvalsts tiesību akti.

| (20) | Paredzamība ir svarīga trešām personām, kas ir ieinteresētas iegūt likumiskās īpašumtiesības uz cedēto prasījumu. Tās valsts tiesību aktu, kurā atrodas cedenta pastāvīgā mītnesvieta, piemērošana prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ļauj attiecīgām trešām personām iepriekš viegli noskaidrot valsts tiesību aktus, kas reglamentēs viņu tiesības. Tādējādi parasti prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām būtu jāpiemēro cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti. Šis noteikums jo īpaši būtu jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām faktoringa, nodrošinājuma un vērtspapīrošanas darījumos, kad līgumslēdzēji nav izvēlējušies cedētā prasījuma tiesību aktus. |
| --- | --- |

(20)

Paredzamība ir svarīga trešām personām, kas ir ieinteresētas iegūt likumiskās īpašumtiesības uz cedēto prasījumu. Tās valsts tiesību aktu, kurā atrodas cedenta pastāvīgā mītnesvieta, piemērošana prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ļauj attiecīgām trešām personām iepriekš viegli noskaidrot valsts tiesību aktus, kas reglamentēs viņu tiesības. Tādējādi parasti prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām būtu jāpiemēro cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti. Šis noteikums jo īpaši būtu jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām faktoringa, nodrošinājuma un vērtspapīrošanas darījumos, kad līgumslēdzēji nav izvēlējušies cedētā prasījuma tiesību aktus.

| (21) | Izvēlētajiem tiesību aktiem, kas parasti piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, būtu jādod iespēja noteikt piemērojamos tiesību aktus nākotnē cedētiem prasījumiem, kas ir ierasta prakse, ja ir cedēti vairāki prasījumi, piemēram, faktoringa darījumā. Cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktu piemērošana ļauj noskaidrot tiesību aktus, kas piemērojami nākotnes prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. |
| --- | --- |

(21)

Izvēlētajiem tiesību aktiem, kas parasti piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, būtu jādod iespēja noteikt piemērojamos tiesību aktus nākotnē cedētiem prasījumiem, kas ir ierasta prakse, ja ir cedēti vairāki prasījumi, piemēram, faktoringa darījumā. Cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktu piemērošana ļauj noskaidrot tiesību aktus, kas piemērojami nākotnes prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām.

| (22) | Nereti nepieciešamība noskaidrot, kam pieder likumiskās īpašumtiesības uz cedētu prasījumu, rodas, nosakot maksātnespējīgā parādnieka mantu cedenta maksātnespējas gadījumā. Tāpēc ir vēlams panākt saskaņotību starp šīs regulas tiesību kolīziju normām un Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām noteikumiem. Būtu jāpanāk saskaņotība, prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām parasti piemērojot cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktus, jo cedenta pastāvīgās mītnesvietas kā saistošā faktora izmantošana sakrīt ar principu par parādnieka galveno interešu centru, ko izmanto kā saistošo faktoru maksātnespējas mērķiem. |
| --- | --- |

(22)

Nereti nepieciešamība noskaidrot, kam pieder likumiskās īpašumtiesības uz cedētu prasījumu, rodas, nosakot maksātnespējīgā parādnieka mantu cedenta maksātnespējas gadījumā. Tāpēc ir vēlams panākt saskaņotību starp šīs regulas tiesību kolīziju normām un Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām noteikumiem. Būtu jāpanāk saskaņotība, prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām parasti piemērojot cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktus, jo cedenta pastāvīgās mītnesvietas kā saistošā faktora izmantošana sakrīt ar principu par parādnieka galveno interešu centru, ko izmanto kā saistošo faktoru maksātnespējas mērķiem.

| (23) | 2001. gada ANO Konvencija par parādu cesiju starptautiskajā tirdzniecībā paredz, ka parādu cesijas gadījumā cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret konkurējošu prasītāju reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā atrodas cedents. Saderībai starp Savienības tiesību kolīziju normām, kas noteiktas šajā regulā, un starptautiskā līmenī vēlamo risinājumu, ko paredz konvencija, būtu jāveicina starptautisku strīdu risināšana. |
| --- | --- |

(23)

2001. gada ANO Konvencija par parādu cesiju starptautiskajā tirdzniecībā paredz, ka parādu cesijas gadījumā cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret konkurējošu prasītāju reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā atrodas cedents. Saderībai starp Savienības tiesību kolīziju normām, kas noteiktas šajā regulā, un starptautiskā līmenī vēlamo risinājumu, ko paredz konvencija, būtu jāveicina starptautisku strīdu risināšana.

| (24) | Ja cedents maina pastāvīgo mītnesvietu laikā starp vairākām viena prasījuma cesijām, piemērojamiem tiesību aktiem vajadzētu būt cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktiem brīdī, kad viens no cesionāriem pirmais rada tiesiskās sekas attiecībā uz trešām personām, izpildot prasības saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami tobrīd aktuālajā cedenta pastāvīgajā mītnesvietā. |
| --- | --- |

(24)

Ja cedents maina pastāvīgo mītnesvietu laikā starp vairākām viena prasījuma cesijām, piemērojamiem tiesību aktiem vajadzētu būt cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktiem brīdī, kad viens no cesionāriem pirmais rada tiesiskās sekas attiecībā uz trešām personām, izpildot prasības saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami tobrīd aktuālajā cedenta pastāvīgajā mītnesvietā.

| (25) | Saskaņā ar tirgus praksi un tirgus dalībnieku vajadzībām noteiktas prasījumu cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām izņēmuma kārtā būtu jāreglamentē cedētā prasījuma tiesību aktos, proti, tiesību aktos, kas reglamentē starp kreditoru un parādnieku noslēgto sākotnējo līgumu, no kura izriet prasījums

  kas ir prasījuma pamatā
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar tirgus praksi un tirgus dalībnieku vajadzībām noteiktas prasījumu cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām izņēmuma kārtā būtu jāreglamentē cedētā prasījuma tiesību aktos, proti, tiesību aktos, kas reglamentē starp kreditoru un parādnieku noslēgto sākotnējo līgumu, no kura izriet prasījums

  kas ir prasījuma pamatā
  . [Gr. 11]

| (26) | Cedētā prasījuma tiesību aktiem būtu jāreglamentē kredītiestādes kontā kreditētas skaidrās naudas konta turētāja cesijas, kad konta turētājs ir kreditors/cedents, bet kredītiestāde ir debitors, radītās sekas attiecībā uz trešām personām. Lielāka paredzamība ir nodrošināta trešām personām, piemēram, cedenta kreditoriem un konkurējošiem cesionāriem, ja cedētā prasījuma tiesību akti ir piemērojami šīs cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, jo parasti tiek pieņemts, ka prasījumu, kas ir konta turētājam attiecībā uz kredītiestādes kontā kreditētu skaidro naudu, reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā atrodas kredītiestāde (nevis konta turētāja/cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti). Šos tiesību aktus parasti izvēlas konta līgumā, ko noslēdz konta turētājs un kredītiestāde. |
| --- | --- |

(26)

Cedētā prasījuma tiesību aktiem būtu jāreglamentē kredītiestādes kontā kreditētas skaidrās naudas konta turētāja cesijas, kad konta turētājs ir kreditors/cedents, bet kredītiestāde ir debitors, radītās sekas attiecībā uz trešām personām. Lielāka paredzamība ir nodrošināta trešām personām, piemēram, cedenta kreditoriem un konkurējošiem cesionāriem, ja cedētā prasījuma tiesību akti ir piemērojami šīs cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, jo parasti tiek pieņemts, ka prasījumu, kas ir konta turētājam attiecībā uz kredītiestādes kontā kreditētu skaidro naudu, reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā atrodas kredītiestāde (nevis konta turētāja/cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti). Šos tiesību aktus parasti izvēlas konta līgumā, ko noslēdz konta turētājs un kredītiestāde.

| (27) | No finanšu instrumentiem izrietoša prasījuma cesijas sekām attiecībā uz trešām personām arī būtu piemērojami tiesību akti, kas reglamentē cedēto prasījumu, proti, tiesību akti, kas piemērojami līgumam, no kura izriet prasījums (piemēram, no atvasinājumu līguma). Cedētā prasījuma tiesību aktu, nevis cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktu, piemērošana no finanšu instrumentiem izrietošu prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ir būtiska, lai saglabātu finanšu tirgu stabilitāti un netraucētu darbību. Tās tiek saglabātas, jo tiesību akti, kas reglamentē finanšu instrumentu, no kura izriet prasījums, ir tiesību akti, ko izvēlas līguma puses, vai tiesību akti, ko nosaka saskaņā ar finanšu tirgiem piemērojamiem nediskrecionāriem noteikumiem. |
| --- | --- |

(27)

No finanšu instrumentiem izrietoša prasījuma cesijas sekām attiecībā uz trešām personām arī būtu piemērojami tiesību akti, kas reglamentē cedēto prasījumu, proti, tiesību akti, kas piemērojami līgumam, no kura izriet prasījums (piemēram, no atvasinājumu līguma). Cedētā prasījuma tiesību aktu, nevis cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību aktu, piemērošana no finanšu instrumentiem izrietošu prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ir būtiska, lai saglabātu finanšu tirgu stabilitāti un netraucētu darbību. Tās tiek saglabātas, jo tiesību akti, kas reglamentē finanšu instrumentu, no kura izriet prasījums, ir tiesību akti, ko izvēlas līguma puses, vai tiesību akti, ko nosaka saskaņā ar finanšu tirgiem piemērojamiem nediskrecionāriem noteikumiem.

| (28) | Nosakot tiesību aktus, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas kontekstā, būtu jānodrošina elastīgums, lai apmierinātu visu kapitāla aizdevēju vajadzības un veicinātu pārrobežu vērtspapīru tirgus paplašināšanos, iekļaujot mazākus komersantus. Lai arī cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti būtu pēc noklusējuma jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas kontekstā, cedentam (iniciatoram) un cesionāram (īpašam nolūkam dibinātai sabiedrība) ir jābūt iespējai noteikt, ka prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ir piemērojami cedētā prasījuma tiesību akti. Cedentam un cesionāram vajadzētu būt iespējai izlemt, vai prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas kontekstā būtu jāturpina piemērot cedenta pastāvīgās mītnesvietas vispārējo noteikumu, vai arī izvēlēties cedētā prasījuma tiesību aktus, ņemot vērā darījuma struktūru un iezīmes, piemēram, iniciatoru skaitu un atrašanās vietu un tiesību aktu, kas reglamentē cedētos prasījumus, skaitu.
  [Gr. 12] |
| --- | --- |

(28)

Nosakot tiesību aktus, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas kontekstā, būtu jānodrošina elastīgums, lai apmierinātu visu kapitāla aizdevēju vajadzības un veicinātu pārrobežu vērtspapīru tirgus paplašināšanos, iekļaujot mazākus komersantus. Lai arī cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti būtu pēc noklusējuma jāpiemēro prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas kontekstā, cedentam (iniciatoram) un cesionāram (īpašam nolūkam dibinātai sabiedrība) ir jābūt iespējai noteikt, ka prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām ir piemērojami cedētā prasījuma tiesību akti. Cedentam un cesionāram vajadzētu būt iespējai izlemt, vai prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas kontekstā būtu jāturpina piemērot cedenta pastāvīgās mītnesvietas vispārējo noteikumu, vai arī izvēlēties cedētā prasījuma tiesību aktus, ņemot vērā darījuma struktūru un iezīmes, piemēram, iniciatoru skaitu un atrašanās vietu un tiesību aktu, kas reglamentē cedētos prasījumus, skaitu.
  [Gr. 12]

| (29) | Prioritātes konflikti starp vienas prasības cesionāriem var rasties tad, ja prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vienā cesijā ir piemēroti cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti, bet citā cesijā — cedētā prasījuma tiesību akti. Šādos gadījumos tiesību aktiem, kas
  ir
  piemērojami, lai atrisinātu prioritātes konfliktu, vajadzētu būt tiem tiesību aktiem, kuri
  ir
  piemērojami to prasījuma cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, kas vispirms stājās spēkā pret trešām personām saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.
  Ja abas prasījumu cesijas attiecībā uz trešām personām stājas spēkā vienlaikus, prioritāri ir cedenta pastāvīgas mītnesvietas tiesību akti
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(29)

Prioritātes konflikti starp vienas prasības cesionāriem var rasties tad, ja prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vienā cesijā ir piemēroti cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti, bet citā cesijā — cedētā prasījuma tiesību akti. Šādos gadījumos tiesību aktiem, kas
  ir
  piemērojami, lai atrisinātu prioritātes konfliktu, vajadzētu būt tiem tiesību aktiem, kuri
  ir
  piemērojami to prasījuma cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, kas vispirms stājās spēkā pret trešām personām saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem.
  Ja abas prasījumu cesijas attiecībā uz trešām personām stājas spēkā vienlaikus, prioritāri ir cedenta pastāvīgas mītnesvietas tiesību akti
  . [Gr. 13]

| (30) | Ar šo regulu izraudzīto valsts tiesību aktu, kas
  ir
  piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, darbības jomām vajadzētu būt vienotām

  vienādām
  . Valstu tiesību aktiem, kas izraudzīti kā piemērojami, būtu jo īpaši jāreglamentē i) cesijas tiesiskās sekas attiecībā pret trešām personām, proti, pasākumi
  un procedūras
  , kas cesionāram ir jāveic

  jāievēro
  , lai nodrošinātu, ka tas iegūst likumiskās īpašumtiesības uz cedēto prasījumu (piemēram, cesijas reģistrēšana valsts iestādē vai reģistrā vai rakstisks paziņojums parādniekam par cesiju); un (ii) prioritātes jautājumi starp vairākiem prasītājiem
  un to konflikta noregulējums
  par to, kam pieder īpašumtiesības uz prasījumu
  pēc tam, kad ir veikta pārrobežu cesija
  (piemēram, starp diviem cesionāriem, ja viens prasījums ir cedēts divreiz, vai starp cesionāru un cedenta kreditoru). [Gr. 14] |
| --- | --- |

(30)

Ar šo regulu izraudzīto valsts tiesību aktu, kas
  ir
  piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, darbības jomām vajadzētu būt vienotām

  vienādām
  . Valstu tiesību aktiem, kas izraudzīti kā piemērojami, būtu jo īpaši jāreglamentē i) cesijas tiesiskās sekas attiecībā pret trešām personām, proti, pasākumi
  un procedūras
  , kas cesionāram ir jāveic

  jāievēro
  , lai nodrošinātu, ka tas iegūst likumiskās īpašumtiesības uz cedēto prasījumu (piemēram, cesijas reģistrēšana valsts iestādē vai reģistrā vai rakstisks paziņojums parādniekam par cesiju); un (ii) prioritātes jautājumi starp vairākiem prasītājiem
  un to konflikta noregulējums
  par to, kam pieder īpašumtiesības uz prasījumu
  pēc tam, kad ir veikta pārrobežu cesija
  (piemēram, starp diviem cesionāriem, ja viens prasījums ir cedēts divreiz, vai starp cesionāru un cedenta kreditoru). [Gr. 14]

| (31) | Ņemot vērā šīs regulas vispārējo raksturu, par piemērojamiem tiesību aktiem var izraudzīt tādu valstu tiesību aktus, kam ir atšķirīgas juridiskās tradīcijas. Ja pēc prasījuma cesijas līgums, no kura izriet prasījums, ir nodots, tiesību aktiem, kuri ar šo regulu ir izraudzīti kā tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, būtu arī jāreglamentē prioritātes konflikts starp prasījuma cesionāru un jauno šī paša prasījuma ieguvēju pēc līguma, no kura izriet prasījums, nodošanas. Šī paša iemesla dēļ tiesību akti, kuri ar šo regulu ir izraudzīti kā tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, būtu arī jāpiemēro gadījumos, kad pārjaunojumu izmanto kā līguma nodošanas funkcionālu ekvivalentu, lai atrisinātu prioritātes konfliktu starp prasījuma cesionāru un jauno funkcionāli vienlīdzīgā prasījuma ieguvēju pēc līguma, no kura izriet prasījums, pārjaunojuma. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šīs regulas vispārējo raksturu, par piemērojamiem tiesību aktiem var izraudzīt tādu valstu tiesību aktus, kam ir atšķirīgas juridiskās tradīcijas. Ja pēc prasījuma cesijas līgums, no kura izriet prasījums, ir nodots, tiesību aktiem, kuri ar šo regulu ir izraudzīti kā tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, būtu arī jāreglamentē prioritātes konflikts starp prasījuma cesionāru un jauno šī paša prasījuma ieguvēju pēc līguma, no kura izriet prasījums, nodošanas. Šī paša iemesla dēļ tiesību akti, kuri ar šo regulu ir izraudzīti kā tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, būtu arī jāpiemēro gadījumos, kad pārjaunojumu izmanto kā līguma nodošanas funkcionālu ekvivalentu, lai atrisinātu prioritātes konfliktu starp prasījuma cesionāru un jauno funkcionāli vienlīdzīgā prasījuma ieguvēju pēc līguma, no kura izriet prasījums, pārjaunojuma.

| (32) | Sabiedrības interešu apsvērumi pamato to, ka dalībvalstu tiesām tiek dota iespēja izņēmuma apstākļos piemērot izņēmumus, pamatojoties uz sabiedrisko kārtību un prevalējošām imperatīvām normām, kas būtu jāinterpretē ierobežoti. |
| --- | --- |

(32)

Sabiedrības interešu apsvērumi pamato to, ka dalībvalstu tiesām tiek dota iespēja izņēmuma apstākļos piemērot izņēmumus, pamatojoties uz sabiedrisko kārtību un prevalējošām imperatīvām normām, kas būtu jāinterpretē ierobežoti.

| (33) | Dalībvalstu starptautisko saistību ievērošana nozīmē, ka šai regulai nevajadzētu skart starptautiskās konvencijas, kuru dalībnieces šīs regulas pieņemšanas laikā ir viena vai vairākas dalībvalstis. Lai noteikumus padarītu pieejamākus, Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, attiecīgo konvenciju saraksts būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstu starptautisko saistību ievērošana nozīmē, ka šai regulai nevajadzētu skart starptautiskās konvencijas, kuru dalībnieces šīs regulas pieņemšanas laikā ir viena vai vairākas dalībvalstis. Lai noteikumus padarītu pieejamākus, Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, attiecīgo konvenciju saraksts būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (34) | Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir veicināt 17. un 47. panta piemērošanu, proti, tiesības uz īpašumu un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu
  , kā arī tā 16. panta piemērošanu, ar kuru reglamentē darījumdarbības brīvību
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(34)

Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir veicināt 17. un 47. panta piemērošanu, proti, tiesības uz īpašumu un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu
  , kā arī tā 16. panta piemērošanu, ar kuru reglamentē darījumdarbības brīvību
  . [Gr. 15]

| (35) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Vēlamo tiesību kolīziju normu par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vienādību var sasniegt tikai ar regulu, jo tikai regula nodrošina saskaņotu noteikumu interpretāciju un piemērošanu valsts līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un regulas mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Vēlamo tiesību kolīziju normu par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vienādību var sasniegt tikai ar regulu, jo tikai regula nodrošina saskaņotu noteikumu interpretāciju un piemērošanu valsts līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (36) | Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste] [un] [Īrija] ir paziņojusi/-šas, ka tā/-s vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā] [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai/tām šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro]. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste] [un] [Īrija] ir paziņojusi/-šas, ka tā/-s vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā] [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai/tām šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro].

| (37) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Darbības joma

1.   Tiesību normu kolīziju gadījumos šo regulu piemēro
  tādām
  prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām civillietās un komerclietās
  , kas nav cedētā prasījuma parādniekam radušās sekas attiecībā uz trešām personām
  . [Gr. 16]

Tā jo īpaši neattiecas uz nodokļu, muitas vai administratīvām lietām.

1.a
     
  Šī regula neietekmē Savienības un valsts tiesību aktus, kuros ir reglamentēta patērētāju aizsardzība. [Gr. 17]

2.   No šīs regulas darbības jomas ir izslēgti šādi jautājumi:

| a) | tādu prasījumu cesija, kas izriet no ģimenes attiecībām un no attiecībām, kuru ietekmi saskaņā ar šādām attiecībām piemērojamiem tiesību aktiem uzskata par pielīdzināmu, tai skaitā uzturēšanas saistībām; |
| --- | --- |

a)

tādu prasījumu cesija, kas izriet no ģimenes attiecībām un no attiecībām, kuru ietekmi saskaņā ar šādām attiecībām piemērojamiem tiesību aktiem uzskata par pielīdzināmu, tai skaitā uzturēšanas saistībām;

| b) | tādu prasījumu cesija, kas izriet no laulāto mantisko attiecību regulējuma, no mantisko attiecību regulējuma attiecībās, kuru ietekmi saskaņā ar šādām attiecībām piemērojamiem tiesību aktiem uzskata par pielīdzināmu
  laulībām
  ,
  tostarp reģistrētām partnerattiecībām, kā arī izriet
  no testamentiem un mantošanas; [Gr. 18] |
| --- | --- |

b)

tādu prasījumu cesija, kas izriet no laulāto mantisko attiecību regulējuma, no mantisko attiecību regulējuma attiecībās, kuru ietekmi saskaņā ar šādām attiecībām piemērojamiem tiesību aktiem uzskata par pielīdzināmu
  laulībām
  ,
  tostarp reģistrētām partnerattiecībām, kā arī izriet
  no testamentiem un mantošanas; [Gr. 18]

| c) | tādu prasījumu cesija, kas izriet no vekseļiem, čekiem, parādzīmēm un citiem tirgojamiem instrumentiem, ciktāl no šādiem citiem tirgojamiem instrumentiem izrietošās saistības rada tas, ka tie ir tirgojami; |
| --- | --- |

c)

tādu prasījumu cesija, kas izriet no vekseļiem, čekiem, parādzīmēm un citiem tirgojamiem instrumentiem, ciktāl no šādiem citiem tirgojamiem instrumentiem izrietošās saistības rada tas, ka tie ir tirgojami;

| d) | tādu prasījumu cesija, kas izriet no jautājumiem, ko reglamentē tiesību akti par uzņēmējsabiedrībām un citām korporatīvām vai nekorporatīvām struktūrām, piemēram, to izveide — reģistrējot vai kā citādi —, tiesībspēja un rīcībspēja, iekšējā organizācija vai likvidācija un institūciju vai amatpersonu un dalībnieku personiskā atbildība par uzņēmējsabiedrības vai struktūras saistībām; |
| --- | --- |

d)

tādu prasījumu cesija, kas izriet no jautājumiem, ko reglamentē tiesību akti par uzņēmējsabiedrībām un citām korporatīvām vai nekorporatīvām struktūrām, piemēram, to izveide — reģistrējot vai kā citādi —, tiesībspēja un rīcībspēja, iekšējā organizācija vai likvidācija un institūciju vai amatpersonu un dalībnieku personiskā atbildība par uzņēmējsabiedrības vai struktūras saistībām;

| e) | tādu prasījumu cesija, kas izriet no trastu veidošanas un attiecībām starp dibinātājiem, pilnvarotajiem un labuma guvējiem; |
| --- | --- |

e)

tādu prasījumu cesija, kas izriet no trastu veidošanas un attiecībām starp dibinātājiem, pilnvarotajiem un labuma guvējiem;

| f) | tādu prasījumu cesija, kas izriet no apdrošināšanas līgumiem, kuri izriet no darījumiem, ko veic citas organizācijas, nevis Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (13) 2. panta 1. un 3. punktā minētās sabiedrības, un kuru mērķis ir darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām, kas pieder pie uzņēmuma vai uzņēmumu grupas vai pie aroda vai arodu grupas, nodrošināt pabalstus nāves vai pārdzīvošanas gadījumā vai gadījumā, kad darbību beidz vai darbības laiku saīsina, vai ar darbu saistītas slimības gadījumā, vai arī tad, ja ir noticis nelaimes gadījums darbā. |
| --- | --- |

f)

tādu prasījumu cesija, kas izriet no apdrošināšanas līgumiem, kuri izriet no darījumiem, ko veic citas organizācijas, nevis Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (13) 2. panta 1. un 3. punktā minētās sabiedrības, un kuru mērķis ir darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām, kas pieder pie uzņēmuma vai uzņēmumu grupas vai pie aroda vai arodu grupas, nodrošināt pabalstus nāves vai pārdzīvošanas gadījumā vai gadījumā, kad darbību beidz vai darbības laiku saīsina, vai ar darbu saistītas slimības gadījumā, vai arī tad, ja ir noticis nelaimes gadījums darbā.

| fa) | kolektīvajās procedūrās radušos prasījumu cesija saskaņā ar Regulu (ES) 2015/848. [Gr. 19] |
| --- | --- |

fa)

kolektīvajās procedūrās radušos prasījumu cesija saskaņā ar Regulu (ES) 2015/848. [Gr. 19]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “cedents” ir persona, kas citai personai nodod tiesības pieprasīt parādu no parādnieka; |
| --- | --- |

a)

“cedents” ir persona, kas citai personai nodod tiesības pieprasīt parādu no parādnieka;

| b) | “cesionārs” ir persona, kas no citas personas iegūst tiesības pieprasīt parādu no parādnieka; |
| --- | --- |

b)

“cesionārs” ir persona, kas no citas personas iegūst tiesības pieprasīt parādu no parādnieka;

| c) | “cesija” ir tiesību pieprasīt parādu no parādnieka brīvprātīga nodošana. Tā ietver tiešu prasījumu nodošanu, līgumu subrogāciju, prasījumu nodošanu nodrošinājuma un ķīlu veidā vai citu nodrošinājuma tiesību uz prasījumiem veidā; |
| --- | --- |

c)

“cesija” ir tiesību pieprasīt parādu no parādnieka brīvprātīga nodošana. Tā ietver tiešu prasījumu nodošanu, līgumu subrogāciju, prasījumu nodošanu nodrošinājuma un ķīlu veidā vai citu nodrošinājuma tiesību uz prasījumiem veidā;

| d) | “prasījums” ir tiesības pieprasīt jebkāda veida parādu — monetāru vai nemonetāru —, kas izriet no līgumiskām vai ārpuslīgumiskām saistībām; |
| --- | --- |

d)

“prasījums” ir tiesības pieprasīt jebkāda veida parādu — monetāru vai nemonetāru —, kas izriet no līgumiskām vai ārpuslīgumiskām saistībām;

| e) | “sekas attiecībā uz trešām personām” ir sekas īpašuma tiesību ziņā, proti, cesionāra tiesības izmantot likumiskās īpašumtiesības uz tam cedēto prasījumu attiecībā pret citiem cesionāriem vai tā paša
  vai
  funkcionāli vienlīdzīgā

  vienlīdzīga
  prasījuma ieguvējiem, cedenta kreditoriem un citām trešām personām
  , izņemot parādnieku
  ; [Gr. 20] |
| --- | --- |

e)

“sekas attiecībā uz trešām personām” ir sekas īpašuma tiesību ziņā, proti, cesionāra tiesības izmantot likumiskās īpašumtiesības uz tam cedēto prasījumu attiecībā pret citiem cesionāriem vai tā paša
  vai
  funkcionāli vienlīdzīgā

  vienlīdzīga
  prasījuma ieguvējiem, cedenta kreditoriem un citām trešām personām
  , izņemot parādnieku
  ; [Gr. 20]

| f) | “pastāvīgā mītnesvieta” uzņēmējsabiedrībām un citām korporatīvām vai nekorporatīvām struktūrām ir vieta, kur atrodas to galvenā vadība; fiziskām personām, kuras veic darījumdarbību, — šīs personas galvenā darījumdarbības vieta; |
| --- | --- |

f)

“pastāvīgā mītnesvieta” uzņēmējsabiedrībām un citām korporatīvām vai nekorporatīvām struktūrām ir vieta, kur atrodas to galvenā vadība; fiziskām personām, kuras veic darījumdarbību, — šīs personas galvenā darījumdarbības vieta;

| g) | “kredītiestāde” ir uzņēmums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (14) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, tostarp tādu kredītiestāžu filiāles minētās regulas 4. panta 1. punkta 17) apakšpunkta nozīmē, kuru galvenais birojs atrodas Savienībā vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (15) 47. pantu ārpus tās, ja filiāles atrodas Savienībā; |
| --- | --- |

g)

“kredītiestāde” ir uzņēmums, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (14) 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā, tostarp tādu kredītiestāžu filiāles minētās regulas 4. panta 1. punkta 17) apakšpunkta nozīmē, kuru galvenais birojs atrodas Savienībā vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (15) 47. pantu ārpus tās, ja filiāles atrodas Savienībā;

| h) | “skaidra nauda” ir kredītiestādes kontā kreditēta skaidrā nauda jebkurā valūtā;
  [Gr. 21] |
| --- | --- |

h)

“skaidra nauda” ir kredītiestādes kontā kreditēta skaidrā nauda jebkurā valūtā;
  [Gr. 21]

| i) | “finanšu instruments” ir instrumenti, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā (16). |
| --- | --- |

i)

“finanšu instruments” ir instrumenti, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā (16).

II NODAĻA

VIENOTI NOTEIKUMI

3. pants

Vispārēja piemērošana

Jebkurus tiesību aktus, kas noteikti ar šo regulu, piemēro neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav dalībvalsts tiesību akti.

4. pants

Piemērojamie tiesību akti

1.   Ja šajā pantā nav noteikts citādi, prasījumu cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā atrodas cedenta pastāvīgā mītnesvieta būtisko apstākļu rašanās brīdī

  attiecīgā cesijas līguma noslēgšanas brīdī atrodas cedenta pastāvīgā mītnesvieta.

Ja cedents ir mainījis pastāvīgo mītnesvietu laikposmā starp divām viena un tā paša prasījuma cesijām dažādiem cesionāriem, viena cesionāra tiesību prioritāti pār otra cesionāra tiesībām reglamentē cedenta pastāvīgās mītnesvietas tiesību akti brīdī, kad cesija pirmo reizi stājās spēkā pret trešajām personām, atbilstoši tiesību aktiem, kas piemērojami saskaņā ar pirmo apakšpunktu.

2.   
  Neskarot šā panta 1. punktu,
  cedētam prasījumam piemērojamie tiesību akti reglamentē sekas, ko trešām personām rada šādas cesijas:

| a) | kredītiestādes kontā kreditētas skaidras naudas cesija; |
| --- | --- |

a)

kredītiestādes kontā kreditētas skaidras naudas cesija;

| b) | prasījumu

  to prasījumu cesija
  , kas izriet no finanšu instrumenta, cesija

  instrumentiem. |
| --- | --- |

b)

prasījumu

  to prasījumu cesija
  , kas izriet no finanšu instrumenta, cesija

  instrumentiem.

3.   Cedents un cesionārs var izvēlēties tiesību aktus, kas piemērojami cedētam prasījumam, kā tiesību aktus, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām vērtspapīrošanas darījumos.

Tiesību akta izvēle ir skaidri nosakāma cesijas līgumā vai atsevišķā vienošanās. Tā akta, ar ko izdarīta tiesību aktu izvēle, spēkā esību pēc būtības un formāli reglamentē izvēlētie tiesību akti.

4.   Prioritātes konfliktu starp viena prasījuma cesionāriem, kurā vienas cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām reglamentē cedenta pastāvīgās mītnesvietas valsts tiesību akti, bet citas cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām reglamentē cedētā prasījuma tiesību akti, reglamentē tiesību akti, kas
  ir
  piemērojami sekām, ko trešām personām rada prasījuma cesija, kura pirmā
  ir
  stājusies spēkā attiecībā pret trešām personām saskaņā ar tās piemērojamiem tiesību aktiem.
  Ja abas prasījumu cesijas attiecībā uz trešām personām stājas spēkā vienlaikus, prioritāri ir tās valsts tiesību akti, kurā atrodas cedenta pastāvīgā mītnesvieta
  . [Gr. 22]

5. pants

Piemērojamo tiesību aktu darbības joma

Saskaņā ar šo regulu tiesību akti, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, jo īpaši reglamentē:

| a) | prasības, lai nodrošinātu cesijas spēkā esību pret trešām personām, kas nav parādnieks, piemēram, reģistrēšanas un publicēšanas formalitātes; |
| --- | --- |

a)

prasības, lai nodrošinātu cesijas spēkā esību pret trešām personām, kas nav parādnieks, piemēram, reģistrēšanas un publicēšanas formalitātes;

| b) | cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret citu tā paša prasījuma cesionāru tiesībām; |
| --- | --- |

b)

cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret citu tā paša prasījuma cesionāru tiesībām;

| c) | cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret cedenta kreditoru tiesībām; |
| --- | --- |

c)

cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret cedenta kreditoru tiesībām;

| d) | cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret līguma nodošanas saņēmēja tiesībām uz to pašu prasījumu; |
| --- | --- |

d)

cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret līguma nodošanas saņēmēja tiesībām uz to pašu prasījumu;

| e) | cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret līguma pārjaunojuma saņēmēja tiesībām pret parādnieku uz līdzvērtīgu prasījumu; |
| --- | --- |

e)

cesionāra tiesību prioritāti attiecībā pret līguma pārjaunojuma saņēmēja tiesībām pret parādnieku uz līdzvērtīgu prasījumu;

6. pants

Prevalējošas imperatīvas normas

1.   Nekas šajā regulā neierobežo tiesas valsts tiesību aktos paredzēto prevalējošo imperatīvo normu piemērošanu.

2.   Prevalējošas imperatīvas normas ir normas, kuru ievērošanu dalībvalsts uzskata par būtisku savu sabiedrisko interešu aizsardzībai, piemēram, politiskās, sociālās un ekonomiskās kārtības nodrošināšanai, ciktāl šīs normas piemēro jebkurai situācijai, kura ir to darbības jomā, neatkarīgi no tā, kādi tiesību akti citādi būtu piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām saskaņā ar šo regulu.

2.a
     
  Spēkā stājas tās dalībvalsts tiesību aktu prioritāri obligātie noteikumi, kurā cesija jāveic vai ir veikta, ja vien, pamatojoties uz šiem prioritāri obligātajiem noteikumiem, cesijas līguma izpilde netiek atzīta par nelikumīgu. [Gr. 23]

III NODAĻA

CITI NOTEIKUMI

7. pants

Sabiedriskā kārtība (ordre public)

Jebkuras valsts tiesību aktu piemērošanu, kas noteikta ar šo regulu, var atteikt vienīgi tad, ja šāda piemērošana ir acīmredzami nesaderīga ar tiesas atrašanās valsts sabiedrisko kārtību (“ordre public”).

8. pants

Atgriezeniskās norādes (renvoi) nepiemērojamība

Jebkuras valsts tiesību aktu, kas noteikti ar šo regulu, piemērošana nozīmē attiecīgajā valstī spēkā esošo tiesību normu piemērošanu, izņemot starptautisko privāttiesību normas.

9. pants

Valstis ar vairākām tiesību sistēmām

1.   Ja kādā valstī ir vairākas teritoriālās vienības un attiecībā uz prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām katrai no tām ir savas tiesību normas, katru teritoriālo vienību uzskata par valsti, lai noteiktu, kādi tiesību akti ir piemērojami saskaņā ar šo regulu.

2.   Dalībvalstij, ko veido vairākas teritoriālās vienības un katrai no tām ir savas tiesību normas par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām, nav jāpiemēro šī regula tiesību normu kolīzijām, kas rodas tikai starp šādām vienībām.

10. pants

Saistība ar citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem

Šī regula neskar tādu Savienības tiesību aktu piemērošanu, kuros saistībā ar konkrētiem jautājumiem ir noteiktas tiesību kolīziju normas par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām.

11. pants

Saistība ar spēkā esošām starptautiskajām konvencijām

1.   Šī regula neskar tādu starptautisku konvenciju piemērošanu, kuru dalībnieces šīs regulas pieņemšanas laikā ir viena vai vairākas dalībvalstis un kurās ir noteiktas tiesību kolīziju normas par prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām.

2.   Tomēr dalībvalstu attiecībās šai regulai ir prioritāte salīdzinājumā ar tikai divu vai vairāku dalībvalstu noslēgtām konvencijām, ciktāl šādas konvencijas skar jautājumus, kas reglamentēti ar šo regulu.

12. pants

Konvenciju saraksts

1.   Dalībvalstis līdz [piemērošanas diena] paziņo Komisijai par 11. panta 1. punktā minētajām konvencijām. Pēc minētās dienas dalībvalstis paziņo Komisijai par katras tādas konvencijas denonsēšanu.

2.   Sešos mēnešos pēc 1. punktā minēto paziņojumu saņemšanas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī:

| a) | 1. punktā minēto konvenciju sarakstu; |
| --- | --- |

a)

1. punktā minēto konvenciju sarakstu;

| b) | 1. punktā minētās denonsēšanas. |
| --- | --- |

b)

1. punktā minētās denonsēšanas.

13. pants

Pārskatīšanas klauzula

Līdz ... [pieci gadi pēc regulas piemērošanas dienas] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs regulas piemērošanu. Attiecīgā gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus par grozījumiem šajā regulā.

14. pants

Piemērošana laikā

1.   Šī regula ir piemērojama prasījumu cesijām, kas veiktas [piemērošanas diena] vai vēlāk.

2.   Tiesību aktos, kas ir piemērojami saskaņā ar šo regulu, nosaka, vai trešo personu tiesības attiecībā uz prasījumu, kas
  ir
  cedēts pēc šīs regulas piemērošanas dienas, ir prioritāras atteicībā uz

  prioritārākās par
  citas trešās personas tiesībām, kuras
  ir
  iegūtas pirms šīs regulas piemērošanas dienas.
  Uz cesiju pamatotu konkurējošu prasījumu gadījumā saskaņā ar šo regulu piemērojamajos tiesību aktos nosaka attiecīgo cesionāru tiesības tikai attiecībā uz cesijas līgumiem, kas ir noslēgti pēc .. [šīs regulas piemērošanas diena]. [Gr. 24]

15. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... [18 mēneši pēc spēkā stāšanās dienas].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 303, 29.8.2018., 2. lpp.

1

(2)  OV C 367, 10.10.2018., 50. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 593/2008 (2008. gada 17. jūnijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I) (OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.)

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 864/2007 (2007. gada 11. jūlijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II) (OV L 199, 31.7.2007., 40. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/848 (2015. gada 20. maijs) par maksātnespējas procedūrām (OV L 141, 5.6.2015., 19. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES, OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.).

11

(12)  Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011 (OV L 122, 3.5.2013., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

16

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/329 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/329

---

P8_TA(2019)0087

Apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu (programma “Perikls IV”) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu “Perikls IV”) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (COM(2018)0369 – C8-0240/2018 – 2018/0194(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0369), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0369),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 133. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 133. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0240/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0069/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0069/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0194

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu “Perikls IV”) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas sev mērķi – noteikt pasākumus, kas nepieciešami euro kā vienotās valūtas izmantošanai. Minētie pasākumi paredz euro aizsardzību pret viltošanu un ar to saistītiem krāpšanas veidiem, tādā veidā padarot efektīvāku

  lai nodrošinātu
  Savienības ekonomiku

  ekonomikas efektivitāti
  un nodrošinot publisko finanšu ilgtspēju. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas sev mērķi – noteikt pasākumus, kas nepieciešami euro kā vienotās valūtas izmantošanai. Minētie pasākumi paredz euro aizsardzību pret viltošanu un ar to saistītiem krāpšanas veidiem, tādā veidā padarot efektīvāku

  lai nodrošinātu
  Savienības ekonomiku

  ekonomikas efektivitāti
  un nodrošinot publisko finanšu ilgtspēju. [Gr. 1]

| (2) | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (3) nosaka informācijas apmaiņu, sadarbību un savstarpēju palīdzību, tādējādi izveidojot saskaņotu pamatu euro aizsardzībai. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu euro aizsardzības līmeni visā Savienībā. Minētās regulas iedarbība ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1339/2001 (4) tika attiecināta arī uz tām dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro par savu vienoto valūtu. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (3) nosaka informācijas apmaiņu, sadarbību un savstarpēju palīdzību, tādējādi izveidojot saskaņotu pamatu euro aizsardzībai. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu euro aizsardzības līmeni visā Savienībā. Minētās regulas iedarbība ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1339/2001 (4) tika attiecināta arī uz tām dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro par savu vienoto valūtu.

| (3) | Darbības ar mērķi veicināt informācijas un darbinieku apmaiņu, tehnisko vai zinātnisko atbalstu un specializētas mācības būtiski palīdz aizsargāt Savienības vienoto valūtu pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu un tādējādi sasniegt augstu un līdzvērtīgu aizsardzības līmeni visā Savienībā, vienlaikus apliecinot Savienības spēju apkarot nopietnu organizēto noziedzību.
  Šādas darbības arī palīdz risināt kopīgās problēmas un pievērsties saiknei ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un organizēto noziedzību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Darbības ar mērķi veicināt informācijas un darbinieku apmaiņu, tehnisko vai zinātnisko atbalstu un specializētas mācības būtiski palīdz aizsargāt Savienības vienoto valūtu pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu un tādējādi sasniegt augstu un līdzvērtīgu aizsardzības līmeni visā Savienībā, vienlaikus apliecinot Savienības spēju apkarot nopietnu organizēto noziedzību.
  Šādas darbības arī palīdz risināt kopīgās problēmas un pievērsties saiknei ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un organizēto noziedzību. [Gr. 2]

| (4) | Programma euro aizsardzībai pret viltošanu veicina Savienības iedzīvotāju informētību, uzlabo

  uzlabojot viņu uzticēšanos šai valūtai un
  euro aizsardzību, jo īpaši regulāri darot zināmus to darbību rezultātus, kuras īstenotas saskaņā ar minēto programmu. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Programma euro aizsardzībai pret viltošanu veicina Savienības iedzīvotāju informētību, uzlabo

  uzlabojot viņu uzticēšanos šai valūtai un
  euro aizsardzību, jo īpaši regulāri darot zināmus to darbību rezultātus, kuras īstenotas saskaņā ar minēto programmu. [Gr. 3]

| (4a) | Pienācīga euro aizsardzība pret viltošanu ir svarīgs drošas un konkurētspējīgas ES ekonomikas elements, kas ir tieši saistīts ar ES mērķi uzlabot ekonomikas un monetārās savienības efektīvu darbību. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Pienācīga euro aizsardzība pret viltošanu ir svarīgs drošas un konkurētspējīgas ES ekonomikas elements, kas ir tieši saistīts ar ES mērķi uzlabot ekonomikas un monetārās savienības efektīvu darbību. [Gr. 4]

| (5) | Līdzšinējais atbalsts šādām darbībām, izmantojot Padomes Lēmumus 2001/923/EK (5) un 2001/924/EK (6), kas vēlāk tika grozīti un paplašināti ar Padomes Lēmumiem 2006/75/EK (7), 2006/76/EK (8), 2006/849/EK (9), 2006/850/EK (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 331/2014/EK (11), deva iespēju pastiprināt Savienības un dalībvalstu darbības tādā jomā kā euro aizsardzība pret viltošanu. Programmas euro aizsardzībai pret viltošanu (programmas “Perikls”) mērķi laikposmam no 2002. līdz 2006. gadam un no 2007. līdz 2013. un 2014. gadam līdz 2017. gadam (12) ir veiksmīgi sasniegti. |
| --- | --- |

(5)

Līdzšinējais atbalsts šādām darbībām, izmantojot Padomes Lēmumus 2001/923/EK (5) un 2001/924/EK (6), kas vēlāk tika grozīti un paplašināti ar Padomes Lēmumiem 2006/75/EK (7), 2006/76/EK (8), 2006/849/EK (9), 2006/850/EK (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 331/2014/EK (11), deva iespēju pastiprināt Savienības un dalībvalstu darbības tādā jomā kā euro aizsardzība pret viltošanu. Programmas euro aizsardzībai pret viltošanu (programmas “Perikls”) mērķi laikposmam no 2002. līdz 2006. gadam un no 2007. līdz 2013. un 2014. gadam līdz 2017. gadam (12) ir veiksmīgi sasniegti.

| (6) | Pretēji standarta procedūrai netika veikts atsevišķs programmas ietekmes novērtējums. Daļēji tas skaidrojams ar to, ka 2017. gadā Komisija veica programmas starpposma novērtējumu, ko papildināja neatkarīgs ziņojums
   (13)

  . Lai gan attiecībā uz programmu ziņojums ir kopumā pozitīvs, tajā ir paustas bažas par ierobežoto skaitu kompetento iestāžu, kas piedalās programmas darbībās, un par to galveno darbības rādītāju kvalitāti, kurus izmanto programmas rezultātu novērtēšanai. Komisijas
  paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas “Perikls 2020” starpposma novērtējumu
  un tās ex ante novērtējumā, kas sagatavots kā Komisijas dienestu darba dokuments un pievienots priekšlikumam (COM(2018)0369),
  Komisija secināja, ka programmas “Perikls 2020” turpināšana pēc 2020. gada būtu jāatbalsta, ņemot vērā tās ES

  Savienības
  pievienoto vērtību, tās ilgtermiņa ietekmi un tās darbību ilgtspēju
  , kā arī tās devumu organizētās noziedzības apkarošanā
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(6)

Pretēji standarta procedūrai netika veikts atsevišķs programmas ietekmes novērtējums. Daļēji tas skaidrojams ar to, ka 2017. gadā Komisija veica programmas starpposma novērtējumu, ko papildināja neatkarīgs ziņojums
   (13)

  . Lai gan attiecībā uz programmu ziņojums ir kopumā pozitīvs, tajā ir paustas bažas par ierobežoto skaitu kompetento iestāžu, kas piedalās programmas darbībās, un par to galveno darbības rādītāju kvalitāti, kurus izmanto programmas rezultātu novērtēšanai. Komisijas
  paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par programmas “Perikls 2020” starpposma novērtējumu
  un tās ex ante novērtējumā, kas sagatavots kā Komisijas dienestu darba dokuments un pievienots priekšlikumam (COM(2018)0369),
  Komisija secināja, ka programmas “Perikls 2020” turpināšana pēc 2020. gada būtu jāatbalsta, ņemot vērā tās ES

  Savienības
  pievienoto vērtību, tās ilgtermiņa ietekmi un tās darbību ilgtspēju
  , kā arī tās devumu organizētās noziedzības apkarošanā
  . [Gr. 5]

| (7) | Vidusposma novērtējumā iekļautais padoms bija tāds, ka būtu jāturpina programmas “Perikls 2020” finansētie pasākumi, ņemot vērā iespējas

  vienlaikus pievēršoties nepieciešamībai
  vienkāršot pieteikumu iesniegšanu, veicināt saņēmēju diferencēšanu
  un dažādu valstu kompetento iestāžu maksimālu līdzdalību programmas darbībās
  , turpināt koncentrēties uz jauniem un atkārtotiem viltošanas draudiem un racionalizēt galvenos darbības rādītājus. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Vidusposma novērtējumā iekļautais padoms bija tāds, ka būtu jāturpina programmas “Perikls 2020” finansētie pasākumi, ņemot vērā iespējas

  vienlaikus pievēršoties nepieciešamībai
  vienkāršot pieteikumu iesniegšanu, veicināt saņēmēju diferencēšanu
  un dažādu valstu kompetento iestāžu maksimālu līdzdalību programmas darbībās
  , turpināt koncentrēties uz jauniem un atkārtotiem viltošanas draudiem un racionalizēt galvenos darbības rādītājus. [Gr. 6]

| (7a) | Trešās valstīs ir konstatēti viltošanas “karstie punkti”, un euro viltošana aizvien vairāk paplašinās starptautiskā mērogā; tādēļ spēju veidošanas un apmācības pasākumi, kuros iesaistītas trešo valstu kompetentās iestādes, būtu jāuzskata par svarīgiem, lai panāktu Savienības vienotās valūtas efektīvu aizsardzību, un programmas kontekstā būtu vēl vairāk jāveicina. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Trešās valstīs ir konstatēti viltošanas “karstie punkti”, un euro viltošana aizvien vairāk paplašinās starptautiskā mērogā; tādēļ spēju veidošanas un apmācības pasākumi, kuros iesaistītas trešo valstu kompetentās iestādes, būtu jāuzskata par svarīgiem, lai panāktu Savienības vienotās valūtas efektīvu aizsardzību, un programmas kontekstā būtu vēl vairāk jāveicina. [Gr. 7]

| (8) | Tāpēc būtu jāpieņem jauna programma laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (programma “Perikls IV”). Būtu jānodrošina, ka programma “Perikls IV” saskan ar citām attiecīgajām programmām un darbībām un papildina tās. Tādēļ – nolūkā īstenot programmas “Perikls IV” piemērošanu un lai novērtētu ar euro aizsardzību saistītās vajadzības, Komisijai būtu jāveic visas nepieciešamās apspriešanās ar galvenajām iesaistītajām personām, jo īpaši ar dalībvalstu izraudzītajām kompetentajām valsts iestādēm, Eiropas Centrālo banku un Eiropolu, attiecīgajā komitejā, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1338/2001, jo īpaši apmaiņas, atbalsta un mācību jautājumos.
  Turklāt Komisijai, īstenojot programmu, būtu jāizmanto Eiropas Centrālās bankas lielā pieredze saistībā ar apmācību rīkošanu un informācijas sniegšanu par viltotām euro banknotēm. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc būtu jāpieņem jauna programma laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (programma “Perikls IV”). Būtu jānodrošina, ka programma “Perikls IV” saskan ar citām attiecīgajām programmām un darbībām un papildina tās. Tādēļ – nolūkā īstenot programmas “Perikls IV” piemērošanu un lai novērtētu ar euro aizsardzību saistītās vajadzības, Komisijai būtu jāveic visas nepieciešamās apspriešanās ar galvenajām iesaistītajām personām, jo īpaši ar dalībvalstu izraudzītajām kompetentajām valsts iestādēm, Eiropas Centrālo banku un Eiropolu, attiecīgajā komitejā, kas minēta Regulā (EK) Nr. 1338/2001, jo īpaši apmaiņas, atbalsta un mācību jautājumos.
  Turklāt Komisijai, īstenojot programmu, būtu jāizmanto Eiropas Centrālās bankas lielā pieredze saistībā ar apmācību rīkošanu un informācijas sniegšanu par viltotām euro banknotēm. [Gr. 8]

| (9) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izstrādei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, balvas, netiešu īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad pastāv vispārēji trūkumi attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(9)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izstrādei un īstenošanai, izmantojot dotācijas, iepirkumu, balvas, netiešu īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību gadījumos, kad pastāv vispārēji trūkumi attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (10) | Šī regula atbilst pievienotās vērtības un proporcionalitātes principam. Programmai “Perikls IV” būtu jāveicina sadarbība starp dalībvalstīm un starp Komisiju un dalībvalstīm, lai aizsargātu euro pret viltošanu, neskarot dalībvalstu pienākumus un efektīvāk izmantojot līdzekļus, nekā tas būtu iespējams valstu līmenī. Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama un pamatota, jo tā nepārprotami palīdz dalībvalstīm kopīgi aizsargāt euro un mudina izmantot kopīgas Savienības struktūras, lai palielinātu sadarbību un
  savlaicīgu un pilnīgu
  informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Šī regula atbilst pievienotās vērtības un proporcionalitātes principam. Programmai “Perikls IV” būtu jāveicina sadarbība starp dalībvalstīm un starp Komisiju un dalībvalstīm, lai aizsargātu euro pret viltošanu, neskarot dalībvalstu pienākumus un efektīvāk izmantojot līdzekļus, nekā tas būtu iespējams valstu līmenī. Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama un pamatota, jo tā nepārprotami palīdz dalībvalstīm kopīgi aizsargāt euro un mudina izmantot kopīgas Savienības struktūras, lai palielinātu sadarbību un
  savlaicīgu un pilnīgu
  informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm. [Gr. 9]

| (11) | Programma “Perikls IV” būtu jāīsteno saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, kas noteikta [reference to the post 2020 MFF Regulation Council Regulation (EU, Euratom) .../2018]. |
| --- | --- |

(11)

Programma “Perikls IV” būtu jāīsteno saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu, kas noteikta [reference to the post 2020 MFF Regulation Council Regulation (EU, Euratom) .../2018].

| (12) | Lai nodrošinātu vienādus programmas “Perikls IV” īstenošanas nosacījumus, īstenošanas

  Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus,
  pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  būtu jāpiešķir

  jādeleģē
  Komisijai
  attiecībā uz darba programmām, kā norādīts 10. pantā, un attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 12. pantā un pielikumā
  . Komisijai būtu jāpieņem gada darba programmas, nosakot prioritātes, budžeta sadalījumu un izvērtēšanas kritērijus pasākumu dotācijām. Gada darba programmās būtu jāparedz arī ārkārtas un pienācīgi pamatoti gadījumi, kad līdzfinansējuma palielinājums ir nepieciešams lielākas ekonomiskās elastības nodrošināšanai dalībvalstīm, lai tās spētu sekmīgi īstenot un pabeigt projektus attiecībā uz euro aizsardzību un saglabāšanu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (14)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu vienādus programmas “Perikls IV” īstenošanas nosacījumus, īstenošanas

  Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus,
  pilnvaras
  pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  būtu jāpiešķir

  jādeleģē
  Komisijai
  attiecībā uz darba programmām, kā norādīts 10. pantā, un attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 12. pantā un pielikumā
  . Komisijai būtu jāpieņem gada darba programmas, nosakot prioritātes, budžeta sadalījumu un izvērtēšanas kritērijus pasākumu dotācijām. Gada darba programmās būtu jāparedz arī ārkārtas un pienācīgi pamatoti gadījumi, kad līdzfinansējuma palielinājums ir nepieciešams lielākas ekonomiskās elastības nodrošināšanai dalībvalstīm, lai tās spētu sekmīgi īstenot un pabeigt projektus attiecībā uz euro aizsardzību un saglabāšanu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
   (14)

  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 10]

| (13) | Ar šo regulu nosaka finansējumu programmai “Perikls IV”, kas ir galvenā atsauces summa [atsauce, kas pēc vajadzības jāatjaunina saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: 17. punkta 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] nozīmē Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējā budžeta procedūras laikā. |
| --- | --- |

(13)

Ar šo regulu nosaka finansējumu programmai “Perikls IV”, kas ir galvenā atsauces summa [atsauce, kas pēc vajadzības jāatjaunina saskaņā ar jauno iestāžu nolīgumu: 17. punkta 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] nozīmē Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējā budžeta procedūras laikā.

| (14) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (16) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (17) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā administratīvo sodu piemērošanu. Jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas apdraud Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (18). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai vienībai, kas saņem Savienības līdzekļus, ir pilnībā jāsadarbojas Savienības finansiālo interešu aizsardzībā un jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve Komisijai, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai (ERP). |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (16) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (17) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu un krāpšanas novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā administratīvo sodu piemērošanu. Jo īpaši saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra var veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas apdraud Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (18). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai vienībai, kas saņem Savienības līdzekļus, ir pilnībā jāsadarbojas Savienības finansiālo interešu aizsardzībā un jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve Komisijai, OLAF un Eiropas Revīzijas palātai (ERP).

| (15) | Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgs starpposma novērtējuma ziņojums par programmas “Perikls IV” īstenošanu un galīgais novērtējuma ziņojums par tās mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgs starpposma novērtējuma ziņojums par programmas “Perikls IV” īstenošanu un galīgais novērtējuma ziņojums par tās mērķu sasniegšanu.

| (16) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 331/2014 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 331/2014 būtu jāatceļ.

| (17) | Ir lietderīgi nodrošināt vienmērīgu pāreju bez pārtraukuma starp programmu “Perikls 2020” un programmu “Perikls IV”, un ir lietderīgi “Perikls IV” programmas darbības ilgumu saskaņot ar Padomes Regulu (ES, Euratom) .../... [ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam], tādēļ programma “Perikls IV” būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(17)

Ir lietderīgi nodrošināt vienmērīgu pāreju bez pārtraukuma starp programmu “Perikls 2020” un programmu “Perikls IV”, un ir lietderīgi “Perikls IV” programmas darbības ilgumu saskaņot ar Padomes Regulu (ES, Euratom) .../... [ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam], tādēļ programma “Perikls IV” būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

Ar šo regulu izveido programmu “Perikls IV”, kas ir apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu (“programma”).

Tajā izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma piešķiršanas noteikumi.

2. pants

Programmas mērķi

1.   Programmai ir šāds vispārējais mērķis:

novērst viltošanu un ar to saistīto krāpšanu un cīnīties pret to, tādējādi uzlabojot Savienības ekonomikas konkurētspēju

  saglabājot euro banknošu un monētu integritāti, kas stiprina iedzīvotāju
  un
  uzņēmumu uzticēšanos šo banknošu un monētu īstumam un līdz ar to sekmē uzticēšanos Savienības ekonomikai, vienlaikus
  nodrošinot publisko finanšu ilgtspēju. [Gr. 11]

2.   Programmai ir šāds konkrēts mērķis:

aizsargāt euro banknotes un monētas pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu, atbalstot un papildinot dalībvalstu veiktos pasākumus, un palīdzot kompetentajām valstu un Savienības iestādēm īstenot to centienus izveidot ciešu un regulāru sadarbību un paraugprakses apmaiņu starp pašām iestādēm un ar Komisiju, vajadzības gadījumā iesaistot trešās valstis un starptautiskās organizācijas.

3. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir EUR 7 700 000 (19) pašreizējās cenās. [Gr. 13]

2.   Ikgadējās apropriācijas Eiropas Parlaments un Padome apstiprina, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas robežvērtības.

3.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmām.

4. pants

ES finansējuma īstenošana un veidi

1.   Programmu īsteno tiešā pārvaldībā saskaņā ar [Finanšu regulas, Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (20) jaunāko redakciju].

2.   Programmu īsteno Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, dažādos programmas īstenošanas posmos regulāri apspriežoties, ņemot vērā attiecīgos pasākumus,

  un nodrošinot konsekvenci
  ,
  bet nepieļaujot nevajadzīgu pārklāšanos ar attiecīgajiem pasākumiem
  , ko veikušas

  veic
  citas kompetentās iestādes, jo īpaši Eiropas Centrālā banka un Eiropols.
  Šajā nolūkā Komisija, gatavodama darba programmas saskaņā ar 10. pantu, ņem vērā ECB un Eiropola pašreizējās un plānotās darbības cīņā pret euro viltošanu un krāpšanu. [Gr. 13]

3.   Saskaņā ar programmu paredzētais finansiālais atbalsts 6. pantā uzskaitītajiem attiecināmajiem pasākumiem tiek piešķirts vai nu kā:

dotācijas, vai kā

publiskais iepirkums.

5. pants

Kopīgi pasākumi

1.   Pasākumus saskaņā ar programmu var kopīgi organizēt Komisija un citi partneri, kam ir attiecīga pieredze, piemēram:

| a) | valstu centrālās bankas un Eiropas Centrālā banka (ECB); |
| --- | --- |

a)

valstu centrālās bankas un Eiropas Centrālā banka (ECB);

| b) | valstu analīzes centri (NAC) un valstu monētu analīzes centri (CNAC); |
| --- | --- |

b)

valstu analīzes centri (NAC) un valstu monētu analīzes centri (CNAC);

| c) | Eiropas Tehnikas un zinātnes centrs (ETSC) un naudas kaltuves; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Tehnikas un zinātnes centrs (ETSC) un naudas kaltuves;

| d) | Eiropols, Eurojust un Interpols; |
| --- | --- |

d)

Eiropols, Eurojust un Interpols;

| e) | valstu centrālie pretviltošanas biroji, kas paredzēti 12. pantā Ženēvas 1929. gada 20. aprīļa (21) Starptautiskajā konvencijā par naudas viltošanas novēršanu, un citas iestādes, kas specializējas viltošanas novēršanā un atklāšanā un tiesībaizsardzībā saistībā ar to; |
| --- | --- |

e)

valstu centrālie pretviltošanas biroji, kas paredzēti 12. pantā Ženēvas 1929. gada 20. aprīļa (21) Starptautiskajā konvencijā par naudas viltošanas novēršanu, un citas iestādes, kas specializējas viltošanas novēršanā un atklāšanā un tiesībaizsardzībā saistībā ar to;

| f) | specializētas iestādes, kas darbojas tiražēšanas un sertificēšanas tehnoloģiju jomā, tipogrāfiju darbinieki un gravieri; |
| --- | --- |

f)

specializētas iestādes, kas darbojas tiražēšanas un sertificēšanas tehnoloģiju jomā, tipogrāfiju darbinieki un gravieri;

| g) | iestādes, kas nav minētas a) līdz f) apakšpunktā un kas izmanto speciālas zināšanās, tostarp attiecīgā gadījumā šādas iestādes no trešām valstīm, un jo īpaši valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm; kā arī |
| --- | --- |

g)

iestādes, kas nav minētas a) līdz f) apakšpunktā un kas izmanto speciālas zināšanās, tostarp attiecīgā gadījumā šādas iestādes no trešām valstīm, un jo īpaši valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm; kā arī

| h) | privātas struktūras, kas ir ieguvušas pieredzi un sniegušas apliecinājumus attiecībā uz savām tehniskajām zināšanām, un darbinieku komandas, kas specializējas viltotu banknošu un monētu atklāšanā. |
| --- | --- |

h)

privātas struktūras, kas ir ieguvušas pieredzi un sniegušas apliecinājumus attiecībā uz savām tehniskajām zināšanām, un darbinieku komandas, kas specializējas viltotu banknošu un monētu atklāšanā.

2.   Ja attiecināmos pasākumus veic kopīgi Komisija un ECB, Eurojust, Eiropols vai Interpols, radušās izmaksas sadala starp minētajām iestādēm. Jebkurā gadījumā katra no tām sedz savu vieslektoru ceļa un uzturēšanās izmaksas.

II NODAĻA

ATTIECINĀMĪBA

6. pants

Attiecināmi pasākumi

1.   Saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti 10. pantā minētajās gada darba programmās, programma nodrošina finansiālu atbalstu šādiem pasākumiem:

| a) | informācijas apmaiņa un izplatīšana, jo īpaši organizējot darba grupas, sanāksmes un seminārus, tostarp mācības, kompetento valsts iestāžu darbinieku mērķtiecīga nodarbinātība un apmaiņa un citi līdzīgi pasākumi. Informācijas apmaiņu cita starpā veic attiecībā uz:






  — | euro viltošanas un ar euro saistītās krāpšanas novēršanas paraugpraksi, [Gr. 14] |
| --- | --- | --- |

a)

informācijas apmaiņa un izplatīšana, jo īpaši organizējot darba grupas, sanāksmes un seminārus, tostarp mācības, kompetento valsts iestāžu darbinieku mērķtiecīga nodarbinātība un apmaiņa un citi līdzīgi pasākumi. Informācijas apmaiņu cita starpā veic attiecībā uz:

—

euro viltošanas un ar euro saistītās krāpšanas novēršanas paraugpraksi, [Gr. 14]

| — | metodoloģiju, kā uzraudzīt un analizēt viltošanas ietekmi uz ekonomiku un finansēm, |
| --- | --- |

—

metodoloģiju, kā uzraudzīt un analizēt viltošanas ietekmi uz ekonomiku un finansēm,

| — | datubāzu un agrīnās brīdināšanas sistēmu darbību, |
| --- | --- |

—

datubāzu un agrīnās brīdināšanas sistēmu darbību,

| — | atklāšanas ierīču ar datora dublējumkopijām izmantošanu; [Gr. 15] |
| --- | --- |

—

atklāšanas ierīču ar datora dublējumkopijām izmantošanu; [Gr. 15]

| — | izziņas un izmeklēšanas metodēm, |
| --- | --- |

—

izziņas un izmeklēšanas metodēm,

| — | zinātnisko palīdzību, tostarp jaunu attīstības tendenču uzraudzību; |
| --- | --- |

—

zinātnisko palīdzību, tostarp jaunu attīstības tendenču uzraudzību;

| — | euro aizsardzību ārpus Savienības; |
| --- | --- |

—

euro aizsardzību ārpus Savienības;

| — | pētniecības darbībām; |
| --- | --- |

—

pētniecības darbībām;

| — | konkrētu darbības zināšanu sniegšanu; |
| --- | --- |

—

konkrētu darbības zināšanu sniegšanu;

| b) | tehniska, zinātniska un darbības palīdzība, kas šķiet nepieciešama saistībā ar šo programmu rīkotajiem mācību semināriem, tostarp jo īpaši:






  — | jebkurš attiecīgs pasākums, ar ko izveido mācību līdzekļus Savienības līmenī, piemēram, Savienības tiesību aktu rokasgrāmatu, informācijas biļetenus, praktiskas rokasgrāmatas, glosārijus un vārdnīcas, datu bāzes, jo īpaši zinātniskā atbalsta vai tehnoloģiju vērošanas jomā, vai datora atbalsta lietojumprogrammas, piemēram, programmatūru; |
| --- | --- | --- |

b)

tehniska, zinātniska un darbības palīdzība, kas šķiet nepieciešama saistībā ar šo programmu rīkotajiem mācību semināriem, tostarp jo īpaši:

—

jebkurš attiecīgs pasākums, ar ko izveido mācību līdzekļus Savienības līmenī, piemēram, Savienības tiesību aktu rokasgrāmatu, informācijas biļetenus, praktiskas rokasgrāmatas, glosārijus un vārdnīcas, datu bāzes, jo īpaši zinātniskā atbalsta vai tehnoloģiju vērošanas jomā, vai datora atbalsta lietojumprogrammas, piemēram, programmatūru;

| — | attiecīgie pētījumi ar daudznozaru un transnacionālu dimensiju, tostarp pētījumi par inovatīviem drošības elementiem; |
| --- | --- |

—

attiecīgie pētījumi ar daudznozaru un transnacionālu dimensiju, tostarp pētījumi par inovatīviem drošības elementiem;

| — | tehniskā atbalsta instrumentu un metožu izstrāde, lai veicinātu atklāšanas pasākumus Savienības līmenī; |
| --- | --- |

—

tehniskā atbalsta instrumentu un metožu izstrāde, lai veicinātu atklāšanas pasākumus Savienības līmenī;

| — | atbalsts sadarbībai operācijās, kurās iesaistītas vismaz divas valstis, ja šāds atbalsts nav pieejams

  šādu atbalstu nevar darīt pieejamu
  no citām Eiropas iestāžu un struktūru programmām; [Gr. 16] |
| --- | --- |

—

atbalsts sadarbībai operācijās, kurās iesaistītas vismaz divas valstis, ja šāds atbalsts nav pieejams

  šādu atbalstu nevar darīt pieejamu
  no citām Eiropas iestāžu un struktūru programmām; [Gr. 16]

| c) | tāda aprīkojuma iegāde, ko izmantos specializētas viltojumu novēršanas iestādes trešās valstīs, lai aizsargātu euro pret viltošanu, saskaņā ar 10. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

tāda aprīkojuma iegāde, ko izmantos specializētas viltojumu novēršanas iestādes trešās valstīs, lai aizsargātu euro pret viltošanu, saskaņā ar 10. panta 3. punktu.

2.   Programmā ņem vērā viltošanas apkarošanas starptautiskos un daudznozaru aspektus, vēršoties pret šādu grupu līdzdalību:

| a) | viltošanas atklāšanā un apkarošanā iesaistītie aģentūru darbinieki, jo īpaši policija, muita un finanšu iestādes atkarībā no to konkrētajiem uzdevumiem valsts mērogā; |
| --- | --- |

a)

viltošanas atklāšanā un apkarošanā iesaistītie aģentūru darbinieki, jo īpaši policija, muita un finanšu iestādes atkarībā no to konkrētajiem uzdevumiem valsts mērogā;

| b) | izlūkdatu vākšanas darbinieki; |
| --- | --- |

b)

izlūkdatu vākšanas darbinieki;

| c) | valstu centrālo banku, naudas kaltuvju, komercbanku un citu finanšu starpnieku pārstāvji, jo īpaši saistībā ar finanšu iestāžu pienākumiem; |
| --- | --- |

c)

valstu centrālo banku, naudas kaltuvju, komercbanku un citu finanšu starpnieku pārstāvji, jo īpaši saistībā ar finanšu iestāžu pienākumiem;

| d) | tiesu ierēdņi, juristi un tiesu varas iestāžu darbinieki, kas specializējas šajā jomā; |
| --- | --- |

d)

tiesu ierēdņi, juristi un tiesu varas iestāžu darbinieki, kas specializējas šajā jomā;

| e) | jebkura cita attiecīga speciālistu grupa, piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kameras vai pielīdzināmas struktūras, kas spēj nodrošināt piekļuvi maziem un vidējiem uzņēmumiem, tirgotājiem un skaidrās naudas pārvadātājiem. |
| --- | --- |

e)

jebkura cita attiecīga speciālistu grupa, piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kameras vai pielīdzināmas struktūras, kas spēj nodrošināt piekļuvi maziem un vidējiem uzņēmumiem, tirgotājiem un skaidrās naudas pārvadātājiem.

3.   Šā panta 2. punktā minētās grupas var ietvert dalībniekus no trešām valstīm, ja tas ir svarīgi 2. pantā paredzēto mērķu sasniegšanai. [Gr. 17]

III NODAĻA

DOTĀCIJAS

7. pants

Dotācijas

Programmas dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

Attiecībā uz pasākumiem, kas īstenoti, izmantojot dotācijas, aprīkojuma iegāde nav vienīgā dotāciju nolīguma sastāvdaļa.

8. pants

Līdzfinansējuma daļa

Līdzfinansējuma daļa saskaņā ar programmu piešķirtajām dotācijām nepārsniedz 75 % no attiecināmajām izmaksām. Šīs regulas 10. pantā minētajā gada darba programmā noteiktos izņēmuma gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, līdzfinansējuma daļa nepārsniedz 90 % no attiecināmajām izmaksām.

9. pants

Atbalsttiesīgās struktūras

Struktūras, kas tiesīgas saņemt finansējumu saskaņā ar programmu, ir kompetentās valstu iestādes, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1338/2001 2. panta b) punktā.

IV NODAĻA

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA, NOVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

10. pants

Darba programmas

1.   Programmu īsteno

  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar
  11. pantu, lai pieņemtu
  Finanšu regulas 110. pantā minētajām darba programmām.

  programmas
  . [Gr. 18]

2.   Attiecībā uz dotācijām papildus prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 108. pantā, darba programmā norāda būtiskos atlases un piešķiršanas kritērijus un maksimālo iespējamo līdzfinansējuma daļu.

11. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  10. panta 1. punktā un 12. panta
  2. pantā

  punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. [Gr. 19]

3.   Regulas 12. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt.

  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 1. punktā un 12. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu
  . Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 20]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  , kā arī ar ECB un Eiropola pārstāvjiem
  . [Gr. 21]

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts darīts zināms Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav cēluši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par nodomu necelt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.

12. pants

Uzraudzība

1.   Rādītāji, kas vajadzīgi, lai ziņotu par panākumiem programmā 2. pantā minētā īpašā mērķa sasniegšanai, ir izklāstīti šā priekšlikuma pielikumā.

2.   Lai nodrošinātu efektīvu programmas progresa novērtējumu tās mērķu sasniegšanā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, lai izstrādātu noteikumus par uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, tostarp, veicot grozījumus pielikumā, lai pārskatītu un papildinātu rādītājus, ja tas ir nepieciešams novērtēšanai.

3.   Komisija sniedz Eiropas Parlamentam, un Padomei
  , Eiropas Centrālajai bankai, Eiropolam, Eurojust
  un
  Eiropas Prokuratūrai (EPPO)
  gada informāciju par programmas rezultātiem, ņemot vērā kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, kas noteikti šā priekšlikuma pielikumā. [Gr. 22]

4.   Visas iesaistītās dalībvalstis un citi saņēmēji sniedz Komisijai visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai varētu veikt programmas uzraudzību un izvērtēšanu.

13. pants

Novērtēšana

1.   Programmas vidusposma novērtēšanu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par programmas īstenošanu, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma.

2.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. pantā noteiktā laikposma beigām Komisija veic programmas nobeiguma novērtējumu.

3.   Novērtējumu secinājumus kopā ar saviem novērojumiem Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Centrālajai bankai
  , Eiropolam, Eurojust un Eiropas Prokuratūrai
  . [Gr. 23]

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Informācija, saziņa un publiskošana

1.   Savienības finansējuma saņēmēji apliecina Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā
  pārredzamību un
  redzamību (jo īpaši, veicinot pasākumus un to rezultātus), sniedzot saskaņotu, efektīvu un samērīgu konkrētu informāciju plašai auditorijai, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai. [Gr. 24]

2.   Komisija īsteno informācijas un saziņas pasākumus saistībā ar programmu un tās darbībām un rezultātiem. Programmai piešķirtie finanšu resursi arī veicina korporatīvo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem.

15. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 331/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

16. pants

Pārejas noteikumi

Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai izmaiņas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 331/2014, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgumam.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 378, 19.10.2018., 2. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja.

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1339/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar ko uz dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu, attiecina Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 11. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2001/923/EK (2001. gada 17. decembris), ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2001/924/EK (2001. gada 17. decembris), ar kuru paplašina darbības jomu lēmumam, ar ko izveido apmaiņas, palīdzības un apmācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma), minēto lēmumu attiecinot uz dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro kā vienoto valūtu (OV L 339, 21.12.2001., 55. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums 2006/75/EK (2006. gada 30. janvāris), ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (OV L 36, 8.2.2006., 40. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 2006/76/EK (2006. gada 30. janvāris), ar kuru nosaka, ka attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav iesaistītās dalībvalstis, piemēro Lēmumu 2006/75/EK, ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (OV L 36, 8.2.2006., 42. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums 2006/849/EK (2006. gada 20. novembris), ar kuru groza un pagarina piemērošanas laikposmu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma) (OV L 330, 28.11.2006., 28. lpp.).

9

(10)  Padomes Lēmums 2006/850/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko uz neiesaistītām dalībvalstīm attiecina Lēmuma 2006/849/EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas laikposmu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma), piemērošanu (OV L 330, 28.11.2006., 30. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 331/2014, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu “Perikls 2020”) un atceļ Padomes Lēmumus 2001/923/EK, 2001/924/EK, 2006/75/EK, 2006/76/EK, 2006/849/EK un 2006/850/EK (OV L 103, 5.4.2014., 1. lpp.).

11

(12)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par programmas “Perikls 2020” puslaika izvērtējumu (COM(2017)0741).

12

(13)  
  SWD(2017)0444 un Ares(2917)3289297, 30.06.2017.

13

SWD(2017)0444 un Ares(2917)3289297, 30.06.2017.

(14)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

14

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(15)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

15

(16)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

16

(17)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

18

(19)  
  Tikai indikatīva summa, kas atkarīga no DFS kopumā.

19

Tikai indikatīva summa, kas atkarīga no DFS kopumā.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

20

Euratom

Euratom

(21)  Tautu savienības līgumu sērijas Nr. 2623 (1931), 372. lpp.

21

PIELIKUMS

PROGRAMMAS NOVĒRTĒŠANAS RĀDĪTĀJI

Programmu cieši pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai
  , izmantojot minimāluu administratīvo slogu un izmaksas,
  noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu: [Gr. 25]

| a) | atklātais viltoto euro skaits;

  to dalībvalstu un trešo valstu skaits, kuru kompetentās iestādes ir piedalījušās programmā paredzētajās darbībās; [Gr. 26] |
| --- | --- |

a)

atklātais viltoto euro skaits;

  to dalībvalstu un trešo valstu skaits, kuru kompetentās iestādes ir piedalījušās programmā paredzētajās darbībās; [Gr. 26]

| b) | likvidēto nelegālo ražotņu skaits un

  dalībnieku skaits un to apmierinātības līmenis, kā arī jebkādas citas atsauksmes, ko tie varētu būt snieguši attiecībā uz programmas darbību lietderību; [Gr. 27] |
| --- | --- |

b)

likvidēto nelegālo ražotņu skaits un

  dalībnieku skaits un to apmierinātības līmenis, kā arī jebkādas citas atsauksmes, ko tie varētu būt snieguši attiecībā uz programmas darbību lietderību; [Gr. 27]

| c) | saņemtās atsauksmes no Programmas finansēto darbību dalībniekiem.

  no valstu kompetentajām iestādēm saņemta informācija par atklāto viltoto euro skaitu un likvidētajām nelikumīgajām ražotnēm, kas ir tiešas sekas uzlabotai sadarbībai, pateicoties programmai
  . [Gr. 28] |
| --- | --- |

c)

saņemtās atsauksmes no Programmas finansēto darbību dalībniekiem.

  no valstu kompetentajām iestādēm saņemta informācija par atklāto viltoto euro skaitu un likvidētajām nelikumīgajām ražotnēm, kas ir tiešas sekas uzlabotai sadarbībai, pateicoties programmai
  . [Gr. 28]

Komisija un programmas labuma guvēji katru gadu apkopo
  datus un informāciju par galvenajiem rezultātu

  darbības
  rādītājiem. apkopo katru gadu šādi dalībnieki:
  [Gr. 29]

| — | Komisija apkopo datus par viltotām euro monētām un banknotēm; |
| --- | --- |

—

Komisija apkopo datus par viltotām euro monētām un banknotēm;

| — | Komisija apkopo datus par likvidēto viltošanas ražotņu skaitu; |
| --- | --- |

—

Komisija apkopo datus par likvidēto viltošanas ražotņu skaitu;

| — | Komisija un Programmas atbalsta saņēmēji vāc datus par atsauksmēm, kas saņemtas no Programmas finansēto darbību dalībniekiem. |
| --- | --- |

—

Komisija un Programmas atbalsta saņēmēji vāc datus par atsauksmēm, kas saņemtas no Programmas finansēto darbību dalībniekiem.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/340 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/340

---

P8_TA(2019)0088

ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07971/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07971/2018),

| — | ņemot vērā projektu brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07972/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07972/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0446/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra nenormatīvo rezolūciju (2) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra nenormatīvo rezolūciju (2) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0053/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0053/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Singapūras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2017. gada 16. maija atzinums, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0089.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/341 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/341

---

P8_TA(2019)0089

ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgums (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (07971/2018 – C8-0446/2018 – 2018/0093M(NLE))

(2020/C 449/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07971/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07971/2018),

| — | ņemot vērā tekstu, kas ierosināts brīvās tirdzniecības nolīgumam (BTN) starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (Singapūru) un lielā mērā saskan ar 2013. gada 20. septembrī parafēto nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tekstu, kas ierosināts brīvās tirdzniecības nolīgumam (BTN) starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (Singapūru) un lielā mērā saskan ar 2013. gada 20. septembrī parafēto nolīgumu,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (COM(2018)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (COM(2018)0194),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C8-0446/2018),

| — | ņemot vērā ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgumu, ko plānots parakstīt 2018. gada 19. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgumu, ko plānots parakstīt 2018. gada 19. oktobrī,

| — | ņemot vērā saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu sniegto Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15, kuru Komisija pieprasīja 2015. gada 10. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu sniegto Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15, kuru Komisija pieprasīja 2015. gada 10. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 22. decembra lēmumu risināt divpusējas sarunas par BTN ar atsevišķām Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm, sākot ar Singapūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 22. decembra lēmumu risināt divpusējas sarunas par BTN ar atsevišķām Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm, sākot ar Singapūru,

| — | ņemot vērā 2007. gada 23. aprīļa norādes sarunām par reģionu BTN ar ASEAN dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 23. aprīļa norādes sarunām par reģionu BTN ar ASEAN dalībvalstīm,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā V sadaļu par Savienības ārējo darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā V sadaļu par Savienības ārējo darbību,

| — | ņemot vērā LESD un jo īpaši tā 91., 100., 168. un 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD un jo īpaši tā 91., 100., 168. un 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvo rezolūciju (3) par Padomes lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvo rezolūciju (3) par Padomes lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0048/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0048/2019),

| A. | tā kā ES un Singapūrai ir kopīgas nozīmīgas vērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību ievērošana, kultūras un lingvistiskā daudzveidība, kā arī stingra apņemšanās īstenot atvērtu un noteikumos balstītu tirdzniecību un daudzpusēju tirdzniecības sistēmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Singapūrai ir kopīgas nozīmīgas vērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību ievērošana, kultūras un lingvistiskā daudzveidība, kā arī stingra apņemšanās īstenot atvērtu un noteikumos balstītu tirdzniecību un daudzpusēju tirdzniecības sistēmu;

| B. | tā kā šis ir pirmais divpusējais tirdzniecības nolīgums, kas noslēgts starp ES un ASEAN dalībvalsti, un svarīgs solis ceļā uz galīgo mērķi, proti, BTN noslēgšanu starp reģioniem; tā kā nolīgums arī kalpos par paraugu tiem nolīgumiem, par kuriem ES patlaban ved sarunas ar citām nozīmīgām ASEAN ekonomikām; |
| --- | --- |

B.

tā kā šis ir pirmais divpusējais tirdzniecības nolīgums, kas noslēgts starp ES un ASEAN dalībvalsti, un svarīgs solis ceļā uz galīgo mērķi, proti, BTN noslēgšanu starp reģioniem; tā kā nolīgums arī kalpos par paraugu tiem nolīgumiem, par kuriem ES patlaban ved sarunas ar citām nozīmīgām ASEAN ekonomikām;

| C. | tā kā ASEAN reģionā Singapūra ir pārliecinoši lielākais ES partneris, veidojot nedaudz mazāk par vienu trešdaļu no ES un ASEAN preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī aptuveni divas trešdaļas no ieguldījumiem starp abiem reģioniem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ASEAN reģionā Singapūra ir pārliecinoši lielākais ES partneris, veidojot nedaudz mazāk par vienu trešdaļu no ES un ASEAN preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī aptuveni divas trešdaļas no ieguldījumiem starp abiem reģioniem;

| D. | tā kā ES un Singapūras tirdzniecības apjoms pārsniedz 50 miljardus EUR gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un Singapūras tirdzniecības apjoms pārsniedz 50 miljardus EUR gadā;

| E. | tā kā tiek prognozēts, ka 90 % turpmākās globālās ekonomikas izaugsmes notiks ārpus Eiropas un konkrētāk — Āzijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiek prognozēts, ka 90 % turpmākās globālās ekonomikas izaugsmes notiks ārpus Eiropas un konkrētāk — Āzijā;

| F. | tā kā Singapūra ir Visaptverošās un progresīvās Klusā okeāna valstu partnerības (CPTPP) dalībvalsts un piedalās sarunās par reģionālu visaptverošu ekonomisko partnerību (RCEP); |
| --- | --- |

F.

tā kā Singapūra ir Visaptverošās un progresīvās Klusā okeāna valstu partnerības (CPTPP) dalībvalsts un piedalās sarunās par reģionālu visaptverošu ekonomisko partnerību (RCEP);

| G. | tā kā Singapūra ir valsts ar augstu ienākumu līmeni, kuras nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2017. gadā bija 52 600 USD; tā kā tās ekonomikas izaugsme ir viena no augstākajām pasaulē — vidēji 7,7 % gadā kopš neatkarības iegūšanas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Singapūra ir valsts ar augstu ienākumu līmeni, kuras nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2017. gadā bija 52 600 USD; tā kā tās ekonomikas izaugsme ir viena no augstākajām pasaulē — vidēji 7,7 % gadā kopš neatkarības iegūšanas;

| H. | tā kā Singapūra tiek vērtēta kā viena no uzņēmējdarbībai vispiemērotākajām valstīm pasaulē, ir viena no pasaules konkurētspējīgākajām ekonomikām un korupcijas līmenis tajā ir viens no viszemākajiem pasaulē; |
| --- | --- |

H.

tā kā Singapūra tiek vērtēta kā viena no uzņēmējdarbībai vispiemērotākajām valstīm pasaulē, ir viena no pasaules konkurētspējīgākajām ekonomikām un korupcijas līmenis tajā ir viens no viszemākajiem pasaulē;

| I. | tā kā apstrādes rūpniecība, īpaši elektronika un precīzā inženierija, un pakalpojumu nozare joprojām ir divi galvenie Singapūras augstas pievienotās vērtības ekonomikas balsti; |
| --- | --- |

I.

tā kā apstrādes rūpniecība, īpaši elektronika un precīzā inženierija, un pakalpojumu nozare joprojām ir divi galvenie Singapūras augstas pievienotās vērtības ekonomikas balsti;

| J. | tā kā Singapūra ir pasaules nozīmes dalībnieks finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Singapūra ir pasaules nozīmes dalībnieks finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu jomā;

| K. | tā kā vairāk nekā 10 000 Eiropas uzņēmumu ir reģionālie biroji Singapūrā un tie darbojas juridiskās drošības un noteiktības apstākļos; tā kā aptuveni 50 000 Eiropas uzņēmumu eksportē uz Singapūru un 83 % no tiem ir mazi vai vidēji uzņēmumi (MVU); |
| --- | --- |

K.

tā kā vairāk nekā 10 000 Eiropas uzņēmumu ir reģionālie biroji Singapūrā un tie darbojas juridiskās drošības un noteiktības apstākļos; tā kā aptuveni 50 000 Eiropas uzņēmumu eksportē uz Singapūru un 83 % no tiem ir mazi vai vidēji uzņēmumi (MVU);

| L. | tā kā ES un Singapūras BTN, visticamāk, ļoti pozitīvi ietekmēs tirdzniecību un ieguldījumu plūsmas starp ES un Singapūru; tā kā Eiropas Parlamenta vajadzībām sagatavotā 2018. gada pētījumā tika lēsts, ka pirmajos piecos gados ES un Singapūras tirdzniecības apjoms palielinātos par 10 %; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES un Singapūras BTN, visticamāk, ļoti pozitīvi ietekmēs tirdzniecību un ieguldījumu plūsmas starp ES un Singapūru; tā kā Eiropas Parlamenta vajadzībām sagatavotā 2018. gada pētījumā tika lēsts, ka pirmajos piecos gados ES un Singapūras tirdzniecības apjoms palielinātos par 10 %;

| M. | tā kā citām lielām ekonomikām, piemēram, Japānai, ASV un Ķīnai, jau ir BTN ar Singapūru un Eiropas Savienība tādējādi nonāk neizdevīgākos konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

M.

tā kā citām lielām ekonomikām, piemēram, Japānai, ASV un Ķīnai, jau ir BTN ar Singapūru un Eiropas Savienība tādējādi nonāk neizdevīgākos konkurences apstākļos;

| N. | tā kā 2009. gadā veiktajā ES un ASEAN BTN ietekmes uz tirdzniecību un ilgtspējības novērtējumā tika secināts, ka šis divpusējais BTN būtu savstarpēji izdevīgs nacionālā ienākuma, IKP un nodarbinātības ziņā, tā kā ne saistībā tieši ar ES un Singapūras tirdzniecības attiecībām, ne arī par salīdzinoši nesenu periodu nav sagatavots ietekmes uz tirdzniecību un ilgtspējības novērtējums; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2009. gadā veiktajā ES un ASEAN BTN ietekmes uz tirdzniecību un ilgtspējības novērtējumā tika secināts, ka šis divpusējais BTN būtu savstarpēji izdevīgs nacionālā ienākuma, IKP un nodarbinātības ziņā, tā kā ne saistībā tieši ar ES un Singapūras tirdzniecības attiecībām, ne arī par salīdzinoši nesenu periodu nav sagatavots ietekmes uz tirdzniecību un ilgtspējības novērtējums;

| O. | tā kā ES un Singapūras BTN ekonomiskās ietekmes analīzē, ko Eiropas Komisija veica 2013. gadā, ir norādīts, ka Singapūras IKP varētu pieaugt par 0,94 % jeb 2,7 miljardiem EUR un ES IKP — par 550 miljoniem EUR, |
| --- | --- |

O.

tā kā ES un Singapūras BTN ekonomiskās ietekmes analīzē, ko Eiropas Komisija veica 2013. gadā, ir norādīts, ka Singapūras IKP varētu pieaugt par 0,94 % jeb 2,7 miljardiem EUR un ES IKP — par 550 miljoniem EUR,

| 1. | atzinīgi vērtē BTN parakstīšanu Briselē 2018. gada 19. oktobrī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka sarunas sākotnēji tika noslēgtas 2012. gadā un bija balstītas uz Padomes 2007. gada aprīlī pieņemtajām sarunu norādēm par ES un ASEAN BTN; pauž nožēlu par ilgo kavēšanos saistībā ar nolīguma virzīšanu ratifikācijai, kas cita starpā bija saistīta ar Komisijas pieprasījumu Eiropas Savienības Tiesai sniegt atzinumu, lai nodrošinātu skaidrību par to, vai jautājumi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, ir ES ekskluzīvā kompetencē, vai arī tie ir dalītā kompetencē; atzinīgi vērtē juridisko skaidrību, ko ir sniedzis Eiropas Savienības Tiesas atzinums, un uzskata, ka tas ir stiprinājis Eiropas Parlamenta demokrātiski leģitīmo lomu un viesis skaidrību par ES kompetenci tirdzniecības politikas jomā; atzinīgi vērtē Singapūras pastāvīgo iesaistīšanos, neraugoties uz šo kavēšanos, un prasa ātri panākt nolīguma stāšanos spēkā, tiklīdz Parlaments to būs ratificējis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata par ļoti svarīgu to, lai ES saglabātu līderpozīcijas atvērtā un uz noteikumiem balstītā tirdzniecības sistēmā, un atzinīgi vērtē to, ka 10 gadus pēc sarunu sākuma ES un Singapūras BTN ir kļuvis par svarīgu šā procesa elementu; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi vērsties pie citiem globālajiem partneriem, lai turpinātu īstenot vērienīgu pasaules mēroga taisnīgu un atklātu tirdzniecības programmu, izdarot secinājumus no BTN ar Singapūru un pamatojoties uz to; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver šī nolīguma ekonomisko un stratēģisko nozīmību, jo Singapūra ir viens no visa ASEAN reģiona centriem; uzskata šo nolīgumu par ievērojamu soli uz priekšu, kas iedibinās precedentu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem ar citām ASEAN dalībvalstīm, un par pirmo soli ceļā uz reģionālu tirdzniecības nolīgumu; uzsver arī to, ka šis nolīgums novērsīs ES eksportētāju neizdevīgāku stāvokli konkurētspējas ziņā salīdzinājumā ar uzņēmumiem no pārējām CPTPP un RCEP valstīm; atzinīgi vērtē to, ka šī nolīguma noslēgšana, kas notiks ES globālās taisnīgas un atvērtas tirdzniecības programmas ietvaros, nodrošinās ievērojamus ieguvumus ne tikai patērētājiem, bet arī nodarbinātajiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka Singapūra jau bija atcēlusi lielāko daļu tarifu, ko tā piemēro ES ražojumiem, un ka līdz ar šī nolīguma spēkā stāšanos tiks pilnībā likvidēti nedaudzie atlikušie tarifi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Singapūra atcels atsevišķus pasākumus, kuri var veidot tirdzniecības šķēršļus, piemēram, dubultas drošības pārbaudes automašīnām, kā arī rezerves daļām un elektronikai, tādējādi vienkāršojot ES uzņēmumu preču eksportu uz Singapūru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ar šo nolīgumu ES uzņēmumiem tiks nodrošināta lielāka piekļuve Singapūras pakalpojumu tirgum, piemēram, finanšu, telekomunikāciju, inženierijas, arhitektu, jūras transporta un pasta pakalpojumiem, un ka šādas liberalizācijas pamatā ir pozitīva saraksta pieeja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | saistībā ar finanšu pakalpojumu liberalizāciju atgādina, ka nolīgumā ir iekļauta piesardzības atkāpe, kura ļauj pusēm piesardzības apsvērumu dēļ pieņemt vai saglabāt pasākumus un konkrētāk — aizsargāt noguldītājus un ieguldītājus un nodrošināt pušu finanšu sistēmu integritāti un stabilitāti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Singapūra 2017. gada 21. jūnijā parakstīja daudzpusējo nolīgumu par kompetentajām iestādēm (MCAA), lai īstenotu globālo standartu attiecībā uz automātisku nodokļu informācijas apmaiņu, un ka 2017. gada 30. jūnijā tā informēja ESAO par nodomu saskaņā ar šo nolīgumu sākt automātisku apmaiņu ar visām ES dalībvalstīm, ar kurām tai nav divpusēja nolīguma šajā jautājumā; norāda, ka Singapūra nav iekļauta nedz ES Rīcības kodeksa jautājumu grupas “melnajā sarakstā”, nedz tās sarakstā ar jurisdikcijām, kas nodokļu jomā nesadarbojas, lai gan dažas NVO to ir kritizējušas par nodokļu atvieglojumu piedāvāšanu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka šis nolīgums nodrošina lielāku piekļuvi Singapūras publiskā iepirkuma tirgum nekā Nolīgums par valsts iepirkumu; uzsver, ka, piešķirot publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesības, būtu jāņem vērā arī sociālie un vides aizsardzības kritēriji; uzsver, ka publiskajam iepirkumam gan Savienībā, gan Singapūrā arī turpmāk jābūt iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Singapūra ir piekritusi izveidot ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas sistēmu, kas aizsargās aptuveni 190 ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, paredzot iespēju vēlāk pievienot vēl vairāk; atgādina, ka 2016. gadā ES eksportēja uz Singapūru lauksaimniecības pārtikas produktus 2,2 miljardu EUR vērtībā, un norāda, ka Singapūra ir ES pārtikas un dzērienu piektais lielākais eksporta tirgus Āzijā, kas nodrošina ievērojamas iespējas ES lauksaimniekiem un lauksaimniecības pārtikas ražotājiem; tāpēc atzinīgi vērtē šajā nolīgumā iekļauto Singapūras apņemšanos saglabāt nulles nodokļa likmi lauksaimniecības pārtikas produktiem un ieviest to ES gaļas ražotāju sertificēšanas sistēmu, kuri vēlas eksportēt uz Singapūru; tomēr pauž nožēlu par to, ka BTN ar Singapūru tieši neaizsargā 196 ES ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ietvertas nodaļas par intelektuālo īpašumu pielikumā, jo visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm — neatkarīgi no izcelsmes vietas —, lai tās tiktu aizsargātas, būs jāiziet pārbaude un publiskošana (un eventuālu iebildumu iesniegšana) saskaņā ar reģistrācijas procedūru Singapūrā; uzsver, ka īstenošanas tiesību akti par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ar ko izveido Singapūras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas procedūru, stāsies spēkā tad, kad Parlaments būs ratificējis šo nolīgumu; aicina Singapūras iestādes nekavējoties sākt darbu pie reģistrācijas procedūras, kā arī ātri izveidot reģistru un nodrošināt tā stāšanos spēkā, kad Parlaments būs ratificējis šo nolīgumu; aicina Komisiju turpināt intensīvi strādāt ar Singapūras iestādēm, lai nodrošinātu, ka pēc iespējas vairāk ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiek aizsargātas atbilstoši BTN (tostarp pielikumus vai zemsvītras piezīmēs) iekļautajiem aizsardzības noteikumiem, nepieļaujot nekādus izņēmumus vai ierobežojumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka nolīgumā ir atzītas dalībvalstu tiesības visos līmeņos noteikt un sniegt publiskos pakalpojumus un nolīgums neliedz valdībām īstenot jebkura privatizēta pakalpojuma atgriešanu atpakaļ valsts sektoram; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka nolīgumā ir aizsargātas ES tiesības saglabāt un piemērot savus standartus visām precēm un pakalpojumiem, kas tiek tirgoti ES, un ka tāpēc visam importam no Singapūras ir jāatbilst ES standartiem; uzsver, ka ES standarti nekad nebūtu jāuzskata par tirdzniecības šķēršļiem, un uzsver, ka ir svarīgi šos standartus veicināt pasaules līmenī; uzsver, ka nolīgumā nav nekā tāda, kas liegtu piemērot piesardzības principu, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver uz vērtībām balstītas un atbildīgas tirdzniecības politikas nozīmību un nepieciešamību veicināt ilgtspējīgu attīstību; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļā abas puses ir apņēmušās nodrošināt augsta līmeņa vides un darba tiesību aizsardzību un ka šis nolīgums līdz ar to ir uzskatāms par progresīvu tirdzniecības nolīgumu; norāda, ka nolīgumā ir iekļauta arī nodaļa par netarifu šķēršļiem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā; norāda, ka ES un Singapūras nolīgums varētu būt klimata pārmaiņu apkarošanas un to pasākumu un ieguldījumu paātrināšanas un pastiprināšanas instruments, kas nepieciešami ilgtspējīgas mazoglekļa nākotnes vārdā; aicina ES un Singapūru veikt visus pasākumus, kas nepieciešami ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apstiprina, ka puses ir apņēmušās ieguldīt pūles, lai ratificētu un efektīvi īstenotu SDO pamatkonvencijas; pieņem zināšanai Singapūras valdības līdz šim sniegto informāciju par to, kā tā ievēro trīs vēl neratificētās SDO pamatkonvencijas, proti, par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību, par diskrimināciju un par piespiedu darbu, un aicina Singapūru ciešāk sadarboties ar SDO, lai pakāpeniski nodrošinātu pilnīgu atbilstību šo konvenciju saturam un beigu beigās saprātīgā termiņā tās ratificētu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē apņemšanos efektīvi īstenot daudzpusējus vides nolīgumus, piemēram, Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kā arī ilgtspējīgi apsaimniekot mežus un pārvaldīt zivsaimniecību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka sadarbība regulējuma jomā ir brīvprātīga un tai nekādā veidā nevajadzētu ierobežot tiesības noteikt regulējumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina puses pilnībā izmantot noteikumus par sadarbību dzīvnieku labturības jomā un pēc iespējas drīzāk pēc BTN stāšanās spēkā izveidot kopīgu darba grupu nolūkā vienoties par rīcības plānu saistībā ar attiecīgām nozarēm, piemēram, zivju labturību akvakultūrā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšana nolīguma īstenošanas uzraudzībā ir izšķiroši svarīga, un prasa pēc nolīguma stāšanās spēkā ātri izveidot vietējas konsultatīvas grupas un nodrošināt tajās līdzsvarotu pilsoniskās sabiedrības pārstāvību; aicina Komisiju piešķirt pietiekamu finansējumu, lai tās varētu efektīvi darboties, un sniegt atbalstu, lai nodrošinātu konstruktīvu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgumā Eiropas Savienībai ir paredzēta iespēja apturēt BTN, ja Singapūra pārkāpj cilvēka pamattiesības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk izmantot nolīguma vispārīgās pārskatīšanas klauzulu, lai stiprinātu darba un vides noteikumu izpildāmību, izpildes nodrošināšanas metodēs kā galējo līdzekli iekļaujot sankciju mehānisma piemērošanas iespēju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Singapūras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV C 101, 16.3.2018., 30. lpp.

(2)  OV C 35, 31.1.2018., 21. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0088.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/346 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/346

---

P8_TA(2019)0090

ES un Singapūras ieguldījumu aizsardzības nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07979/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07979/2018),

| — | ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07980/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07980/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0447/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra nenormatīvo rezolūciju (2) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra nenormatīvo rezolūciju (2) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0054/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0054/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Singapūras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2017. gada 16. maija atzinums, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0091.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/347 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/347

---

P8_TA(2019)0091

ES un Singapūras ieguldījumu aizsardzības nolīgums (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ieguldījumu aizsardzības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07979/2018 – C8-0447/2018 – 2018/0095M(NLE))

(2020/C 449/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07979/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07979/2018),

| — | ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07980/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu ieguldījumu aizsardzības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (07980/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0447/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0447/2018),

| — | ņemot vērā 2007. gada 23. aprīļa norādes sarunām par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 23. aprīļa norādes sarunām par brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) dalībvalstīm,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 22. decembra lēmumu risināt divpusējas sarunas par BTN ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm, sākot ar Singapūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 22. decembra lēmumu risināt divpusējas sarunas par BTN ar atsevišķām ASEAN dalībvalstīm, sākot ar Singapūru,

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. septembra izmaiņas sākotnējās sarunu norādēs, lai pilnvarotu Komisiju vest sarunas par ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. septembra izmaiņas sākotnējās sarunu norādēs, lai pilnvarotu Komisiju vest sarunas par ieguldījumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1219/2012, ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu sniegto Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu procedūrā 2/15 (4), kuru Komisija pieprasīja 2015. gada 10. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu sniegto Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu procedūrā 2/15 (4), kuru Komisija pieprasīja 2015. gada 10. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par ES ieguldījumu tāda juridiski saistoša ANO instrumenta izstrādē, ar kuru no cilvēktiesību ievērošanas viedokļa regulē transnacionālu korporāciju un citu tādu uzņēmumu darbību, kuriem piemīt transnacionālas iezīmes (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par ES ieguldījumu tāda juridiski saistoša ANO instrumenta izstrādē, ar kuru no cilvēktiesību ievērošanas viedokļa regulē transnacionālu korporāciju un citu tādu uzņēmumu darbību, kuriem piemīt transnacionālas iezīmes (5),

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) pārredzamības noteikumus ieguldījumu līgumā paredzētā šķīrējtiesas procesā starp ieguldītāju un valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijas (UNCITRAL) pārredzamības noteikumus ieguldījumu līgumā paredzētā šķīrējtiesas procesā starp ieguldītāju un valsti,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā V sadaļu par Savienības ārējo darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā V sadaļu par Savienības ārējo darbību,

| — | ņemot vērā LESD un jo īpaši tā piektās daļas I, II un V sadaļu, konkrēti 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD un jo īpaši tā piektās daļas I, II un V sadaļu, konkrēti 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra normatīvo rezolūciju (6) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra normatīvo rezolūciju (6) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0049/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0049/2019),

| A. | tā kā ES un Singapūrai ir kopīgas pamatvērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību ievērošana, kultūras un lingvistiskā daudzveidība, kā arī stingra apņemšanās īstenot uz noteikumiem balstītu tirdzniecību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Singapūrai ir kopīgas pamatvērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību ievērošana, kultūras un lingvistiskā daudzveidība, kā arī stingra apņemšanās īstenot uz noteikumiem balstītu tirdzniecību daudzpusējā tirdzniecības sistēmā;

| B. | tā kā ES ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu saņēmējs un avots pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu saņēmējs un avots pasaulē;

| C. | tā kā Singapūra ir ES ārvalstu tiešo ieguldījumu astotais lielākais galamērķis, bet ASEAN reģionā — lielākais; |
| --- | --- |

C.

tā kā Singapūra ir ES ārvalstu tiešo ieguldījumu astotais lielākais galamērķis, bet ASEAN reģionā — lielākais;

| D. | tā kā Singapūra ir pārliecinoši lielākais ES partneris Dienvidaustrumāzijā, veidojot nedaudz mazāk par vienu trešdaļu no ES un ASEAN preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī aptuveni divas trešdaļas no visiem ieguldījumiem starp abiem šiem reģioniem; tā kā vairāk nekā 10 000 Eiropas uzņēmumu ir reģionālie biroji Singapūrā un tie darbojas, kā ierasts, juridiskās drošības un noteiktības apstākļos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Singapūra ir pārliecinoši lielākais ES partneris Dienvidaustrumāzijā, veidojot nedaudz mazāk par vienu trešdaļu no ES un ASEAN preču un pakalpojumu tirdzniecības, kā arī aptuveni divas trešdaļas no visiem ieguldījumiem starp abiem šiem reģioniem; tā kā vairāk nekā 10 000 Eiropas uzņēmumu ir reģionālie biroji Singapūrā un tie darbojas, kā ierasts, juridiskās drošības un noteiktības apstākļos;

| E. | tā kā Singapūra ir Eiropas ieguldījumu Āzijā nozīmīgākais galamērķis, uzkrātajiem divpusējiem ieguldījumiem 2016. gadā sasniedzot 256 miljardus EUR; |
| --- | --- |

E.

tā kā Singapūra ir Eiropas ieguldījumu Āzijā nozīmīgākais galamērķis, uzkrātajiem divpusējiem ieguldījumiem 2016. gadā sasniedzot 256 miljardus EUR;

| F. | tā kā patlaban ir spēkā vairāk nekā 3 000 starptautisku ieguldījumu līgumu un ES dalībvalstis ir līgumslēdzējas aptuveni 1 400 līgumos; |
| --- | --- |

F.

tā kā patlaban ir spēkā vairāk nekā 3 000 starptautisku ieguldījumu līgumu un ES dalībvalstis ir līgumslēdzējas aptuveni 1 400 līgumos;

| G. | tā kā šis ir pirmais nolīgums tikai par ieguldījumu aizsardzību, kas noslēgts starp ES un trešo valsti pēc iestāžu diskusijām par ES BTN jauno struktūru, pamatojoties uz Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15; |
| --- | --- |

G.

tā kā šis ir pirmais nolīgums tikai par ieguldījumu aizsardzību, kas noslēgts starp ES un trešo valsti pēc iestāžu diskusijām par ES BTN jauno struktūru, pamatojoties uz Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu 2/15;

| H. | tā kā, ņemot vērā ES jauno pieeju ieguldījumu aizsardzībai un tās izpildes mehānismam, ieguldījumu tiesu sistēmai (ITS), Singapūra 2017. gadā piekrita pārskatīt 2014. gada sarunās apstiprinātos ieguldījumu aizsardzības noteikumus, tādējādi no jauna atverot slēgtu nolīgumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā ES jauno pieeju ieguldījumu aizsardzībai un tās izpildes mehānismam, ieguldījumu tiesu sistēmai (ITS), Singapūra 2017. gadā piekrita pārskatīt 2014. gada sarunās apstiprinātos ieguldījumu aizsardzības noteikumus, tādējādi no jauna atverot slēgtu nolīgumu;

| I. | tā kā nolīguma pamatā ir ieguldījumu aizsardzības noteikumi, kas iekļauti ES un Kanādas Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā (CETA), kuru Parlaments ratificēja 2017. gada 15. februārī; |
| --- | --- |

I.

tā kā nolīguma pamatā ir ieguldījumu aizsardzības noteikumi, kas iekļauti ES un Kanādas Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā (CETA), kuru Parlaments ratificēja 2017. gada 15. februārī;

| J. | tā kā 2017. gada 6. septembrī Beļģija pieprasīja Tiesas atzinumu par CETA ITS noteikumu atbilstību ES līgumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada 6. septembrī Beļģija pieprasīja Tiesas atzinumu par CETA ITS noteikumu atbilstību ES līgumiem;

| K. | tā kā ekonomiski attīstītās valstis ar pienācīgi funkcionējošām tiesu iestādēm mazina ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas mehānismu nepieciešamību, lai gan šie mehānismi var nodrošināt ātrāku strīdu izšķiršanu; tā kā neatkarīgas daudzpusējas ieguldījumu tiesas izveide tomēr veicinātu uzticēšanos sistēmai un juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomiski attīstītās valstis ar pienācīgi funkcionējošām tiesu iestādēm mazina ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas mehānismu nepieciešamību, lai gan šie mehānismi var nodrošināt ātrāku strīdu izšķiršanu; tā kā neatkarīgas daudzpusējas ieguldījumu tiesas izveide tomēr veicinātu uzticēšanos sistēmai un juridisko noteiktību;

| L. | tā kā nolīgums aizstās esošos divpusējos ieguldījumu līgumus starp 13 ES dalībvalstīm un Singapūru, kuros nav izmantota ES jaunā pieeja ieguldījumu aizsardzībai un tās izpildes mehānismam (ITS); |
| --- | --- |

L.

tā kā nolīgums aizstās esošos divpusējos ieguldījumu līgumus starp 13 ES dalībvalstīm un Singapūru, kuros nav izmantota ES jaunā pieeja ieguldījumu aizsardzībai un tās izpildes mehānismam (ITS);

| M. | tā kā puses ir apņēmušās veicināt daudzpusējas ieguldījumu tiesas izveidi un šādu iniciatīvu Parlaments ir ļoti atbalstījis; |
| --- | --- |

M.

tā kā puses ir apņēmušās veicināt daudzpusējas ieguldījumu tiesas izveidi un šādu iniciatīvu Parlaments ir ļoti atbalstījis;

| N. | tā kā 2018. gada 20. martā Padome pieņēma sarunu norādes, pilnvarojot Komisiju ES vārdā risināt sarunas par konvenciju, ar ko izveido daudzpusēju ieguldījumu tiesu; tā kā šīs sarunu norādes ir publiskotas; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2018. gada 20. martā Padome pieņēma sarunu norādes, pilnvarojot Komisiju ES vārdā risināt sarunas par konvenciju, ar ko izveido daudzpusēju ieguldījumu tiesu; tā kā šīs sarunu norādes ir publiskotas;

| O. | tā kā ES ir noslēgusi līdzīgu ieguldījumu aizsardzības nolīgumu ar Vjetnamu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 17. oktobrī, |
| --- | --- |

O.

tā kā ES ir noslēgusi līdzīgu ieguldījumu aizsardzības nolīgumu ar Vjetnamu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 17. oktobrī,

| 1. | atzinīgi vērtē ES jauno pieeju ieguldījumu aizsardzībai un tās izpildes mehānismam (ITS), kas aizstāj pretrunīgi vērtēto ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas (ISDS) sistēmu, novēršot dažus no tās procesuālajiem trūkumiem, un individuālās pieejas, ko ievēro ES dalībvalstis spēkā esošajos divpusējos ieguldījumu līgumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata par būtiski svarīgu to, ka ar nolīgumu tiks nodrošināts augsts ieguldījumu aizsardzības, pārredzmības un pārskatatbildības līmenis, vienlaikus aizsargājot abu pušu tiesības reglamentēt visos pārvaldes līmeņos un īstenot leģitīmus publiskās politikas mērķus, tādus kā sabiedrības veselība un vides aizsardzība; uzsver — ja vienas puses veiktā reglamentācija negatīvi ietekmē ieguldījumu vai kaitē ieguldītāja peļņas prognozei, tas pats par sevi vēl nav uzskatāms par ieguldījumu aizsardzības standartu pārkāpumu un līdz ar to nerada pamatu kompensācijai; uzsver, ka nolīgums nekādā ziņā nedrīkst ierobežot sociālo partneru autonomiju un arodbiedrību tiesības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ar nolīgumu tiek garantēts, ka ES ieguldītāji Singapūrā netiek diskriminēti salīdzinājumā ar Singapūras ieguldītājiem, un nolīgums viņus aizsargā pret nelikumīgu ekspropriāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ITS paredz pastāvīgas pirmās instances ieguldījumu tiesas izveidi un apelācijas tiesas izveidi un ka šo tiesu locekļiem būs vajadzīga kvalifikācija, kas līdzinās Starptautiskās Tiesas tiesnešu kvalifikācijai, tostarp speciālās zināšanas ne tikai komerctiesībās, bet arī starptautiskajās publiskajās tiesībās, un viņiem būs jāatbilst stingriem noteikumiem attiecībā uz neatkarību, integritāti un ētisku rīcību, kas iekļauti saistošā rīcības kodeksā, kurš izstrādāts interešu konfliktu novēršanas nolūkā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka uz lietu izskatīšanu tiesās attieksies pārredzamības noteikumi, lietu dokumenti būs publiski pieejami un sēdes būs atklātas; uzskata, ka lielāka pārredzamība palīdzēs veidot sabiedrības uzticēšanos sistēmai; atzinīgi vērtē arī skaidrību par to, uz kāda pamata ieguldītājs var iesniegt prasību, kas nodrošina vēl lielāku procesa pārredzamību un taisnīgumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka trešajām pusēm, tādām kā darba un vides organizācijas, nav juridiska statusa lietā un tādēļ tās nevar piedalīties kā skartās puses ieguldītāju pienākumu izpildes nodrošināšanā, bet tās var dot ieguldījumu ITS tiesvedībā, izmantojot amicus curiae rezumējumus; uzsver, ka ieguldījumu tiesa joprojām ir atsevišķa sistēma, kas paredzēta tikai ārvalstu ieguldītājiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka labvēlīgākās tiesas meklējumi nedrīkst būt iespējami un nedrīkst pieļaut paralēlas tiesvedības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka nolīguma pamatā lielā mērā ir CETA iekļautie ieguldījumu aizsardzības noteikumi, jo tas ietver noteikumus attiecībā uz bijušo tiesnešu saistībām, rīcības kodeksu interešu konfliktu novēršanai un tā noslēgšanas brīdī pilnībā darboties spējīgu apelācijas tiesu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Singapūras apņemšanos palīdzēt izveidot šo daudzpusējo ieguldījumu tiesu, proti, publisku un neatkarīgu starptautisku tiesu, kas būs pilnvarota izšķirt ieguldījumu strīdus starp ieguldītājiem un valstīm, kuras atzinušas tās jurisdikcijas pārākumu pār saviem divpusējiem ieguldījumu līgumiem, un kam izvirzītais galīgais mērķis būs reformēt un aizstāt pašreizējo nevienmērīgo, dārgo un sadrumstaloto ieguldījumu aizsardzības režīmu; uzskata nolīgumu par izšķirošu soli šajā virzienā; mudina Komisiju turpināt vērsties pie trešām valstīm, lai šo daudzpusējo ieguldījumu tiesu izveidotu pēc iespējas drīzāk; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu publiskot 2018. gada 20. marta norādes sarunām par daudzpusēju ieguldījumu tiesu un aicina Padomi publiskot sarunu norādes attiecībā uz visiem iepriekšējiem un turpmākajiem tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem tūlīt pēc to pieņemšanas, lai uzlabotu pārredzamību un publisko kontroli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka nolīgums aizstās esošos divpusējos ieguldījumu līgumus starp 13 ES dalībvalstīm un Singapūru un tādējādi nodrošinās lielāku saskaņotību nekā divpusējie ieguldījumu līgumi, kuru pamatā ir novecojuši ieguldījumu aizsardzības noteikumi un kuri ietver ISDS; uzsver, ka nolīgums arī radīs ieguldītājiem jaunas tiesības iesniegt prasījumus pārējās 15 dalībvalstīs; uzsver, ka funkcionējošas valstu tiesas ir primārā ieguldītāju strīdu izšķiršanas iespēja, bet uzskata nolīgumu par nozīmīgu soli ceļā uz globālo noteikumu par ieguldījumu aizsardzību un strīdu izšķiršanu reformēšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka nav noteikumu par ieguldītāju pienākumiem, un šajā sakarībā uzsver korporatīvās sociālās atbildības nozīmību; aicina Komisiju izskatīt iespēju pieņemt tiesību aktus, kas līdzinātos tiem, kuri attiecas uz konfliktu minerālu un kokmateriālu nozari, arī, piemēram, apģērba ražošanas nozarē; atgādina par ESAO Vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām nozīmību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka nav globālas pieejas attiecībā uz to, kā korporācijas ievēro cilvēktiesību normas, un nav pieejami tiesībaizsardzības mehānismi; norāda uz darbu pie saistoša ANO instrumenta izveides, ko ANO ir sākusi beztermiņa starpvaldību darba grupa transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu jautājumos cilvēktiesību kontekstā; mudina Komisiju un ES dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties šajā iniciatīvā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Komisiju turpināt darbu, lai ITS kļūtu pieejamāka, īpaši MVU un mazākiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un Singapūru vienoties par stingrākām sankcijām, ko piemērot gadījumos, kad tiesas loceklis neievēro rīcības kodeksu, un nodrošināt, ka tās ir piemērojamas no šī nolīguma spēkā stāšanās brīža; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka šī nolīguma apstiprināšana dos ES lielākas iespējas sarunās vienoties par līdzīgiem nolīgumiem ar pārējām ASEAN valstīm, lai visā reģionā ieviestu līdzīgus ieguldījumu aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Singapūras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OV C 296 E, 2.10.2012., 34. lpp.

(2)  OV L 351, 20.12.2012., 40. lpp.

(3)  OV C 101, 16.3.2018., 30. lpp.

(4)  Tiesas 2017. gada 16. maija atzinums, 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0382.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0090.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/351 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/351

---

P8_TA(2019)0092

ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15375/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15375/2018),

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīguma projektu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (08224/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīguma projektu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (08224/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0026/2019),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra (1) nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra (1) nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0020/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0020/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Singapūras Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0093.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/352 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/352

---

P8_TA(2019)0093

ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgums (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (15375/2018 – C8-0026/2019 – 2018/0403M(NLE))

(2020/C 449/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15375/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15375/2018),

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīguma projektu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (08224/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīguma projektu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (08224/2014),

| — | ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt piekrišanu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu kopā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu (C8-0026/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt piekrišanu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu kopā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu (C8-0026/2019),

| — | ņemot vērā ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), ko plānots parakstīt 2018. gada 19. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), ko plānots parakstīt 2018. gada 19. oktobrī,

| — | ņemot vērā ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) un ieguldījumu aizsardzības nolīgumu (IAN), kuri parakstīti 2018. gada 19. oktobrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) un ieguldījumu aizsardzības nolīgumu (IAN), kuri parakstīti 2018. gada 19. oktobrī Briselē,

| — | ņemot vērā 1980. gada martā parakstīto ASEAN un EEK sadarbības nolīgumu, kas veido ES un ASEAN attiecību tiesisko regulējumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada martā parakstīto ASEAN un EEK sadarbības nolīgumu, kas veido ES un ASEAN attiecību tiesisko regulējumu (1),

| — | ņemot vērā 12. Āzijas un Eiropas samitu (ASEM), kas 2018. gada 18. un 19. oktobrī notika Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 12. Āzijas un Eiropas samitu (ASEM), kas 2018. gada 18. un 19. oktobrī notika Briselē,

| — | ņemot vērā ES un Singapūras 10. parlamentārās sadarbības sanāksmi (IPM), kura 2017. gada 23. maijā notika Singapūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Singapūras 10. parlamentārās sadarbības sanāksmi (IPM), kura 2017. gada 23. maijā notika Singapūrā,

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko 2016. gada jūnijā iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece (AP/PV), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ko 2016. gada jūnijā iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece (AP/PV),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. jūnijā apstiprinātās Pamatnostādnes attiecībā uz ES ārpolitiku un drošības politiku Austrumāzijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. jūnijā apstiprinātās Pamatnostādnes attiecībā uz ES ārpolitiku un drošības politiku Austrumāzijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 28. maija secinājumus par ciešāku ES un Āzijas sadarbību drošības jomā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 28. maija secinājumus par ciešāku ES un Āzijas sadarbību drošības jomā;

| — | ņemot vērā ES stratēģiju par Eiropas un Āzijas savienojamību, kuras pamatā ir ilgtspējīgas savienojamības koncepcija; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju par Eiropas un Āzijas savienojamību, kuras pamatā ir ilgtspējīgas savienojamības koncepcija;

| — | ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ASEAN, jo īpaši 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar ASEAN (2) un 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par ES un ASEAN turpmākajām attiecībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ASEAN, jo īpaši 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar ASEAN (2) un 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par ES un ASEAN turpmākajām attiecībām (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvo rezolūciju (4) par projektu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvo rezolūciju (4) par projektu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0023/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0023/2019),

| A. | tā kā ES un Singapūras attiecības aizsākās pirms vairākām desmitgadēm un tās balstās uz ilgu draudzību un ciešām vēsturiskām, politiskām un ekonomiskām saitēm; tā kā divpusējā partnerība ir balstīta uz kopīgām vērtībām un apņemšanos panākt mieru un labklājību pasaulē; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Singapūras attiecības aizsākās pirms vairākām desmitgadēm un tās balstās uz ilgu draudzību un ciešām vēsturiskām, politiskām un ekonomiskām saitēm; tā kā divpusējā partnerība ir balstīta uz kopīgām vērtībām un apņemšanos panākt mieru un labklājību pasaulē;

| B. | tā kā abas ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) puses no jauna apstiprina savu cieņu pret demokrātijas principiem, tiesiskumu, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos piemērojamos starptautiskos cilvēktiesību instrumentos; |
| --- | --- |

B.

tā kā abas ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) puses no jauna apstiprina savu cieņu pret demokrātijas principiem, tiesiskumu, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos piemērojamos starptautiskos cilvēktiesību instrumentos;

| C. | tā kā Singapūra ir pievienojusies Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijai (ASEAN), kas 2017. gadā svinēja savu 40. gadadienu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Singapūra ir pievienojusies Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijai (ASEAN), kas 2017. gadā svinēja savu 40. gadadienu;

| D. | tā kā Singapūra, kuras 2018. gada ASEAN vadības moto bija “noturīga un inovatīva”, ir rīkojusi divus ASEAN samitus un veicinājusi ASEAN vienotību, drošību un ekonomisko sadarbību, uzsākot tādas iniciatīvas kā ASEAN jaunatnes stipendija; |
| --- | --- |

D.

tā kā Singapūra, kuras 2018. gada ASEAN vadības moto bija “noturīga un inovatīva”, ir rīkojusi divus ASEAN samitus un veicinājusi ASEAN vienotību, drošību un ekonomisko sadarbību, uzsākot tādas iniciatīvas kā ASEAN jaunatnes stipendija;

| E. | tā kā Singapūra ir Amerikas Savienoto Valstu cieša sabiedrotā, ar kuru tā 2003. gadā noslēdza BTN un kuru uzskata par nepieciešamu reģiona drošībai, stabilitātei un līdzsvaram Āzijas un Klusā okeāna reģionā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Singapūra ir Amerikas Savienoto Valstu cieša sabiedrotā, ar kuru tā 2003. gadā noslēdza BTN un kuru uzskata par nepieciešamu reģiona drošībai, stabilitātei un līdzsvaram Āzijas un Klusā okeāna reģionā;

| F. | tā kā 2017. gadā Singapūra ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksā ieņēma 9. vietu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2017. gadā Singapūra ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksā ieņēma 9. vietu;

| G. | tā kā organizācijas “Transparency International” korupcijas uztveres indeksā 2017. gadā Singapūra ierindojās 6. vietā, padarot to par vienu no vismazāk korumpētajām valstīm pasaulē; |
| --- | --- |

G.

tā kā organizācijas “Transparency International” korupcijas uztveres indeksā 2017. gadā Singapūra ierindojās 6. vietā, padarot to par vienu no vismazāk korumpētajām valstīm pasaulē;

| H. | tā kā pirmais ES un ASEAN Jauno līderu forums notika 2018. gada februārī; |
| --- | --- |

H.

tā kā pirmais ES un ASEAN Jauno līderu forums notika 2018. gada februārī;

| I. | tā kā gaisa piesārņojums Singapūrā sasniedza rekordaugstu līmeni kaimiņvalstu mežu ugunsgrēku rezultātā, kas galvenokārt bija saistīti ar tīšu dedzināšanu, lai attīrītu augsni eļļas palmu un kokmateriālu plantācijām; |
| --- | --- |

I.

tā kā gaisa piesārņojums Singapūrā sasniedza rekordaugstu līmeni kaimiņvalstu mežu ugunsgrēku rezultātā, kas galvenokārt bija saistīti ar tīšu dedzināšanu, lai attīrītu augsni eļļas palmu un kokmateriālu plantācijām;

| J. | tā kā Singapūras konstitūcijā ir garantētas tiesības uz vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kaut gan tās tomēr ir ievērojami ierobežotas, lai garantētu drošību, sabiedrisko kārtību, morāles principus, parlamentārās privilēģijas, kā arī rasu un reliģisko saskaņu, tā kā 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Singapūra ieņēma 151. vietu no 180 valstīm; tā kā Singapūras tiesību akti par necieņu, musināšanu un apmelošanu tiek izmantoti, lai ierobežotu aktīvistu, blogeru un plašsaziņas līdzekļu kritiskos viedokļus; |
| --- | --- |

J.

tā kā Singapūras konstitūcijā ir garantētas tiesības uz vārda, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kaut gan tās tomēr ir ievērojami ierobežotas, lai garantētu drošību, sabiedrisko kārtību, morāles principus, parlamentārās privilēģijas, kā arī rasu un reliģisko saskaņu, tā kā 2018. gada pasaules preses brīvības indeksā Singapūra ieņēma 151. vietu no 180 valstīm; tā kā Singapūras tiesību akti par necieņu, musināšanu un apmelošanu tiek izmantoti, lai ierobežotu aktīvistu, blogeru un plašsaziņas līdzekļu kritiskos viedokļus;

| K. | tā kā Singapūra joprojām piemēro nāvessodu; tā kā pēc īsa laika perioda, kura laikā netika izpildīti nāvessodi, izpildīto nāvessodu skaits kopš 2014. gada ir pieaudzis; |
| --- | --- |

K.

tā kā Singapūra joprojām piemēro nāvessodu; tā kā pēc īsa laika perioda, kura laikā netika izpildīti nāvessodi, izpildīto nāvessodu skaits kopš 2014. gada ir pieaudzis;

| L. | tā kā Singapūras LGBTI kopienas tiesības ir stingri ierobežotas; tā kā abpusēji labprātīgas seksuālas attiecības starp diviem vīriešiem ir nelikumīgas un par tām ir paredzēts sods līdz pat diviem gadiem cietumā; tā kā Singapūras tiesību aktos netiek atzītas viendzimuma attiecības; |
| --- | --- |

L.

tā kā Singapūras LGBTI kopienas tiesības ir stingri ierobežotas; tā kā abpusēji labprātīgas seksuālas attiecības starp diviem vīriešiem ir nelikumīgas un par tām ir paredzēts sods līdz pat diviem gadiem cietumā; tā kā Singapūras tiesību aktos netiek atzītas viendzimuma attiecības;

| M. | tā kā Singapūra vēl nav ratificējusi divas SDO pamatkonvencijas, jo īpaši Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un Konvenciju pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā Singapūra vēl nav ratificējusi divas SDO pamatkonvencijas, jo īpaši Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un Konvenciju pret diskrimināciju;

ES un Singapūras partnerības un sadarbības nolīgums

| 1. | atzinīgi vērtē PSN noslēgšanu, jo tam ir stratēģiska nozīme un tas nodrošinās tiesisko regulējumu ilgtermiņa divpusējām attiecībām un saistībām stiprināt un paplašināt sadarbību reģionālos un starptautiskos forumos, kā arī tādās jomās kā vides aizsardzība, starptautiskā stabilitāte, tiesiskums, drošība un attīstība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver PSN sniegtās iespējas attiecībā uz jaunām sadarbības jomām, piemēram, cilvēktiesībām, tiesiskumu, brīvību un drošību un kodolieroču neizplatīšanu, kā arī zinātnes un tehnoloģiskajai sadarbībai tādās jomās kā enerģētika, vide, klimata pārmaiņu apkarošana, dabas resursu aizsardzība un transports, jo īpaši jūras un gaisa transports; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē sadarbību attiecībā uz cilvēku savstarpējām saiknēm, informācijas sabiedrību, audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu jomu, izglītību un kultūras apmaiņu, nodarbinātību un sociālajām lietām, veselību un statistiku, kas palīdzēs novērtēt nolīguma progresu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka PSN, pamatlīgums, ir politiski cieši saistīts ar BTN un IAN un papildina tos; atgādina, ka PSN 44. pants paredz nolīgumu neizpildīšanu gadījumos, kad tiek sistemātiski un nopietni pārkāpti būtiski elementi, tostarp demokrātijas principi, tiesiskums un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Singapūra 2017. gada 21. jūnijā parakstīja Daudzpusējo kompetentās iestādes nolīgumu (MCAA), lai īstenotu globālo standartu attiecībā uz automātisku nodokļu informācijas apmaiņu, un ka 2017. gada 30. jūnijā tā informēja ESAO par nodomu saskaņā ar šo nolīgumu sākt automātisku apmaiņu ar visām ES dalībvalstīm, ar kurām tai nav divpusēja nolīguma šajā jautājumā; mudina puses pilnībā izmantot PSN paredzētos noteikumus par sadarbību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

5.

Cilvēktiesības un pamatbrīvības

| 6. | no jauna apstiprina nepieciešamās saistības un apņemšanos cilvēktiesību, tostarp sociālo tiesību, demokrātijas, pamatbrīvību, labas pārvaldības un tiesiskuma ievērošanā un kopīgus centienus šajā nolūkā; atgādina, ka cilvēktiesības ir ES attiecību ar trešām valstīm uzmanības centrā; aicina Singapūras iestādes visos apstākļos nodrošināt starptautisko tiesību, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar ANO Statūtiem un Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un uzskata, ka ES būtu jāturpina sniegt atbalstu Singapūrai sociālās iekļautības, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma jomā, kā arī miera, drošības un tiesu sistēmas reformas veicināšanā; atzinīgi vērtē atklātās publiskās debates par neīstenoto tiesību aktu pārskatīšanu attiecībā uz sodīšanu par abpusēji labprātīgām viena dzimuma personu seksuālām attiecībām un aicina Singapūras valdību pilnībā aizsargāt LGBTI kopienas tiesības; uzskata, ka Singapūras valdībai ir jāatceļ tiesību akti, kuros noteikts sods par seksuālām attiecībām starp viena dzimuma personām; uzsver, ka ir vajadzīga turpmāka sadarbība attiecībā uz sieviešu tiesībām, un mudina Singapūras valdību veicināt tādu tiesību aktu pieņemšanu, kas aizliedz jebkāda veida diskrimināciju pret sievietēm un uz seksuālo orientāciju balstītu diskrimināciju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES sākt dialogu ar Singapūras valdību nolūkā nekavējoties noteikt nāvessoda moratoriju kā soli ceļā uz nāvessoda atcelšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Singapūras valdību aizsargāt vārda un pulcēšanās brīvību, jo tās ir labi funkcionējošas demokrātijas pamatelements; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ES iesaistīties dialogā ar Singapūras iestādēm, lai veicinātu to, ka valsts ratificē galvenos cilvēktiesību instrumentus un SDO pamatkonvencijas; atzīst, ka Singapūra vēl nav ratificējusi Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību un Konvenciju pret diskrimināciju, un ka tā ir noraidījusi Konvenciju par piespiedu darbu; sagaida, ka Singapūra turpinās iesaistīties sadarbībā ar SDO, lai panāktu virzību uz pilnīgu saskaņošanu ar šo konvenciju saturu un beidzot ar to ratifikāciju; |
| --- | --- |

9.

ES un Singapūras attiecības

| 10. | uzsver, ka PSN noslēgšana ir spēcīgs stimuls lielākai ES, Singapūras un Dienvidaustrumāzijas reģiona vispārējai sadarbībai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver spēcīgu ES un Singapūras tirdzniecības un ieguldījumu attiecību politisko vērtību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver ES īpašo pieredzi iestāžu veidošanas, vienotā tirgus, regulējuma konverģences, krīžu pārvarēšanas, humānās palīdzības un katastrofu seku likvidēšanas, kā arī cilvēktiesību un demokrātijas jomā; uzsver, ka ES būtu jāpastiprina politikas dialogi un sadarbība tādos jautājumos kā pamattiesības un kopīgu interešu jautājumos, tostarp tiesiskuma un drošības jomā, un vārda brīvības aizsardzībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka PSN atbalsta tiešus personiskus kontaktus, piemēram, Erasmus Mundus programmā paredzētu akadēmisko mobilitāti, un veicina turpmāku kultūras apmaiņas attīstību, lai palielinātu savstarpējo sapratni un zināšanas par attiecīgajām kultūrām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka Singapūrā esošais Āzijas un Eiropas fonds (ASEF) ir nozīmīgs kā galvenais kultūras apmaiņas instruments starp Āziju un Eiropu; atzinīgi vērtē tā lomu, kā būtisku elementu iekļaujot pilsoniskās sabiedrības problēmas ASEM apspriedēs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Eiropas Savienības centrs Singapūrā, kas tika izveidots 2009. gadā partnerībā ar Singapūras Valsts universitāti un Nanyang Tehnoloģiju universitāti, veicina zināšanas un izpratni par ES un tās politiku un ir daļa no ES izcilības centru globālā tīkla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Singapūras pētniekus īstenot kopīgus pētniecības un inovācijas projektus ar ES struktūrām saskaņā ar tādām ES pētniecības iniciatīvām kā programma “Apvārsnis 2020” un risināt kopīgas globālas problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, vidi, biotehnoloģiju, veselību, iedzīvotāju novecošanos, enerģētiku, dabas resursiem un uzturdrošību; |
| --- | --- |

16.

Reģionālā un starptautiskā sadarbība

| 17. | uzskata, ka Singapūra ir svarīgs partneris reaģēšanā uz humānām katastrofām Dienvidaustrumāzijā, kā arī ir nozīmīgs dalībnieks visa reģiona politiskās stabilitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž bažas par to, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs Singapūru un ASEAN reģionu; atzinīgi vērtē Singapūras pozitīvo ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā; atzinīgi vērtē to, ka Singapūra 2016. gada 21. septembrī ratificēja Parīzes nolīgumu, un sagaida, ka tā līdz 2030. gadam sasniegs plānotos emisiju samazināšanas mērķus; paredz sadarboties ar Singapūru un ASEAN, lai paātrinātu Parīzes klimata nolīguma īstenošanu; uzsver, ka ir jāatbalsta Singapūra un pārējās ASEAN valstis, lai uzlabotu bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu un mežu ekosistēmu sistemātisku atveseļošanu; atzinīgi vērtē Singapūras lomu reģionālo jautājuma risināšanā, lai samazinātu atmežošanu; mudina turpināt ES un Singapūras sadarbību, lai efektīvi ierobežotu mežu ugunsgrēkus un pieņemtu videi draudzīgākas tehnoloģijas transportam un ēkām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka pastāv iespēja, interese un nepieciešamība īstenot ES un ASEAN sadarbību, lai izstrādātu kopīgu aprites ekonomikas stratēģiju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē ES un ASEAN Jauno līderu foruma izveidi, kas ļaus jaunajiem līderiem no ES un ASEAN valstīm apmainīties ar idejām un veidot attiecības, lai atbalstītu ES un ASEAN attiecības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka PSN dos iespēju ES nostiprināt savu ieguldījumu kopīgo mērķu īstenošanā Indijas un Klusā okeāna reģionā; aicina pastiprināt kopīgos centienus, lai izveidotu brīvu un atvērtu Indijas un Klusā okeāna reģionu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina sadarboties ar Singapūru, lai īstenotu kopīgas intereses saistībā ar ASEAN un ES savienojamības politikas īstenošanu; uzsver, ka ir nepieciešama sadarbība saistībā ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, lai strādātu pie to savienojamības mērķu un kritēriju īstenošanas, par kuriem tika panākta vienošanās nesenajā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē; atkārto par nepieciešamību veicināt daudzpusēju pārvaldību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka Singapūra ir atbalstījusi reģionālo daudzpusību Dienvidaustrumāzijā; ņem vērā Singapūras lomu ES un ASEAN starpreģionu diplomātiskajos, ekonomiskajos un institucionālajos dialogos un uzsver Singapūras atbalstu reģionālajai integrācijai Dienvidaustrumāzijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst, ka Singapūra ir stratēģiski izvietota; pieņem zināšanai Singapūras ieguldījumu reģionālā un vispārējā drošībā; atzinīgi vērtē ikgadējo Āzijas drošības samitu, kas ir pazīstams arī kā Šangrilas dialogs un kas kopš 2002. gada notiek Šangrilas viesnīcā Singapūrā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž dziļas bažas par pieaugošo spriedzi Dienvidķīnas jūrā; aicina ASEAN paātrināt apspriedes par Rīcības kodeksu strīdu un domstarpību atrisināšanai mierīgā ceļā šajā jomā un aicina ES atbalstīt šo procesu; uzstāj, ka jautājums būtu jāatrisina atbilstīgi starptautiskajām tiesībām saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); pauž gandarījumu par to, ka Singapūra, kas nav pieprasītāja valsts, ir mudinājusi puses miermīlīgi un saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp UNCLOS, pārvarēt savas domstarpības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kopā ar Singapūru aicina nodrošināt kuģošanas un pārlidojumu brīvību šajā teritorijā un uzsver, ka ES ir ļoti ieinteresēta veicināt stabilitāti Dienvidaustrumāzijā; uzsver, cik svarīgs ir ASEAN reģionālais forums un Austrumāzijas samits, kas veicina dialogu par drošību starp šo reģionu un ārpus šī reģiona esošo Ķīnu un Amerikas Savienotajām Valstīm;






  27. | atzinīgi vērtē ASEAN kiberaizsardzības programmas uzsākšanu pēc Singapūras iniciatīvas, lai palīdzētu ASEAN valstīm atklāt kiberdraudus un reaģēt uz tiem; saprot, ka ASEAN nav savstarpējas normas kiberaizsardzības jomā, kas varētu kavēt sadarbību kiberdrošības jomā šajā reģionā; aicina ES dalīties pieredzē par kiberdraudu un hibrīddraudu novēršanu un atbalstīt ASEAN spēju veidošanu šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

26.

27.

| 28. | pauž atzinību Singapūrai par to, ka tā izvietojusi karaspēku un materiālus, lai Irākā no 2003. līdz 2008. gadam atbalstītu starptautisko koalīciju un tās turpmāko ieguldījumu ISIS apkarošanas operācijās Irākā un Sīrijā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīst, ka Singapūra ir gatava rīkot samitus vai piedalīties to rīkošanā, lai veicinātu miera un uzticēšanās palielināšanu Āzijā un ārpus tās; |
| --- | --- |

29.

PSN paredzētā iestāžu sistēma

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar partnerības un sadarbības nolīgumu ir izveidota apvienotā komiteja, kuras sastāvā ir abu pušu pienācīgi augsta līmeņa pārstāvji, lai nodrošinātu nolīguma pareizu darbību un īstenošanu, noteiktu prioritātes un sniegtu ieteikumus nolīguma mērķu veicināšanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina veikt regulāru informācijas apmaiņu starp Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu, lai Parlaments varētu uzraudzīt šā PSN īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Singapūras parlamentam un valdībai. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV L 144, 10.6.1980., 2. lpp.

(2)  OV C 346, 27.9.2018., 44. lpp.

(3)  OV C 482, 23.12.2016., 75. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0092.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/357 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/357

---

P8_TA(2019)0094

Transporta kopienas dibināšanas līgums ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (13111/2018 – C8-0473/2018 – 2018/0282(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13111/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13111/2018),

| — | ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0473/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0473/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0022/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0022/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu līguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu, kā arī Albānijas Republikas, Bosnijas un Hercegovinas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Kosovas (2), Melnkalnes un Serbijas Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 278, 27.10.2017., 3. lpp.

(2)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/358 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/358

---

P8_TA(2019)0096

Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumi attiecībā uz tiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018)0375 – C8-0230/2018 – 2018/0196(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/50)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums | Priekšlikums |
| EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, |
| ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu | ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu
  , Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai
  un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšlikums

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu
  , Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai
  un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība. LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai šo mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība. LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai šo mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli.

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība.
  Šie reģioni jo īpaši gūst labumu no kohēzijas politikas.
  LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai šo mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 174. pantā ir noteikts, ka Savienībai, lai stiprinātu savu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, jātiecas mazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu vai salu atpalicību, un īpaša uzmanība ir jāpievērš lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība.
  Šie reģioni jo īpaši gūst labumu no kohēzijas politikas.
  LESD 175. pantā noteikts, ka Savienībai šo mērķu sasniegšana jāatbalsta ar darbībām, ko tā veic, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Investīciju banku un citus instrumentus. LESD 322. pantā noteikts pamats to finanšu noteikumu pieņemšanai, ar kuriem nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru, aprēķinu uzrādīšanas un revīzijas procedūru, kā arī finanšu jomas subjektu atbildības kontroli.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei ir svarīgi, lai kohēzijas politika joprojām būtu galvenā Savienības investīciju politika, tāpēc tās finansējums 2021.–2027. gada periodā jāsaglabā vismaz 2014.–2020. gada plānošanas perioda līmenī. Jauns finansējums citām Savienības darbības jomām vai programmām nedrīkstētu notikt uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda Plus un Kohēzijas fonda rēķina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju nākotnei ir svarīgi, lai kohēzijas politika joprojām būtu galvenā Savienības investīciju politika, tāpēc tās finansējums 2021.–2027. gada periodā jāsaglabā vismaz 2014.–2020. gada plānošanas perioda līmenī. Jauns finansējums citām Savienības darbības jomām vai programmām nedrīkstētu notikt uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda Plus un Kohēzijas fonda rēķina.

Grozījums Nr. 430

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un
  EJZF
  rīcībpolitikas noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un
  EJZF
  rīcībpolitikas noteikumus.

| (2) | Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda
  , EJZF
  un
  zināmā mērā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
  rīcībpolitikas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda
  , EJZF
  un
  zināmā mērā Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
  rīcībpolitikas noteikumus.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums atbilstoši LESD 349. pantam un 1994. gada Pievienošanās akta Protokola Nr. 6 2. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums atbilstoši LESD 349. pantam un 1994. gada Pievienošanās akta Protokola Nr. 6 2. pantam.

| (4) | Tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums atbilstoši LESD 349. pantam un 1994. gada Pievienošanās akta Protokola Nr. 6 2. pantam
  , lai varētu mazināt ar to ģeogrāfiskās atrašanās vietu saistīto īpaši nelabvēlīgo apstākļu ietekmi
  . |
| --- | --- |

(4)

Tālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem būtu jāparedz īpaši pasākumi un papildu finansējums atbilstoši LESD 349. pantam un 1994. gada Pievienošanās akta Protokola Nr. 6 2. pantam
  , lai varētu mazināt ar to ģeogrāfiskās atrašanās vietu saistīto īpaši nelabvēlīgo apstākļu ietekmi
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju. Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju. Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.

| (5) | Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par
  bērna tiesībām un ANO Konvencijā par
  personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības.
  Šajā sakarībā fondu apguvei būtu jānotiek tā, ka tiek veicināta deinstitucionalizācija un kopienā balstīta aprūpe.
  Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju
  vai atstumtību, vai atbalstīt infrastruktūru, kas nav pieejama personām ar invaliditāti
  . Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”
  , kā arī ņemot vērā saistības, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  . Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.
  Nabadzība ir viena no lielākajām ES problēmām. Tāpēc fondi būtu jāizmanto nabadzības izskaušanai Savienībā. Ar tiem būtu arī jāpalīdz īstenot Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, fondu apguvē būtu jāievēro horizontālie principi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī ANO Konvencijā par
  bērna tiesībām un ANO Konvencijā par
  personu ar invaliditāti tiesībām noteiktie pienākumi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar konvencijas 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības.
  Šajā sakarībā fondu apguvei būtu jānotiek tā, ka tiek veicināta deinstitucionalizācija un kopienā balstīta aprūpe.
  Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. No fondu līdzekļiem nevajadzētu atbalstīt pasākumus, kas veicina jebkādu segregāciju
  vai atstumtību, vai atbalstīt infrastruktūru, kas nav pieejama personām ar invaliditāti
  . Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”
  , kā arī ņemot vērā saistības, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar Parīzes nolīgumu
  . Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, nodrošina, ka darbības, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir saderīgas ar Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas noteikti LESD 107. un 108. pantā.
  Nabadzība ir viena no lielākajām ES problēmām. Tāpēc fondi būtu jāizmanto nabadzības izskaušanai Savienībā. Ar tiem būtu arī jāpalīdz īstenot Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā
  25
   % izdevumu ir novirzīti klimatisko mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā
  25
   % izdevumu ir novirzīti klimatisko mērķu sasniegšanai.

| (9) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā
  30
   % izdevumu ir novirzīti klimatisko mērķu sasniegšanai.
  Klimatnoturības mehānismiem vajadzētu būt programmu plānošanas un īstenošanas neatņemamai daļai. |
| --- | --- |

(9)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā
  30
   % izdevumu ir novirzīti klimatisko mērķu sasniegšanai.
  Klimatnoturības mehānismiem vajadzētu būt programmu plānošanas un īstenošanas neatņemamai daļai.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Ņemot vērā migrācijas plūsmu no trešām valstīm ietekmi, kohēzijas politikai būtu jāveicina integrācijas procesi, jo īpaši nodrošinot infrastruktūras atbalstu pilsētām un vietējām un reģionālajām iestādēm, kuras ir vairāk iesaistītas integrācijas politikas īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Ņemot vērā migrācijas plūsmu no trešām valstīm ietekmi, kohēzijas politikai būtu jāveicina integrācijas procesi, jo īpaši nodrošinot infrastruktūras atbalstu pilsētām un vietējām un reģionālajām iestādēm, kuras ir vairāk iesaistītas integrācijas politikas īstenošanā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (12) (“Finanšu regula”). Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas norādīti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (12) (“Finanšu regula”). Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas norādīti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija.

| (10) | Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (12) (“Finanšu regula”). Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas norādīti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par šādu programmu sagatavošanu un īstenošanu. Tam būtu jānotiek attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar to institucionālo, tiesisko un finanšu regulējumu un tas būtu jāveic struktūrām, ko dalībvalstis šim nolūkam izraudzījušās. Dalībvalstīm nevajadzētu izvirzīt papildu noteikumus, kas saņēmējiem apgrūtinātu fondu izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Daļa no Savienības budžeta, kas piešķirts fondiem, Komisijai būtu jāizpilda dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (12) (“Finanšu regula”). Tāpēc, apgūstot dalītā pārvaldībā īstenotos fondus, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro principi, kas norādīti Finanšu regulā, piemēram, pareiza finanšu pārvaldība, pārredzamība un nediskriminācija.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par šādu programmu sagatavošanu un īstenošanu. Tam būtu jānotiek attiecīgajā teritoriālajā līmenī saskaņā ar to institucionālo, tiesisko un finanšu regulējumu un tas būtu jāveic struktūrām, ko dalībvalstis šim nolūkam izraudzījušās. Dalībvalstīm nevajadzētu izvirzīt papildu noteikumus, kas saņēmējiem apgrūtinātu fondu izmantošanu.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Fondu apguvē galvenais elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību, būtu
  jāturpina piemērot
  Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (13). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Fondu apguvē galvenais elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību, būtu
  jāturpina piemērot
  Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (13).

| (11) | Fondu apguvē galvenais elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina
  reģionālo, vietējo un citu publisko iestāžu,
  pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību,
  Komisijai
  būtu
  jāpiešķir pilnvaras grozīt un pielāgot
  Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (13). |
| --- | --- |

(11)

Fondu apguvē galvenais elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina
  reģionālo, vietējo un citu publisko iestāžu,
  pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanos. Lai nodrošinātu partnerības organizēšanas nepārtrauktību,
  Komisijai
  būtu
  jāpiešķir pilnvaras grozīt un pielāgot
  Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (13).

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Savienības mērogā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir pamats, kas nosaka valstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Dalībvalstis izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas, kas atbalsta minētās reformu prioritātes. Minētās stratēģijas līdz ar ikgada valsts reformu programmām būtu jāiesniedz, lai izklāstītu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas jāatbalsta ar valsts un Savienības finansējumu. Tām arī vajadzētu kalpot tam, lai Savienības finansējums tiktu izmantots saskaņoti un lai maksimāli palielinātu finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas jāsaņem jo īpaši no fondiem, Eiropas investīciju stabilizācijas funkcijas un InvestEU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Savienības mērogā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir pamats, kas nosaka valstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Dalībvalstis izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas, kas atbalsta minētās reformu prioritātes. Minētās stratēģijas līdz ar ikgada valsts reformu programmām būtu jāiesniedz, lai izklāstītu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas jāatbalsta ar valsts un Savienības finansējumu. Tām arī vajadzētu kalpot tam, lai Savienības finansējums tiktu izmantots saskaņoti un lai maksimāli palielinātu finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas jāsaņem jo īpaši no fondiem, Eiropas investīciju stabilizācijas funkcijas un InvestEU.

svītrots

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Dalībvalstīm būtu
  jānosaka, kā
  attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgie Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu (“KVAI”),
  tiek ņemti vērā plānošanas dokumentu izstrādē
  . 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzība komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta KVAI. Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, ņemot vērā attiecīgos KVAI, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Dalībvalstīm būtu
  jānosaka, kā
  attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgie Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu (“KVAI”),
  tiek ņemti vērā plānošanas dokumentu izstrādē
  . 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzība komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta KVAI. Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, ņemot vērā attiecīgos KVAI, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma.

| (13) | Dalībvalstīm
  plānošanas dokumentu izstrādē
  būtu
  jāņem vērā
  attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgie Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu (“KVAI”),
  ja tie atbilst programmas mērķiem
  . 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzība komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta KVAI
  un Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  . Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, ņemot vērā attiecīgos KVAI, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm
  plānošanas dokumentu izstrādē
  būtu
  jāņem vērā
  attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu, un attiecīgie Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu (“KVAI”),
  ja tie atbilst programmas mērķiem
  . 2021.–2027. gada plānošanas periodā (“plānošanas periods”) dalībvalstīm uzraudzība komiteja un Komisija regulāri būtu jāinformē par progresu to programmu īstenošanā, ar ko atbalsta KVAI
  un Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  . Vidusposma pārskatīšanas laikā dalībvalstīm cita starpā būtu jāapsver nepieciešamība grozīt programmu, ņemot vērā attiecīgos KVAI, kas pieņemti vai grozīti kopš plānošanas perioda sākuma.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava
  valsts
  enerģētikas un klimata plāna projekta saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar regulu par enerģētikas savienības pārvaldību (14), un procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par šiem plāniem, to programmām, kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava
  valsts
  enerģētikas un klimata plāna projekta saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar regulu par enerģētikas savienības pārvaldību (14), un procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par šiem plāniem, to programmām, kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava
  nacionālā
  enerģētikas un klimata plāna projekta saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar regulu par enerģētikas savienības pārvaldību (14), un procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par šiem plāniem, to programmām
  , tajā skaitā to vidusposma pārskatīšanas
  , kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava
  nacionālā
  enerģētikas un klimata plāna projekta saturs, kas jāizstrādā saskaņā ar regulu par enerģētikas savienības pārvaldību (14), un procesa iznākums, kas izriet no Savienības ieteikumiem par šiem plāniem, to programmām
  , tajā skaitā to vidusposma pārskatīšanas
  , kā arī finanšu vajadzībām, kas piešķirtas investīcijām mazoglekļa risinājumos.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā partnerības nolīgumus nevajadzētu grozīt. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās, partnerības nolīgumus
  var
  iekļaut kā programmas daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā partnerības nolīgumus nevajadzētu grozīt. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās, partnerības nolīgumus
  var
  iekļaut kā programmas daļu.

| (15) | Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā partnerības nolīgumus nevajadzētu grozīt. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās,
  vajadzētu būt iespējamam
  partnerības nolīgumus iekļaut kā programmas daļu. |
| --- | --- |

(15)

Partnerības nolīgumam, ko sagatavojusi katra dalībvalsts, vajadzētu būt stratēģiskam dokumentam, kas starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti vada sarunas par programmu izstrādi. Lai samazinātu administratīvo slogu, plānošanas periodā partnerības nolīgumus nevajadzētu grozīt. Lai atvieglotu plānošanu un plānošanas dokumentos izvairītos no satura pārklāšanās,
  vajadzētu būt iespējamam
  partnerības nolīgumus iekļaut kā programmas daļu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Katrai dalībvalstij
  būtu vajadzīga
  elastība lemjot, vai veikt iemaksas InvestEU, lai nodrošinātu budžeta garantijas investīcijām attiecīgajā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Katrai dalībvalstij
  būtu vajadzīga
  elastība lemjot, vai veikt iemaksas InvestEU, lai nodrošinātu budžeta garantijas investīcijām attiecīgajā dalībvalstī.

| (16) | Katrai dalībvalstij
  varētu būt
  elastība, lemjot, vai veikt iemaksas InvestEU, lai nodrošinātu budžeta garantijas investīcijām attiecīgajā dalībvalstī
  , ievērojot noteiktus šīs regulas 10. pantā paredzētos nosacījumus
  . |
| --- | --- |

(16)

Katrai dalībvalstij
  varētu būt
  elastība, lemjot, vai veikt iemaksas InvestEU, lai nodrošinātu budžeta garantijas investīcijām attiecīgajā dalībvalstī
  , ievērojot noteiktus šīs regulas 10. pantā paredzētos nosacījumus
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir atlasīts atbalsta saņemšanai. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, maksājuma pieteikumos nebūtu jāiekļauj. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir atlasīts atbalsta saņemšanai. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, maksājuma pieteikumos nebūtu jāiekļauj. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram.

| (17) | Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta
  iekļaujošai, nediskriminējošai,
  rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir atlasīts atbalsta saņemšanai. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, maksājuma pieteikumos nebūtu jāiekļauj. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vajadzīgos priekšnosacījumus fondu piešķirtā Savienības atbalsta
  iekļaujošai, nediskriminējošai,
  rezultatīvai un efektīvai izmantošanai, būtu jāizveido ierobežots veicinošo nosacījumu saraksts, kā arī īss un izsmeļošs to novērtējuma objektīvo kritēriju kopums. Katrs veicinošais nosacījums būtu jāsaista ar konkrētu mērķi un automātiski jāpiemēro gadījumos, kad konkrētais mērķis ir atlasīts atbalsta saņemšanai. Ja šie nosacījumi nav izpildīti, izdevumi attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem, maksājuma pieteikumos nebūtu jāiekļauj. Lai nodrošinātu labvēlīgu investīciju sistēmu, regulāri būtu jāuzrauga veicinošo nosacījumu turpmākā izpilde. Ir arī svarīgi nodrošināt, ka atbalstam atlasītās darbības tiek īstenotas saskaņā ar ieviestajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas ir izpildīto veicinošo nosacījumu pamatā, tādējādi nodrošinot, ka visas līdzfinansētās darbības atbilst Savienības politikas satvaram.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Dalībvalstīm būtu jānosaka veikuma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma un galīgos mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas veikumu, ziņotu par to un novērtētu to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Dalībvalstīm būtu jānosaka veikuma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma un galīgos mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas veikumu, ziņotu par to un novērtētu to.

| (18) | Dalībvalstīm būtu jānosaka veikuma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma un galīgos mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas veikumu, ziņotu par to un novērtētu to.
  Tam būtu jānodrošina, ka projektu atlase un novērtēšana ir vērsta uz rezultātu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm būtu jānosaka veikuma satvars katrai programmai, kas aptver visus rādītājus, starpposma un galīgos mērķrādītājus, lai uzraudzītu programmas veikumu, ziņotu par to un novērtētu to.
  Tam būtu jānodrošina, ka projektu atlase un novērtēšana ir vērsta uz rezultātu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda. Minētajai pārskatīšanai vajadzētu nodrošināt programmu pilnīgu pielāgošanu, pamatojoties uz programmas veikumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un attiecīgos 2024. gadā sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus. Paralēli Komisijai 2024. gadā vienlaikus ar tehnisko korekciju 2025. gadam būtu jāpārskata visu dalībvalstu kopējie piešķīrumi kohēzijas politikas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 2025., 2026. un 2027. gadā, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķīrumu sadales metodi. No minētās pārskatīšanas un vidusposma pārskatīšanas iznākuma būtu jāizriet programmas grozījumiem, ar ko groza finanšu piešķīrumus 2025., 2026. un 2027. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda. Minētajai pārskatīšanai vajadzētu nodrošināt programmu pilnīgu pielāgošanu, pamatojoties uz programmas veikumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un attiecīgos 2024. gadā sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus. Paralēli Komisijai 2024. gadā vienlaikus ar tehnisko korekciju 2025. gadam būtu jāpārskata visu dalībvalstu kopējie piešķīrumi kohēzijas politikas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 2025., 2026. un 2027. gadā, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķīrumu sadales metodi. No minētās pārskatīšanas un vidusposma pārskatīšanas iznākuma būtu jāizriet programmas grozījumiem, ar ko groza finanšu piešķīrumus 2025., 2026. un 2027. gadam.

| (19) | Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda. Minētajai pārskatīšanai vajadzētu nodrošināt programmu pilnīgu pielāgošanu, pamatojoties uz programmas veikumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un attiecīgos 2024. gadā sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus
  , kā arī progresu attiecībā uz nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Būtu jāņem vērā arī demogrāfiskās problēmas
  . Paralēli Komisijai 2024. gadā vienlaikus ar tehnisko korekciju 2025. gadam būtu jāpārskata visu dalībvalstu kopējie piešķīrumi kohēzijas politikas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 2025., 2026. un 2027. gadā, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķīrumu sadales metodi. No minētās pārskatīšanas un vidusposma pārskatīšanas iznākuma būtu jāizriet programmas grozījumiem, ar ko groza finanšu piešķīrumus 2025., 2026. un 2027. gadam. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstij būtu jāsniedz vidusposma pārskats par katru programmu, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda. Minētajai pārskatīšanai vajadzētu nodrošināt programmu pilnīgu pielāgošanu, pamatojoties uz programmas veikumu, vienlaikus arī sniedzot iespēju ņemt vērā jaunās problēmas un attiecīgos 2024. gadā sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus
  , kā arī progresu attiecībā uz nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Būtu jāņem vērā arī demogrāfiskās problēmas
  . Paralēli Komisijai 2024. gadā vienlaikus ar tehnisko korekciju 2025. gadam būtu jāpārskata visu dalībvalstu kopējie piešķīrumi kohēzijas politikas mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” 2025., 2026. un 2027. gadā, piemērojot attiecīgajā pamataktā noteikto piešķīrumu sadales metodi. No minētās pārskatīšanas un vidusposma pārskatīšanas iznākuma būtu jāizriet programmas grozījumiem, ar ko groza finanšu piešķīrumus 2025., 2026. un 2027. gadam.

Grozījums Nr. 425rev, 444rev, 448 un 469

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (
  20) | Mehānismi, kas nodrošina saikni starp Savienības finansēšanas politiku un Savienības ekonomikas pārvaldību, būtu vēl jāprecizē, ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par saistību pilnīgu vai daļēju apturēšanu attiecībā uz vienu vai vairākām attiecīgās dalībvalsts programmām, ja minētā dalībvalsts neveic efektīvus pasākumus ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemot vērā veicamo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas nepieciešami rezultatīvas rīcības nodrošināšanai ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(
  20)

Mehānismi, kas nodrošina saikni starp Savienības finansēšanas politiku un Savienības ekonomikas pārvaldību, būtu vēl jāprecizē, ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu Padomei par saistību pilnīgu vai daļēju apturēšanu attiecībā uz vienu vai vairākām attiecīgās dalībvalsts programmām, ja minētā dalībvalsts neveic efektīvus pasākumus ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemot vērā veicamo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas nepieciešami rezultatīvas rīcības nodrošināšanai ekonomikas pārvaldības procesa kontekstā, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums.

svītrots

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var pieprasīt elastību Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējā regulējuma ietvaros attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar tādu investīciju līdzfinansēšanu, ko aktivizē kā daļu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondi”). Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē attiecīgais pieprasījums, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var pieprasīt elastību Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējā regulējuma ietvaros attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar tādu investīciju līdzfinansēšanu, ko aktivizē kā daļu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondi”). Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē attiecīgais pieprasījums, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Lieli projekti veido ievērojamu Savienības izdevumu daļu, un tie bieži vien ir stratēģiski svarīgi Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā. Tādēļ ir pamatoti, ka darbībām, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, joprojām tiktu piemērotas īpašas apstiprināšanas procedūras saskaņā ar šo regulu. Robežvērtība būtu jānosaka attiecībā pret kopējām attiecināmajām izmaksām, ņemot vērā plānotos neto ienākumus. Skaidrības labad šādā nolūkā būtu lietderīgi noteikt liela projekta pieteikuma saturu. Pieteikumā vajadzētu būt iekļautai nepieciešamajai informācijai, ar ko apliecina, ka fondu finansiālā iemaksa neradīs ievērojamu darbvietu zudumu pastāvošajās ražotnēs Savienībā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz visa prasītā informācija un Komisijai būtu jānovērtē lielie projekti, lai noteiktu, vai prasītā finansiālā iemaksa ir pamatota. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Lieli projekti veido ievērojamu Savienības izdevumu daļu, un tie bieži vien ir stratēģiski svarīgi Savienības stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā. Tādēļ ir pamatoti, ka darbībām, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, joprojām tiktu piemērotas īpašas apstiprināšanas procedūras saskaņā ar šo regulu. Robežvērtība būtu jānosaka attiecībā pret kopējām attiecināmajām izmaksām, ņemot vērā plānotos neto ienākumus. Skaidrības labad šādā nolūkā būtu lietderīgi noteikt liela projekta pieteikuma saturu. Pieteikumā vajadzētu būt iekļautai nepieciešamajai informācijai, ar ko apliecina, ka fondu finansiālā iemaksa neradīs ievērojamu darbvietu zudumu pastāvošajās ražotnēs Savienībā. Dalībvalstīm būtu jāiesniedz visa prasītā informācija un Komisijai būtu jānovērtē lielie projekti, lai noteiktu, vai prasītā finansiālā iemaksa ir pamatota.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām būtu jābalsta investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”), sabiedrības virzīta vietējā attīstība (“SVVA”) vai jebkurš cits teritoriālais rīks atbilstoši politikas mērķim “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF. ITI un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Šīs teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, šīm iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību izvēli vai arī jāiesaistās šajā atlasē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām būtu jābalsta investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”), sabiedrības virzīta vietējā attīstība (“SVVA”) vai jebkurš cits teritoriālais rīks atbilstoši politikas mērķim “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF. ITI un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Šīs teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, šīm iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību izvēli vai arī jāiesaistās šajā atlasē.

| (23) | Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām būtu jābalsta investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”), sabiedrības virzīta vietējā attīstība (“SVVA”
  , kas ELFLA ietvaros tiek dēvēta par “LEADER”
  ) vai jebkurš cits teritoriālais rīks atbilstoši politikas mērķim “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF
  . Tas pats būtu jāattiecina uz saistītām iniciatīvām, piemēram, t. s. viedajiem ciematiem
  . ITI un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Šīs teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, šīm iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību izvēli vai arī jāiesaistās šajā atlasē. |
| --- | --- |

(23)

Lai stiprinātu integrētas teritoriālās attīstības pieeju, uz teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijām būtu jābalsta investīcijas teritoriālo rīku veidā, piemēram, integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”), sabiedrības virzīta vietējā attīstība (“SVVA”
  , kas ELFLA ietvaros tiek dēvēta par “LEADER”
  ) vai jebkurš cits teritoriālais rīks atbilstoši politikas mērķim “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas attiecībā uz ERAF
  . Tas pats būtu jāattiecina uz saistītām iniciatīvām, piemēram, t. s. viedajiem ciematiem
  . ITI un dalībvalstu izstrādāto teritoriālo rīku nolūkā būtu jānosaka minimālās prasības attiecībā uz teritoriālo stratēģiju saturu. Šīs teritoriālās stratēģijas būtu jāizstrādā un jāapstiprina attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildībā. Lai nodrošinātu attiecīgo iestāžu vai struktūru iesaistīšanos teritoriālo stratēģiju īstenošanā, šīm iestādēm vai struktūrām vajadzētu būt atbildīgām par atbalstāmo darbību izvēli vai arī jāiesaistās šajā atlasē.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina SVVA. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu izmantošana. Principā pienākums izstrādāt un īstenot SVVA stratēģijas būtu jāuzņemas vietējām rīcības grupām, kas pārstāv sabiedrības intereses. Lai attiecībā uz SVVA stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina SVVA. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu izmantošana. Principā pienākums izstrādāt un īstenot SVVA stratēģijas būtu jāuzņemas vietējām rīcības grupām, kas pārstāv sabiedrības intereses. Lai attiecībā uz SVVA stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana.

| (24) | Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina SVVA. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības
  un administratīvās
  spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu izmantošana. Principā pienākums izstrādāt un īstenot SVVA stratēģijas būtu jāuzņemas vietējām rīcības grupām, kas pārstāv sabiedrības intereses. Lai attiecībā uz SVVA stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana. |
| --- | --- |

(24)

Lai labāk mobilizētu potenciālu vietējā līmenī, ir jāstiprina un jāveicina SVVA. Tajā būtu jāņem vērā vietējās vajadzības un potenciāls, kā arī attiecīgās sociālās un kultūras īpatnības, un būtu jāparedz strukturālas pārmaiņas, jāuzlabo sabiedrības
  un administratīvās
  spējas un jāstimulē inovācija. Lai īstenotu vietējās attīstības stratēģijas, būtu jāstiprina cieša sadarbība un integrēta fondu izmantošana. Principā pienākums izstrādāt un īstenot SVVA stratēģijas būtu jāuzņemas vietējām rīcības grupām, kas pārstāv sabiedrības intereses. Lai attiecībā uz SVVA stratēģijām veicinātu koordinētu atbalstu no dažādiem fondiem un atvieglotu to apgūšanu, būtu jāveicina “galvenā fonda” pieejas izmantošana.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Lai samazinātu administratīvo slogu, tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts iniciatīvas būtu jāīsteno, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu. Minēto tehnisko palīdzību var papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem, izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Darbības un nodevumi, kā arī attiecīgie Savienības maksājumi var tikt saskaņoti ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Lai samazinātu administratīvo slogu, tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts iniciatīvas būtu jāīsteno, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu. Minēto tehnisko palīdzību var papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem, izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Darbības un nodevumi, kā arī attiecīgie Savienības maksājumi var tikt saskaņoti ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas.

| (25) | Lai samazinātu administratīvo slogu, tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts iniciatīvas būtu jāīsteno, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu. Minēto tehnisko palīdzību var papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem,
  piemēram, cilvēkresursu prasmju kopuma novērtēšana,
  izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Darbības un nodevumi, kā arī attiecīgie Savienības maksājumi var tikt saskaņoti ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas. |
| --- | --- |

(25)

Lai samazinātu administratīvo slogu, tehniskā palīdzība pēc dalībvalsts iniciatīvas būtu jāīsteno, izmantojot vienotu likmi, kas balstās uz programmas īstenošanas progresu. Minēto tehnisko palīdzību var papildināt ar konkrētiem administratīvo spēju veidošanas pasākumiem,
  piemēram, cilvēkresursu prasmju kopuma novērtēšana,
  izmantojot atlīdzināšanas metodes, kas nav saistītas ar izmaksām. Darbības un nodevumi, kā arī attiecīgie Savienības maksājumi var tikt saskaņoti ceļvedī un paredzēt maksājumus atbilstoši rezultātiem uz vietas.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Lai pārbaudītu programmu veikumu, dalībvalstij būtu jāizveido uzraudzības komitejas. Attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Lai pārbaudītu programmu veikumu, dalībvalstij būtu jāizveido uzraudzības komitejas. Attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus.

| (27) | Lai pārbaudītu programmu veikumu, dalībvalstij būtu jāizveido uzraudzības komitejas
  , kuru sastāvā būtu arī pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvji
  . Attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus. |
| --- | --- |

(27)

Lai pārbaudītu programmu veikumu, dalībvalstij būtu jāizveido uzraudzības komitejas
  , kuru sastāvā būtu arī pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvji
  . Attiecībā uz ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondu gada īstenošanas ziņojumi būtu jāaizstāj ar ikgadēju strukturētu politikas dialogu, kura pamatā ir jaunākā informācija un dati par programmas īstenošanu, ko dalībvalsts darījusi pieejamus.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (16) 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (16) 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas.

| (28) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (16) 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas.
  Kad vien iespējams, rādītāji būtu jāizstrādā, ņemot vērā dzimumu aspektu. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (16) 22. un 23. punktu fondi ir jāizvērtē, par pamatu izmantojot informāciju, kas savākta atbilstoši īpašām uzraudzības prasībām, taču ir jāizvairās no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu fondu ietekmi uz vietas.
  Kad vien iespējams, rādītāji būtu jāizstrādā, ņemot vērā dzimumu aspektu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga
  biežāka
  elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga
  biežāka
  elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem.

| (29) | Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga
  efektīva un savlaicīga
  elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu, ka ir pieejama visaptveroša jaunākā informācija par programmas īstenošanu, būtu vajadzīga
  efektīva un savlaicīga
  elektroniskā ziņošana par kvantitatīvajiem datiem.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvie izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvie izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei.

| (30) | Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvie izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei.
  Šo izvērtējumu rezultāti būtu jāpublisko. |
| --- | --- |

(30)

Lai atbalstītu saistīto programmu un aktivitāšu sagatavošanu nākamajam plānošanas periodam, Komisijai būtu jāveic fondu vidusposma novērtējums. Plānošanas perioda beigās Komisijai būtu jāveic fondu retrospektīvie izvērtējumi, kuros galvenā uzmanība būtu jāpievērš fondu ietekmei.
  Šo izvērtējumu rezultāti būtu jāpublisko.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Sliekšņvērtība, kas saistīta ar vienkāršotu izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem sliekšņvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Sliekšņvērtība, kas saistīta ar vienkāršotu izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem sliekšņvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts.

| (34) | Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Sliekšņvērtība, kas saistīta ar vienkāršotu izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem sliekšņvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts.
  Ja dalībvalsts plāno ierosināt izmantot vienkāršotu izmaksu iespēju, tā varētu apspriesties ar uzraudzības komiteju. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas saņēmējiem, dalībvalstīm arvien vairāk būtu jāizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Sliekšņvērtība, kas saistīta ar vienkāršotu izmaksu iespēju obligātu izmantošanu, būtu jāsaista ar darbības kopējām izmaksām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām darbībām, kas ir zem sliekšņvērtības, neatkarīgi no tā, vai atbalsts ir publisks vai privāts.
  Ja dalībvalsts plāno ierosināt izmantot vienkāršotu izmaksu iespēju, tā varētu apspriesties ar uzraudzības komiteju.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus.

| (36) | Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus
  , kā arī ar projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un citām Savienības programmām
  . |
| --- | --- |

(36)

Lai optimizētu līdzfinansēto vides investīciju apguvi, būtu jānodrošina sinerģija ar LIFE vides un klimata pasākumu programmu, jo īpaši izmantojot LIFE stratēģiskos integrētos projektus un stratēģiskos dabas projektus
  , kā arī ar projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un citām Savienības programmām
  .

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Lai nodrošinātu
  fondu
  rezultativitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas ir noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Lai nodrošinātu
  fondu
  rezultativitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas ir noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem.

| (38) | Lai nodrošinātu
  , ka ar fondiem sekmē iekļaušanu, kā arī to
  rezultativitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas ir
  nediskriminējošas un
  noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu
  , ka ar fondiem sekmē iekļaušanu, kā arī to
  rezultativitāti, taisnīgumu un ilgstošu iedarbību, būtu jāievieš noteikumi, kas garantē, ka investīcijas infrastruktūrā vai ienesīgas investīcijas ir
  nediskriminējošas un
  noturīgas un novērš to, ka fondus izmanto kā nepamatotas priekšrocības. Vadošajām iestādēm īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai, atlasot darbības, netiktu atbalstīta pārcelšana un lai nepamatoti izmaksātās summas par darbībām, kas neatbilst prasībai par ilglaicīgumu, tiktu uzskatītas par pārkāpumiem.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu. Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu. Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem.

| (40) | Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu.
  Šai politikas koordinācijai būtu jāveicina vienkārši lietojami mehānismi un daudzlīmeņu pārvaldība.
  Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem. |
| --- | --- |

(40)

Lai optimizētu pievienoto vērtību no investīcijām, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas izveidot sinerģiju, jo īpaši starp fondiem un tieši pārvaldītiem instrumentiem, t. sk. reformu īstenošanas instrumentu.
  Šai politikas koordinācijai būtu jāveicina vienkārši lietojami mehānismi un daudzlīmeņu pārvaldība.
  Šī sinerģija būtu jāsasniedz, izmantojot galvenos mehānismus, proti, vienoto likmju atzīšanu attiecināmajām izmaksām no programmas “Apvārsnis Eiropa” par līdzīgu darbību un iespēju kombinēt finansējumu no dažādiem Savienības instrumentiem tajā pašā darbībā, ja vien tiek novērsta dubulta finansēšana. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz noteikumi par papildu finansējumu no fondiem.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Vadošajām iestādēm būtu dodama iespēja īstenot finanšu instrumentus, līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirot EIB grupai, valsts attīstību veicinošām bankām un starptautiskām finanšu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Vadošajām iestādēm būtu dodama iespēja īstenot finanšu instrumentus, līguma slēgšanas tiesības tieši piešķirot EIB grupai, valsts attīstību veicinošām bankām un starptautiskām finanšu iestādēm.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas jau precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas jau precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības.

| (44) | Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas jau precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības.
  Šajā ietvarā Komisijai sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu būtu jāsniedz norādījumi revidentiem, vadošajām iestādēm un saņēmējiem, kā novērtēt atbilstību valsts atbalstam un izstrādātu valsts atbalsta shēmas. |
| --- | --- |

(44)

Pilnībā ievērojot piemērojamos valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumus, kas jau precizēti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai lemt par vispiemērotākajiem finanšu instrumentu īstenošanas variantiem, lai apmierinātu mērķa reģionu īpašās vajadzības.
  Šajā ietvarā Komisijai sadarbībā ar Eiropas Revīzijas palātu būtu jāsniedz norādījumi revidentiem, vadošajām iestādēm un saņēmējiem, kā novērtēt atbilstību valsts atbalstam un izstrādātu valsts atbalsta shēmas.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

45.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (45a) | Lai palielinātu pārskatatbildību un pārredzamību, Komisijai būtu jānodrošina sūdzību izskatīšanas sistēma, kas visiem iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām ir pieejama visos programmu sagatavošanas un īstenošanas posmos, arī uzraudzības un izvērtēšanas posmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45a)

Lai palielinātu pārskatatbildību un pārredzamību, Komisijai būtu jānodrošina sūdzību izskatīšanas sistēma, kas visiem iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām ir pieejama visos programmu sagatavošanas un īstenošanas posmos, arī uzraudzības un izvērtēšanas posmā.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu, būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu, būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to.

| (46) | Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu,
  pēc iespējas
  būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības
  , tajā skaitā administratīvo un IT sistēmu,
  saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to. |
| --- | --- |

(46)

Lai paātrinātu programmas īstenošanas sākumu,
  pēc iespējas
  būtu jāatvieglo iepriekšējā plānošanas perioda īstenošanas kārtības
  , tajā skaitā administratīvo un IT sistēmu,
  saglabāšana. Ja vien nav vajadzīga jauna tehnoloģija, jāsaglabā jau iepriekšējam plānošanas periodam izveidotās datorizētās sistēmas izmantošana, attiecīgi pielāgojot to.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

48.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (48a) | Lai sekmētu fondu efektīvu izmantošanu, EIB atbalstam vajadzētu būt pieejamam visām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Tas varētu attiekties uz spēju veidošanu, atbalstu projektu apzināšanā, sagatavošanā un īstenošanā, kā arī konsultācijām par finanšu instrumentiem un investīciju platformām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48a)

Lai sekmētu fondu efektīvu izmantošanu, EIB atbalstam vajadzētu būt pieejamam visām dalībvalstīm pēc to pieprasījuma. Tas varētu attiekties uz spēju veidošanu, atbalstu projektu apzināšanā, sagatavošanā un īstenošanā, kā arī konsultācijām par finanšu instrumentiem un investīciju platformām.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikācijas biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību veids, saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikācijas biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību veids, saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās.

| (50) | Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikācijas biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību veids,
  to sarežģītība un skaits,
  saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās.
  Fondu pārvaldības un kontroles pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar riska līmeni Savienības budžetam. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu atbilstošu līdzsvaru starp fondu rezultatīvu un efektīvu apguvi un saistītajām administratīvajām izmaksām un slogu, pārvaldības verifikācijas biežums, darbības joma un aptvērums būtu jābalsta uz riska novērtējumu, kurā vērā ņemti tādi faktori kā īstenoto darbību veids,
  to sarežģītība un skaits,
  saņēmēji, kā arī riska līmenis, kas noteikts iepriekšējās pārvaldības verifikācijās un revīzijās.
  Fondu pārvaldības un kontroles pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar riska līmeni Savienības budžetam.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina pārkāpumi, tostarp saņēmēju veikta krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (19) un Regulu Nr. 2185/96 (20) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (21) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Direktīvā (ES) 2017/1371 (22) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu
  jāziņo
  Komisijai par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem pēc OLAF izmeklēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina pārkāpumi, tostarp saņēmēju veikta krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (19) un Regulu Nr. 2185/96 (20) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (21) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Direktīvā (ES) 2017/1371 (22) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu
  jāziņo
  Komisijai par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem pēc OLAF izmeklēšanas.

| (58) | Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina pārkāpumi, tostarp saņēmēju veikta krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (19) un Regulu Nr. 2185/96 (20) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (21) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Direktīvā (ES) 2017/1371 (22) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu
  jāsniedz
  Komisijai
  detalizēts ziņojums
  par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem pēc OLAF izmeklēšanas.
  Dalībvalstīm, kas neiesaistās ciešākā sadarbībā ar EPPO, būtu jāziņo Komisijai par lēmumiem, ko pieņēmušas valstu kriminālvajāšanas iestādes attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpumi skar Savienības budžetu. |
| --- | --- |

(58)

Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jākonstatē un efektīvi jārisina pārkāpumi, tostarp saņēmēju veikta krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (18), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (19) un Regulu Nr. 2185/96 (20) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (21) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Direktīvā (ES) 2017/1371 (22) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības fondu līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ECA) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības fondu apguvē iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu
  jāsniedz
  Komisijai
  detalizēts ziņojums
  par atklātajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par turpmākajiem pasākumiem, kā arī par turpmākajiem pasākumiem pēc OLAF izmeklēšanas.
  Dalībvalstīm, kas neiesaistās ciešākā sadarbībā ar EPPO, būtu jāziņo Komisijai par lēmumiem, ko pieņēmušas valstu kriminālvajāšanas iestādes attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpumi skar Savienības budžetu.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (23), kura grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 
  868
  /
  2014

   (24). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (23), kura grozīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 
  868
  /
  2014

   (24).

| (61) | Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (23), kura
  nesen
  grozīta ar Komisijas Regulu (ES)
  2016
  /
  2066

   (24). |
| --- | --- |

(61)

Būtu jānosaka objektīvi kritēriji to reģionu un teritoriju noteikšanai, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu no fondiem. Tālab reģionu un teritoriju apzināšanai Savienības mērogā vajadzētu balstīties uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (23), kura
  nesen
  grozīta ar Komisijas Regulu (ES)
  2016
  /
  2066

   (24).

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu ikgada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ņemot vērā to, ka dalībvalstu piešķīrumi būtu jānosaka, pamatojoties uz 2018. gadā pieejamiem statistikas datiem un prognozēm, un ņemot vērā prognožu nedrošību, Komisijai 2024. gadā vajadzētu pārskatīt visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus, pamatojoties uz jaunākajiem tobrīd pieejamajiem statistikas datiem, un, ja kumulatīvā novirze pārsniedz ± 5 %, tai vajadzētu koriģēt 2025.–2027. gadam paredzētos piešķīrumus, lai vidusposma pārskatīšanas rezultāti un tehnisko korekciju rezultāti vienlaikus atspoguļotos programmas grozījumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu ikgada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ņemot vērā to, ka dalībvalstu piešķīrumi būtu jānosaka, pamatojoties uz 2018. gadā pieejamiem statistikas datiem un prognozēm, un ņemot vērā prognožu nedrošību, Komisijai 2024. gadā vajadzētu pārskatīt visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus, pamatojoties uz jaunākajiem tobrīd pieejamajiem statistikas datiem, un, ja kumulatīvā novirze pārsniedz ± 5 %, tai vajadzētu koriģēt 2025.–2027. gadam paredzētos piešķīrumus, lai vidusposma pārskatīšanas rezultāti un tehnisko korekciju rezultāti vienlaikus atspoguļotos programmas grozījumos.

| (62) | Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+
  , EJZF
  un Kohēzijas fondam, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu ikgada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ņemot vērā to, ka dalībvalstu piešķīrumi būtu jānosaka, pamatojoties uz 2018. gadā pieejamiem statistikas datiem un prognozēm, un ņemot vērā prognožu nedrošību, Komisijai 2024. gadā vajadzētu pārskatīt visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus, pamatojoties uz jaunākajiem tobrīd pieejamajiem statistikas datiem, un, ja kumulatīvā novirze pārsniedz ± 5 %, tai vajadzētu koriģēt 2025.–2027. gadam paredzētos piešķīrumus, lai vidusposma pārskatīšanas rezultāti un tehnisko korekciju rezultāti vienlaikus atspoguļotos programmas grozījumos. |
| --- | --- |

(62)

Lai noteiktu atbilstošu finanšu shēmu ERAF, ESF+
  , EJZF
  un Kohēzijas fondam, Komisijai būtu jānosaka pieejamo piešķīrumu ikgada sadalījums pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu, kā arī piešķīrumi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg). Ņemot vērā to, ka dalībvalstu piešķīrumi būtu jānosaka, pamatojoties uz 2018. gadā pieejamiem statistikas datiem un prognozēm, un ņemot vērā prognožu nedrošību, Komisijai 2024. gadā vajadzētu pārskatīt visu dalībvalstu kopējos piešķīrumus, pamatojoties uz jaunākajiem tobrīd pieejamajiem statistikas datiem, un, ja kumulatīvā novirze pārsniedz ± 5 %, tai vajadzētu koriģēt 2025.–2027. gadam paredzētos piešķīrumus, lai vidusposma pārskatīšanas rezultāti un tehnisko korekciju rezultāti vienlaikus atspoguļotos programmas grozījumos.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

63. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (63) | No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpinās finansēt Eiropas transporta tīklu projektus atbilstoši Regulai (ES) Nr. [jaunā EISI regula] (25), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto
  10 000 000 000
   EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63)

No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpinās finansēt Eiropas transporta tīklu projektus atbilstoši Regulai (ES) Nr. [jaunā EISI regula] (25), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto
  10 000 000 000
   EUR.

| (63) | No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpinās finansēt Eiropas transporta tīklu projektus atbilstoši Regulai (ES) Nr. [jaunā EISI regula] (25), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto
  4 000 000 000
   EUR. |
| --- | --- |

(63)

No Kohēzijas fonda līdzekļiem turpinās finansēt Eiropas transporta tīklu projektus atbilstoši Regulai (ES) Nr. [jaunā EISI regula] (25), izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”). Pamatojoties uz sekmīgo pieeju 2014.–2020. gada plānošanas periodā, šajā nolūkā no Kohēzijas fonda uz EISI būtu jāpārvieto
  4 000 000 000
   EUR.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (64) | Noteikta līdzekļu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(64)

Noteikta līdzekļu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.

| (64) | Noteikta līdzekļu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.
  Nākotnē papildus būtu jāapsver īpašais atbalsts, kas tiek sniegts mazāk attīstītiem reģioniem un kopienām. |
| --- | --- |

(64)

Noteikta līdzekļu summa no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda būtu jāpiešķir Eiropas pilsētiniciatīvai, kas būtu jāīsteno Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.
  Nākotnē papildus būtu jāapsver īpašais atbalsts, kas tiek sniegts mazāk attīstītiem reģioniem un kopienām.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

65.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (65a) | Lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras reģioni ar vidējiem ienākumiem, kā aprakstīts Septītajā kohēzijas ziņojumā

   (1a)

  (zems izaugsmes līmenis salīdzinājumā ar attīstītākiem reģioniem, kā arī salīdzinājumā ar mazāk attīstītiem reģioniem, šī problēma jo īpaši skar reģionus, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 90 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP), “pārejas reģioniem” būtu jāpiešķir pienācīgs atbalsts un tie jādefinē kā reģioni, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(65a)

Lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras reģioni ar vidējiem ienākumiem, kā aprakstīts Septītajā kohēzijas ziņojumā

   (1a)

  (zems izaugsmes līmenis salīdzinājumā ar attīstītākiem reģioniem, kā arī salīdzinājumā ar mazāk attīstītiem reģioniem, šī problēma jo īpaši skar reģionus, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 90 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP), “pārejas reģioniem” būtu jāpiešķir pienācīgs atbalsts un tie jādefinē kā reģioni, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir no 75 % līdz 100 % no ES-27 vidējā IKP.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

66.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (66a) | Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības, vairāki reģioni un dalībvalstis būs vairāk pakļauti šīs izstāšanās sekām nekā citi, ņemot vērā to ģeogrāfisko un dabas situāciju un/vai to tirdzniecības attiecību apmēru. Tāpēc ir svarīgi apzināt praktiskus risinājumus, kā sniegt atbalstu, izmantojot arī kohēzijas politiku, lai risinātu problēmas, ar kurām attiecīgie reģioni un dalībvalstis saskarsies pēc tam, kad būs notikusi Apvienotās Karalistes izstāšanās. Turklāt būs jāizveido pastāvīga sadarbība, kas ietver informācijas un labas prakses apmaiņu visvairāk skarto vietējo un reģionālo iestāžu un dalībvalstu līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(66a)

Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības, vairāki reģioni un dalībvalstis būs vairāk pakļauti šīs izstāšanās sekām nekā citi, ņemot vērā to ģeogrāfisko un dabas situāciju un/vai to tirdzniecības attiecību apmēru. Tāpēc ir svarīgi apzināt praktiskus risinājumus, kā sniegt atbalstu, izmantojot arī kohēzijas politiku, lai risinātu problēmas, ar kurām attiecīgie reģioni un dalībvalstis saskarsies pēc tam, kad būs notikusi Apvienotās Karalistes izstāšanās. Turklāt būs jāizveido pastāvīga sadarbība, kas ietver informācijas un labas prakses apmaiņu visvairāk skarto vietējo un reģionālo iestāžu un dalībvalstu līmenī.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

67. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (67) | Ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģionu kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Šīm likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67)

Ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģionu kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Šīm likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju.

| (67) | Ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģionu kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Šīm likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju
  , vienlaikus saglabājot ne mazāk labvēlīgu attieksmi to kategorijas maiņas gadījumā
  . |
| --- | --- |

(67)

Ir jānosaka kohēzijas politikas jomas līdzfinansējuma maksimālā likme katrai reģionu kategorijai, lai nodrošinātu, ka līdzfinansējuma princips tiek ievērots, pienācīgā līmenī izmantojot valsts publiskā vai privātā sektora atbalstu. Šīm likmēm būtu jāatspoguļo reģionu ekonomikas attīstības līmenis IKP izteiksmē uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar ES 27 valstu vidējo rādītāju
  , vienlaikus saglabājot ne mazāk labvēlīgu attieksmi to kategorijas maiņas gadījumā
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

69. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (69) | Turklāt Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā
  noteikt
  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definīciju, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(69)

Turklāt Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā
  noteikt
  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definīciju, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi.

| (69) | Turklāt Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā
  grozīt Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, lai pielāgotu kodeksu šai regulai, un nolūkā izstrādāt
  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definīciju, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā
  grozīt Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību, lai pielāgotu kodeksu šai regulai, un nolūkā izstrādāt
  kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem jāziņo, vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu, vienotas likmes un tāda finansējuma definīciju, kas nav saistīts ar izmaksām, kuras piemērojamas visām dalībvalstīm, kā arī standartizētas darbderīgas atlases metodes izstrādi.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

70. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (70) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(70)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (70) | Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
  , pārredzamas
  apspriešanās
  ar visām ieinteresētajām personām
  , tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(70)

Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas
  , pārredzamas
  apspriešanās
  ar visām ieinteresētajām personām
  , tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

73. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (73) | Šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, no vienas puses, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu
  atpalicību
  , kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un, no otras puses, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus. Tā kā tādējādi šos mērķus drīzāk labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(73)

Šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, no vienas puses, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu
  atpalicību
  , kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un, no otras puses, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus. Tā kā tādējādi šos mērķus drīzāk labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (73) | Šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, no vienas puses, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu
  konkrētās problēmas
  , kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un, no otras puses, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus. Tā kā tādējādi šos mērķus drīzāk labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(73)

Šīs regulas mērķus, proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un noteikt kopīgus finanšu noteikumus Savienības budžeta daļai, ko izpilda dalītā pārvaldībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, no vienas puses, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu
  konkrētās problēmas
  , kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu resursus un, no otras puses, ņemot vērā vajadzību pēc saskaņotas īstenošanas sistēmas, kas aptver vairākus dalītā pārvaldībā īstenotus Savienības fondus. Tā kā tādējādi šos mērķus drīzāk labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”) (“fondi”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”) (“fondi”);

| (a) | finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Eiropas
  Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (“ELFLA”),
  Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”) (“fondi”); |
| --- | --- |

(a)

finanšu noteikumi, ko piemēro Eiropas Reģionālās attīstības fondam (“ERAF”), Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Eiropas
  Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (“ELFLA”),
  Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam (“BMVI”) (“fondi”);

Grozījums Nr. 431

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZF. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZF.

| (b) | kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZF
  , kā arī ELFLA, kā noteikts šā panta 1. a punktā
  . |
| --- | --- |

(b)

kopīgi noteikumi, ko piemēro ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam un EJZF
  , kā arī ELFLA, kā noteikts šā panta 1. a punktā
  .

Grozījums Nr. 432

Regulas priekšlikums

1. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Atbalsta pasākumiem, ko finansē ELFLA, piemēro I sadaļas I nodaļas 2. panta 4.a punktu, II nodaļas 5. pantu, III sadaļas II nodaļas 22.–28. pantu un IV sadaļas III nodaļas I iedaļas 41.–43. pantu, un finanšu instrumentiem, kas paredzēti Regulas (ES) .../... [KLP stratēģisko plānu regula] 74. pantā un ko atbalsta ELFLA, piemēro I sadaļas I nodaļas 2. panta 15.–25. punktu, kā arī V sadaļas II nodaļas II iedaļas 52.–56. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Atbalsta pasākumiem, ko finansē ELFLA, piemēro I sadaļas I nodaļas 2. panta 4.a punktu, II nodaļas 5. pantu, III sadaļas II nodaļas 22.–28. pantu un IV sadaļas III nodaļas I iedaļas 41.–43. pantu, un finanšu instrumentiem, kas paredzēti Regulas (ES) .../... [KLP stratēģisko plānu regula] 74. pantā un ko atbalsta ELFLA, piemēro I sadaļas I nodaļas 2. panta 15.–25. punktu, kā arī V sadaļas II nodaļas II iedaļas 52.–56. pantu.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, veicot daudzgadu investīcijas, kuras ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās un attiecīgajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar [XX]. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunās Enerģētikas savienības pārvaldības regulas numurs]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

“attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, veicot daudzgadu investīcijas, kuras ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās un attiecīgajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar [XX]. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunās Enerģētikas savienības pārvaldības regulas numurs];

| (1) | “attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. 
  un 4.
   punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, veicot daudzgadu investīcijas, kuras ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās un attiecīgajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar [XX]. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunās Enerģētikas savienības pārvaldības regulas numurs]; |
| --- | --- |

(1)

“attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi” ir Padomes ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. 
  un 4.
   punktu un 148. panta 4. punktu attiecībā uz strukturālām problēmām, ko ir lietderīgi risināt, veicot daudzgadu investīcijas, kuras ietilpst fondu darbības jomā, kā noteikts konkrētu fondu regulās un attiecīgajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar [XX]. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunās Enerģētikas savienības pārvaldības regulas numurs];

un 4.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | “veicinošais nosacījums” ir konkrēts un precīzi definēts nosacījums, kam ir patiesa saikne ar tiešu ietekmi uz konkrētā programmas mērķa efektīvu un lietderīgu sasniegšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

“veicinošais nosacījums” ir konkrēts un precīzi definēts nosacījums, kam ir patiesa saikne ar tiešu ietekmi uz konkrētā programmas mērķa efektīvu un lietderīgu sasniegšanu;

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | “programma” ELFLA kontekstā nozīmē KLP stratēģiskos plānus, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

“programma” ELFLA kontekstā nozīmē KLP stratēģiskos plānus, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”);

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 8. punkts – c apakšpunkts

2. pants – 1. daļa – 8. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | valsts atbalsta shēmu kontekstā — atbalstu
  saņemošais
  uzņēmums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

valsts atbalsta shēmu kontekstā — atbalstu
  saņemošais
  uzņēmums;

saņemošais

| (c) | valsts atbalsta shēmu kontekstā —
  attiecīgi
  atbalstu
  saņemošā struktūra vai
  uzņēmums
  , izņemot gadījumus, kad atbalsts vienam uzņēmumam ir mazāks par 200 000  EUR, un šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka atbalsta saņēmējs ir tā struktūra, kas piešķir atbalstu, neskarot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013

   (1a)

  , (ES) Nr. 1408/2013

   (1b)

  un (ES) Nr. 717/2014

   (1c); |
| --- | --- |

(c)

valsts atbalsta shēmu kontekstā —
  attiecīgi
  atbalstu
  saņemošā struktūra vai
  uzņēmums
  , izņemot gadījumus, kad atbalsts vienam uzņēmumam ir mazāks par 200 000  EUR, un šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka atbalsta saņēmējs ir tā struktūra, kas piešķir atbalstu, neskarot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013

   (1a)

  , (ES) Nr. 1408/2013

   (1b)

  un (ES) Nr. 717/2014

   (1c);

attiecīgi

saņemošā struktūra vai

, izņemot gadījumus, kad atbalsts vienam uzņēmumam ir mazāks par 200 000  EUR, un šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka atbalsta saņēmējs ir tā struktūra, kas piešķir atbalstu, neskarot Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013

1a

, (ES) Nr. 1408/2013

1b

un (ES) Nr. 717/2014

1c

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu atlase un īstenošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9)

“mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu atlase un īstenošana;

| (9) | “mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektu,
  atlase un īstenošana; |
| --- | --- |

(9)

“mazo projektu fonds” ir Interreg programmas darbība, kuras mērķis ir ierobežota finanšu apjoma projektu
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektu,
  atlase un īstenošana;

, tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektu,

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 21. punkts

2. pants – 1. daļa – 21. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | “īpašais fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde vai līdzdalības fonds
  nolūkā nodrošināt
  galasaņēmējiem finanšu produktus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21)

“īpašais fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde vai līdzdalības fonds
  nolūkā nodrošināt
  galasaņēmējiem finanšu produktus;

nolūkā nodrošināt

| (21) | “īpašais fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde vai līdzdalības fonds
  un ar kura starpniecību tie nodrošina
  galasaņēmējiem finanšu produktus; |
| --- | --- |

(21)

“īpašais fonds” ir fonds, ko izveidojusi vadošā iestāde vai līdzdalības fonds
  un ar kura starpniecību tie nodrošina
  galasaņēmējiem finanšu produktus;

un ar kura starpniecību tie nodrošina

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 36.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 36.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanas, politikas un investīciju lēmumos prioritāte tiek piešķirta pasākumiem, kas enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu padara efektīvākus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(36a)

(36a)

princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” nozīmē, ka enerģētikas plānošanas, politikas un investīciju lēmumos prioritāte tiek piešķirta pasākumiem, kas enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu padara efektīvākus;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 37. punkts

2. pants – 1. daļa – 37. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | “klimatnoturība” ir process, kas nodrošina infrastruktūras noturību pret klimata negatīvo iedarbību saskaņā ar valstu noteikumiem un ieteikumiem (ja pieejami)
  vai starptautiski atzītiem standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(37)

“klimatnoturība” ir process, kas nodrošina infrastruktūras noturību pret klimata negatīvo iedarbību saskaņā ar valstu noteikumiem un ieteikumiem (ja pieejami)
  vai starptautiski atzītiem standartiem.

vai starptautiski atzītiem standartiem.

| (37) | “klimatnoturība” ir process, kas nodrošina infrastruktūras noturību pret klimata negatīvo iedarbību saskaņā ar
  starptautiski atzītiem standartiem vai
  valstu noteikumiem un ieteikumiem (ja pieejami)
  , to, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tiek izvēlēti īpaši emisiju samazināšanas un dekarbonizācijas risinājumi; |
| --- | --- |

(37)

“klimatnoturība” ir process, kas nodrošina infrastruktūras noturību pret klimata negatīvo iedarbību saskaņā ar
  starptautiski atzītiem standartiem vai
  valstu noteikumiem un ieteikumiem (ja pieejami)
  , to, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tiek izvēlēti īpaši emisiju samazināšanas un dekarbonizācijas risinājumi;

starptautiski atzītiem standartiem vai

, to, ka tiek ievērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un ka tiek izvēlēti īpaši emisiju samazināšanas un dekarbonizācijas risinājumi;

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 37.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 37.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | “EIB” ir Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds vai jebkāds Eiropas Investīciju bankas apakšuzņēmums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(37a)

(37a)

“EIB” ir Eiropas Investīciju banka, Eiropas Investīciju fonds vai jebkāds Eiropas Investīciju bankas apakšuzņēmums;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | viedāka
  Eiropa, veicinot
  inovatīvas
  un
  viedas ekonomiskās pārmaiņas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

viedāka
  Eiropa, veicinot
  inovatīvas
  un
  viedas ekonomiskās pārmaiņas
  ;

viedāka

inovatīvas

viedas ekonomiskās pārmaiņas

| (a) | konkurētspējīgāka un viedāka
  Eiropa, veicinot
  novatorisku
  un
  viedu ekonomikas pārveidi un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

konkurētspējīgāka un viedāka
  Eiropa, veicinot
  novatorisku
  un
  viedu ekonomikas pārveidi un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus
  ;

konkurētspējīgāka un viedāka

novatorisku

viedu ekonomikas pārveidi un stiprinot mazos un vidējos uzņēmumus

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku,
  pielāgošanos klimata pārmaiņām
  un risku novēršanu un pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku,
  pielāgošanos klimata pārmaiņām
  un risku novēršanu un pārvaldību;

pielāgošanos klimata pārmaiņām

| (b) | zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām,
  kurā notiek pāreja uz neto oglekļa nulles emisijas ekonomiku,
  veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku,
  klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām
  un risku novēršanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

(b)

zaļāka
  un noturīgāka
  Eiropa ar zemām oglekļa emisijām,
  kurā notiek pāreja uz neto oglekļa nulles emisijas ekonomiku,
  veicinot tīru un taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, “zaļas” un “zilas” investīcijas, aprites ekonomiku,
  klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām
  un risku novēršanu un pārvaldību;

un noturīgāka

kurā notiek pāreja uz neto oglekļa nulles emisijas ekonomiku,

klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti un reģionālo IKT savienotību;

| (c) | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti
  , tajā skaitā viedu un ilgtspējīgu mobilitāti,
  un reģionālo IKT savienotību; |
| --- | --- |

(c)

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti
  , tajā skaitā viedu un ilgtspējīgu mobilitāti,
  un reģionālo IKT savienotību;

, tajā skaitā viedu un ilgtspējīgu mobilitāti,

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sociālāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sociālāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru;

| (d) | sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru; |
| --- | --- |

(d)

sociālāka
  un iekļaujošāka
  Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru;

un iekļaujošāka

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa,
  ar vietējo iniciatīvu palīdzību
  veicinot
  pilsētu
  ,
  lauku un piekrastes
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa,
  ar vietējo iniciatīvu palīdzību
  veicinot
  pilsētu
  ,
  lauku un piekrastes
  teritoriju ilgtspējīgu un integrētu attīstību.

ar vietējo iniciatīvu palīdzību

pilsētu

lauku un piekrastes

| (e) | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot
  visu reģionu
  ,
  teritoriju un vietējo iniciatīvu
  ilgtspējīgu un integrētu attīstību. |
| --- | --- |

(e)

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot
  visu reģionu
  ,
  teritoriju un vietējo iniciatīvu
  ilgtspējīgu un integrētu attīstību.

visu reģionu

teritoriju un vietējo iniciatīvu

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis katram fondam sniedz informāciju par atbalstu vides un klimatisko mērķu sasniegšanai, izmantojot metodoloģiju, kas pamatojas uz intervences veidiem. Minētā metodoloģija ietver konkrēta svēruma piešķiršanu sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimatisko mērķu sasniegšanā. ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda gadījumā svērums ir saistīts ar I pielikumā norādīto intervences veidu dimensijām un kodu svērumiem. | 3.   Dalībvalstis
  nodrošina attiecīgo darbību klimatnoturību visā plānošanas un īstenošanas procesā un
  katram fondam sniedz informāciju par atbalstu vides un klimatisko mērķu sasniegšanai, izmantojot metodoloģiju, kas pamatojas uz intervences veidiem. Minētā metodoloģija ietver konkrēta svēruma piešķiršanu sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimatisko mērķu sasniegšanā. ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda gadījumā svērums ir saistīts ar I pielikumā norādīto intervences veidu dimensijām un kodu svērumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis katram fondam sniedz informāciju par atbalstu vides un klimatisko mērķu sasniegšanai, izmantojot metodoloģiju, kas pamatojas uz intervences veidiem. Minētā metodoloģija ietver konkrēta svēruma piešķiršanu sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimatisko mērķu sasniegšanā. ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda gadījumā svērums ir saistīts ar I pielikumā norādīto intervences veidu dimensijām un kodu svērumiem.

3.   Dalībvalstis
  nodrošina attiecīgo darbību klimatnoturību visā plānošanas un īstenošanas procesā un
  katram fondam sniedz informāciju par atbalstu vides un klimatisko mērķu sasniegšanai, izmantojot metodoloģiju, kas pamatojas uz intervences veidiem. Minētā metodoloģija ietver konkrēta svēruma piešķiršanu sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimatisko mērķu sasniegšanā. ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda gadījumā svērums ir saistīts ar I pielikumā norādīto intervences veidu dimensijām un kodu svērumiem.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, reformu atbalsta programmu, t. sk., reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Tās optimizē atbildīgo personu koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no dublēšanās plānošanas un īstenošanas laikā. | 4.   
  Saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem un atbilstoši subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem
  dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, reformu atbalsta programmu, t. sk., reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Tās optimizē atbildīgo personu koordinācijas mehānismus, lai
  tādējādi
  izvairītos no dublēšanās plānošanas un īstenošanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, reformu atbalsta programmu, t. sk., reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Tās optimizē atbildīgo personu koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no dublēšanās plānošanas un īstenošanas laikā.

4.   
  Saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem un atbilstoši subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem
  dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, piemēram, reformu atbalsta programmu, t. sk., reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Tās optimizē atbildīgo personu koordinācijas mehānismus, lai
  tādējādi
  izvairītos no dublēšanās plānošanas un īstenošanas laikā.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina atbilstību attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina atbilstību attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis un Komisija apgūst dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem piešķirto Savienības budžetu saskaņā ar [63]. pantu Regulā (ES, Euratom) [jaunās finanšu regulas numurs] (“Finanšu regula”). | 1.   Dalībvalstis
  , rīkojoties saskaņā ar to institucionālo un tiesisko regulējumu,
  un Komisija apgūst dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem piešķirto Savienības budžetu saskaņā ar [63]. pantu Regulā (ES, Euratom) [jaunās finanšu regulas numurs] (“Finanšu regula”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis un Komisija apgūst dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem piešķirto Savienības budžetu saskaņā ar [63]. pantu Regulā (ES, Euratom) [jaunās finanšu regulas numurs] (“Finanšu regula”).

1.   Dalībvalstis
  , rīkojoties saskaņā ar to institucionālo un tiesisko regulējumu,
  un Komisija apgūst dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem piešķirto Savienības budžetu saskaņā ar [63]. pantu Regulā (ES, Euratom) [jaunās finanšu regulas numurs] (“Finanšu regula”).

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Tomēr
  Komisija apgūst tā atbalsta summu, kas no Kohēzijas fonda pārvietots uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”), Eiropas pilsētiniciatīvu, starpreģionālām investīcijām inovācijā, tā atbalsta summu, kas no ESF+ pārvietots uz transnacionālo sadarbību, summas, kas iemaksātas InvestEU (37), tiešā vai netiešā pārvaldībā īstenotu tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu]. | 2.   
  Neskarot 1. panta 2. punktu,
  Komisija apgūst tā atbalsta summu, kas no Kohēzijas fonda pārvietots uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”), Eiropas pilsētiniciatīvu, starpreģionālām investīcijām inovācijā, tā atbalsta summu, kas no ESF+ pārvietots uz transnacionālo sadarbību, summas, kas iemaksātas InvestEU (37), tiešā vai netiešā pārvaldībā īstenotu tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Tomēr
  Komisija apgūst tā atbalsta summu, kas no Kohēzijas fonda pārvietots uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”), Eiropas pilsētiniciatīvu, starpreģionālām investīcijām inovācijā, tā atbalsta summu, kas no ESF+ pārvietots uz transnacionālo sadarbību, summas, kas iemaksātas InvestEU (37), tiešā vai netiešā pārvaldībā īstenotu tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu].

2.   
  Neskarot 1. panta 2. punktu,
  Komisija apgūst tā atbalsta summu, kas no Kohēzijas fonda pārvietots uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI”), Eiropas pilsētiniciatīvu, starpreģionālām investīcijām inovācijā, tā atbalsta summu, kas no ESF+ pārvietots uz transnacionālo sadarbību, summas, kas iemaksātas InvestEU (37), tiešā vai netiešā pārvaldībā īstenotu tehnisko palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu].

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija var īstenot tālāko reģionu sadarbību atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), veicot netiešu pārvaldību. | 3.   Komisija
  ar attiecīgās dalībvalsts un attiecīgā reģiona piekrišanu
  var īstenot tālāko reģionu sadarbību atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), veicot netiešu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija var īstenot tālāko reģionu sadarbību atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), veicot netiešu pārvaldību.

3.   Komisija
  ar attiecīgās dalībvalsts un attiecīgā reģiona piekrišanu
  var īstenot tālāko reģionu sadarbību atbilstoši mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg), veicot netiešu pārvaldību.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts organizē partnerību
  ar kompetentajām reģionālajām un vietējām iestādēm
  . Partnerībā iesaista vismaz šādus partnerus: | 1.   
  Saistībā ar partnerības nolīgumu un katru programmu
  katra dalībvalsts
  saskaņā ar savu institucionālo
  un
  tiesisko sistēmu
  organizē
  pilnvērtīgu un efektīvu
  partnerību. Partnerībā iesaista vismaz šādus partnerus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts organizē partnerību
  ar kompetentajām reģionālajām un vietējām iestādēm
  . Partnerībā iesaista vismaz šādus partnerus:

1.   
  Saistībā ar partnerības nolīgumu un katru programmu
  katra dalībvalsts
  saskaņā ar savu institucionālo
  un
  tiesisko sistēmu
  organizē
  pilnvērtīgu un efektīvu
  partnerību. Partnerībā iesaista vismaz šādus partnerus:

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pilsētu un citas publiskā sektora iestādes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pilsētu un citas publiskā sektora iestādes;

| (a) | reģionālās, vietējās,
  pilsētu un citas publiskā sektora iestādes; |
| --- | --- |

(a)

reģionālās, vietējās,
  pilsētu un citas publiskā sektora iestādes;

reģionālās, vietējās,

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, vides partnerus, un struktūras, kas atbild par sociālās iekļaušanas, pamattiesību, personu ar invaliditāti tiesību, dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, vides partnerus, un struktūras, kas atbild par sociālās iekļaušanas, pamattiesību, personu ar invaliditāti tiesību, dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu.

| (c) | attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,
  piemēram,
  vides partnerus,
  nevalstiskās organizācijas
  un struktūras, kas atbild par sociālās iekļaušanas, pamattiesību, personu ar invaliditāti tiesību, dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu. |
| --- | --- |

(c)

attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,
  piemēram,
  vides partnerus,
  nevalstiskās organizācijas
  un struktūras, kas atbild par sociālās iekļaušanas, pamattiesību, personu ar invaliditāti tiesību, dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanu.

piemēram,

nevalstiskās organizācijas

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ca punkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | attiecīgā gadījumā — pētniecības iestādes un augstskolas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

attiecīgā gadījumā — pētniecības iestādes un augstskolas.

attiecīgā gadījumā — pētniecības iestādes un augstskolas.

Grozījums Nr. 78 un 459

Grozījums Nr. 78 un 459

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu dalībvalstis minētos partnerus iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī visā programmu sagatavošanas
  un
  īstenošanas laikā, tostarp uzraudzības komiteju darbā saskaņā ar 34. pantu. | 2.   Saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu
  un augšupēju pieeju
  dalībvalstis minētos partnerus iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī visā programmu sagatavošanas, īstenošanas
  un novērtēšanas
  laikā, tostarp uzraudzības komiteju darbā saskaņā ar 34. pantu.
  Šajā sakarībā dalībvalstis atbilstošu procentuāļo daļu no fondu nodrošinātajiem resursiem piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. Saistībā ar pārrobežu programmām attiecīgās dalībvalstis šos partnerus iekļauj no visām iesaistītajām dalībvalstīm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu dalībvalstis minētos partnerus iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī visā programmu sagatavošanas
  un
  īstenošanas laikā, tostarp uzraudzības komiteju darbā saskaņā ar 34. pantu.

2.   Saskaņā ar daudzlīmeņu pārvaldības principu
  un augšupēju pieeju
  dalībvalstis minētos partnerus iesaista partnerības nolīgumu sagatavošanā, kā arī visā programmu sagatavošanas, īstenošanas
  un novērtēšanas
  laikā, tostarp uzraudzības komiteju darbā saskaņā ar 34. pantu.
  Šajā sakarībā dalībvalstis atbilstošu procentuāļo daļu no fondu nodrošinātajiem resursiem piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. Saistībā ar pārrobežu programmām attiecīgās dalībvalstis šos partnerus iekļauj no visām iesaistītajām dalībvalstīm

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Partnerības organizēšanu un īstenošanu veic saskaņā ar Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (38). | 3.   Partnerības organizēšanu un īstenošanu veic saskaņā ar Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (38).
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 107. pantu attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 240/2014 grozījumiem, lai minēto deleģēto regulu pielāgotu šai regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Partnerības organizēšanu un īstenošanu veic saskaņā ar Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (38).

3.   Partnerības organizēšanu un īstenošanu veic saskaņā ar Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014 (38).
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 107. pantu attiecībā uz Deleģētās regulas (ES) Nr. 240/2014 grozījumiem, lai minēto deleģēto regulu pielāgotu šai regulai.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, vismaz reizi gadā apspriežas par programmu īstenošanu. | 4.   Komisija ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, vismaz reizi gadā apspriežas par programmu īstenošanu
  un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par rezultātiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, vismaz reizi gadā apspriežas par programmu īstenošanu.

4.   Komisija ar organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī, vismaz reizi gadā apspriežas par programmu īstenošanu
  un ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par rezultātiem
  .

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants |
| | Horizontālie principi |
| | 1.
     
  Dalībvalstis un Komisija attiecīgo fondu apguvē nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai. |
| | 2.
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā, tostarp saistībā ar uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu, tiktu ņemta vērā un veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība, īstenota integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un tiktu integrēta dzimumperspektīva. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā, kā arī saistībā ar uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā jo īpaši ņem vērā pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti. |
| | 4.
     
  Fondu mērķi tiek īstenoti, ievērojot ilgtspējīgas attīstības principu, ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus un Savienībai tiecoties sasniegt mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un apkarot klimata pārmaiņas, turklāt ievērojot principu “piesārņotājs maksā”, kā tas paredzēts LESD 191. panta 1. un 2. punktā. |
| | Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka programmu sagatavošanas un īstenošanas procesā tiek veicināta vides aizsardzības prasību ievērošana, resursu efektīva izmantošana, princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, sociāli taisnīgi īstenota enerģijas pāreja, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, bioloģiskā daudzveidība, noturība pret katastrofām un riska novēršana un pārvaldība. Tām jācenšas izvairīties no investīcijām, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a pants

6.a pants

Horizontālie principi

Horizontālie principi

1.
     
  Dalībvalstis un Komisija attiecīgo fondu apguvē nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai.

2.
     
  Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā, tostarp saistībā ar uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu, tiktu ņemta vērā un veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība, īstenota integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un tiktu integrēta dzimumperspektīva.

3.
     
  Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā, kā arī saistībā ar uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā programmu sagatavošanas un īstenošanas laikā jo īpaši ņem vērā pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti.

4.
     
  Fondu mērķi tiek īstenoti, ievērojot ilgtspējīgas attīstības principu, ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus un Savienībai tiecoties sasniegt mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un apkarot klimata pārmaiņas, turklāt ievērojot principu “piesārņotājs maksā”, kā tas paredzēts LESD 191. panta 1. un 2. punktā.

Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka programmu sagatavošanas un īstenošanas procesā tiek veicināta vides aizsardzības prasību ievērošana, resursu efektīva izmantošana, princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, sociāli taisnīgi īstenota enerģijas pāreja, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, bioloģiskā daudzveidība, noturība pret katastrofām un riska novēršana un pārvaldība. Tām jācenšas izvairīties no investīcijām, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu.

Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka programmu sagatavošanas un īstenošanas procesā tiek veicināta vides aizsardzības prasību ievērošana, resursu efektīva izmantošana, princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, sociāli taisnīgi īstenota enerģijas pāreja, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, bioloģiskā daudzveidība, noturība pret katastrofām un riska novēršana un pārvaldība. Tām jācenšas izvairīties no investīcijām, kas saistītas ar fosilā kurināmā ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu, uzglabāšanu vai sadedzināšanu.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts sagatavo partnerības nolīgumu, kurā izklāstīta fondu rezultatīvas un efektīvas izmantošanas kārtība laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. | 1.   Katra dalībvalsts sagatavo partnerības nolīgumu, kurā izklāstīta fondu rezultatīvas un efektīvas izmantošanas kārtība laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.
  Šādu partnerības nolīgumu sagatavo saskaņā ar rīcības kodeksu, ko izveido ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katra dalībvalsts sagatavo partnerības nolīgumu, kurā izklāstīta fondu rezultatīvas un efektīvas izmantošanas kārtība laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

1.   Katra dalībvalsts sagatavo partnerības nolīgumu, kurā izklāstīta fondu rezultatīvas un efektīvas izmantošanas kārtība laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.
  Šādu partnerības nolīgumu sagatavo saskaņā ar rīcības kodeksu, ko izveido ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu Komisijai iesniedz pirms pirmās programmas iesniegšanas vai vienlaikus ar to. | 2.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu Komisijai iesniedz pirms pirmās programmas iesniegšanas vai vienlaikus ar to
  , bet ne vēlāk kā 2021. gada 30. aprīlī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu Komisijai iesniedz pirms pirmās programmas iesniegšanas vai vienlaikus ar to.

2.   Dalībvalsts partnerības nolīgumu Komisijai iesniedz pirms pirmās programmas iesniegšanas vai vienlaikus ar to
  , bet ne vēlāk kā 2021. gada 30. aprīlī
  .

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Partnerības nolīgumu var iesniegt kopā ar attiecīgo gada valsts reformu programmu. | 3.   Partnerības nolīgumu var iesniegt kopā ar attiecīgo gada valsts reformu programmu
  un nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Partnerības nolīgumu var iesniegt kopā ar attiecīgo gada valsts reformu programmu.

3.   Partnerības nolīgumu var iesniegt kopā ar attiecīgo gada valsts reformu programmu
  un nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  .

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – a punkts

8. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | izvēlētie politikas mērķi, kas norāda, saskaņā ar kuriem fondiem un programmām tie tiks īstenoti, un to pamatojums,
  kā arī attiecīgā gadījumā pamatojums InvestEU īstenošanas režīma izmantošanai,
  ņemot vērā attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

izvēlētie politikas mērķi, kas norāda, saskaņā ar kuriem fondiem un programmām tie tiks īstenoti, un to pamatojums,
  kā arī attiecīgā gadījumā pamatojums InvestEU īstenošanas režīma izmantošanai,
  ņemot vērā attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus;

kā arī attiecīgā gadījumā pamatojums InvestEU īstenošanas režīma izmantošanai,

| (a) | izvēlētie politikas mērķi, kas norāda, saskaņā ar kuriem fondiem un programmām tie tiks īstenoti, un to pamatojums, ņemot vērā
  un uzskaitot
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī reģiona problēmas
  ; |
| --- | --- |

(a)

izvēlētie politikas mērķi, kas norāda, saskaņā ar kuriem fondiem un programmām tie tiks īstenoti, un to pamatojums, ņemot vērā
  un uzskaitot
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī reģiona problēmas
  ;

un uzskaitot

, kā arī reģiona problēmas

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – b punkts – i apakšpunkts

8. pants – 1. daļa – b punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi katrā no fondiem
  , t. sk. attiecīgā gadījumā izmantojot InvestEU
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi katrā no fondiem
  , t. sk. attiecīgā gadījumā izmantojot InvestEU
  ;

, t. sk. attiecīgā gadījumā izmantojot InvestEU

| i) | kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi katrā no fondiem; |
| --- | --- |

i)

kopsavilkums par rīcībpolitikas izvēli un galvenajiem rezultātiem, kas gaidāmi katrā no fondiem;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – b punkts – ii apakšpunkts

8. pants – 1. daļa – b punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām;

| ii) | fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām
  , jo īpaši attiecībā uz KLP stratēģiskajiem plāniem, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”)
  ; |
| --- | --- |

ii)

fondu koordinācija, norobežošana un papildināmība un attiecīgā gadījumā koordinācija starp valstu un reģionālajām programmām
  , jo īpaši attiecībā uz KLP stratēģiskajiem plāniem, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”)
  ;

, jo īpaši attiecībā uz KLP stratēģiskajiem plāniem, kas minēti Regulā (ES) [...] (“KLP stratēģisko plānu regula”)

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – b punkts – iii apakšpunkts

8. pants – 1. daļa – b punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | papildināmība starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, t. sk. LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

papildināmība starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, t. sk. LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem;

| iii) | papildināmība
  un sinerģijas
  starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, t. sk. LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem
  , kā arī attiecīgā gadījumā ar projektiem, ko finansē no programmas “Apvārsnis Eiropa”
  ; |
| --- | --- |

iii)

papildināmība
  un sinerģijas
  starp fondiem un citiem Savienības instrumentiem, t. sk. LIFE stratēģiskajiem integrētajiem projektiem un stratēģiskajiem dabas projektiem
  , kā arī attiecīgā gadījumā ar projektiem, ko finansē no programmas “Apvārsnis Eiropa”
  ;

un sinerģijas

, kā arī attiecīgā gadījumā ar projektiem, ko finansē no programmas “Apvārsnis Eiropa”

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – b punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

8. pants – 1. daļa – b punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ietverto mērķu, politikas virzienu un pasākumu īstenošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ietverto mērķu, politikas virzienu un pasākumu īstenošana;

nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ietverto mērķu, politikas virzienu un pasākumu īstenošana;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – c punkts

8. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda katram politikas mērķim valsts līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda katram politikas mērķim valsts līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju;

| (c) | provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda katram politikas mērķim valsts
  un attiecīgā gadījumā reģionālā
  līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju; |
| --- | --- |

(c)

provizoriskais finanšu piešķīrums no katra fonda katram politikas mērķim valsts
  un attiecīgā gadījumā reģionālā
  līmenī, ievērojot konkrēta fonda noteikumus par tematisko koncentrāciju;

un attiecīgā gadījumā reģionālā

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – d punkts

8. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | attiecīgā gadījumā
  finanšu resursu sadalījums pa reģionu kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 102. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot starp reģionu kategorijām saskaņā ar 105. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

attiecīgā gadījumā
  finanšu resursu sadalījums pa reģionu kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 102. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot starp reģionu kategorijām saskaņā ar 105. pantu;

attiecīgā gadījumā

| (d) | finanšu resursu sadalījums pa reģionu kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 102. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot starp reģionu kategorijām saskaņā ar 105. pantu; |
| --- | --- |

(d)

finanšu resursu sadalījums pa reģionu kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 102. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts pārvietot starp reģionu kategorijām saskaņā ar 105. pantu;

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – e punkts

8. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | summas, kas jāiemaksā InvestEU, pa fondiem un reģionu kategorijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

summas, kas jāiemaksā InvestEU, pa fondiem un reģionu kategorijām;

summas, kas jāiemaksā InvestEU, pa fondiem un reģionu kategorijām;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – g punkts

8. pants – 1. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju fondu apguvē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju fondu apguvē.

| (g) | kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju fondu apguvē
  un tās pārvaldības un kontroles sistēmu
  . |
| --- | --- |

(g)

kopsavilkums par darbībām, ko attiecīgā dalībvalsts veic, lai pastiprinātu tās administratīvo spēju fondu apguvē
  un tās pārvaldības un kontroles sistēmu
  .

un tās pārvaldības un kontroles sistēmu

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – ga punkts (jauns)

8. pants – 1. daļa – ga punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | attiecīgā gadījumā integrētu pieeju, kā risināt demogrāfiskās problēmas un/vai reģionu un teritoriju īpašās vajadzības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

attiecīgā gadījumā integrētu pieeju, kā risināt demogrāfiskās problēmas un/vai reģionu un teritoriju īpašās vajadzības;

attiecīgā gadījumā integrētu pieeju, kā risināt demogrāfiskās problēmas un/vai reģionu un teritoriju īpašās vajadzības;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – gb punkts (jauns)

8. pants – 1. daļa – gb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (gb) | komunikācijas un redzamības stratēģija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(gb)

(gb)

komunikācijas un redzamības stratēģija.

komunikācijas un redzamības stratēģija.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | EIB pēc dalībvalstu lūguma var piedalīties partnerības nolīguma sagatavošanā, kā arī pasākumos, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, finanšu instrumentiem un PPP. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

EIB pēc dalībvalstu lūguma var piedalīties partnerības nolīguma sagatavošanā, kā arī pasākumos, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, finanšu instrumentiem un PPP.

EIB pēc dalībvalstu lūguma var piedalīties partnerības nolīguma sagatavošanā, kā arī pasākumos, kas saistīti ar darbību sagatavošanu, finanšu instrumentiem un PPP.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. daļa

8. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) partnerības nolīgumā ietver tikai plānoto programmu sarakstu. | Attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) partnerības nolīgumā ietver tikai plānoto programmu sarakstu
  un pārrobežu investīciju vajadzības attiecīgajā dalībvalstī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) partnerības nolīgumā ietver tikai plānoto programmu sarakstu.

Attiecībā uz mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) partnerības nolīgumā ietver tikai plānoto programmu sarakstu
  un pārrobežu investīciju vajadzības attiecīgajā dalībvalstī
  .

un pārrobežu investīciju vajadzības attiecīgajā dalībvalstī

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija novērtē partnerības nolīgumu un tā atbilstību šai regulai un konkrēta fonda noteikumiem. Savā novērtējumā Komisija
  jo īpaši
  vērā
  ņem
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus. | 1.   Komisija novērtē partnerības nolīgumu un tā atbilstību šai regulai un konkrēta fonda noteikumiem. Savā novērtējumā Komisija
  ņem
  vērā
  4. un 6. panta noteikumus,
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī pasākumus, kas saistīti ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un to risināšanas veidu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija novērtē partnerības nolīgumu un tā atbilstību šai regulai un konkrēta fonda noteikumiem. Savā novērtējumā Komisija
  jo īpaši
  vērā
  ņem
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus.

1.   Komisija novērtē partnerības nolīgumu un tā atbilstību šai regulai un konkrēta fonda noteikumiem. Savā novērtējumā Komisija
  ņem
  vērā
  4. un 6. panta noteikumus,
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī pasākumus, kas saistīti ar integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un to risināšanas veidu
  .

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Trīs
  mēnešu laikā pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija var sniegt apsvērumus par to. | 2.   
  Divu
  mēnešu laikā pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija var sniegt apsvērumus par to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Trīs
  mēnešu laikā pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija var sniegt apsvērumus par to.

2.   
  Divu
  mēnešu laikā pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija var sniegt apsvērumus par to.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalsts pārskata partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. | 3.   Dalībvalsts pārskata partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , un dara to mēneša laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalsts pārskata partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

3.   Dalībvalsts pārskata partnerības nolīgumu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , un dara to mēneša laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  .

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 4. punkts

9. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par minētā partnerības nolīguma apstiprināšanu. Partnerības nolīgumu negroza. | 4.   Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts
  pirmo reizi
  iesniegusi
  minēto
  partnerības nolīgumu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par minētā partnerības nolīguma apstiprināšanu. Partnerības nolīgumu negroza. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts iesniegusi partnerības nolīgumu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par minētā partnerības nolīguma apstiprināšanu. Partnerības nolīgumu negroza.

4.   Ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts
  pirmo reizi
  iesniegusi
  minēto
  partnerības nolīgumu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par minētā partnerības nolīguma apstiprināšanu. Partnerības nolīgumu negroza.

Grozījums Nr. 428

Grozījums Nr. 428

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis
  partnerības nolīgumā vai
  pieprasījumā grozīt programmu var piešķirt
  summu, kas
  no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF
  jāiemaksā
  InvestEU un
  jāīsteno
  , izmantojot budžeta garantijas.
  Summa, kas jāiemaksā
  InvestEU
  , nepārsniedz 5
  % no katra fonda kopējā piešķīruma,
  izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus
  .
  Šādas iemaksas nav uzskatāmas par resursu pārvietošanu atbilstoši 21
  . 
  pantam
  . | 1.   
  No 2023. gada 1. janvāra
  dalībvalstis
  ar attiecīgo vadošo iestāžu piekrišanu
  pieprasījumā grozīt programmu var piešķirt
  līdz 2 %
  no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF
  līdzekļu programmai
  InvestEU un
  to īstenot
  , izmantojot budžeta garantijas.
  Vidusposma pārskatīšanā programmai
  InvestEU
  var piešķirt vēl līdz 3
   % no katra fonda kopējā piešķīruma
  . Šādas iemaksas piešķir investīcijām saskaņā ar kohēzijas politikas mērķiem un tajā pašā reģionu kategorijā
  ,
  kam paredzēti fondi, no kuriem līdzekļi piešķirti
  .
  Ja programmai InvestEU piešķir līdzekļus no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, piemēro šīs regulas 11. pantā un III un IV pielikumā noteiktos veicinošos nosacījumus. Piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis
  partnerības nolīgumā vai
  pieprasījumā grozīt programmu var piešķirt
  summu, kas
  no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF
  jāiemaksā
  InvestEU un
  jāīsteno
  , izmantojot budžeta garantijas.
  Summa, kas jāiemaksā
  InvestEU
  , nepārsniedz 5
  % no katra fonda kopējā piešķīruma,
  izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus
  .
  Šādas iemaksas nav uzskatāmas par resursu pārvietošanu atbilstoši 21
  . 
  pantam
  .

1.   
  No 2023. gada 1. janvāra
  dalībvalstis
  ar attiecīgo vadošo iestāžu piekrišanu
  pieprasījumā grozīt programmu var piešķirt
  līdz 2 %
  no ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF
  līdzekļu programmai
  InvestEU un
  to īstenot
  , izmantojot budžeta garantijas.
  Vidusposma pārskatīšanā programmai
  InvestEU
  var piešķirt vēl līdz 3
   % no katra fonda kopējā piešķīruma
  . Šādas iemaksas piešķir investīcijām saskaņā ar kohēzijas politikas mērķiem un tajā pašā reģionu kategorijā
  ,
  kam paredzēti fondi, no kuriem līdzekļi piešķirti
  .
  Ja programmai InvestEU piešķir līdzekļus no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, piemēro šīs regulas 11. pantā un III un IV pielikumā noteiktos veicinošos nosacījumus. Piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus
  .

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Partnerības nolīguma gadījumā var piešķirt kārtējā kalendārā gada un turpmāko kalendāro gadu resursus. Programmas grozījuma pieprasījuma gadījumā piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Partnerības nolīguma gadījumā var piešķirt kārtējā kalendārā gada un turpmāko kalendāro gadu resursus. Programmas grozījuma pieprasījuma gadījumā piešķirt var tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Summu, kas minēta 1. punktā, izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu dalībvalsts komponentā. | 3.   Summu, kas minēta 1. punktā, izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu
  attiecīgās
  dalībvalsts komponentā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Summu, kas minēta 1. punktā, izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu dalībvalsts komponentā.

3.   Summu, kas minēta 1. punktā, izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu
  attiecīgās
  dalībvalsts komponentā.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 1. daļa

10. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja iemaksu nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, nav noslēgts līdz
  2021
  . gada 31. decembrim par 1. punktā minēto summu
  , kas piešķirta partnerības nolīgumā
  , dalībvalsts iesniedz pieprasījumu grozīt programmu vai programmas, lai izmantotu attiecīgo summu. | Ja iemaksu nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, nav noslēgts līdz
  2023
  . gada 31. decembrim par 1. punktā minēto summu, dalībvalsts iesniedz pieprasījumu grozīt programmu vai programmas, lai izmantotu attiecīgo summu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja iemaksu nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, nav noslēgts līdz
  2021
  . gada 31. decembrim par 1. punktā minēto summu
  , kas piešķirta partnerības nolīgumā
  , dalībvalsts iesniedz pieprasījumu grozīt programmu vai programmas, lai izmantotu attiecīgo summu.

2021

, kas piešķirta partnerības nolīgumā

Ja iemaksu nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, nav noslēgts līdz
  2023
  . gada 31. decembrim par 1. punktā minēto summu, dalībvalsts iesniedz pieprasījumu grozīt programmu vai programmas, lai izmantotu attiecīgo summu.

2023

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 2. daļa

10. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iemaksu nolīgumu par 1. punktā minēto summu, kas piešķirta pēc programmas grozījuma pieprasījuma, noslēdz vienlaikus ar lēmuma pieņemšanu par programmas grozīšanu. | Iemaksu nolīgumu par 1. punktā minēto summu, kas piešķirta pēc programmas grozījuma pieprasījuma, noslēdz
  vai attiecīgi groza
  vienlaikus ar lēmuma pieņemšanu par programmas grozīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iemaksu nolīgumu par 1. punktā minēto summu, kas piešķirta pēc programmas grozījuma pieprasījuma, noslēdz vienlaikus ar lēmuma pieņemšanu par programmas grozīšanu.

Iemaksu nolīgumu par 1. punktā minēto summu, kas piešķirta pēc programmas grozījuma pieprasījuma, noslēdz
  vai attiecīgi groza
  vienlaikus ar lēmuma pieņemšanu par programmas grozīšanu.

vai attiecīgi groza

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja garantijas nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma apstiprināšanas nav noslēgts, attiecīgās summas, kas iemaksātas kopējā uzkrājumu fondā kā nodrošinājums, pārvieto atpakaļ uz programmu vai programmām un dalībvalsts iesniedz atbilstošu pieprasījumu grozīt programmu. | 5.   Ja garantijas nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma apstiprināšanas nav noslēgts, attiecīgās summas, kas iemaksātas kopējā uzkrājumu fondā kā nodrošinājums, pārvieto atpakaļ uz
  sākotnējo
  programmu vai programmām un dalībvalsts iesniedz atbilstošu pieprasījumu grozīt programmu.
  Šādā īpašā gadījumā iespējami grozījumi attiecībā uz iepriekšējo kalendāro gadu līdzekļiem, kamēr vien saistības vēl nav īstenotas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja garantijas nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma apstiprināšanas nav noslēgts, attiecīgās summas, kas iemaksātas kopējā uzkrājumu fondā kā nodrošinājums, pārvieto atpakaļ uz programmu vai programmām un dalībvalsts iesniedz atbilstošu pieprasījumu grozīt programmu.

5.   Ja garantijas nolīgums, kā noteikts [InvestEU regulas] [9.] pantā, deviņu mēnešu laikā pēc iemaksu nolīguma apstiprināšanas nav noslēgts, attiecīgās summas, kas iemaksātas kopējā uzkrājumu fondā kā nodrošinājums, pārvieto atpakaļ uz
  sākotnējo
  programmu vai programmām un dalībvalsts iesniedz atbilstošu pieprasījumu grozīt programmu.
  Šādā īpašā gadījumā iespējami grozījumi attiecībā uz iepriekšējo kalendāro gadu līdzekļiem, kamēr vien saistības vēl nav īstenotas.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 7. punkts

10. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Resursus, kas radušies no vai kas attiecināmi uz summām, kuras iemaksātas InvestEU un nodrošinātas, izmantojot budžeta garantijas, dara pieejamus dalībvalstij un izmanto atbalstam ar tādu pašu mērķi vai mērķiem finanšu instrumentu veidā. | 7.   Resursus, kas radušies no vai kas attiecināmi uz summām, kuras iemaksātas InvestEU un nodrošinātas, izmantojot budžeta garantijas, dara pieejamus dalībvalstij un
  vietējai vai reģionālajai iestādei, uz kuru attiecas iemaksa, un
  izmanto atbalstam ar tādu pašu mērķi vai mērķiem finanšu instrumentu veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Resursus, kas radušies no vai kas attiecināmi uz summām, kuras iemaksātas InvestEU un nodrošinātas, izmantojot budžeta garantijas, dara pieejamus dalībvalstij un izmanto atbalstam ar tādu pašu mērķi vai mērķiem finanšu instrumentu veidā.

7.   Resursus, kas radušies no vai kas attiecināmi uz summām, kuras iemaksātas InvestEU un nodrošinātas, izmantojot budžeta garantijas, dara pieejamus dalībvalstij un
  vietējai vai reģionālajai iestādei, uz kuru attiecas iemaksa, un
  izmanto atbalstam ar tādu pašu mērķi vai mērķiem finanšu instrumentu veidā.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

11. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”). | Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”).
  Veicinošos nosacījumus piemēro apjomā, kādā tie palīdz sasniegt programmas konkrētos mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”).

Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”).
  Veicinošos nosacījumus piemēro apjomā, kādā tie palīdz sasniegt programmas konkrētos mērķus.

Veicinošos nosacījumus piemēro apjomā, kādā tie palīdz sasniegt programmas konkrētos mērķus.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu. | 2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu.
  Pēc dalībvalsts pieprasījuma EIB var sniegt ieguldījumu to darbību novērtēšanā, kas vajadzīgas attiecīgo veicinošo nosacījumu izpildei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu.

2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu.
  Pēc dalībvalsts pieprasījuma EIB var sniegt ieguldījumu to darbību novērtēšanā, kas vajadzīgas attiecīgo veicinošo nosacījumu izpildei.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts – 1. daļa

11. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  trīs
  mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei. | Komisija
  divu
  mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  trīs
  mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei.

trīs

Komisija
  divu
  mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei.

divu

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts – 2. daļa

11. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju
  viena mēneša
  laikā iesniegt apsvērumus. | Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju
  ilgākais divu mēnešu
  laikā iesniegt apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju
  viena mēneša
  laikā iesniegt apsvērumus.

viena mēneša

Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju
  ilgākais divu mēnešu
  laikā iesniegt apsvērumus.

ilgākais divu mēnešu

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 5. punkts – 1. daļa

11. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi,
  nevar
  iekļaut maksājuma pieteikumos,
  kamēr
  Komisija
  nav
  informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam. | Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi
  var
  iekļaut maksājuma pieteikumos,
  pirms
  Komisija informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam
  , neskarot pašu atlīdzināšanas apturēšanu līdz brīdim, kad šis nosacījums ir izpildīts
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi,
  nevar
  iekļaut maksājuma pieteikumos,
  kamēr
  Komisija
  nav
  informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam.

nevar

kamēr

nav

Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi
  var
  iekļaut maksājuma pieteikumos,
  pirms
  Komisija informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam
  , neskarot pašu atlīdzināšanas apturēšanu līdz brīdim, kad šis nosacījums ir izpildīts
  .

var

pirms

, neskarot pašu atlīdzināšanas apturēšanu līdz brīdim, kad šis nosacījums ir izpildīts

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – 1. daļa

12. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā. | Dalībvalsts
  , vajadzības gadījumā sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm,
  izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalsts izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā.

Dalībvalsts
  , vajadzības gadījumā sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm,
  izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā.

, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm,

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas [4. panta
  c)
   punkta
  vii
  ) apakšpunktā]. | 2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas [4. panta
  1.
   punkta
  xi
  ) apakšpunktā]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas [4. panta
  c)
   punkta
  vii
  ) apakšpunktā].

2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas [4. panta
  1.
   punkta
  xi
  ) apakšpunktā].

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – ievaddaļa

14. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, dalībvalsts pārskata katru programmu, ņemot vērā šādus elementus: | 1.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, dalībvalsts
  un attiecīgās vadošās iestādes
  pārskata katru programmu, ņemot vērā šādus elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, dalībvalsts pārskata katru programmu, ņemot vērā šādus elementus:

1.   Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda, dalībvalsts
  un attiecīgās vadošās iestādes
  pārskata katru programmu, ņemot vērā šādus elementus:

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos;

| (a) | jaunas
  problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos
  , un mērķus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā
  ; |
| --- | --- |

(a)

jaunas
  problēmas, kas apzinātas 2024. gadā pieņemtajos attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos
  , un mērķus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā
  ;

jaunas

, un mērķus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociāli ekonomiskā situācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociāli ekonomiskā situācija;

| (b) | attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociāli ekonomiskā situācija
  , tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas stāvoklis un teritoriālās vajadzības, kuru nolūks ir samazināt atšķirības, kā arī ekonomisko un sociālo nevienlīdzību
  ; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgās dalībvalsts vai reģiona sociāli ekonomiskā situācija
  , tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas stāvoklis un teritoriālās vajadzības, kuru nolūks ir samazināt atšķirības, kā arī ekonomisko un sociālo nevienlīdzību
  ;

, tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas stāvoklis un teritoriālās vajadzības, kuru nolūks ir samazināt atšķirības, kā arī ekonomisko un sociālo nevienlīdzību

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | visas būtiskās negatīvās finansiālās, ekonomiskās vai sociālās norises, kuru dēļ ir jāpielāgo programmas, tostarp sakarā ar simetriskiem vai asimetriskiem satricinājumiem Savienībā un tās reģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

visas būtiskās negatīvās finansiālās, ekonomiskās vai sociālās norises, kuru dēļ ir jāpielāgo programmas, tostarp sakarā ar simetriskiem vai asimetriskiem satricinājumiem Savienībā un tās reģionos.

visas būtiskās negatīvās finansiālās, ekonomiskās vai sociālās norises, kuru dēļ ir jāpielāgo programmas, tostarp sakarā ar simetriskiem vai asimetriskiem satricinājumiem Savienībā un tās reģionos.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa

14. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Komisijai pieprasījumu grozīt katru programmu saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Dalībvalsts pamato grozījumus, balstoties uz 1. punktā norādītajiem elementiem. | Saskaņā ar pārskatīšanas rezultātiem
  dalībvalsts līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Komisijai pieprasījumu grozīt katru programmu saskaņā ar 19. panta 1. punktu
  vai paziņo, ka grozījumi netiek pieprasīti
  . Dalībvalsts pamato grozījumus, balstoties uz 1. punktā norādītajiem elementiem
  , vai attiecīgā gadījumā norāda iemeslus, kāpēc programmas grozījumi nav pieprasīti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalsts līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Komisijai pieprasījumu grozīt katru programmu saskaņā ar 19. panta 1. punktu. Dalībvalsts pamato grozījumus, balstoties uz 1. punktā norādītajiem elementiem.

Saskaņā ar pārskatīšanas rezultātiem
  dalībvalsts līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Komisijai pieprasījumu grozīt katru programmu saskaņā ar 19. panta 1. punktu
  vai paziņo, ka grozījumi netiek pieprasīti
  . Dalībvalsts pamato grozījumus, balstoties uz 1. punktā norādītajiem elementiem
  , vai attiecīgā gadījumā norāda iemeslus, kāpēc programmas grozījumi nav pieprasīti
  .

Saskaņā ar pārskatīšanas rezultātiem

vai paziņo, ka grozījumi netiek pieprasīti

, vai attiecīgā gadījumā norāda iemeslus, kāpēc programmas grozījumi nav pieprasīti

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 2. daļa – a punkts

14. pants – 2. punkts – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm, t. sk. summas 2026. un 2027. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm, t. sk. summas 2026. un 2027. gadam;

| (a) | pārskatītos sākotnējos
  finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm, t. sk. summas 2026. un 2027. gadam; |
| --- | --- |

(a)

pārskatītos sākotnējos
  finanšu resursu piešķīrumus pa prioritātēm, t. sk. summas 2026. un 2027. gadam;

pārskatītos sākotnējos

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 2. daļa – ba punkts (jauns)

14. pants – 2. punkts – 2. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | summas, kas jāiemaksā InvestEU, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un reģionu kategorijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

summas, kas jāiemaksā InvestEU, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un reģionu kategorijām;

summas, kas jāiemaksā InvestEU, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un reģionu kategorijām;

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3.a punkts (jauns)

14. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija līdz 2026. gada 31. martam pieņem ziņojumu, kurā apkopoti 1. un 2. punktā minētās pārskatīšanas rezultāti. Komisija ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija līdz 2026. gada 31. martam pieņem ziņojumu, kurā apkopoti 1. un 2. punktā minētās pārskatīšanas rezultāti. Komisija ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Grozījums Nr. 425/rev, 444/rev, 448 un 469

Grozījums Nr. 425/rev, 444/rev, 448 un 469

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis sagatavo programmas par fondu apguvi laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. | 1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar 6. pantā minētajiem partneriem
  sagatavo programmas par fondu apguvi laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis sagatavo programmas par fondu apguvi laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

1.   Dalībvalstis
  sadarbībā ar 6. pantā minētajiem partneriem
  sagatavo programmas par fondu apguvi laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – 1. daļa

17. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programma sastāv no prioritātēm. Katra prioritāte atbilst vienam politikas
  mērķim
  vai tehniskajai palīdzībai. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim var atbilst vairāk nekā viena prioritāte. | Programma sastāv no prioritātēm. Katra prioritāte atbilst vienam
  vai vairākiem
  politikas
  mērķiem
  vai tehniskajai palīdzībai. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim var atbilst vairāk nekā viena prioritāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programma sastāv no prioritātēm. Katra prioritāte atbilst vienam politikas
  mērķim
  vai tehniskajai palīdzībai. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim var atbilst vairāk nekā viena prioritāte.

mērķim

Programma sastāv no prioritātēm. Katra prioritāte atbilst vienam
  vai vairākiem
  politikas
  mērķiem
  vai tehniskajai palīdzībai. Prioritāte, kas atbilst politikas mērķim, sastāv no viena vai vairākiem konkrētiem mērķiem. Vienam politikas mērķim var atbilst vairāk nekā viena prioritāte.

vai vairākiem

mērķiem

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – i apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, izņemot programmas, ko atbalsta no EJZF; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, izņemot programmas, ko atbalsta no EJZF;

| i) | ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības
  un nevienlīdzība
  , izņemot programmas, ko atbalsta no EJZF; |
| --- | --- |

i)

ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības
  un nevienlīdzība
  , izņemot programmas, ko atbalsta no EJZF;

un nevienlīdzība

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – ii apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | tirgus nepilnības, investīciju nepieciešamība un papildināmība ar citiem atbalsta veidiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

tirgus nepilnības, investīciju nepieciešamība un papildināmība ar citiem atbalsta veidiem;

| ii) | tirgus nepilnības, investīciju nepieciešamība un papildināmība
  un sinerģijas
  ar citiem atbalsta veidiem; |
| --- | --- |

ii)

tirgus nepilnības, investīciju nepieciešamība un papildināmība
  un sinerģijas
  ar citiem atbalsta veidiem;

un sinerģijas

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – iii apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos
  un citos attiecīgajos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos
  un citos attiecīgajos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij
  ;

un citos attiecīgajos Savienības ieteikumos, kas adresēti dalībvalstij

| iii) | problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos; |
| --- | --- |

iii)

problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos;

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – iv apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv) | problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv)

problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību;

| iv) | problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību
  un vienkāršošanas pasākumi
  ; |
| --- | --- |

iv)

problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību
  un vienkāršošanas pasākumi
  ;

un vienkāršošanas pasākumi

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – iva apakšpunkts (jauns)

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – iva apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iva) | attiecīgā gadījumā — integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iva)

iva)

attiecīgā gadījumā — integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai;

attiecīgā gadījumā — integrēta pieeja demogrāfijas problēmu risināšanai;

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – via apakšpunkts (jauns)

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – via apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | via) | uzdevumi un saistītie mērķi, kas noteikti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un Eiropas sociālo tiesību pīlārā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

via)

via)

uzdevumi un saistītie mērķi, kas noteikti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un Eiropas sociālo tiesību pīlārā;

uzdevumi un saistītie mērķi, kas noteikti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un Eiropas sociālo tiesību pīlārā;

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – vii apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts – vii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| vii) | programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

vii)

programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| vii) | programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā
  , kā arī konstatētie trūkumi
  ; |
| --- | --- |

vii)

programmām, ko atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, progress attiecīgā Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā
  , kā arī konstatētie trūkumi
  ;

, kā arī konstatētie trūkumi

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – i apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā;

| i) | saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību
  indikatīvais
  saraksts
  un grafiks
  , un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; |
| --- | --- |

i)

saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību
  indikatīvais
  saraksts
  un grafiks
  , un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā;

indikatīvais

un grafiks

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu;

darbības, ar kurām garantē līdztiesību, iekļaušanu un nediskriminēšanu;

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – v apakšpunkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – v apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| v) | starpreģionālas un transnacionālas darbības, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

v)

starpreģionālas un transnacionālas darbības, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī;

| v) | starpreģionālas
  , pārrobežu
  un transnacionālas darbības, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

v)

starpreģionālas
  , pārrobežu
  un transnacionālas darbības, kur saņēmēji atrodas vismaz vienā citā dalībvalstī;

, pārrobežu

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – va apakšpunkts (jauns)

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – va apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | va) | investīciju ilgtspēja; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

va)

va)

investīciju ilgtspēja;

investīciju ilgtspēja;

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – viia apakšpunkts (jauns)

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts – viia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | viia) | apraksts par to, kā jācenšas sasniegt papildināmību un sinerģiju ar citiem fondiem un instrumentiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

viia)

viia)

apraksts par to, kā jācenšas sasniegt papildināmību un sinerģiju ar citiem fondiem un instrumentiem;

apraksts par to, kā jācenšas sasniegt papildināmību un sinerģiju ar citiem fondiem un instrumentiem;

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – i punkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus, informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus, informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus;

| (i) | paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus,
  attiecīgā gadījumā
  informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos,
  kā arī
  plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus; |
| --- | --- |

(i)

paredzētā pieeja attiecībā uz programmas komunikācijas un redzamības aspektiem, definējot tās mērķus, mērķauditoriju, saziņas kanālus,
  attiecīgā gadījumā
  informatīvo darbu sociālajos plašsaziņas līdzekļos,
  kā arī
  plānoto budžetu un attiecīgos uzraudzības un izvērtēšanas rādītājus;

attiecīgā gadījumā

kā arī

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – j punkts

17. pants – 3. punkts – 1. daļa – j punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | vadošā iestāde, revīzijas iestāde un struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(j)

vadošā iestāde, revīzijas iestāde un struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas.

| (j) | vadošā iestāde, revīzijas iestāde
  , iestāde, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju saskaņā ar 70. pantu,
  un struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas. |
| --- | --- |

(j)

vadošā iestāde, revīzijas iestāde
  , iestāde, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju saskaņā ar 70. pantu,
  un struktūra, kas saņem maksājumus no Komisijas.

, iestāde, kas atbildīga par grāmatvedības funkciju saskaņā ar 70. pantu,

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 2. daļa

17. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā punkta c) un d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas [4. panta
  c)
   punkta
  vii
  ) apakšpunktā]. | Šā punkta c) un d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas [4. panta
  1.
   punkta
  xi
  ) apakšpunktā]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā punkta c) un d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas [4. panta
  c)
   punkta
  vii
  ) apakšpunktā].

c)

vii

Šā punkta c) un d) apakšpunktu nepiemēro konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas [4. panta
  1.
   punkta
  xi
  ) apakšpunktā].

1.

xi

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 2.a daļa (jauna)

17. pants – 3. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ņemot vērā nepieciešamību mazināt klimata pārmaiņas, programmai pievieno vides ziņojumu, kurā ietverta attiecīga informācija par ietekmi uz vidi saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ņemot vērā nepieciešamību mazināt klimata pārmaiņas, programmai pievieno vides ziņojumu, kurā ietverta attiecīga informācija par ietekmi uz vidi saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK.

Ņemot vērā nepieciešamību mazināt klimata pārmaiņas, programmai pievieno vides ziņojumu, kurā ietverta attiecīga informācija par ietekmi uz vidi saskaņā ar Direktīvu 2001/42/EK.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 6. punkts

17. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar 16. pantu iesniegtajās ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda programmās 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā iekļauj
  tikai
  2021.–
  2025
  . gadam paredzētās summas. | 6.   Saskaņā ar 16. pantu iesniegtajās ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda programmās 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā iekļauj 2021.–
  2027
  . gadam paredzētās summas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar 16. pantu iesniegtajās ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda programmās 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā iekļauj
  tikai
  2021.–
  2025
  . gadam paredzētās summas.

6.   Saskaņā ar 16. pantu iesniegtajās ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda programmās 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā iekļauj 2021.–
  2027
  . gadam paredzētās summas.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija novērtē programmu un tās atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, kā arī tās saderību ar partnerības nolīgumu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši
  vērā
  ņem attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus. | 1.   Komisija novērtē programmu un tās atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, kā arī tās saderību ar partnerības nolīgumu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši ņem
  vērā
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī attiecīgos uzdevumus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā un Eiropas sociālo tiesību pīlārā, un to risināšanas veidu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija novērtē programmu un tās atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, kā arī tās saderību ar partnerības nolīgumu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši
  vērā
  ņem attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus.

1.   Komisija novērtē programmu un tās atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, kā arī tās saderību ar partnerības nolīgumu. Savā novērtējumā Komisija jo īpaši ņem
  vērā
  attiecīgos konkrētai valstij adresētos ieteikumus
  , kā arī attiecīgos uzdevumus, kas noteikti integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu īstenošanā un Eiropas sociālo tiesību pīlārā, un to risināšanas veidu
  .

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija var sniegt apsvērumus
  trīs
  mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu. | 2.   Komisija var sniegt apsvērumus
  divu
  mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija var sniegt apsvērumus
  trīs
  mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu.

2.   Komisija var sniegt apsvērumus
  divu
  mēnešu laikā no dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalsts pārskata programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. | 3.   Dalībvalsts pārskata programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , un dara to divu mēnešu laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalsts pārskata programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

3.   Dalībvalsts pārskata programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , un dara to divu mēnešu laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  .

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts

18. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par programmas apstiprināšanu. | 4.   Ne vēlāk kā
  piecus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts
  pirmo reizi
  iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par programmas apstiprināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par programmas apstiprināšanu.

4.   Ne vēlāk kā
  piecus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts
  pirmo reizi
  iesniegusi programmu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par programmas apstiprināšanu.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija novērtē grozījumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, tostarp prasībām valstu līmenī, un var sniegt apsvērumus
  trīs
  mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas. | 2.   Komisija novērtē grozījumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, tostarp prasībām valstu līmenī, un var sniegt apsvērumus
  divu
  mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija novērtē grozījumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, tostarp prasībām valstu līmenī, un var sniegt apsvērumus
  trīs
  mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas.

2.   Komisija novērtē grozījumu un tā atbilstību šai regulai un konkrētu fondu regulām, tostarp prasībām valstu līmenī, un var sniegt apsvērumus
  divu
  mēnešu laikā no grozītās programmas iesniegšanas.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

19. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalsts pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. | 3.   Dalībvalsts pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , darot to divu mēnešu laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalsts pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

3.   Dalībvalsts pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus
  , darot to divu mēnešu laikā pēc šo apsvērumu saņemšanas
  .

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija apstiprina programmas grozījumus ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi. | 4.   Komisija apstiprina programmas grozījumus ne vēlāk kā
  trīs
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija apstiprina programmas grozījumus ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi.

4.   Komisija apstiprina programmas grozījumus ne vēlāk kā
  trīs
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 5. punkts – 1. daļa

19. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  5
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  3
  % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei. Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF un ESF+, pārvietošana attiecas tikai uz piešķīrumiem tajā pašā reģionu kategorijā. | Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  7
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  5
  % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei.
  To darot, dalībvalsts ievēro ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 izveidoto rīcības kodeksu.
  Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF un ESF+, pārvietošana attiecas tikai uz piešķīrumiem tajā pašā reģionu kategorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  5
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  3
  % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei. Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF un ESF+, pārvietošana attiecas tikai uz piešķīrumiem tajā pašā reģionu kategorijā.

5

3

Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  7
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  5
  % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei.
  To darot, dalībvalsts ievēro ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 izveidoto rīcības kodeksu.
  Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF un ESF+, pārvietošana attiecas tikai uz piešķīrumiem tajā pašā reģionu kategorijā.

7

5

To darot, dalībvalsts ievēro ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 izveidoto rīcības kodeksu.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 6. punkts

19. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē programmas īstenošanu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem labojumiem. | 6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības
  , tehniskiem
  vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē programmas īstenošanu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem labojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē programmas īstenošanu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem labojumiem.

6.   Komisijas apstiprinājums nav nepieciešams pareizrakstības
  , tehniskiem
  vai redakcionāliem labojumiem, kuri neietekmē programmas īstenošanu. Dalībvalstis informē Komisiju par šādiem labojumiem.

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts

20. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   ERAF un ESF+ savstarpēji papildinošā veidā un atbilstoši ierobežojumam
  10
   % apjomā no šo fondu finansējuma katrai programmas prioritātei pilnībā vai daļēji var finansēt darbību, kuras izmaksas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu no otra fonda, pamatojoties uz attiecīgajam fondam piemērojamiem attiecināmības noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādas izmaksas ir vajadzīgas darbības īstenošanai. | 2.   ERAF un ESF+ savstarpēji papildinošā veidā un atbilstoši ierobežojumam
  15
   % apjomā no šo fondu finansējuma katrai programmas prioritātei pilnībā vai daļēji var finansēt darbību, kuras izmaksas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu no otra fonda, pamatojoties uz attiecīgajam fondam piemērojamiem attiecināmības noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādas izmaksas ir vajadzīgas darbības īstenošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   ERAF un ESF+ savstarpēji papildinošā veidā un atbilstoši ierobežojumam
  10
   % apjomā no šo fondu finansējuma katrai programmas prioritātei pilnībā vai daļēji var finansēt darbību, kuras izmaksas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu no otra fonda, pamatojoties uz attiecīgajam fondam piemērojamiem attiecināmības noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādas izmaksas ir vajadzīgas darbības īstenošanai.

2.   ERAF un ESF+ savstarpēji papildinošā veidā un atbilstoši ierobežojumam
  15
   % apjomā no šo fondu finansējuma katrai programmas prioritātei pilnībā vai daļēji var finansēt darbību, kuras izmaksas ir tiesīgas pretendēt uz atbalstu no otra fonda, pamatojoties uz attiecīgajam fondam piemērojamiem attiecināmības noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādas izmaksas ir vajadzīgas darbības īstenošanai.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts

21. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis var pieprasīt pārvietot līdz 5 % no programmas finanšu piešķīrumiem no jebkura fonda uz
  jebkuru citu dalīti pārvaldīto
  fondu
  vai uz jebkuru instrumentu
  ,
  uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība
  . | 1.   
  Elastīguma nodrošināšanas nolūkā
  dalībvalstis
  ar programmas uzraudzības komitejas piekrišanu
  var pieprasīt pārvietot līdz 5 % no programmas finanšu piešķīrumiem no jebkura fonda uz
  Eiropas Reģionālās attīstības
  fondu
  , Eiropas Sociālo fondu Plus
  ,
  Kohēzijas fondu vai Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis var pieprasīt pārvietot līdz 5 % no programmas finanšu piešķīrumiem no jebkura fonda uz
  jebkuru citu dalīti pārvaldīto
  fondu
  vai uz jebkuru instrumentu
  ,
  uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība
  .

1.   
  Elastīguma nodrošināšanas nolūkā
  dalībvalstis
  ar programmas uzraudzības komitejas piekrišanu
  var pieprasīt pārvietot līdz 5 % no programmas finanšu piešķīrumiem no jebkura fonda uz
  Eiropas Reģionālās attīstības
  fondu
  , Eiropas Sociālo fondu Plus
  ,
  Kohēzijas fondu vai Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu
  .

Grozījums Nr. 171 un 434

Grozījums Nr. 171 un 434

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pārvietotos resursus apgūst saskaņā ar tā fonda vai instrumenta noteikumiem, uz kuru resursi ir pārvietoti
  , un, ja tiek veikta pārvietošana uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība, attiecīgās dalībvalsts labā
  . | 2.   Pārvietotos resursus apgūst saskaņā ar tā fonda vai instrumenta noteikumiem, uz kuru resursi ir pārvietoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pārvietotos resursus apgūst saskaņā ar tā fonda vai instrumenta noteikumiem, uz kuru resursi ir pārvietoti
  , un, ja tiek veikta pārvietošana uz instrumentiem, uz ko attiecas tieša vai netieša pārvaldība, attiecīgās dalībvalsts labā
  .

2.   Pārvietotos resursus apgūst saskaņā ar tā fonda vai instrumenta noteikumiem, uz kuru resursi ir pārvietoti.

Grozījums Nr. 172, 433 un 434

Grozījums Nr. 172, 433 un 434

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbilstoši 1. punktam iesniegtajos pieprasījumos norāda katrā gadā kopējo pārvietoto summu, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un pa reģionu kategorijām, tie ir pienācīgi pamatoti un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas, no kā resursi ir jāpārvieto saskaņā ar 19. pantu, norādot, uz kuru citu fondu vai instrumentu šīs summas ir pārvietotas. | 3.   Atbilstoši 1. punktam iesniegtajos pieprasījumos norāda katrā gadā kopējo pārvietoto summu, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un pa reģionu kategorijām, tie ir pienācīgi pamatoti
  ar nolūku panākt savstarpējo papildināmību un ietekmi,
  un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas, no kā resursi ir jāpārvieto saskaņā ar 19. pantu, norādot, uz kuru citu fondu vai instrumentu šīs summas ir pārvietotas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Atbilstoši 1. punktam iesniegtajos pieprasījumos norāda katrā gadā kopējo pārvietoto summu, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un pa reģionu kategorijām, tie ir pienācīgi pamatoti un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas, no kā resursi ir jāpārvieto saskaņā ar 19. pantu, norādot, uz kuru citu fondu vai instrumentu šīs summas ir pārvietotas.

3.   Atbilstoši 1. punktam iesniegtajos pieprasījumos norāda katrā gadā kopējo pārvietoto summu, attiecīgā gadījumā sadalot pa fondiem un pa reģionu kategorijām, tie ir pienācīgi pamatoti
  ar nolūku panākt savstarpējo papildināmību un ietekmi,
  un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas, no kā resursi ir jāpārvieto saskaņā ar 19. pantu, norādot, uz kuru citu fondu vai instrumentu šīs summas ir pārvietotas.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. sadaļa – 1.a nodaļa (jauna)

3.

sadaļa – 1.a nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | I a NODAĻA Lieli projekti |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

I a NODAĻA Lieli projekti

I a NODAĻA Lieli projekti

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21.a pants (jauns)

21.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.a pants




  Saturs




  Programmā vai programmās no ERAF un Kohēzijas fonda var atbalstīt darbību, kas ietver virkni būvdarbu, darbību vai pakalpojumu ar mērķi veikt nedalāmu un precīzi noteiktu ekonomisku vai tehnisku uzdevumu, kuram ir skaidri noteikti mērķi un kura kopējās attiecināmās izmaksas pārsniedz 100 000 000  EUR (“liels projekts”). Finanšu instrumentus neuzskata par lieliem projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21.a pants

Saturs

Programmā vai programmās no ERAF un Kohēzijas fonda var atbalstīt darbību, kas ietver virkni būvdarbu, darbību vai pakalpojumu ar mērķi veikt nedalāmu un precīzi noteiktu ekonomisku vai tehnisku uzdevumu, kuram ir skaidri noteikti mērķi un kura kopējās attiecināmās izmaksas pārsniedz 100 000 000  EUR (“liels projekts”). Finanšu instrumentus neuzskata par lieliem projektiem.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21.b pants (jauns)

21.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.b pants |
| | Liela projekta apstiprināšanai nepieciešamā informācija |
| | Pirms liela projekta apstiprināšanas vadošā iestāde iesniedz Komisijai šādu informāciju: |
| | (a) | ziņas par struktūru, kas būs atbildīga par liela projekta īstenošanu, un tās statusu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21.b pants

21.b pants

Liela projekta apstiprināšanai nepieciešamā informācija

Liela projekta apstiprināšanai nepieciešamā informācija

Pirms liela projekta apstiprināšanas vadošā iestāde iesniedz Komisijai šādu informāciju:

Pirms liela projekta apstiprināšanas vadošā iestāde iesniedz Komisijai šādu informāciju:

(a)

(a)

ziņas par struktūru, kas būs atbildīga par liela projekta īstenošanu, un tās statusu;

ziņas par struktūru, kas būs atbildīga par liela projekta īstenošanu, un tās statusu;

| (b) | apraksts par investīciju un tās īstenošanas vietu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

apraksts par investīciju un tās īstenošanas vietu;

apraksts par investīciju un tās īstenošanas vietu;

| (c) | kopējās izmaksas un kopējās attiecināmas izmaksas; |
| --- | --- |

(c)

(c)

kopējās izmaksas un kopējās attiecināmas izmaksas;

kopējās izmaksas un kopējās attiecināmas izmaksas;

| (d) | veiktā priekšizpēte, tostarp iespēju analīze un rezultāti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

veiktā priekšizpēte, tostarp iespēju analīze un rezultāti;

veiktā priekšizpēte, tostarp iespēju analīze un rezultāti;

| (e) | izmaksu un ieguvumu analīze, tostarp ekonomiskā un finanšu analīze, un riska izvērtējums; |
| --- | --- |

(e)

(e)

izmaksu un ieguvumu analīze, tostarp ekonomiskā un finanšu analīze, un riska izvērtējums;

izmaksu un ieguvumu analīze, tostarp ekonomiskā un finanšu analīze, un riska izvērtējums;

| (f) | ietekmes uz vidi analīze, kurā ņemta vērā nepieciešamība pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās, kā arī noturība pret katastrofām; |
| --- | --- |

(f)

(f)

ietekmes uz vidi analīze, kurā ņemta vērā nepieciešamība pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās, kā arī noturība pret katastrofām;

ietekmes uz vidi analīze, kurā ņemta vērā nepieciešamība pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās, kā arī noturība pret katastrofām;

| (g) | skaidrojums, kā lielais projekts atbilst attiecīgās programmas vai programmu atbilstošajām prioritātēm un kāds ir projekta paredzamais ieguldījums minēto prioritāšu konkrēto mērķu sasniegšanā un paredzamais ieguldījums sociālekonomiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

(g)

(g)

skaidrojums, kā lielais projekts atbilst attiecīgās programmas vai programmu atbilstošajām prioritātēm un kāds ir projekta paredzamais ieguldījums minēto prioritāšu konkrēto mērķu sasniegšanā un paredzamais ieguldījums sociālekonomiskajā attīstībā;

skaidrojums, kā lielais projekts atbilst attiecīgās programmas vai programmu atbilstošajām prioritātēm un kāds ir projekta paredzamais ieguldījums minēto prioritāšu konkrēto mērķu sasniegšanā un paredzamais ieguldījums sociālekonomiskajā attīstībā;

| (h) | finansējuma plāns, kurā norādīti kopējie plānotie finanšu resursi un plānotais atbalsts no fondiem, EIB un visiem pārējiem finansējuma avotiem, kopā ar fiziskajiem un finanšu rādītājiem attiecībā uz progresa uzraudzību, ņemot vērā apzinātos riskus; |
| --- | --- |

(h)

(h)

finansējuma plāns, kurā norādīti kopējie plānotie finanšu resursi un plānotais atbalsts no fondiem, EIB un visiem pārējiem finansējuma avotiem, kopā ar fiziskajiem un finanšu rādītājiem attiecībā uz progresa uzraudzību, ņemot vērā apzinātos riskus;

finansējuma plāns, kurā norādīti kopējie plānotie finanšu resursi un plānotais atbalsts no fondiem, EIB un visiem pārējiem finansējuma avotiem, kopā ar fiziskajiem un finanšu rādītājiem attiecībā uz progresa uzraudzību, ņemot vērā apzinātos riskus;

| (i) | lielā projekta īstenošanas grafiks un — ja ir paredzams, ka īstenošanas laiks būs ilgāks par plānošanas periodu, — posmi, kuriem lūdz atbalstu no fondiem plānošanas periodā. |
| --- | --- |

(i)

(i)

lielā projekta īstenošanas grafiks un — ja ir paredzams, ka īstenošanas laiks būs ilgāks par plānošanas periodu, — posmi, kuriem lūdz atbalstu no fondiem plānošanas periodā.

lielā projekta īstenošanas grafiks un — ja ir paredzams, ka īstenošanas laiks būs ilgāks par plānošanas periodu, — posmi, kuriem lūdz atbalstu no fondiem plānošanas periodā.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21.c pants (jauns)

21.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.c pants |
| | Lēmums par lielu projektu |
| | 1.
     
  Komisija novērtē lielo projektu, balstoties uz 21.b pantā minēto informāciju, lai noteiktu, vai vadošās iestādes atlasītajam lielajam projektam prasītais finansiālais ieguldījums ir pamatots. Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 21.b pantā minētās informācijas iesniegšanas dienas pieņem lēmumu par atlasītā lielā projekta finanšu ieguldījuma apstiprināšanu. |
| | 2.
     
  Šā panta 1. punktā paredzēto apstiprināšanu Komisija veic ar nosacījumu, ka tiek noslēgts pirmais būvdarbu līgums vai — saskaņā ar PPP struktūrām īstenotu darbību gadījumā — trīs gadu laikā no apstiprināšanas dienas tiek parakstīts PPP līgums starp publisko struktūru un privāto sektoru. |
| | 3.
     
  Ja Komisija neapstiprina finanšu ieguldījumu atlasītajā lielajā projektā, tā savā lēmumā norāda šāda noraidījuma iemeslus. |
| | 4.
     
  Lielos projektus, kas iesniegti 1. punktā paredzētajai apstiprināšanai, iekļauj programmas lielo projektu sarakstā. |
| | 5.
     
  Ar lielo projektu saistītos izdevumus var iekļaut maksājuma pieteikumā pēc iesniegšanas 1. punktā minētajai apstiprināšanai. Ja Komisija neapstiprina vadošās iestādes atlasīto lielo projektu, izdevumu deklarāciju pēc dalībvalsts veiktas pieteikuma atsaukšanas vai Komisijas lēmuma pieņemšanas attiecīgi izlabo. |
| | (Ja šis grozījums tiks pieņemts, būs nepieciešamas būtiskas korekcijas V pielikumā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21.c pants

21.c pants

Lēmums par lielu projektu

Lēmums par lielu projektu

1.
     
  Komisija novērtē lielo projektu, balstoties uz 21.b pantā minēto informāciju, lai noteiktu, vai vadošās iestādes atlasītajam lielajam projektam prasītais finansiālais ieguldījums ir pamatots. Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 21.b pantā minētās informācijas iesniegšanas dienas pieņem lēmumu par atlasītā lielā projekta finanšu ieguldījuma apstiprināšanu.

2.
     
  Šā panta 1. punktā paredzēto apstiprināšanu Komisija veic ar nosacījumu, ka tiek noslēgts pirmais būvdarbu līgums vai — saskaņā ar PPP struktūrām īstenotu darbību gadījumā — trīs gadu laikā no apstiprināšanas dienas tiek parakstīts PPP līgums starp publisko struktūru un privāto sektoru.

3.
     
  Ja Komisija neapstiprina finanšu ieguldījumu atlasītajā lielajā projektā, tā savā lēmumā norāda šāda noraidījuma iemeslus.

4.
     
  Lielos projektus, kas iesniegti 1. punktā paredzētajai apstiprināšanai, iekļauj programmas lielo projektu sarakstā.

5.
     
  Ar lielo projektu saistītos izdevumus var iekļaut maksājuma pieteikumā pēc iesniegšanas 1. punktā minētajai apstiprināšanai. Ja Komisija neapstiprina vadošās iestādes atlasīto lielo projektu, izdevumu deklarāciju pēc dalībvalsts veiktas pieteikuma atsaukšanas vai Komisijas lēmuma pieņemšanas attiecīgi izlabo.

(Ja šis grozījums tiks pieņemts, būs nepieciešamas būtiskas korekcijas V pielikumā.)

(Ja šis grozījums tiks pieņemts, būs nepieciešamas būtiskas korekcijas V pielikumā.)

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa – c punkts

22. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas
  attiecībā uz ERAF
  atbilstoši 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajam politikas mērķim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas
  attiecībā uz ERAF
  atbilstoši 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajam politikas mērķim.

attiecībā uz ERAF

| (c) | citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas atbilstoši 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajam politikas mērķim. |
| --- | --- |

(c)

citi teritoriālie rīki, ar ko atbalsta dalībvalsts izstrādātas iniciatīvas investīcijām, kuras plānotas atbilstoši 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajam politikas mērķim.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1.a daļa (jauna)

22. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Gadījumos, kad vietējās attīstības stratēģijas finansē vairāk nekā viens fonds, dalībvalstis nodrošina saskaņotību un koordinēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gadījumos, kad vietējās attīstības stratēģijas finansē vairāk nekā viens fonds, dalībvalstis nodrošina saskaņotību un koordinēšanu.

Gadījumos, kad vietējās attīstības stratēģijas finansē vairāk nekā viens fonds, dalībvalstis nodrošina saskaņotību un koordinēšanu.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – 1. daļa – a punkts

23. pants – 1. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija;

| (a) | stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija
  , tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālas un vidiskās saiknes
  ; |
| --- | --- |

(a)

stratēģijā iekļautā ģeogrāfiskā teritorija
  , tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālas un vidiskās saiknes
  ;

, tostarp savstarpējās ekonomiskās, sociālas un vidiskās saiknes

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – 1. daļa – d punkts

23. pants – 1. punkts – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | apraksts par partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā
  saskaņā ar 6. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

apraksts par partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā
  saskaņā ar 6. pantu
  .

saskaņā ar 6. pantu

| (d) | apraksts par
  6. pantā minēto
  partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

(d)

apraksts par
  6. pantā minēto
  partneru iesaisti stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā.

6. pantā minēto

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Teritoriālās stratēģijas
  izstrādā
  attiecīgo
  pilsētas
  , vietējo
  vai
  citu teritoriālo
  iestāžu vai struktūru atbildībā
  . | 2.   Teritoriālās stratēģijas
  sagatavo un apstiprina
  attiecīgo
  reģionālo
  , vietējo
  un
  citu
  publisko iestāžu atbildībā.
  Teritoriālo
  stratēģiju vajadzībām var atjaunināt un izmantot jau pastāvošus stratēģiskos dokumentus par attiecīgajām teritorijām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Teritoriālās stratēģijas
  izstrādā
  attiecīgo
  pilsētas
  , vietējo
  vai
  citu teritoriālo
  iestāžu vai struktūru atbildībā
  .

2.   Teritoriālās stratēģijas
  sagatavo un apstiprina
  attiecīgo
  reģionālo
  , vietējo
  un
  citu
  publisko iestāžu atbildībā.
  Teritoriālo
  stratēģiju vajadzībām var atjaunināt un izmantot jau pastāvošus stratēģiskos dokumentus par attiecīgajām teritorijām
  .

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 3. punkts – 1. daļa

23. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbības atlasa vai darbību atlasē iesaistās attiecīgās
  pilsētas
  , vietējās vai citas teritoriālās iestādes vai struktūras. | Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbības atlasa vai darbību atlasē iesaistās attiecīgās
  reģionālās
  , vietējās vai citas teritoriālās iestādes vai struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbības atlasa vai darbību atlasē iesaistās attiecīgās
  pilsētas
  , vietējās vai citas teritoriālās iestādes vai struktūras.

pilsētas

Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbības atlasa vai darbību atlasē iesaistās attiecīgās
  reģionālās
  , vietējās vai citas teritoriālās iestādes vai struktūras.

reģionālās

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 3.a punkts (jauns)

23. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Sagatavojot teritoriālās stratēģijas, 2. punktā minētās iestādes sadarbojas ar attiecīgām vadošajām iestādēm, lai noteiktu attiecīgajā programmā atbalstāmo darbību tvērumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Sagatavojot teritoriālās stratēģijas, 2. punktā minētās iestādes sadarbojas ar attiecīgām vadošajām iestādēm, lai noteiktu attiecīgajā programmā atbalstāmo darbību tvērumu.

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts

23. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja
  pilsētas
  ,
  vietējā
  vai cita
  teritoriālā
  iestāde vai struktūra veic uzdevumus, par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde, izņemot darbību atlasi, vadošā iestāde attiecīgo iestādi norāda kā starpniekstruktūru. | 4.   Ja
  reģionāla
  ,
  vietēja
  vai cita
  publiska
  iestāde vai
  cita
  struktūra veic uzdevumus, par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde, izņemot darbību atlasi, vadošā iestāde attiecīgo iestādi norāda kā starpniekstruktūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja
  pilsētas
  ,
  vietējā
  vai cita
  teritoriālā
  iestāde vai struktūra veic uzdevumus, par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde, izņemot darbību atlasi, vadošā iestāde attiecīgo iestādi norāda kā starpniekstruktūru.

4.   Ja
  reģionāla
  ,
  vietēja
  vai cita
  publiska
  iestāde vai
  cita
  struktūra veic uzdevumus, par kuriem atbildīga ir vadošā iestāde, izņemot darbību atlasi, vadošā iestāde attiecīgo iestādi norāda kā starpniekstruktūru.

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

23. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atlasītās darbības var atbalstīt no vairāk nekā vienas prioritātes vienā un tajā pašā programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atlasītās darbības var atbalstīt no vairāk nekā vienas prioritātes vienā un tajā pašā programmā.

Atlasītās darbības var atbalstīt no vairāk nekā vienas prioritātes vienā un tajā pašā programmā.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja saskaņā ar 23. pantu īstenota stratēģija ietver investīcijas, kas saņem atbalstu no viena vai
  vairākiem fondiem
  , no vairāk nekā vienas programmas vai no vairāk nekā vienas programmas prioritātes, darbības var veikt kā integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”). | 1.   Ja saskaņā ar 23. pantu īstenota stratēģija ietver investīcijas, kas saņem atbalstu no viena vai
  vairāk nekā viena fonda
  , no vairāk nekā vienas programmas vai no vairāk nekā vienas programmas prioritātes, darbības var veikt kā integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”).
  Attiecīgos gadījumos katru ITI var papildināt ELFLA finansiālais atbalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja saskaņā ar 23. pantu īstenota stratēģija ietver investīcijas, kas saņem atbalstu no viena vai
  vairākiem fondiem
  , no vairāk nekā vienas programmas vai no vairāk nekā vienas programmas prioritātes, darbības var veikt kā integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”).

1.   Ja saskaņā ar 23. pantu īstenota stratēģija ietver investīcijas, kas saņem atbalstu no viena vai
  vairāk nekā viena fonda
  , no vairāk nekā vienas programmas vai no vairāk nekā vienas programmas prioritātes, darbības var veikt kā integrētas teritoriālās investīcijas (“ITI”).
  Attiecīgos gadījumos katru ITI var papildināt ELFLA finansiālais atbalsts.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2.a punkts (jauns)

24. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbību atlasē iesaistās attiecīgās reģionālās, vietējās vai citas publiskās iestādes vai struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja atbalstāmo darbību saraksts nav iekļauts teritoriālajā stratēģijā, darbību atlasē iesaistās attiecīgās reģionālās, vietējās vai citas publiskās iestādes vai struktūras.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts

25. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   ERAF, ESF+
  un
  EJZF
  var atbalstīt
  sabiedrības virzītu vietējo attīstību. | 1.   ERAF, ESF+, EJZF
  un ELFLA atbalsta
  sabiedrības virzītu vietējo attīstību.
  ELFLA kontekstā šādu attīstību nosaka par LEADER vietējo attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   ERAF, ESF+
  un
  EJZF
  var atbalstīt
  sabiedrības virzītu vietējo attīstību.

1.   ERAF, ESF+, EJZF
  un ELFLA atbalsta
  sabiedrības virzītu vietējo attīstību.
  ELFLA kontekstā šādu attīstību nosaka par LEADER vietējo attīstību.

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

25. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa;

| (b) | tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa
  , arī ne publiskais sektors
  ; |
| --- | --- |

(b)

tiek īstenota vietējo rīcības grupu vadībā, kuru sastāvā ir publisko un privāto vietējo sociālekonomisko interešu pārstāvji un kuru lēmumu pieņemšanu nekontrolē atsevišķa interešu grupa
  , arī ne publiskais sektors
  ;

, arī ne publiskais sektors

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

25. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | atbalsta tīklošanu, novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

atbalsta tīklošanu, novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem.

| (d) | atbalsta tīklošanu,
  augšupējas pieejas, piekļūstamību,
  novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(d)

atbalsta tīklošanu,
  augšupējas pieejas, piekļūstamību,
  novatoriskas iezīmes vietējā kontekstā un attiecīgā gadījumā sadarbību ar citiem teritoriāliem dalībniekiem.

augšupējas pieejas, piekļūstamību,

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 4. punkts

25. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja šādas stratēģijas īstenošana ir saistīta ar atbalstu no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem kā galveno fondu. | 4.   Ja šādas stratēģijas īstenošana ir saistīta ar atbalstu no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem kā galveno fondu.
  Var noteikt arī no katra attiecīgā fonda finansējamo pasākumu un darbību veidu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja šādas stratēģijas īstenošana ir saistīta ar atbalstu no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem kā galveno fondu.

4.   Ja šādas stratēģijas īstenošana ir saistīta ar atbalstu no vairāk nekā viena fonda, attiecīgās vadošās iestādes var izvēlēties vienu no attiecīgajiem fondiem kā galveno fondu.
  Var noteikt arī no katra attiecīgā fonda finansējamo pasākumu un darbību veidu.

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

26. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | minētās stratēģijas mērķi, t. sk. izmērāmi rezultātu mērķrādītāji un saistītās plānotās darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

minētās stratēģijas mērķi, t. sk. izmērāmi rezultātu mērķrādītāji un saistītās plānotās darbības;

| (d) | minētās stratēģijas mērķi, t. sk. izmērāmi rezultātu mērķrādītāji, un saistītās plānotās darbības
  , kas veicamas, risinot vietējās sabiedrības identificētās vietējās vajadzības
  ; |
| --- | --- |

(d)

minētās stratēģijas mērķi, t. sk. izmērāmi rezultātu mērķrādītāji, un saistītās plānotās darbības
  , kas veicamas, risinot vietējās sabiedrības identificētās vietējās vajadzības
  ;

, kas veicamas, risinot vietējās sabiedrības identificētās vietējās vajadzības

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

26. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda un attiecīgās programmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda un attiecīgās programmas.

| (f) | finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda 
  — attiecīgā gadījumā arī ELFLA —
  un
  katras
  attiecīgās programmas. |
| --- | --- |

(f)

finanšu plāns, tostarp plānotais piešķīrums no katra fonda 
  — attiecīgā gadījumā arī ELFLA —
  un
  katras
  attiecīgās programmas.

— attiecīgā gadījumā arī ELFLA —

katras

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 4. punkts

26. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Lēmumā, ar ko apstiprina stratēģiju, nosaka katra fonda un attiecīgās programmas piešķīrumu un nosaka pienākumus attiecībā uz programmas vai programmu pārvaldības un kontroles uzdevumiem. | 4.   Lēmumā, ar ko apstiprina stratēģiju, nosaka katra fonda un attiecīgās programmas piešķīrumu un nosaka pienākumus attiecībā uz programmas vai programmu pārvaldības un kontroles uzdevumiem.
  Attiecīgos valsts publiskos ieguldījumus garantē uzreiz par visu periodu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Lēmumā, ar ko apstiprina stratēģiju, nosaka katra fonda un attiecīgās programmas piešķīrumu un nosaka pienākumus attiecībā uz programmas vai programmu pārvaldības un kontroles uzdevumiem.

4.   Lēmumā, ar ko apstiprina stratēģiju, nosaka katra fonda un attiecīgās programmas piešķīrumu un nosaka pienākumus attiecībā uz programmas vai programmu pārvaldības un kontroles uzdevumiem.
  Attiecīgos valsts publiskos ieguldījumus garantē uzreiz par visu periodu.

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vadošās iestādes nodrošina, ka vietējās rīcības grupas vai nu izvēlas vienu partneri no grupas par galveno partneri administratīvās un finanšu lietās, vai arī apvienojas likumīgi izveidotā vienotā struktūrā. | 2.   Vadošās iestādes nodrošina, ka vietējās rīcības grupas
  ir iekļaujošas un ka tās
  vai nu izvēlas vienu partneri no grupas par galveno partneri administratīvās un finanšu lietās, vai arī apvienojas likumīgi izveidotā vienotā struktūrā
  , lai pildītu uzdevumus, kas saistīti ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Vadošās iestādes nodrošina, ka vietējās rīcības grupas vai nu izvēlas vienu partneri no grupas par galveno partneri administratīvās un finanšu lietās, vai arī apvienojas likumīgi izveidotā vienotā struktūrā.

2.   Vadošās iestādes nodrošina, ka vietējās rīcības grupas
  ir iekļaujošas un ka tās
  vai nu izvēlas vienu partneri no grupas par galveno partneri administratīvās un finanšu lietās, vai arī apvienojas likumīgi izveidotā vienotā struktūrā
  , lai pildītu uzdevumus, kas saistīti ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju
  .

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

27. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veido vietējo dalībnieku spējas izstrādāt un īstenot darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veido vietējo dalībnieku spējas izstrādāt un īstenot darbības;

| (a) | veido vietējo dalībnieku
  administratīvās
  spējas izstrādāt un īstenot darbības; |
| --- | --- |

(a)

veido vietējo dalībnieku
  administratīvās
  spējas izstrādāt un īstenot darbības;

administratīvās

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 5. punkts

27. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Vietējā rīcības grupa var būt saņēmējs un īstenot darbības saskaņā ar stratēģiju. | 5.   Vietējā rīcības grupa var būt saņēmējs un īstenot darbības saskaņā ar stratēģiju
  , veicinot funkciju nodalījumu vietējā rīcības grupā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Vietējā rīcības grupa var būt saņēmējs un īstenot darbības saskaņā ar stratēģiju.

5.   Vietējā rīcības grupa var būt saņēmējs un īstenot darbības saskaņā ar stratēģiju
  , veicinot funkciju nodalījumu vietējā rīcības grupā
  .

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – ievaddaļa

28. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts nodrošina, ka fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai aptver: | 1.   
  Lai nodrošinātu papildināmību un sinerģijas,
  dalībvalsts nodrošina, ka fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai aptver: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalsts nodrošina, ka fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai aptver:

1.   
  Lai nodrošinātu papildināmību un sinerģijas,
  dalībvalsts nodrošina, ka fondu atbalsts sabiedrības virzītai vietējai attīstībai aptver:

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

28. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē;

| (a) | administratīvo
  spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē; |
| --- | --- |

(a)

administratīvo
  spēju veidošanu un sagatavošanas darbības, ar ko atbalsta stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē;

administratīvo

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

28. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas iedzīvināšanu nolūkā atvieglot ieinteresēto personu viedokļu apmaiņu, lai tām sniegtu informāciju un sniegtu atbalstu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem pieteikumu sagatavošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas iedzīvināšanu nolūkā atvieglot ieinteresēto personu viedokļu apmaiņu, lai tām sniegtu informāciju un sniegtu atbalstu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem pieteikumu sagatavošanā;

sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas iedzīvināšanu nolūkā atvieglot ieinteresēto personu viedokļu apmaiņu, lai tām sniegtu informāciju un sniegtu atbalstu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem pieteikumu sagatavošanā;

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1.a punkts (jauns)

29. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētie pasākumi jo īpaši var ietvert: |
| | (a) | palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētie pasākumi jo īpaši var ietvert:

(a)

(a)

palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā;

palīdzību projektu sagatavošanā un izvērtēšanā;

| (b) | atbalstu institucionālajā nostiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai; |
| --- | --- |

(b)

(b)

atbalstu institucionālajā nostiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai;

atbalstu institucionālajā nostiprināšanā un administratīvo spēju veidošanā efektīvai fondu pārvaldībai;

| (c) | pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu;

pētījumus, kas saistīti ar Komisijas ziņošanu par fondiem un kohēzijas ziņojumu;

| (d) | pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību; |
| --- | --- |

(d)

(d)

pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību;

pasākumus, kas saistīti ar fondu analīzi, pārvaldību, uzraudzību, informācijas apmaiņu un to apguvi, kā arī pasākumus, kas saistīti ar kontroles sistēmu īstenošanu un tehnisko un administratīvo palīdzību;

| (e) | izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību; |
| --- | --- |

(e)

(e)

izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību;

izvērtējumus, ekspertu ziņojumus, statistiku un pētījumus, tostarp vispārīgas dabas, par fondu pašreizējo un turpmāko darbību;

| (f) | darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, kas gūti ar atbalstu no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

(f)

(f)

darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, kas gūti ar atbalstu no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm;

darbības ar mērķi izplatīt informāciju, attiecīgā gadījumā atbalstīt tīklošanu, veikt komunikācijas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem un pievienotajai vērtībai, kas gūti ar atbalstu no fondiem, kā arī palielināt informētību un veicināt sadarbību un pieredzes apmaiņu, tostarp ar trešām valstīm;

| (g) | datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

(g)

(g)

datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām;

datorizētu sistēmu uzstādīšanu, ekspluatāciju un savstarpēju savienošanu pārvaldības, uzraudzības, revīzijas, kontroles un izvērtēšanas vajadzībām;

| (h) | pasākumus izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi; |
| --- | --- |

(h)

(h)

pasākumus izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi;

pasākumus izvērtēšanas metožu uzlabošanai un informācijas apmaiņai par izvērtēšanas praksi;

| (i) | ar revīziju saistītas darbības; |
| --- | --- |

(i)

(i)

ar revīziju saistītas darbības;

ar revīziju saistītas darbības;

| (j) | nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

(j)

(j)

nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu;

nacionālo un reģionālo spēju stiprināšanu attiecībā uz investīciju plānošanu, finansējuma vajadzībām, finanšu instrumentu, kopīgu rīcības plānu un lielu projektu sagatavošanu, izstrādi un īstenošanu;

| (k) | labas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt attiecīgo 6. panta 1. punktā minēto partneru un to jumta organizāciju spējas. |
| --- | --- |

(k)

(k)

labas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt attiecīgo 6. panta 1. punktā minēto partneru un to jumta organizāciju spējas.

labas prakses izplatīšanu ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm stiprināt attiecīgo 6. panta 1. punktā minēto partneru un to jumta organizāciju spējas.

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1.b punkts (jauns)

29. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija vismaz 15 % no tehniskās palīdzības resursiem pēc savas iniciatīvas paredz tam, lai saziņā ar sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas veikti pēc Komisijas iniciatīvas, paplašinot zināšanu bāzi par rezultātiem — jo īpaši efektīvāk vācot un izplatot datus, sagatavojot izvērtējumus un ziņojumus — un it sevišķi izceļot fondu ieguldījumu cilvēku dzīves uzlabošanā, kā arī vairojot no fondiem sniegtā atbalsta publicitāti un palielinot informētību par šāda atbalsta rezultātiem un pievienoto vērtību. Attiecīgos gadījumos pēc programmu slēgšanas turpina informācijas, komunikācijas un publicitātes pasākumus attiecībā uz rezultātiem un pievienoto vērtību, ko devis atbalsts no fondiem, īpašu uzmanību pievēršot darbībām. Ar šādiem pasākumiem arī sekmē Savienības politikas prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Komisija vismaz 15 % no tehniskās palīdzības resursiem pēc savas iniciatīvas paredz tam, lai saziņā ar sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas pasākumiem, kas veikti pēc Komisijas iniciatīvas, paplašinot zināšanu bāzi par rezultātiem — jo īpaši efektīvāk vācot un izplatot datus, sagatavojot izvērtējumus un ziņojumus — un it sevišķi izceļot fondu ieguldījumu cilvēku dzīves uzlabošanā, kā arī vairojot no fondiem sniegtā atbalsta publicitāti un palielinot informētību par šāda atbalsta rezultātiem un pievienoto vērtību. Attiecīgos gadījumos pēc programmu slēgšanas turpina informācijas, komunikācijas un publicitātes pasākumus attiecībā uz rezultātiem un pievienoto vērtību, ko devis atbalsts no fondiem, īpašu uzmanību pievēršot darbībām. Ar šādiem pasākumiem arī sekmē Savienības politikas prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts

29. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šādas darbības var aptvert
  turpmākos
  un
  iepriekšējos
  plānošanas
  periodos
  . | 2.   Šādas darbības var aptvert
  iepriekšējos
  un
  turpmākos
  plānošanas
  periodus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šādas darbības var aptvert
  turpmākos
  un
  iepriekšējos
  plānošanas
  periodos
  .

2.   Šādas darbības var aptvert
  iepriekšējos
  un
  turpmākos
  plānošanas
  periodus
  .

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2.a punkts (jauns)

29. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lai izvairītos no maksājumu apturēšanas situācijām, Komisija nodrošina, ka dalībvalstis un reģioni, kam administratīvās spējas trūkuma dēļ ir bažas par atbilstību, saņem pienācīgu tehnisko palīdzību administratīvās spējas uzlabošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Lai izvairītos no maksājumu apturēšanas situācijām, Komisija nodrošina, ka dalībvalstis un reģioni, kam administratīvās spējas trūkuma dēļ ir bažas par atbilstību, saņem pienācīgu tehnisko palīdzību administratīvās spējas uzlabošanai.

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas fondi var atbalstīt darbības, kas var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākajiem plānošanas periodiem un ir vajadzīgas minēto fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai. | 1.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas fondi var atbalstīt darbības, kas var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākajiem plānošanas periodiem un ir vajadzīgas minēto fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai
  , 6. pantā minēto partneru spēju veidošanai, kā arī nolūkā nodrošināt tādas funkcijas kā sagatavošana, apmācība, pārvaldība, uzraudzība, izvērtēšana, redzamība un komunikācija
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas fondi var atbalstīt darbības, kas var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākajiem plānošanas periodiem un ir vajadzīgas minēto fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai.

1.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas fondi var atbalstīt darbības, kas var attiekties uz iepriekšējiem un turpmākajiem plānošanas periodiem un ir vajadzīgas minēto fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai
  , 6. pantā minēto partneru spēju veidošanai, kā arī nolūkā nodrošināt tādas funkcijas kā sagatavošana, apmācība, pārvaldība, uzraudzība, izvērtēšana, redzamība un komunikācija
  .

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 3. punkts

30. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Katrā programmā tehnisko palīdzību piemēro kā prioritāti, kas attiecas uz vienu atsevišķu fondu. | 3.   Katrā programmā tehnisko palīdzību piemēro kā prioritāti, kas attiecas
  vai nu
  uz vienu atsevišķu fondu
  , vai uz vairākiem fondiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Katrā programmā tehnisko palīdzību piemēro kā prioritāti, kas attiecas uz vienu atsevišķu fondu.

3.   Katrā programmā tehnisko palīdzību piemēro kā prioritāti, kas attiecas
  vai nu
  uz vienu atsevišķu fondu
  , vai uz vairākiem fondiem
  .

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – ievaddaļa

31. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Par tehnisko palīdzību atmaksāto fondu līdzekļu procentu likmes
  ir šādas
  : | 2.   
  Pamatojoties uz Komisijas un dalībvalstu vienošanos un ņemot vērā programmas finanšu plānu,
  par tehnisko palīdzību atmaksāto fondu līdzekļu procentu likmes
  var noteikt līdz šādam apmēram
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Par tehnisko palīdzību atmaksāto fondu līdzekļu procentu likmes
  ir šādas
  :

2.   
  Pamatojoties uz Komisijas un dalībvalstu vienošanos un ņemot vērā programmas finanšu plānu,
  par tehnisko palīdzību atmaksāto fondu līdzekļu procentu likmes
  var noteikt līdz šādam apmēram
  :

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

31. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Kohēzijas fonda atbalstam:
  2,5
  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Kohēzijas fonda atbalstam:
  2,5
  %;

2,5

| (a) | ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Kohēzijas fonda atbalstam:
  3
  %; |
| --- | --- |

(a)

ERAF atbalstam atbilstoši mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Kohēzijas fonda atbalstam:
  3
  %;

3

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

31. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ESF+ atbalstam:
  4
  % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  )
  apakšpunkta vii) punkts
  :
  5
  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ESF+ atbalstam:
  4
  % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  )
  apakšpunkta vii) punkts
  :
  5
  %;

4

c

apakšpunkta vii) punkts

5

| (b) | ESF+ atbalstam:
  5
  % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunkts
  :
  6
  %; |
| --- | --- |

(b)

ESF+ atbalstam:
  5
  % un programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunkts
  :
  6
  %;

5

xi

apakšpunkts

6

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

31. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | AMIF, IDF un BMVI atbalstam:
  6
  %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

AMIF, IDF un BMVI atbalstam:
  6
  %.

6

| (d) | AMIF, IDF un BMVI atbalstam:
  7
  %. |
| --- | --- |

(d)

AMIF, IDF un BMVI atbalstam:
  7
  %.

7

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

31. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Tālāko reģionu gadījumā a), b) un c) apakšpunktā paredzētās likmes ir par ne vairāk kā 1 % augstākas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tālāko reģionu gadījumā a), b) un c) apakšpunktā paredzētās likmes ir par ne vairāk kā 1 % augstākas.

Tālāko reģionu gadījumā a), b) un c) apakšpunktā paredzētās likmes ir par ne vairāk kā 1 % augstākas.

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 1. daļa

32. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Papildus 31. pantā minētajam dalībvalsts var ierosināt sniegt papildu tehniskās palīdzības darbības nolūkā stiprināt
  dalībvalstu
  iestāžu, saņēmēju un attiecīgo partneru spēju, kas vajadzīga fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai. | Papildus 31. pantā minētajam dalībvalsts var ierosināt sniegt papildu tehniskās palīdzības darbības nolūkā stiprināt
  publisko
  iestāžu
  un pakalpojumu
  , saņēmēju un attiecīgo partneru
  institucionālo
  spēju
  un efektivitāti
  , kas vajadzīga fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Papildus 31. pantā minētajam dalībvalsts var ierosināt sniegt papildu tehniskās palīdzības darbības nolūkā stiprināt
  dalībvalstu
  iestāžu, saņēmēju un attiecīgo partneru spēju, kas vajadzīga fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai.

dalībvalstu

Papildus 31. pantā minētajam dalībvalsts var ierosināt sniegt papildu tehniskās palīdzības darbības nolūkā stiprināt
  publisko
  iestāžu
  un pakalpojumu
  , saņēmēju un attiecīgo partneru
  institucionālo
  spēju
  un efektivitāti
  , kas vajadzīga fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai.

publisko

un pakalpojumu

institucionālo

un efektivitāti

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 2. daļa

32. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbalstu šādām darbībām nodrošina ar 89. pantā minēto finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām. | Atbalstu šādām darbībām nodrošina ar 89. pantā minēto finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām.
  Tehnisko palīdzību fakultatīvas īpašas programmas veidā var nodrošināt vai nu ar finansējumu, kas nav saistīts ar tehniskās palīdzības izmaksām, vai ar tiešo izmaksu atlīdzināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbalstu šādām darbībām nodrošina ar 89. pantā minēto finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām.

Atbalstu šādām darbībām nodrošina ar 89. pantā minēto finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām.
  Tehnisko palīdzību fakultatīvas īpašas programmas veidā var nodrošināt vai nu ar finansējumu, kas nav saistīts ar tehniskās palīdzības izmaksām, vai ar tiešo izmaksu atlīdzināšanu.

Tehnisko palīdzību fakultatīvas īpašas programmas veidā var nodrošināt vai nu ar finansējumu, kas nav saistīts ar tehniskās palīdzības izmaksām, vai ar tiešo izmaksu atlīdzināšanu.

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts – 1. daļa

33. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts izveido komiteju programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgajai dalībvalstij paziņots par programmas apstiprināšanas lēmumu. | Dalībvalsts
  pēc apspriešanās ar vadošo iestādi
  izveido komiteju programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgajai dalībvalstij paziņots par programmas apstiprināšanas lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalsts izveido komiteju programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgajai dalībvalstij paziņots par programmas apstiprināšanas lēmumu.

Dalībvalsts
  pēc apspriešanās ar vadošo iestādi
  izveido komiteju programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad attiecīgajai dalībvalstij paziņots par programmas apstiprināšanas lēmumu.

pēc apspriešanās ar vadošo iestādi

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 2. punkts

33. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu. | 2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu
  , ņemot vērā, ka ir vajadzīga pilnīga pārredzamība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu.

2.   Katra uzraudzības komiteja pieņem savu reglamentu
  , ņemot vērā, ka ir vajadzīga pilnīga pārredzamība
  .

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 5. punkts

33. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Šā panta 1.–4. punktu nepiemēro programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta
  c)
   punkta
  vi
  ) apakšpunkts], un saistītajai tehniskajai palīdzībai. | 5.   Šā panta 1.–4. punktu nepiemēro programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta
  1.
   punkta
  xi
  ) apakšpunkts], un saistītajai tehniskajai palīdzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Šā panta 1.–4. punktu nepiemēro programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta
  c)
   punkta
  vi
  ) apakšpunkts], un saistītajai tehniskajai palīdzībai.

5.   Šā panta 1.–4. punktu nepiemēro programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas [4. panta
  1.
   punkta
  xi
  ) apakšpunkts], un saistītajai tehniskajai palīdzībai.

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts – 1. daļa

34. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts nosaka uzraudzības komitejas sastāvu un nodrošina attiecīgo dalībvalsts iestāžu un starpniekstruktūru, kā arī 6. pantā minēto partneru pārstāvju līdzsvarotu pārstāvību. | Dalībvalsts nosaka uzraudzības komitejas sastāvu un nodrošina attiecīgo dalībvalsts iestāžu un starpniekstruktūru, kā arī 6. pantā minēto partneru pārstāvju līdzsvarotu pārstāvību
  , to darot pārredzami
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalsts nosaka uzraudzības komitejas sastāvu un nodrošina attiecīgo dalībvalsts iestāžu un starpniekstruktūru, kā arī 6. pantā minēto partneru pārstāvju līdzsvarotu pārstāvību.

Dalībvalsts nosaka uzraudzības komitejas sastāvu un nodrošina attiecīgo dalībvalsts iestāžu un starpniekstruktūru, kā arī 6. pantā minēto partneru pārstāvju līdzsvarotu pārstāvību
  , to darot pārredzami
  .

, to darot pārredzami

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā padomdevēji. | 2.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā
  uzraudzītāji un
  padomdevēji.
  Attiecīgā gadījumā piedalīties uzraudzības komitejas darbā padomdevēja statusā var uzaicināt EIB pārstāvjus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā padomdevēji.

2.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā piedalās kā
  uzraudzītāji un
  padomdevēji.
  Attiecīgā gadījumā piedalīties uzraudzības komitejas darbā padomdevēja statusā var uzaicināt EIB pārstāvjus.

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2.a punkts (jauns)

34. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  AMIF, IDF un BMVI uzraudzības komitejas darbā kā padomdevējas piedalās attiecīgās decentralizētās aģentūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  AMIF, IDF un BMVI uzraudzības komitejas darbā kā padomdevējas piedalās attiecīgās decentralizētās aģentūras.

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

35. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | priekšlikumus par iespējamiem vienkāršošanas pasākumiem saņēmēju labā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

priekšlikumus par iespējamiem vienkāršošanas pasākumiem saņēmēju labā;

priekšlikumus par iespējamiem vienkāršošanas pasākumiem saņēmēju labā;

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

35. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | jebkurus jautājumus, kas ietekmē programmas veikumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

jebkurus jautājumus, kas ietekmē programmas veikumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus;

| (b) | jebkurus jautājumus 
  — attiecīgā gadījumā arī jebkurus pārkāpumus —
  , kas ietekmē programmas veikumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus; |
| --- | --- |

(b)

jebkurus jautājumus 
  — attiecīgā gadījumā arī jebkurus pārkāpumus —
  , kas ietekmē programmas veikumu, un minēto jautājumu risināšanas nolūkā veiktos pasākumus;

— attiecīgā gadījumā arī jebkurus pārkāpumus —

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

35. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā (attiecīgā gadījumā). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā (attiecīgā gadījumā).

| (i) | progresu publiskā sektora iestāžu
  , partneru
  un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā (attiecīgā gadījumā). |
| --- | --- |

(i)

progresu publiskā sektora iestāžu
  , partneru
  un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā (attiecīgā gadījumā).

, partneru

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

35. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | gada veikuma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, kā arī galīgo veikuma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

gada veikuma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, kā arī galīgo veikuma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda;

| (b) | gada veikuma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, kā arī galīgo veikuma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda; |
| --- | --- |

(b)

gada veikuma ziņojumus par programmām, ko atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, kā arī galīgo veikuma ziņojumu par programmām, ko atbalsta no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda;

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

35. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | izmaiņas 17. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā plānoto stratēģiski svarīgo darbību sarakstā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

izmaiņas 17. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā plānoto stratēģiski svarīgo darbību sarakstā;

izmaiņas 17. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajā plānoto stratēģiski svarīgo darbību sarakstā;

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 2.a punkts (jauns)

35. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Uzraudzības komiteja var ierosināt vadošajai iestādei uzņemties vēl citas intervences funkcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Uzraudzības komiteja var ierosināt vadošajai iestādei uzņemties vēl citas intervences funkcijas.

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – 1. daļa

36. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Starp Komisiju un katru dalībvalsti organizē ikgadēju izvērtēšanas sanāksmi nolūkā pārbaudīt katras programmas veikumu. | Starp Komisiju un katru dalībvalsti organizē ikgadēju izvērtēšanas sanāksmi nolūkā pārbaudīt katras programmas veikumu.
  Šajā procesā pienācīgi iesaista vadošās iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Starp Komisiju un katru dalībvalsti organizē ikgadēju izvērtēšanas sanāksmi nolūkā pārbaudīt katras programmas veikumu.

Starp Komisiju un katru dalībvalsti organizē ikgadēju izvērtēšanas sanāksmi nolūkā pārbaudīt katras programmas veikumu.
  Šajā procesā pienācīgi iesaista vadošās iestādes.

Šajā procesā pienācīgi iesaista vadošās iestādes.

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 6. punkts

36. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, dalībvalsts iesniedz gada veikuma ziņojumu saskaņā ar konkrētu fondu regulām. | 6.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, dalībvalsts iesniedz gada veikuma ziņojumu saskaņā ar konkrētu fondu regulām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, dalībvalsts iesniedz gada veikuma ziņojumu saskaņā ar konkrētu fondu regulām.

6.   Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, dalībvalsts iesniedz gada veikuma ziņojumu saskaņā ar konkrētu fondu regulām.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. punkts – 2. daļa

37. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada
  31
  .
  janvāris
  un pēdējās — 2030. gada
  31
  .
  janvāris
  . | Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada
  28
  .
  februāris
  un pēdējās — 2030. gada
  28
  .
  februāris
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada
  31
  .
  janvāris
  un pēdējās — 2030. gada
  31
  .
  janvāris
  .

31

janvāris

31

janvāris

Pirmās nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada
  28
  .
  februāris
  un pēdējās — 2030. gada
  28
  .
  februāris
  .

28

februāris

28

februāris

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. punkts – 3. daļa

37. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  )
  apakšpunkta vii) punkts
  , datus nosūta katru gadu līdz 30. novembrim. | Programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunkts
  , datus nosūta katru gadu līdz 30. novembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  )
  apakšpunkta vii) punkts
  , datus nosūta katru gadu līdz 30. novembrim.

c

apakšpunkta vii) punkts

Programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunkts
  , datus nosūta katru gadu līdz 30. novembrim.

xi

apakšpunkts

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

37. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem;

| (a) | attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu līdz 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim,
  atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu līdz 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim,
  atlasīto darbību skaits, to kopējās attiecināmās izmaksas, iemaksas no fondiem un kopējie attiecināmie izdevumi, ko saņēmēji ir paziņojuši vadošajai iestādei, visus datus iedalot pa intervences veidiem;

attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu līdz 31. janvārim, 31. martam, 31. maijam, 31. jūlijam, 30. septembrim un 30. novembrim,

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

37. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības.

| (b) | attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu tikai līdz 31. maijam un 30. novembrim,
  izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu tikai līdz 31. maijam un 30. novembrim,
  izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām darbībām un ar darbībām sasniegtās vērtības.

attiecībā uz datiem, kas nosūtāmi katru gadu tikai līdz 31. maijam un 30. novembrim,

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts

39. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vadošā iestāde veic programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. | 1.   Vadošā iestāde veic programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas
  inkluzivitāti, nediskriminējošo raksturu,
  rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību
  , redzamību
  un ES pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Vadošā iestāde veic programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti.

1.   Vadošā iestāde veic programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas
  inkluzivitāti, nediskriminējošo raksturu,
  rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību
  , redzamību
  un ES pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti.

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 2.a punkts (jauns)

40. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šā panta 2. punktā minētajā izvērtējumā izvērtē arī sociālekonomisko ietekmi un finansējuma vajadzības attiecībā uz 4. panta 1. punktā minētajiem politikas mērķiem programmās un starp tām, īpašu uzmanību pievēršot tādiem mērķiem kā konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, kas panākama, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas, un ciešāk savienota Eiropa, kas panākama, uzlabojot mobilitāti, tostarp viedu un ilgtspējīgu mobilitāti un reģionālo IKT savienotību. Komisija šā izvērtējuma rezultātus publicē savā tīmekļa vietnē un paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Šā panta 2. punktā minētajā izvērtējumā izvērtē arī sociālekonomisko ietekmi un finansējuma vajadzības attiecībā uz 4. panta 1. punktā minētajiem politikas mērķiem programmās un starp tām, īpašu uzmanību pievēršot tādiem mērķiem kā konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, kas panākama, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas, un ciešāk savienota Eiropa, kas panākama, uzlabojot mobilitāti, tostarp viedu un ilgtspējīgu mobilitāti un reģionālo IKT savienotību. Komisija šā izvērtējuma rezultātus publicē savā tīmekļa vietnē un paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

43. pants – 1. punkts – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | citi attiecīgie partneri un struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

citi attiecīgie partneri un struktūras.

| (b) | citi attiecīgie partneri un struktūras
  , tostarp reģionālās, vietējās un citas publiskās iestādes un ekonomiskie un sociālie partneri
  . |
| --- | --- |

(b)

citi attiecīgie partneri un struktūras
  , tostarp reģionālās, vietējās un citas publiskās iestādes un ekonomiskie un sociālie partneri
  .

, tostarp reģionālās, vietējās un citas publiskās iestādes un ekonomiskie un sociālie partneri

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts

44. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansēšanas iespējas un rezultātus. | 1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes,
  indikatīvos termiņus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus,
  pieejamās finansēšanas iespējas un rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansēšanas iespējas un rezultātus.

1.   Vadošā iestāde nodrošina, ka sešu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā pieejama informācija par tās atbildībā esošajām programmām, kura aptver programmas mērķus, aktivitātes,
  indikatīvos termiņus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus,
  pieejamās finansēšanas iespējas un rezultātus.

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts

44. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | juridisko personu gadījumā — saņēmēja nosaukums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

juridisko personu gadījumā — saņēmēja nosaukums;

| (a) | juridisko personu gadījumā — saņēmēja
  un darbuzņēmēja
  nosaukums; |
| --- | --- |

(a)

juridisko personu gadījumā — saņēmēja
  un darbuzņēmēja
  nosaukums;

un darbuzņēmēja

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | saņēmēja profesionālajā tīmekļa vietnē
  vai
  sociālo
  plašsaziņas līdzekļu
  vietnēs, ja šādas vietnes ir, publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

saņēmēja profesionālajā tīmekļa vietnē
  vai
  sociālo
  plašsaziņas līdzekļu
  vietnēs, ja šādas vietnes ir, publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu;

vai

plašsaziņas līdzekļu

| (a) | saņēmēja profesionālajā tīmekļa vietnē
  un
  sociālo
  mediju
  vietnēs, ja šādas vietnes ir, publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

(a)

saņēmēja profesionālajā tīmekļa vietnē
  un
  sociālo
  mediju
  vietnēs, ja šādas vietnes ir, publicē īsu un ar atbalsta apjomu samērīgu aprakstu par darbību, tostarp tās mērķiem un rezultātiem, un uzsver no Savienības saņemto finansiālo atbalstu;

un

mediju

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

45. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas vai aprīkojuma iegādi,
  publiskā vietā uzstāda
  plāksnes vai informācijas stendus par: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas vai aprīkojuma iegādi,
  publiskā vietā uzstāda
  plāksnes vai informācijas stendus par:

publiskā vietā uzstāda

| (c) | tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas vai aprīkojuma iegādi,
  uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas pastāvīgas
  plāksnes vai informācijas stendus par: |
| --- | --- |

(c)

tiklīdz sākas darbību faktiskā īstenošana, kas ietver materiālas investīcijas vai aprīkojuma iegādi,
  uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas pastāvīgas
  plāksnes vai informācijas stendus par:

uzstāda sabiedrībai skaidri redzamas pastāvīgas

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

45. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts,
  publiskā
  vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3 un kurā norādīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts,
  publiskā
  vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3 un kurā norādīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts;

publiskā

| (d) | par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts,
  publiski sabiedrībai skaidri redzamā
  vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3 un kurā norādīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts; |
| --- | --- |

(d)

par darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts,
  publiski sabiedrībai skaidri redzamā
  vietā uzstāda vismaz vienu drukātu vai elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir A3 un kurā norādīta informācija par darbību un uzsvērts no fondiem saņemtais atbalsts;

publiski sabiedrībai skaidri redzamā

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

45. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | no faktiskās īstenošanas brīža publiski un pastāvīgi, sabiedrībai skaidri redzami un saskaņā ar VIII pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām uzstāda Savienības emblēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

no faktiskās īstenošanas brīža publiski un pastāvīgi, sabiedrībai skaidri redzami un saskaņā ar VIII pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām uzstāda Savienības emblēmu;

no faktiskās īstenošanas brīža publiski un pastāvīgi, sabiedrībai skaidri redzami un saskaņā ar VIII pielikumā noteiktajām tehniskajām prasībām uzstāda Savienības emblēmu;

Grozījums Nr. 245

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. punkts – 2. daļa

45. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī prasība neattiecas uz darbībām, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  )
  apakšpunkta vii) punktā
  noteikto konkrēto mērķi. | Šī prasība neattiecas uz darbībām, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunktā
  noteikto konkrēto mērķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šī prasība neattiecas uz darbībām, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  )
  apakšpunkta vii) punktā
  noteikto konkrēto mērķi.

c

apakšpunkta vii) punktā

Šī prasība neattiecas uz darbībām, kurām atbalsts piešķirts saskaņā ar ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunktā
  noteikto konkrēto mērķi.

xi

apakšpunktā

Grozījums Nr. 246

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. daļa

47. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis iemaksas no fondiem izmanto, lai sniegtu saņēmējiem atbalstu, kas izpaužas kā dotācijas, finanšu
  instrumenti
  vai prēmijas, vai šo veidu kombinācija. | Dalībvalstis iemaksas no fondiem izmanto, lai sniegtu saņēmējiem atbalstu, kas izpaužas kā dotācijas,
  ierobežota
  finanšu
  instrumentu izmantošana
  vai prēmijas vai šo veidu kombinācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis iemaksas no fondiem izmanto, lai sniegtu saņēmējiem atbalstu, kas izpaužas kā dotācijas, finanšu
  instrumenti
  vai prēmijas, vai šo veidu kombinācija.

instrumenti

Dalībvalstis iemaksas no fondiem izmanto, lai sniegtu saņēmējiem atbalstu, kas izpaužas kā dotācijas,
  ierobežota
  finanšu
  instrumentu izmantošana
  vai prēmijas vai šo veidu kombinācija.

ierobežota

instrumentu izmantošana

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. daļa – c punkts

49. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | vienota likme līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar nosacījumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 48. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

vienota likme līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar nosacījumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 48. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

| (c) | vienota likme līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar nosacījumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 48. panta 2. punkta a)
  vai c)
  apakšpunktu. |
| --- | --- |

(c)

vienota likme līdz 25 % apmērā no attiecināmajām tiešajām izmaksām ar nosacījumu, ka likmi aprēķina saskaņā ar 48. panta 2. punkta a)
  vai c)
  apakšpunktu.

vai c)

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

50. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720  stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720  stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi;

| (a) | jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720  stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi; |
| --- | --- |

(a)

jaunākās dokumentētās darbaspēka gada bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar 1 720 stundām attiecībā uz personām, kas strādā pilnu slodzi, vai ar atbilstīgu proporcionālu daļu no 1 720  stundām attiecībā uz personām, kas strādā nepilnu slodzi;

līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

50. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas dalot ar attiecīgās personas mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas minēts darba līgumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas dalot ar attiecīgās personas mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas minēts darba līgumā.

| (b) | jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar attiecīgās personas mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas minēts darba līgumā. |
| --- | --- |

(b)

jaunākās dokumentētās darbaspēka mēneša bruto izmaksas
  līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)
  dalot ar attiecīgās personas mēneša darba laiku saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas minēts darba līgumā.

līdz ar prognozētajām papildu izmaksām (lai ņemtu vērā tādus faktorus kā tarifu pieaugums un paaugstināšana amatā)

Grozījums Nr. 250

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. pants – 2. punkts

52. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem tikai jaunām investīcijām, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, piemēram, tādām, kas radīs ieņēmumus vai ietaupījumus, un kurām nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem. | 2.   Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem tikai jaunām investīcijām, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, piemēram, tādām, kas radīs ieņēmumus vai ietaupījumus, un kurām nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem.
  Šāds atbalsts var būt vērsts uz investīcijām gan materiālos, gan nemateriālos aktīvos, kā arī apgrozāmajā kapitālā atbilstoši piemērojamiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem tikai jaunām investīcijām, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, piemēram, tādām, kas radīs ieņēmumus vai ietaupījumus, un kurām nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem.

2.   Finanšu instrumenti sniedz atbalstu galasaņēmējiem tikai jaunām investīcijām, kuras uzskata par finansiāli dzīvotspējīgām, piemēram, tādām, kas radīs ieņēmumus vai ietaupījumus, un kurām nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem.
  Šāds atbalsts var būt vērsts uz investīcijām gan materiālos, gan nemateriālos aktīvos, kā arī apgrozāmajā kapitālā atbilstoši piemērojamiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. pants – 3. punkts – 2. daļa – a punkts

52. pants – 3. punkts – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | summa, ko ierosināts iemaksāt no programmas finanšu instrumentā, un paredzamais sviras efekts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

summa, ko ierosināts iemaksāt no programmas finanšu instrumentā, un paredzamais sviras efekts;

| (a) | summa, ko ierosināts iemaksāt no programmas finanšu instrumentā, un paredzamais sviras efekts
  , kā arī attiecīgie novērtējumi
  ; |
| --- | --- |

(a)

summa, ko ierosināts iemaksāt no programmas finanšu instrumentā, un paredzamais sviras efekts
  , kā arī attiecīgie novērtējumi
  ;

, kā arī attiecīgie novērtējumi

Grozījums Nr. 252

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. pants – 5. punkts

52. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Finanšu instrumentus var kombinēt ar papildu atbalstu no programmas dotāciju veidā kā vienotu finanšu instrumenta darbību vienā finansēšanas nolīgumā, ja abus atšķirīgos atbalsta veidus sniedz struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu.
  Šādā gadījumā minētajai vienotajai
  finanšu instrumenta
  darbībai
  piemēro finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus. | 5.   Finanšu instrumentus var kombinēt ar papildu atbalstu no programmas dotāciju veidā kā vienotu finanšu instrumenta darbību vienā finansēšanas nolīgumā, ja abus atšķirīgos atbalsta veidus sniedz struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu.
  Ja programmas atbalsts dotācijas veidā ir mazāks nekā programmas atbalsts
  finanšu instrumenta
  veidā,
  piemēro finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Finanšu instrumentus var kombinēt ar papildu atbalstu no programmas dotāciju veidā kā vienotu finanšu instrumenta darbību vienā finansēšanas nolīgumā, ja abus atšķirīgos atbalsta veidus sniedz struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu.
  Šādā gadījumā minētajai vienotajai
  finanšu instrumenta
  darbībai
  piemēro finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus.

5.   Finanšu instrumentus var kombinēt ar papildu atbalstu no programmas dotāciju veidā kā vienotu finanšu instrumenta darbību vienā finansēšanas nolīgumā, ja abus atšķirīgos atbalsta veidus sniedz struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu.
  Ja programmas atbalsts dotācijas veidā ir mazāks nekā programmas atbalsts
  finanšu instrumenta
  veidā,
  piemēro finanšu instrumentiem piemērojamos noteikumus.

Grozījums Nr. 253

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 2. punkts – 2. daļa

53. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vadošā iestāde izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu. | Vadošā iestāde
  , tieši vai netieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības,
  izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vadošā iestāde izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu.

Vadošā iestāde
  , tieši vai netieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības,
  izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu.

, tieši vai netieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības,

Grozījums Nr. 254

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

53. pants – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Vadošā iestāde, tieši piešķirot tiesības, uzdevumu izpildi var uzticēt: |
| | (a) | EIB; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vadošā iestāde, tieši piešķirot tiesības, uzdevumu izpildi var uzticēt:

Vadošā iestāde, tieši piešķirot tiesības, uzdevumu izpildi var uzticēt:

(a)

(a)

EIB;

EIB;

| (b) | starptautiskai finanšu iestādei, kurā dalībvalsts ir daļu turētāja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

starptautiskai finanšu iestādei, kurā dalībvalsts ir daļu turētāja;

starptautiskai finanšu iestādei, kurā dalībvalsts ir daļu turētāja;

| (c) | valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona un profesionāli veic finanšu darbības. |
| --- | --- |

(c)

(c)

valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona un profesionāli veic finanšu darbības.

valstij piederošai bankai vai iestādei, kas izveidota kā juridiska persona un profesionāli veic finanšu darbības.

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 7. punkts

53. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Vadošā iestāde, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 2. punktam, vai struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 3. punktam, veic atsevišķu uzskaiti vai uztur uzskaites kodu katrai prioritātei un katrai reģionu kategorijai par katru iemaksu no programmas un atsevišķi par līdzekļiem, kas minēti attiecīgi 54. un 56. pantā. | 7.   Vadošā iestāde, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 2. punktam, vai struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 3. punktam, veic atsevišķu uzskaiti vai uztur uzskaites kodu katrai prioritātei un katrai reģionu kategorijai
  vai katram intervences veidam ELFLA gadījumā
  par katru iemaksu no programmas un atsevišķi par līdzekļiem, kas minēti attiecīgi 54. un 56. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Vadošā iestāde, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 2. punktam, vai struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 3. punktam, veic atsevišķu uzskaiti vai uztur uzskaites kodu katrai prioritātei un katrai reģionu kategorijai par katru iemaksu no programmas un atsevišķi par līdzekļiem, kas minēti attiecīgi 54. un 56. pantā.

7.   Vadošā iestāde, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 2. punktam, vai struktūra, kas īsteno finanšu instrumentu, pārvaldot finanšu instrumentu atbilstīgi 3. punktam, veic atsevišķu uzskaiti vai uztur uzskaites kodu katrai prioritātei un katrai reģionu kategorijai
  vai katram intervences veidam ELFLA gadījumā
  par katru iemaksu no programmas un atsevišķi par līdzekļiem, kas minēti attiecīgi 54. un 56. pantā.

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 7.a punkts (jauns)

53. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Ziņošanas prasības par finanšu instrumentu izmantošanu paredzētajiem nolūkiem attiecina tikai uz vadošajām iestādēm un finanšu starpniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Ziņošanas prasības par finanšu instrumentu izmantošanu paredzētajiem nolūkiem attiecina tikai uz vadošajām iestādēm un finanšu starpniekiem.

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

54. pants – 2. punkts

54. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Procentus un citus ieņēmumus, kuri saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, izmanto tādam pašam mērķim vai tādiem pašiem mērķiem kā sākotnējo atbalstu no fondiem vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai — pēc finanšu instrumenta likvidācijas — citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos līdz attiecināmības perioda beigām. | 2.   Procentus un citus ieņēmumus, kuri saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, izmanto tādam pašam mērķim vai tādiem pašiem mērķiem kā sākotnējo atbalstu no fondiem vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai — pēc finanšu instrumenta likvidācijas — citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos
  , kas paredzēti jaunām investīcijām galasaņēmēju līmenī, vai — attiecīgā gadījumā — lai segtu zaudējumus fondu ieguldījuma finanšu instrumentā nominālvērtībā, kuri rodas no negatīviem procentiem, ja šie zaudējumi rodas, neraugoties uz aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību, ko veic struktūras, kuras īsteno finanšu instrumentus,
  līdz attiecināmības perioda beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Procentus un citus ieņēmumus, kuri saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, izmanto tādam pašam mērķim vai tādiem pašiem mērķiem kā sākotnējo atbalstu no fondiem vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai — pēc finanšu instrumenta likvidācijas — citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos līdz attiecināmības perioda beigām.

2.   Procentus un citus ieņēmumus, kuri saistāmi ar atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem, izmanto tādam pašam mērķim vai tādiem pašiem mērķiem kā sākotnējo atbalstu no fondiem vai nu tajā pašā finanšu instrumentā, vai — pēc finanšu instrumenta likvidācijas — citos finanšu instrumentos vai citos atbalsta veidos
  , kas paredzēti jaunām investīcijām galasaņēmēju līmenī, vai — attiecīgā gadījumā — lai segtu zaudējumus fondu ieguldījuma finanšu instrumentā nominālvērtībā, kuri rodas no negatīviem procentiem, ja šie zaudējumi rodas, neraugoties uz aktīvu finanšu līdzekļu pārvaldību, ko veic struktūras, kuras īsteno finanšu instrumentus,
  līdz attiecināmības perioda beigām.

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 1. punkts

55. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem un investēts galasaņēmēju līmenī, kā arī jebkāda veida ienākumus no šīm investīcijām, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, var izmantot, lai nodrošinātu atšķirīgu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, šādam nolūkam izmantojot atbilstošu riska un peļņas sadali. | 1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem un investēts galasaņēmēju līmenī, kā arī jebkāda veida ienākumus no šīm investīcijām, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, var izmantot, lai nodrošinātu atšķirīgu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu,
  vai citādam Savienības atbalstam,
  šādam nolūkam izmantojot atbilstošu riska un peļņas sadali
  un ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem un investēts galasaņēmēju līmenī, kā arī jebkāda veida ienākumus no šīm investīcijām, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, var izmantot, lai nodrošinātu atšķirīgu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu, šādam nolūkam izmantojot atbilstošu riska un peļņas sadali.

1.   Atbalstu, kas no fondiem izmaksāts finanšu instrumentiem un investēts galasaņēmēju līmenī, kā arī jebkāda veida ienākumus no šīm investīcijām, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, var izmantot, lai nodrošinātu atšķirīgu attieksmi pret investoriem, kuri darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas principu,
  vai citādam Savienības atbalstam,
  šādam nolūkam izmantojot atbilstošu riska un peļņas sadali
  un ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu
  .

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 2. punkts

55. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šādas atšķirīgas attieksmes līmenis nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai radītu stimulus piesaistīt privātā sektora resursus, un kas noteikts vai nu konkurenciālā procesā, vai
  neatkarīgā
  novērtējumā. | 2.   Šādas atšķirīgas attieksmes līmenis nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai radītu stimulus piesaistīt privātā sektora resursus, un kas noteikts vai nu konkurenciālā procesā, vai
  ex ante
  novērtējumā
  , kurš veikts atbilstoši šīs regulas 52. pantam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šādas atšķirīgas attieksmes līmenis nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai radītu stimulus piesaistīt privātā sektora resursus, un kas noteikts vai nu konkurenciālā procesā, vai
  neatkarīgā
  novērtējumā.

2.   Šādas atšķirīgas attieksmes līmenis nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai radītu stimulus piesaistīt privātā sektora resursus, un kas noteikts vai nu konkurenciālā procesā, vai
  ex ante
  novērtējumā
  , kurš veikts atbilstoši šīs regulas 52. pantam
  .

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts

56. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdzekļus, kas pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos no investīcijām galasaņēmēju līmenī vai no to līdzekļu atbrīvošanas, kas rezervēti saskaņā ar garantijas līgumiem, tostarp atmaksāto kapitālu un jebkāda veida ienākumus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, atkalizmanto tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar to pašu konkrēto mērķi vai tiem pašiem konkrētajiem mērķiem, kā arī pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām. | 1.   Līdzekļus, kas pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos no investīcijām galasaņēmēju līmenī vai no to līdzekļu atbrīvošanas, kas rezervēti saskaņā ar garantijas līgumiem, tostarp atmaksāto kapitālu un jebkāda veida ienākumus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, atkalizmanto tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar to pašu konkrēto mērķi vai tiem pašiem konkrētajiem mērķiem, kā arī pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām
  , ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdzekļus, kas pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos no investīcijām galasaņēmēju līmenī vai no to līdzekļu atbrīvošanas, kas rezervēti saskaņā ar garantijas līgumiem, tostarp atmaksāto kapitālu un jebkāda veida ienākumus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, atkalizmanto tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar to pašu konkrēto mērķi vai tiem pašiem konkrētajiem mērķiem, kā arī pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām.

1.   Līdzekļus, kas pirms attiecināmības perioda beigām iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentos no investīcijām galasaņēmēju līmenī vai no to līdzekļu atbrīvošanas, kas rezervēti saskaņā ar garantijas līgumiem, tostarp atmaksāto kapitālu un jebkāda veida ienākumus, kuri saistāmi ar atbalstu no fondiem, atkalizmanto tajā pašā finanšu instrumentā vai citos finanšu instrumentos turpmākām investīcijām galasaņēmēju līmenī saskaņā ar to pašu konkrēto mērķi vai tiem pašiem konkrētajiem mērķiem, kā arī pārvaldības izmaksām un maksām, kas saistītas ar šādām turpmākām investīcijām
  , ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu
  .

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

56. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

56. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ietaupījumus, ko dod darbību efektivitātes uzlabojumi, neuzskata par ienākumiem pirmās daļas izpratnē. Jo īpaši izmaksu ietaupījumus, ko dod energoefektivitātes pasākumi, neizmanto par iemeslu attiecīgi samazināt darbības subsīdijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ietaupījumus, ko dod darbību efektivitātes uzlabojumi, neuzskata par ienākumiem pirmās daļas izpratnē. Jo īpaši izmaksu ietaupījumus, ko dod energoefektivitātes pasākumi, neizmanto par iemeslu attiecīgi samazināt darbības subsīdijas.

Ietaupījumus, ko dod darbību efektivitātes uzlabojumi, neuzskata par ienākumiem pirmās daļas izpratnē. Jo īpaši izmaksu ietaupījumus, ko dod energoefektivitātes pasākumi, neizmanto par iemeslu attiecīgi samazināt darbības subsīdijas.

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

57. pants – 2. punkts – 1. daļa

57. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz
  2029
  . gada 31. decembrim. | Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz
  2030
  . gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz
  2029
  . gada 31. decembrim.

2029

Izdevumi ir attiecināmi nolūkā saņemt iemaksas no fondiem, ja tie saņēmējam vai publiskās un privātās partnerības darbību privātā sektora partnerim radušies un apmaksāti darbību īstenošanas gaitā laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2021. gada 1. janvāra — atkarībā no tā, kurš no minētajiem datumiem ir agrāk, — līdz
  2030
  . gada 31. decembrim.

2030

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

57. pants – 4. punkts

57. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Visu darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ja šī darbība veicina programmas mērķu sasniegšanu. | 4.   Visu
  ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonda ietvaros veiktu
  darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ja šī darbība
  ir attiecināma uz kādu no pieciem Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) mērķa elementiem, kas noteikti Regulas (ES) [...] (“ETS regula”) 3. pantā, un
  veicina programmas mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Visu darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ja šī darbība veicina programmas mērķu sasniegšanu.

4.   Visu
  ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonda ietvaros veiktu
  darbību vai tās daļu var īstenot ārpus dalībvalsts, tostarp ārpus Savienības, ja šī darbība
  ir attiecināma uz kādu no pieciem Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) mērķa elementiem, kas noteikti Regulas (ES) [...] (“ETS regula”) 3. pantā, un
  veicina programmas mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

57. pants – 6. punkts

57. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Darbības atbalsta saņemšanai no fondiem neatlasa, ja tās ir faktiski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir iesniegts pieteikums par finansējumu atbilstoši programmai, neatkarīgi no tā, vai ir veikti visi saistītie maksājumi. | 6.   Darbības atbalsta saņemšanai no fondiem neatlasa, ja tās ir faktiski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir iesniegts pieteikums par finansējumu atbilstoši programmai, neatkarīgi no tā, vai ir veikti visi saistītie maksājumi.
  Šo punktu nepiemēro EJZF kompensācijai par papildu izmaksām tālākajos reģionos un izdevumiem, kas tiek finansēti ar īpašiem ERAF un ESF+ piešķīrumiem tālākajiem reģioniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Darbības atbalsta saņemšanai no fondiem neatlasa, ja tās ir faktiski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir iesniegts pieteikums par finansējumu atbilstoši programmai, neatkarīgi no tā, vai ir veikti visi saistītie maksājumi.

6.   Darbības atbalsta saņemšanai no fondiem neatlasa, ja tās ir faktiski pabeigtas vai pilnībā īstenotas, pirms vadošajai iestādei ir iesniegts pieteikums par finansējumu atbilstoši programmai, neatkarīgi no tā, vai ir veikti visi saistītie maksājumi.
  Šo punktu nepiemēro EJZF kompensācijai par papildu izmaksām tālākajos reģionos un izdevumiem, kas tiek finansēti ar īpašiem ERAF un ESF+ piešķīrumiem tālākajiem reģioniem.

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

58. pants – 1. punkts – 1. daļa – a punkts

58. pants – 1. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas;

| (a) | parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas
  , vai attiecībā uz ieguldījumu finanšu instrumentos, kas rodas no negatīviem procentiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

parāda procenti, izņemot attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas kā procentu likmes subsīdijas vai garantijas maksas subsīdijas
  , vai attiecībā uz ieguldījumu finanšu instrumentos, kas rodas no negatīviem procentiem
  ;

, vai attiecībā uz ieguldījumu finanšu instrumentos, kas rodas no negatīviem procentiem

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

58. pants – 1. punkts – 1. daļa – c punkts

58. pants – 1. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR.

pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

58. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

58. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) darbību attiecināmību nosaka katrā gadījumā atsevišķi, izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR, un galasaņēmēju investīcijas un izdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) darbību attiecināmību nosaka katrā gadījumā atsevišķi, izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR, un galasaņēmēju investīcijas un izdevumus.

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) darbību attiecināmību nosaka katrā gadījumā atsevišķi, izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR, un galasaņēmēju investīcijas un izdevumus.

Grozījums Nr. 268

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

59. pants – 1. punkts – 2. daļa

59. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gadījumos, kas attiecas uz MVU
  veikto investīciju vai
  radīto darbvietu saglabāšanu, dalībvalstis var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem. | Pienācīgi pamatotos
  gadījumos, kas
  minēti a), b) un c) apakšpunktā un
  attiecas uz MVU radīto darbvietu saglabāšanu, dalībvalstis var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gadījumos, kas attiecas uz MVU
  veikto investīciju vai
  radīto darbvietu saglabāšanu, dalībvalstis var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem.

veikto investīciju vai

Pienācīgi pamatotos
  gadījumos, kas
  minēti a), b) un c) apakšpunktā un
  attiecas uz MVU radīto darbvietu saglabāšanu, dalībvalstis var samazināt pirmajā daļā noteikto termiņu līdz trim gadiem.

Pienācīgi pamatotos

minēti a), b) un c) apakšpunktā un

Grozījums Nr. 269

Grozījums Nr. 269

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

59. pants – 3. punkts

59. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro nekādām darbībām, kurās ienesīga darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ. | 3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro
  programmieguldījumam finanšu instrumentos vai no tiem un
  nekādām darbībām, kurās ienesīga darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro nekādām darbībām, kurās ienesīga darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro
  programmieguldījumam finanšu instrumentos vai no tiem un
  nekādām darbībām, kurās ienesīga darbība tiek izbeigta neļaunprātīga bankrota dēļ.

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

62. pants – 3. punkts – 1. daļa

62. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas ir balstītas uz veikumu. Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašus fondus, ievērojot 53. panta
  3
  . punktu, tiek izraudzītas, izmantojot līguma slēgšanas tiesību tiešu piešķiršanu, pārvaldības izmaksu un minētajām struktūrām samaksāto maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 5 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem. | Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas ir balstītas uz veikumu.
  Pirmajos divpadsmit finanšu instrumenta īstenošanas mēnešos pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšana ir attiecināma.
  Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašus fondus, ievērojot 53. panta
  2
  . punktu, tiek izraudzītas, izmantojot līguma slēgšanas tiesību tiešu piešķiršanu, pārvaldības izmaksu un minētajām struktūrām samaksāto maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 5 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas ir balstītas uz veikumu. Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašus fondus, ievērojot 53. panta
  3
  . punktu, tiek izraudzītas, izmantojot līguma slēgšanas tiesību tiešu piešķiršanu, pārvaldības izmaksu un minētajām struktūrām samaksāto maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 5 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem.

3

Šā panta 1. punkta d) apakšpunkta vajadzībām pārvaldības maksas ir balstītas uz veikumu.
  Pirmajos divpadsmit finanšu instrumenta īstenošanas mēnešos pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšana ir attiecināma.
  Ja struktūras, kas īsteno līdzdalības fondu un/vai īpašus fondus, ievērojot 53. panta
  2
  . punktu, tiek izraudzītas, izmantojot līguma slēgšanas tiesību tiešu piešķiršanu, pārvaldības izmaksu un minētajām struktūrām samaksāto maksu summai, ko var deklarēt kā attiecināmos izdevumus, piemēro robežvērtību līdz 5 % apmērā no programmas iemaksu kopējās summas, kas izmaksāta galasaņēmējiem aizdevumu, kapitālieguldījumu vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā vai rezervēta saskaņā ar garantijas līgumiem.

Pirmajos divpadsmit finanšu instrumenta īstenošanas mēnešos pārvaldības izmaksu un maksu atlīdzināšana ir attiecināma.

2

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

62. pants – 3. punkts – 2. daļa

62. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minēto robežvērtību nepiemēro,
  ja struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tiek atlasītas, izmantojot piedāvājumu konkursu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, un piedāvājumu konkursā ir konstatēts, ka nepieciešams augstāks pārvaldības izmaksu un maksu līmenis. | Ja struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tiek atlasītas, izmantojot piedāvājumu konkursu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, un piedāvājumu konkursā ir konstatēts, ka nepieciešams augstāks pārvaldības izmaksu un maksu līmenis
  , maksas ir balstītas uz veikumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minēto robežvērtību nepiemēro,
  ja struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tiek atlasītas, izmantojot piedāvājumu konkursu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, un piedāvājumu konkursā ir konstatēts, ka nepieciešams augstāks pārvaldības izmaksu un maksu līmenis.

Minēto robežvērtību nepiemēro,

Ja struktūras, kas īsteno finanšu instrumentus, tiek atlasītas, izmantojot piedāvājumu konkursu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, un piedāvājumu konkursā ir konstatēts, ka nepieciešams augstāks pārvaldības izmaksu un maksu līmenis
  , maksas ir balstītas uz veikumu
  .

, maksas ir balstītas uz veikumu

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 2. punkts

63. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un
  īsteno jebkādu darbību
  , kas
  vajadzīga
  , lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem. | 2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un
  dara visu
  , kas
  vajadzīgs
  , lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem.
  Dalībvalstis pilnīgi sadarbojas ar OLAF. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un
  īsteno jebkādu darbību
  , kas
  vajadzīga
  , lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un
  dara visu
  , kas
  vajadzīgs
  , lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem.
  Dalībvalstis pilnīgi sadarbojas ar OLAF.

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 4. punkts

63. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības sistēma un dati par rādītājiem ir kvalitatīvi un ticami. | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības sistēma un dati par rādītājiem ir kvalitatīvi
  , neitrāli
  un ticami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības sistēma un dati par rādītājiem ir kvalitatīvi un ticami.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzraudzības sistēma un dati par rādītājiem ir kvalitatīvi
  , neitrāli
  un ticami.

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 6. punkts – 1. daļa

63. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis izstrādā kārtību, ar ko nodrošina par fondiem iesniegto sūdzību rezultatīvu izskatīšanu. Tās pēc Komisijas pieprasījuma izskata Komisijai iesniegtās sūdzības savu programmu darbības jomā un informē Komisiju par minētās izskatīšanas rezultātiem. | Dalībvalstis izstrādā kārtību, ar ko nodrošina par fondiem iesniegto sūdzību rezultatīvu izskatīšanu.
  Ar šādu kārtību saistītā darbības joma, noteikumi un procedūras ir dalībvalstu pārziņā saskaņā ar to institucionālo un tiesisko sistēmu.
  Tās pēc Komisijas pieprasījuma
  saskaņā ar 64. panta 4.a punktu
  izskata Komisijai iesniegtās sūdzības savu programmu darbības jomā un informē Komisiju par minētās izskatīšanas rezultātiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis izstrādā kārtību, ar ko nodrošina par fondiem iesniegto sūdzību rezultatīvu izskatīšanu. Tās pēc Komisijas pieprasījuma izskata Komisijai iesniegtās sūdzības savu programmu darbības jomā un informē Komisiju par minētās izskatīšanas rezultātiem.

Dalībvalstis izstrādā kārtību, ar ko nodrošina par fondiem iesniegto sūdzību rezultatīvu izskatīšanu.
  Ar šādu kārtību saistītā darbības joma, noteikumi un procedūras ir dalībvalstu pārziņā saskaņā ar to institucionālo un tiesisko sistēmu.
  Tās pēc Komisijas pieprasījuma
  saskaņā ar 64. panta 4.a punktu
  izskata Komisijai iesniegtās sūdzības savu programmu darbības jomā un informē Komisiju par minētās izskatīšanas rezultātiem.

Ar šādu kārtību saistītā darbības joma, noteikumi un procedūras ir dalībvalstu pārziņā saskaņā ar to institucionālo un tiesisko sistēmu.

saskaņā ar 64. panta 4.a punktu

Grozījums Nr. 275

Grozījums Nr. 275

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 7. punkts – 1. daļa

63. pants – 7. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācijas apmaiņa starp saņēmējiem un programmas iestādēm notiek, izmantojot elektroniskas datu apmaiņas sistēmas saskaņā ar XII pielikumu. | Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācijas apmaiņa starp saņēmējiem un programmas iestādēm notiek, izmantojot
  lietotājdraudzīgas
  elektroniskas datu apmaiņas sistēmas saskaņā ar XII pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācijas apmaiņa starp saņēmējiem un programmas iestādēm notiek, izmantojot elektroniskas datu apmaiņas sistēmas saskaņā ar XII pielikumu.

Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācijas apmaiņa starp saņēmējiem un programmas iestādēm notiek, izmantojot
  lietotājdraudzīgas
  elektroniskas datu apmaiņas sistēmas saskaņā ar XII pielikumu.

lietotājdraudzīgas

Grozījums Nr. 276

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 7. punkts – 2. daļa

63. pants – 7. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmām, kurām piešķirts atbalsts no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, pirmo daļu piemēro no
  2023
  . gada 1. janvāra. | Programmām, kurām piešķirts atbalsts no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, pirmo daļu piemēro no
  2022
  . gada 1. janvāra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmām, kurām piešķirts atbalsts no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, pirmo daļu piemēro no
  2023
  . gada 1. janvāra.

2023

Programmām, kurām piešķirts atbalsts no EJZF, AMIF, IDF un BMVI, pirmo daļu piemēro no
  2022
  . gada 1. janvāra.

2022

Grozījums Nr. 277

Grozījums Nr. 277

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 7. punkts – 3. daļa

63. pants – 7. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmo daļu nepiemēro programmām, kas noteiktas ESF+ regulas [4. panta 1. punkta
  c
  ) 
  apakšpunkta vii) punktā
  ]. | Pirmo daļu nepiemēro programmām, kas noteiktas ESF+ regulas [4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunktā
  ]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmo daļu nepiemēro programmām, kas noteiktas ESF+ regulas [4. panta 1. punkta
  c
  ) 
  apakšpunkta vii) punktā
  ].

c

apakšpunkta vii) punktā

Pirmo daļu nepiemēro programmām, kas noteiktas ESF+ regulas [4. panta 1. punkta
  xi
  )
  apakšpunktā
  ].

xi

apakšpunktā

Grozījums Nr. 278

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 11. punkts

63. pants – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, kas jāizmanto, lai ziņotu par pārkāpumiem. | 11.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus
  un noteikumus
  šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, kas jāizmanto, lai ziņotu par pārkāpumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, kas jāizmanto, lai ziņotu par pārkāpumiem.

11.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus
  un noteikumus
  šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 109. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka paraugu, kas jāizmanto, lai ziņotu par pārkāpumiem.

Grozījums Nr. 279

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 1. punkts – 1. daļa

64. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pārliecinās par to, ka dalībvalstīm ir pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst šīs regulas prasībām, un ka minētās sistēmas programmu īstenošanas laikā darbojas rezultatīvi. Komisija sagatavo revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, kas pamatojas uz riska novērtējumu. | Komisija pārliecinās par to, ka dalībvalstīm ir pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst šīs regulas prasībām, un ka minētās sistēmas programmu īstenošanas laikā darbojas rezultatīvi
  un efektīvi
  . Komisija
  dalībvalstīm
  sagatavo revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, kas pamatojas uz riska novērtējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pārliecinās par to, ka dalībvalstīm ir pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst šīs regulas prasībām, un ka minētās sistēmas programmu īstenošanas laikā darbojas rezultatīvi. Komisija sagatavo revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, kas pamatojas uz riska novērtējumu.

Komisija pārliecinās par to, ka dalībvalstīm ir pārvaldības un kontroles sistēmas, kas atbilst šīs regulas prasībām, un ka minētās sistēmas programmu īstenošanas laikā darbojas rezultatīvi
  un efektīvi
  . Komisija
  dalībvalstīm
  sagatavo revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, kas pamatojas uz riska novērtējumu.

un efektīvi

dalībvalstīm

Grozījums Nr. 280

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 2. punkts

64. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisijas revīziju veic līdz
  triju
  kalendāro gadu laikā pēc to pārskatu akceptēšanas, kuros iekļauti attiecīgie izdevumi. Šo periodu nepiemēro darbībām, saistībā ar kurām ir aizdomas par krāpšanu. | 2.   Komisijas revīziju veic līdz
  divu
  kalendāro gadu laikā pēc to pārskatu akceptēšanas, kuros iekļauti attiecīgie izdevumi. Šo periodu nepiemēro darbībām, saistībā ar kurām ir aizdomas par krāpšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisijas revīziju veic līdz
  triju
  kalendāro gadu laikā pēc to pārskatu akceptēšanas, kuros iekļauti attiecīgie izdevumi. Šo periodu nepiemēro darbībām, saistībā ar kurām ir aizdomas par krāpšanu.

2.   Komisijas revīziju veic līdz
  divu
  kalendāro gadu laikā pēc to pārskatu akceptēšanas, kuros iekļauti attiecīgie izdevumi. Šo periodu nepiemēro darbībām, saistībā ar kurām ir aizdomas par krāpšanu.

Grozījums Nr. 281

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 4. punkts – 1. daļa – a punkts

64. pants – 4. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Komisija vismaz
  12
  darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus. Šādā revīzijā var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Komisija vismaz
  12
  darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus. Šādā revīzijā var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji;

12

| (a) | Komisija vismaz
  15
  darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus. Šādā revīzijā var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji; |
| --- | --- |

(a)

Komisija vismaz
  15
  darbdienas iepriekš paziņo par revīziju kompetentajai programmas iestādei, izņemot steidzamus gadījumus. Šādā revīzijā var piedalīties dalībvalsts ierēdņi vai pilnvarotie pārstāvji;

15

Grozījums Nr. 282

Grozījums Nr. 282

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 4. punkts – 1. daļa – c punkts

64. pants – 4. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | Komisija ne vēlāk kā
  3
  mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

Komisija ne vēlāk kā
  3
  mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām;

3

| (c) | Komisija ne vēlāk kā
  2
  mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

(c)

Komisija ne vēlāk kā
  2
  mēnešus pēc revīzijas pēdējās dienas nosūta dalībvalsts kompetentajai iestādei revīzijas sākotnējos konstatējumus vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām;

2

Grozījums Nr. 283

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 4. punkts – 1. daļa – d punkts

64. pants – 4. punkts – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Komisija ne vēlāk kā
  3
  mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

Komisija ne vēlāk kā
  3
  mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.

3

| (d) | Komisija ne vēlāk kā
  2
  mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.
  Dalībvalsts atbildi uzskata par pilnīgu, ja Komisija 2 mēnešos nav ziņojusi, ka pastāv vēl neizskatīti dokumenti. |
| --- | --- |

(d)

Komisija ne vēlāk kā
  2
  mēnešus pēc dienas, kad no dalībvalsts kompetentās iestādes saņemta pilnīga atbilde uz revīzijas sākotnējiem konstatējumiem, nosūta revīzijas ziņojumu vismaz vienā no Savienības oficiālajām valodām.
  Dalībvalsts atbildi uzskata par pilnīgu, ja Komisija 2 mēnešos nav ziņojusi, ka pastāv vēl neizskatīti dokumenti.

2

Dalībvalsts atbildi uzskata par pilnīgu, ja Komisija 2 mēnešos nav ziņojusi, ka pastāv vēl neizskatīti dokumenti.

Grozījums Nr. 284

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 4. punkts – 2. daļa

64. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija c) un d) apakšpunktā minētos termiņus var pagarināt vēl par
  trīs
  mēnešiem. | Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Komisija c) un d) apakšpunktā minētos termiņus var pagarināt vēl par
  diviem
  mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija c) un d) apakšpunktā minētos termiņus var pagarināt vēl par
  trīs
  mēnešiem.

trīs

Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Komisija c) un d) apakšpunktā minētos termiņus var pagarināt vēl par
  diviem
  mēnešiem.

Pienācīgi pamatotos gadījumos

diviem

Grozījums Nr. 285

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 4.a punkts (jauns)

64. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Neskarot 63. panta 6. punktu, Komisija nodrošina sūdzību izskatīšanas sistēmu, kas ir pieejama iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Neskarot 63. panta 6. punktu, Komisija nodrošina sūdzību izskatīšanas sistēmu, kas ir pieejama iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām.

Grozījums Nr. 286

Grozījums Nr. 286

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 2. punkts

65. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Revīzijas iestāde ir publiska iestāde, kas ir funkcionāli neatkarīga no
  revidējamajām
  struktūrām. | 2.   Revīzijas iestāde ir publiska
  vai privāta
  iestāde, kas ir funkcionāli neatkarīga no
  vadošās iestādes un
  struktūrām
  vai subjektiem, kam uzticētas vai deleģētas funkcijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Revīzijas iestāde ir publiska iestāde, kas ir funkcionāli neatkarīga no
  revidējamajām
  struktūrām.

2.   Revīzijas iestāde ir publiska
  vai privāta
  iestāde, kas ir funkcionāli neatkarīga no
  vadošās iestādes un
  struktūrām
  vai subjektiem, kam uzticētas vai deleģētas funkcijas
  .

Grozījums Nr. 287

Grozījums Nr. 287

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

66. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

66. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | ierakstīt un uzglabāt
  elektroniskā sistēmā
  datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijai un revīzijai, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

ierakstīt un uzglabāt
  elektroniskā sistēmā
  datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijai un revīzijai, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju.

elektroniskā sistēmā

| (e) | ierakstīt un uzglabāt
  elektroniskās sistēmās
  datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijai un revīzijai, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju. |
| --- | --- |

(e)

ierakstīt un uzglabāt
  elektroniskās sistēmās
  datus par katru darbību, kas nepieciešami uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai, verifikācijai un revīzijai, un nodrošināt datu drošību, integritāti un konfidencialitāti un lietotāju autentifikāciju.

elektroniskās sistēmās

Grozījums Nr. 288

Grozījums Nr. 288

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 1. punkts – 1. daļa

67. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darbību atlases vajadzībām vadošā iestāde nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas, pārredzamas, nodrošina dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu. | Darbību atlases vajadzībām vadošā iestāde nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas, pārredzamas, nodrošina
  piekļūstamību personām ar invaliditāti un
  dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbību atlases vajadzībām vadošā iestāde nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas, pārredzamas, nodrošina dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu.

Darbību atlases vajadzībām vadošā iestāde nosaka un piemēro kritērijus un procedūras, kas ir nediskriminējošas, pārredzamas, nodrošina
  piekļūstamību personām ar invaliditāti un
  dzimumu līdztiesību un ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ilgtspējīgas attīstības principu, un Savienības politiku vides jomā saskaņā ar LESD 11. pantu un 191. panta 1. punktu.

piekļūstamību personām ar invaliditāti un

Grozījums Nr. 289

Grozījums Nr. 289

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

67. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošina, ka atlasītās darbības atbilst programmai un sniedz rezultatīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nodrošina, ka atlasītās darbības atbilst programmai un sniedz rezultatīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā;

| (a) | nodrošina, ka atlasītās darbības
  ir ilgtspējīgas,
  atbilst programmai
  , kā arī teritoriālajām stratēģijām
  un sniedz rezultatīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina, ka atlasītās darbības
  ir ilgtspējīgas,
  atbilst programmai
  , kā arī teritoriālajām stratēģijām
  un sniedz rezultatīvu ieguldījumu tās konkrēto mērķu sasniegšanā;

ir ilgtspējīgas,

, kā arī teritoriālajām stratēģijām

Grozījums Nr. 290

Grozījums Nr. 290

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

67. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā
  vislabāko
  atbalsta apmēra, veikto aktivitāšu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā
  vislabāko
  atbalsta apmēra, veikto aktivitāšu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību;

vislabāko

| (c) | nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā
  pienācīgu
  atbalsta apmēra, veikto aktivitāšu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina, ka atlasītās darbības piedāvā
  pienācīgu
  atbalsta apmēra, veikto aktivitāšu un mērķu sasniegšanā gūto rezultātu attiecību;

pienācīgu

Grozījums Nr. 291

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

67. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | nodrošina, ka atlasītajām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (48) darbības joma, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (49); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

nodrošina, ka atlasītajām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (48) darbības joma, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra, pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (49);

48

49

| (e) | nodrošina, ka atlasītajām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (48) darbības joma, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra
  un ka pienācīgi ir ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, kā arī vispusīga sabiedriskā apspriešana
  , pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (49); |
| --- | --- |

(e)

nodrošina, ka atlasītajām darbībām, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (48) darbības joma, ir veikts ietekmes uz vidi novērtējums vai sākotnējās pārbaudes procedūra
  un ka pienācīgi ir ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, kā arī vispusīga sabiedriskā apspriešana
  , pamatojoties uz prasībām minētajā direktīvā, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (49);

48

un ka pienācīgi ir ņemts vērā alternatīvu risinājumu novērtējums, kā arī vispusīga sabiedriskā apspriešana

49

Grozījums Nr. 292

Grozījums Nr. 292

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

67. pants – 3. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | pārliecinās
  , ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

pārliecinās
  , ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem;

pārliecinās

| (f) | nodrošina
  , ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(f)

nodrošina
  , ka gadījumā, ja darbības ir sāktas pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai iestādei, ir nodrošināta atbilstība piemērojamajiem tiesību aktiem;

nodrošina

Grozījums Nr. 293

Grozījums Nr. 293

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 3. punkts – j apakšpunkts

67. pants – 3. punkts – j apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (j) | nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(j)

nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi.

| (j) | pirms investīciju lēmumu pieņemšanas
  nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi
  , kā arī principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu
  . |
| --- | --- |

(j)

pirms investīciju lēmumu pieņemšanas
  nodrošina klimatnoturību investīcijām infrastruktūrā, kuras paredzamais kalpošanas laiks ir vismaz pieci gadi
  , kā arī principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu
  .

pirms investīciju lēmumu pieņemšanas

, kā arī principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanu

Grozījums Nr. 294

Grozījums Nr. 294

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 5.a punkts (jauns)

67. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Pienācīgi pamatotos gadījumos vadošā iestāde var arī nolemt līdz 5 % no programmas finanšu piešķīruma no ERAF un ESF+ veltīt konkrētiem projektiem dalībvalstī, uz kuriem attiecināma programma “Apvārsnis Eiropa”, arī tiem, kas atlasīti otrajā posmā, ar nosacījumu, ka šie konkrētie projekti palīdz sasniegt programmas mērķus attiecīgajā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Pienācīgi pamatotos gadījumos vadošā iestāde var arī nolemt līdz 5 % no programmas finanšu piešķīruma no ERAF un ESF+ veltīt konkrētiem projektiem dalībvalstī, uz kuriem attiecināma programma “Apvārsnis Eiropa”, arī tiem, kas atlasīti otrajā posmā, ar nosacījumu, ka šie konkrētie projekti palīdz sasniegt programmas mērķus attiecīgajā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 295

Grozījums Nr. 295

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

67. pants – 6. punkts

67. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja vadošā iestāde atlasa stratēģiskas nozīmes darbību, tā
  nekavējoties
  informē Komisiju un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par minēto darbību. | 6.   Ja vadošā iestāde atlasa stratēģiskas nozīmes darbību, tā
  viena mēneša laikā
  informē Komisiju un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par minēto darbību
  , arī izmaksu un ieguvumu analīzi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja vadošā iestāde atlasa stratēģiskas nozīmes darbību, tā
  nekavējoties
  informē Komisiju un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par minēto darbību.

6.   Ja vadošā iestāde atlasa stratēģiskas nozīmes darbību, tā
  viena mēneša laikā
  informē Komisiju un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju par minēto darbību
  , arī izmaksu un ieguvumu analīzi
  .

Grozījums Nr. 296

Grozījums Nr. 296

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

68. pants – 1. punkts – 1. daļa – b punkts

68. pants – 1. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ja ir pieejams finansējums,
  nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ja ir pieejams finansējums,
  nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu;

ja ir pieejams finansējums,

| (b) | priekšfinansējuma un starpposma maksājumu gadījumā
  nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu
  par pārbaudītajiem izdevumiem
  ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu; |
| --- | --- |

(b)

priekšfinansējuma un starpposma maksājumu gadījumā
  nodrošina, ka saņēmējs saņem visu tam pienākošos summu
  par pārbaudītajiem izdevumiem
  ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad saņēmējs iesniedzis maksājuma pieprasījumu;

priekšfinansējuma un starpposma maksājumu gadījumā

par pārbaudītajiem izdevumiem

Grozījums Nr. 297

Grozījums Nr. 297

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

70. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

70. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 85. un 86. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 85. un 86. pantu;

| (a) | sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 85. un 86. pantu
  un ņemt vērā revīzijas iestādes vai tās atbildībā veiktās revīzijas
  ; |
| --- | --- |

(a)

sagatavot un iesniegt Komisijai maksājuma pieteikumus saskaņā ar 85. un 86. pantu
  un ņemt vērā revīzijas iestādes vai tās atbildībā veiktās revīzijas
  ;

un ņemt vērā revīzijas iestādes vai tās atbildībā veiktās revīzijas

Grozījums Nr. 298

Grozījums Nr. 298

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

70. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

70. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sagatavot pārskatus saskaņā ar 92. pantu un elektroniskā sistēmā glabāt ierakstus par visiem pārskatu elementiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sagatavot pārskatus saskaņā ar 92. pantu un elektroniskā sistēmā glabāt ierakstus par visiem pārskatu elementiem;

| (b) | sagatavot
  un iesniegt
  pārskatus
  , apstiprināt pilnīgumu, precizitāti un patiesumu
  saskaņā ar 92. pantu un elektroniskā sistēmā glabāt ierakstus par visiem pārskatu elementiem; |
| --- | --- |

(b)

sagatavot
  un iesniegt
  pārskatus
  , apstiprināt pilnīgumu, precizitāti un patiesumu
  saskaņā ar 92. pantu un elektroniskā sistēmā glabāt ierakstus par visiem pārskatu elementiem;

un iesniegt

, apstiprināt pilnīgumu, precizitāti un patiesumu

Grozījums Nr. 299

Grozījums Nr. 299

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 6.a punkts (jauns)

71. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Revīziju veic, ievērojot standartus, kas piemērojami revidētās darbības veikšanas laikā, izņemot gadījumus, kad jauni standarti ir labvēlīgāki saņēmējam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Revīziju veic, ievērojot standartus, kas piemērojami revidētās darbības veikšanas laikā, izņemot gadījumus, kad jauni standarti ir labvēlīgāki saņēmējam.

Grozījums Nr. 300

Grozījums Nr. 300

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

71. pants – 6.b punkts (jauns)

71. pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Ja kādas darbības revīzijā tiek konstatēts pārkāpums, kura rezultātā tiek pieņemta finansiāla sankcija, tas nav iemesls kontroles vai finanšu korekciju tvērumu attiecināt arī uz izdevumiem ārpus revidēto izdevumu grāmatvedības gada robežām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Ja kādas darbības revīzijā tiek konstatēts pārkāpums, kura rezultātā tiek pieņemta finansiāla sankcija, tas nav iemesls kontroles vai finanšu korekciju tvērumu attiecināt arī uz izdevumiem ārpus revidēto izdevumu grāmatvedības gada robežām.

Grozījums Nr. 301

Grozījums Nr. 301

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

72. pants – 1. punkts

72. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Revīzijas iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā 63. panta 9. punktā noteikto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, sagatavo revīzijas stratēģiju sistēmas revīzijai un darbību revīzijai. Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada. Revīzijas stratēģiju sagatavo saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni un ik gadu atjaunina pēc pirmā gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma iesniegšanas Komisijai. Tā var attiekties uz vienu vai vairākām programmām. | 1.   Revīzijas iestāde
  pēc apspriešanās ar vadošo iestādi
  , pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā 63. panta 9. punktā noteikto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, sagatavo revīzijas stratēģiju sistēmas revīzijai un darbību revīzijai. Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju
  . Revīziju veic
  deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada. Revīzijas stratēģiju sagatavo saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni un ik gadu atjaunina pēc pirmā gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma iesniegšanas Komisijai. Tā var attiekties uz vienu vai vairākām programmām.
  Revīzijas iestāde revīzijas stratēģijā var noteikt vienotas uzskaites revīzijas robežas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Revīzijas iestāde, pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā 63. panta 9. punktā noteikto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, sagatavo revīzijas stratēģiju sistēmas revīzijai un darbību revīzijai. Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada. Revīzijas stratēģiju sagatavo saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni un ik gadu atjaunina pēc pirmā gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma iesniegšanas Komisijai. Tā var attiekties uz vienu vai vairākām programmām.

1.   Revīzijas iestāde
  pēc apspriešanās ar vadošo iestādi
  , pamatojoties uz riska novērtējumu un ņemot vērā 63. panta 9. punktā noteikto pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, sagatavo revīzijas stratēģiju sistēmas revīzijai un darbību revīzijai. Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju
  . Revīziju veic
  deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada. Revīzijas stratēģiju sagatavo saskaņā ar XVIII pielikumā noteikto veidni un ik gadu atjaunina pēc pirmā gada kontroles ziņojuma un revīzijas atzinuma iesniegšanas Komisijai. Tā var attiekties uz vienu vai vairākām programmām.
  Revīzijas iestāde revīzijas stratēģijā var noteikt vienotas uzskaites revīzijas robežas.

Grozījums Nr. 302

Grozījums Nr. 302

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

73. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

73. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Gadījumiem, kad Komisijai un dalībvalstij ir domstarpības par revīzijas konstatējumiem, ievieš izšķiršanas procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gadījumiem, kad Komisijai un dalībvalstij ir domstarpības par revīzijas konstatējumiem, ievieš izšķiršanas procedūru.

Gadījumiem, kad Komisijai un dalībvalstij ir domstarpības par revīzijas konstatējumiem, ievieš izšķiršanas procedūru.

Grozījums Nr. 303

Grozījums Nr. 303

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

74. pants – 1. punkts – 2. daļa

74. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija un revīzijas iestādes vispirms izmanto visu informāciju un ierakstus, kas pieejami 66. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētajā elektroniskajā sistēmā
  , tostarp pārvaldības verifikācijas rezultātus, un papildu dokumentus un revīzijas pierādījumus no attiecīgajiem saņēmējiem pieprasa un saņem tikai tad, ja, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, tās nolemj, ka tas ir nepieciešams stabilu revīzijas secinājumu pamatošanai. | Komisija un revīzijas iestādes vispirms izmanto visu informāciju un ierakstus, kas pieejami 66. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētajās elektroniskajās sistēmās
  , tostarp pārvaldības verifikācijas rezultātus, un papildu dokumentus un revīzijas pierādījumus no attiecīgajiem saņēmējiem pieprasa un saņem tikai tad, ja, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, tās nolemj, ka tas ir nepieciešams stabilu revīzijas secinājumu pamatošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija un revīzijas iestādes vispirms izmanto visu informāciju un ierakstus, kas pieejami 66. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētajā elektroniskajā sistēmā
  , tostarp pārvaldības verifikācijas rezultātus, un papildu dokumentus un revīzijas pierādījumus no attiecīgajiem saņēmējiem pieprasa un saņem tikai tad, ja, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, tās nolemj, ka tas ir nepieciešams stabilu revīzijas secinājumu pamatošanai.

minētajā elektroniskajā sistēmā

Komisija un revīzijas iestādes vispirms izmanto visu informāciju un ierakstus, kas pieejami 66. panta 1. punkta e) apakšpunktā
  minētajās elektroniskajās sistēmās
  , tostarp pārvaldības verifikācijas rezultātus, un papildu dokumentus un revīzijas pierādījumus no attiecīgajiem saņēmējiem pieprasa un saņem tikai tad, ja, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, tās nolemj, ka tas ir nepieciešams stabilu revīzijas secinājumu pamatošanai.

minētajās elektroniskajās sistēmās

Grozījums Nr. 304

Grozījums Nr. 304

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

75. pants – 1. punkts

75. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju uz vietas saskaņā ar 68. panta 1. punktu veic tikai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus. | 1.   Vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju uz vietas saskaņā ar 68. panta 1. punktu veic tikai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.
  Neskarot Finanšu regulas 127. panta noteikumus, ja finanšu instruments iesniedz kontroles ziņojumu, kas pamato maksājuma pieteikumu, vadošā iestāde var nolemt neveikt pārvaldības verifikāciju uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju uz vietas saskaņā ar 68. panta 1. punktu veic tikai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.

1.   Vadošā iestāde pārvaldības verifikāciju uz vietas saskaņā ar 68. panta 1. punktu veic tikai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.
  Neskarot Finanšu regulas 127. panta noteikumus, ja finanšu instruments iesniedz kontroles ziņojumu, kas pamato maksājuma pieteikumu, vadošā iestāde var nolemt neveikt pārvaldības verifikāciju uz vietas.

Grozījums Nr. 305

Grozījums Nr. 305

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

75. pants – 2. punkts – 2. daļa

75. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, iesniedz vadošajai iestādei kontroles ziņojumus, kas pamato maksājuma pieteikumus. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, iesniedz vadošajai iestādei kontroles ziņojumus, kas pamato maksājuma pieteikumus.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 306

Grozījums Nr. 306

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

75. pants – 3. punkts

75. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Revīzijas iestāde sistēmas revīziju un darbību revīziju saskaņā ar 71., 73. vai 77. pantu veic to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus. | 3.   Revīzijas iestāde sistēmas revīziju un darbību revīziju saskaņā ar 71., 73. vai 77. pantu veic to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.
  Neskarot Finanšu regulas 127. panta noteikumus, ja finanšu instruments līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, ko sagatavojuši tā ārējie revidenti un kas aptver XVII pielikumā iekļautos elementus, revīzijas iestāde var nolemt citas revīzijas neveikt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Revīzijas iestāde sistēmas revīziju un darbību revīziju saskaņā ar 71., 73. vai 77. pantu veic to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.

3.   Revīzijas iestāde sistēmas revīziju un darbību revīziju saskaņā ar 71., 73. vai 77. pantu veic to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentu, un — saistībā ar garantiju fondiem — to struktūru līmenī, kuras izsniedz pamatā esošos jaunos aizdevumus.
  Neskarot Finanšu regulas 127. panta noteikumus, ja finanšu instruments līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, ko sagatavojuši tā ārējie revidenti un kas aptver XVII pielikumā iekļautos elementus, revīzijas iestāde var nolemt citas revīzijas neveikt.

Grozījums Nr. 307

Grozījums Nr. 307

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

75. pants – 3.a punkts (jauns)

75. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Garantiju fondu kontekstā par programmu revīziju atbildīgās struktūras var veikt tādu struktūru verifikāciju vai revīziju, kuras izsniedz jaunus pamatā esošos aizdevumus, tikai tad, ja rodas viena vai vairākas no turpmāk minētajām situācijām: |
| | (a) | ja vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Garantiju fondu kontekstā par programmu revīziju atbildīgās struktūras var veikt tādu struktūru verifikāciju vai revīziju, kuras izsniedz jaunus pamatā esošos aizdevumus, tikai tad, ja rodas viena vai vairākas no turpmāk minētajām situācijām:

(a)

(a)

ja vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem;

ja vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav pieejami dokumenti, kas apliecina finanšu instrumenta atbalstu galasaņēmējiem;

| (b) | ja ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ja ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts.

ja ir pierādījumi, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts.

Grozījums Nr. 308

Grozījums Nr. 308

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

76. pants – 1. punkts

76. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, vadošā iestāde nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz darbību, kurai piešķirts atbalsts no fondiem, tiek glabāti pienācīgā līmenī
  5
  gadus, sākot ar tā gada 31. decembri, kurā vadošā iestāde veikusi pēdējo maksājumu saņēmējam. | 1.   Neskarot noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, vadošā iestāde nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz darbību, kurai piešķirts atbalsts no fondiem, tiek glabāti pienācīgā līmenī
  trīs
  gadus, sākot ar tā gada 31. decembri, kurā vadošā iestāde veikusi pēdējo maksājumu saņēmējam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neskarot noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, vadošā iestāde nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz darbību, kurai piešķirts atbalsts no fondiem, tiek glabāti pienācīgā līmenī
  5
  gadus, sākot ar tā gada 31. decembri, kurā vadošā iestāde veikusi pēdējo maksājumu saņēmējam.

1.   Neskarot noteikumus, kas reglamentē valsts atbalstu, vadošā iestāde nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti, kuri attiecas uz darbību, kurai piešķirts atbalsts no fondiem, tiek glabāti pienācīgā līmenī
  trīs
  gadus, sākot ar tā gada 31. decembri, kurā vadošā iestāde veikusi pēdējo maksājumu saņēmējam.

Grozījums Nr. 309

Grozījums Nr. 309

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

76. pants – 2.a punkts (jauns)

76. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ar vadošās iestādes lēmumu dokumentu glabāšanas ilgumu var samazināt proporcionāli saņēmēju riska profilam un lielumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ar vadošās iestādes lēmumu dokumentu glabāšanas ilgumu var samazināt proporcionāli saņēmēju riska profilam un lielumam.

Grozījums Nr. 310

Grozījums Nr. 310

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja ir pieejams finansējums,
  priekšfinansējumu attiecībā uz katru fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi: | Priekšfinansējumu attiecībā uz katru fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja ir pieejams finansējums,
  priekšfinansējumu attiecībā uz katru fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

Ja ir pieejams finansējums,

Priekšfinansējumu attiecībā uz katru fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

Grozījums Nr. 311

Grozījums Nr. 311

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – b punkts

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 2022:
  0,5
  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

2022:
  0,5
  %;

0,5

| (b) | 2022:
  0,7
  %; |
| --- | --- |

(b)

2022:
  0,7
  %;

0,7

Grozījums Nr. 312

Grozījums Nr. 312

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – c punkts

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | 2023:
  0,5
  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

2023:
  0,5
  %;

0,5

| (c) | 2023:
  1
  %; |
| --- | --- |

(c)

2023:
  1
  %;

1

Grozījums Nr. 313

Grozījums Nr. 313

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – d punkts

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | 2024:
  0,5
  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

2024:
  0,5
  %;

0,5

| (d) | 2024:
  1,5
  %; |
| --- | --- |

(d)

2024:
  1,5
  %;

1,5

Grozījums Nr. 314

Grozījums Nr. 314

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – e punkts

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | 2025:
  0,5
  %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

2025:
  0,5
  %;

0,5

| (e) | 2025:
  2
  %; |
| --- | --- |

(e)

2025:
  2
  %;

2

Grozījums Nr. 315

Grozījums Nr. 315

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – f punkts

84. pants – 2. punkts – 1. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | 2026:
  0,5 |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

2026:
  0,5

0,5

| (f) | 2026:
  2 % |
| --- | --- |

(f)

2026:
  2 %

2 %

Grozījums Nr. 316

Grozījums Nr. 316

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

85. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

85. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tehniskās palīdzības summu, kas aprēķināta saskaņā ar 31.
  panta 2. punktu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

tehniskās palīdzības summu, kas aprēķināta saskaņā ar 31.
  panta 2. punktu
  ;

panta 2. punktu

| (b) | tehniskās palīdzības summu, kas aprēķināta saskaņā ar 31.
  pantu
  ; |
| --- | --- |

(b)

tehniskās palīdzības summu, kas aprēķināta saskaņā ar 31.
  pantu
  ;

pantu

Grozījums Nr. 317

Grozījums Nr. 317

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

85. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

85. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | attiecībā uz valsts atbalstu maksājuma pieteikumā var ietvert avansus, ko atbalsta saņēmējam izmaksājusi struktūra, kura piešķir palīdzību, saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem: tiem ir bankas vai līdzvērtīga garantija, tie nepārsniedz 40 % no kopējā atbalsta, kas saņēmējam piešķirams par konkrētu darbību, un tos sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši un ko pamato saņemtie rēķini, trīs gadu laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

attiecībā uz valsts atbalstu maksājuma pieteikumā var ietvert avansus, ko atbalsta saņēmējam izmaksājusi struktūra, kura piešķir palīdzību, saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem: tiem ir bankas vai līdzvērtīga garantija, tie nepārsniedz 40 % no kopējā atbalsta, kas saņēmējam piešķirams par konkrētu darbību, un tos sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši un ko pamato saņemtie rēķini, trīs gadu laikā.

attiecībā uz valsts atbalstu maksājuma pieteikumā var ietvert avansus, ko atbalsta saņēmējam izmaksājusi struktūra, kura piešķir palīdzību, saskaņā ar šādiem kumulatīviem nosacījumiem: tiem ir bankas vai līdzvērtīga garantija, tie nepārsniedz 40 % no kopējā atbalsta, kas saņēmējam piešķirams par konkrētu darbību, un tos sedz izdevumi, ko saņēmēji izmaksājuši un ko pamato saņemtie rēķini, trīs gadu laikā.

Grozījums Nr. 318

Grozījums Nr. 318

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

86. pants – 1. punkts

86. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  2
  . punktu, maksājuma pieteikumos, kas iesniegti saskaņā ar XIX pielikumu, ietver kopējās izmaksātās summas vai garantiju gadījumā saskaņā ar garantijas līgumiem rezervētās summas, ko galasaņēmējiem izmaksājusi vai rezervējusi vadošā iestāde, kā minēts 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā. | 1.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  1
  . punktu, maksājuma pieteikumos, kas iesniegti saskaņā ar XIX pielikumu, ietver kopējās izmaksātās summas vai garantiju gadījumā saskaņā ar garantijas līgumiem rezervētās summas, ko galasaņēmējiem izmaksājusi vai rezervējusi vadošā iestāde, kā minēts 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  2
  . punktu, maksājuma pieteikumos, kas iesniegti saskaņā ar XIX pielikumu, ietver kopējās izmaksātās summas vai garantiju gadījumā saskaņā ar garantijas līgumiem rezervētās summas, ko galasaņēmējiem izmaksājusi vai rezervējusi vadošā iestāde, kā minēts 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

1.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  1
  . punktu, maksājuma pieteikumos, kas iesniegti saskaņā ar XIX pielikumu, ietver kopējās izmaksātās summas vai garantiju gadījumā saskaņā ar garantijas līgumiem rezervētās summas, ko galasaņēmējiem izmaksājusi vai rezervējusi vadošā iestāde, kā minēts 62. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 319

Grozījums Nr. 319

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

86. pants – 2. punkts – ievaddaļa

86. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  3
  . punktu, maksājuma pieteikumus, kuros ietverti izdevumi par finanšu instrumentiem, iesniedz saskaņā ar šādiem nosacījumiem: | 2.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  2
  . punktu, maksājuma pieteikumus, kuros ietverti izdevumi par finanšu instrumentiem, iesniedz saskaņā ar šādiem nosacījumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  3
  . punktu, maksājuma pieteikumus, kuros ietverti izdevumi par finanšu instrumentiem, iesniedz saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

2.   Ja finanšu instrumentus īsteno saskaņā ar 53. panta
  2
  . punktu, maksājuma pieteikumus, kuros ietverti izdevumi par finanšu instrumentiem, iesniedz saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

Grozījums Nr. 320

Grozījums Nr. 320

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

87. pants – 1. punkts

87. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Ņemot vērā pieejamo finansējumu,
  Komisija veic starpposma maksājumus ne vēlāk kā 60 dienas pēc dienas, kad Komisija saņēmusi maksājuma pieteikumu. | 1.   Komisija veic starpposma maksājumus ne vēlāk kā 60 dienas pēc dienas, kad Komisija saņēmusi maksājuma pieteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Ņemot vērā pieejamo finansējumu,
  Komisija veic starpposma maksājumus ne vēlāk kā 60 dienas pēc dienas, kad Komisija saņēmusi maksājuma pieteikumu.

1.   Komisija veic starpposma maksājumus ne vēlāk kā 60 dienas pēc dienas, kad Komisija saņēmusi maksājuma pieteikumu.

Grozījums Nr. 321

Grozījums Nr. 321

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

90. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

90. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ir pierādījumi,
  kas liecina par būtisku trūkumu
  , attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ir pierādījumi,
  kas liecina par būtisku trūkumu
  , attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi;

kas liecina par būtisku trūkumu

| (a) | ir pierādījumi,
  ka pastāv būtisks trūkums
  , attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi; |
| --- | --- |

(a)

ir pierādījumi,
  ka pastāv būtisks trūkums
  , attiecībā uz kuru nav veikti korektīvi pasākumi;

ka pastāv būtisks trūkums

Grozījums Nr. 322

Grozījums Nr. 322

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

91. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

91. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | dalībvalsts nav veikusi vajadzīgo darbību saskaņā ar 15. panta 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

dalībvalsts nav veikusi vajadzīgo darbību saskaņā ar 15. panta 6. punktu.

dalībvalsts nav veikusi vajadzīgo darbību saskaņā ar 15. panta 6. punktu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 323

Grozījums Nr. 323

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

99. pants – 1. punkts

99. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija atceļ saistības attiecībā uz jebkuru programmas summu, kura līdz
  26
  . decembrim
  otrajā
  kalendārajā gadā pēc budžeta saistību gada nav izmantota priekšfinansējumam saskaņā ar 84. pantu vai par kuru nav iesniegts maksājuma pieteikums saskaņā ar 85. un 86. pantu, par 2021.–2026. gadu. | 1.   Komisija atceļ saistības attiecībā uz jebkuru programmas summu, kura līdz
  31
  . decembrim
  trešajā
  kalendārajā gadā pēc budžeta saistību gada nav izmantota priekšfinansējumam saskaņā ar 84. pantu vai par kuru nav iesniegts maksājuma pieteikums saskaņā ar 85. un 86. pantu, par 2021.–2026. gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija atceļ saistības attiecībā uz jebkuru programmas summu, kura līdz
  26
  . decembrim
  otrajā
  kalendārajā gadā pēc budžeta saistību gada nav izmantota priekšfinansējumam saskaņā ar 84. pantu vai par kuru nav iesniegts maksājuma pieteikums saskaņā ar 85. un 86. pantu, par 2021.–2026. gadu.

1.   Komisija atceļ saistības attiecībā uz jebkuru programmas summu, kura līdz
  31
  . decembrim
  trešajā
  kalendārajā gadā pēc budžeta saistību gada nav izmantota priekšfinansējumam saskaņā ar 84. pantu vai par kuru nav iesniegts maksājuma pieteikums saskaņā ar 85. un 86. pantu, par 2021.–2026. gadu.

Grozījums Nr. 324

Grozījums Nr. 324

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

99. pants – 2. punkts

99. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Summa, kas izmantojama priekšfinansējumam vai par kuru iesniedzami maksājuma pieteikumi līdz 1. punktā noteiktajam termiņam, attiecībā uz budžeta saistībām par 2021. gadu ir 60 % no minētajām saistībām. Lai aprēķinātu attiecīgās summas, katra gada budžeta saistībām par 2022.–2025. gadu pieskaita 10 % no 2021. gada budžeta saistībām. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Summa, kas izmantojama priekšfinansējumam vai par kuru iesniedzami maksājuma pieteikumi līdz 1. punktā noteiktajam termiņam, attiecībā uz budžeta saistībām par 2021. gadu ir 60 % no minētajām saistībām. Lai aprēķinātu attiecīgās summas, katra gada budžeta saistībām par 2022.–2025. gadu pieskaita 10 % no 2021. gada budžeta saistībām.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 325

Grozījums Nr. 325

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

99. pants – 3. punkts

99. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Saistību daļu, kas joprojām pastāv
  2029
  . gada 31. decembrī, atceļ, ja 38. panta 1. punktā noteiktajā termiņā Komisijai nav iesniegta apliecinājumu pakete un galīgais veikuma ziņojums par programmām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, ERAF un Kohēzijas fonda. | 3.   Saistību daļu, kas joprojām pastāv
  2030
  . gada 31. decembrī, atceļ, ja 38. panta 1. punktā noteiktajā termiņā Komisijai nav iesniegta apliecinājumu pakete un galīgais veikuma ziņojums par programmām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, ERAF un Kohēzijas fonda. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Saistību daļu, kas joprojām pastāv
  2029
  . gada 31. decembrī, atceļ, ja 38. panta 1. punktā noteiktajā termiņā Komisijai nav iesniegta apliecinājumu pakete un galīgais veikuma ziņojums par programmām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, ERAF un Kohēzijas fonda.

3.   Saistību daļu, kas joprojām pastāv
  2030
  . gada 31. decembrī, atceļ, ja 38. panta 1. punktā noteiktajā termiņā Komisijai nav iesniegta apliecinājumu pakete un galīgais veikuma ziņojums par programmām, kurām piešķirts atbalsts no ESF+, ERAF un Kohēzijas fonda.

Grozījums Nr. 326

Grozījums Nr. 326

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

100. pants – 1. punkts – 1. daļa – ba punkts (jauns)

100. pants – 1. punkts – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | nav bijis iespējams laikus sagatavot maksājuma pieteikumu, jo Savienības līmenī kavējās fondu tiesiskās un administratīvās sistēmas izveide 2021.–2027. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

nav bijis iespējams laikus sagatavot maksājuma pieteikumu, jo Savienības līmenī kavējās fondu tiesiskās un administratīvās sistēmas izveide 2021.–2027. gadam.

nav bijis iespējams laikus sagatavot maksājuma pieteikumu, jo Savienības līmenī kavējās fondu tiesiskās un administratīvās sistēmas izveide 2021.–2027. gadam.

Grozījums Nr. 327

Grozījums Nr. 327

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

101. pants – 2. punkts

101. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstij
  atvēlēts viens mēnesis
  ,
  kura
  laikā tā var apstiprināt atceļamo saistību summu vai iesniegt apsvērumus. | 2.   Dalībvalstij
  atvēlēti divi mēneši
  ,
  kuru
  laikā tā var apstiprināt atceļamo saistību summu vai iesniegt apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstij
  atvēlēts viens mēnesis
  ,
  kura
  laikā tā var apstiprināt atceļamo saistību summu vai iesniegt apsvērumus.

2.   Dalībvalstij
  atvēlēti divi mēneši
  ,
  kuru
  laikā tā var apstiprināt atceļamo saistību summu vai iesniegt apsvērumus.

Grozījums Nr. 328

Grozījums Nr. 328

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

102. pants – 1. punkts

102. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visos reģionos, kuri atbilst tās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 
  868
  /
  2014
  . | 1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visos reģionos, kuri atbilst tās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK)
  2016
  /
  2066
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visos reģionos, kuri atbilst tās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 
  868
  /
  2014
  .

1.   ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonds atbalsta mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” visos reģionos, kuri atbilst tās kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas 2. līmenim (“NUTS 2. līmeņa reģioni”), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1059/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK)
  2016
  /
  2066
  .

Grozījums Nr. 329

Grozījums Nr. 329

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

103. pants – 1. punkts – 1. daļa

103. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi, kas pieejami budžeta saistībām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir
  330 624 388 630
   EUR 2018. gada cenās. | Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi, kas pieejami budžeta saistībām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir
  378 097 000 000
   EUR 2018. gada cenās. |
| | (Šā grozījuma mērķis ir atjaunot summu, kas līdzvērtīga 2014.–2020. gadam pieejamajai summai, ar nepieciešamajiem palielinājumiem atbilstoši EP nostājai attiecībā uz priekšlikumu par DFS 2021.–2027. gadam. Ja tas tiks pieņemts, būs nepieciešamas korekcijas saskaņā ar XXII pielikumā minētajiem aprēķiniem.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi, kas pieejami budžeta saistībām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir
  330 624 388 630
   EUR 2018. gada cenās.

330 624 388 630

Ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai paredzētie resursi, kas pieejami budžeta saistībām laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir
  378 097 000 000
   EUR 2018. gada cenās.

378 097 000 000

(Šā grozījuma mērķis ir atjaunot summu, kas līdzvērtīga 2014.–2020. gadam pieejamajai summai, ar nepieciešamajiem palielinājumiem atbilstoši EP nostājai attiecībā uz priekšlikumu par DFS 2021.–2027. gadam. Ja tas tiks pieņemts, būs nepieciešamas korekcijas saskaņā ar XXII pielikumā minētajiem aprēķiniem.)

(Šā grozījuma mērķis ir atjaunot summu, kas līdzvērtīga 2014.–2020. gadam pieejamajai summai, ar nepieciešamajiem palielinājumiem atbilstoši EP nostājai attiecībā uz priekšlikumu par DFS 2021.–2027. gadam. Ja tas tiks pieņemts, būs nepieciešamas korekcijas saskaņā ar XXII pielikumā minētajiem aprēķiniem.)

Grozījums Nr. 330

Grozījums Nr. 330

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

103. pants – 2. punkts – 1. daļa

103. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, ar ko nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katrā reģionu kategorijā kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu saskaņā ar XXII pielikumā noteikto metodiku. | Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, ar ko nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katrā reģionu kategorijā kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu saskaņā ar XXII pielikumā noteikto metodiku.
  Minimālajam kopējam piešķīrumam no fondiem valsts līmenī vajadzētu būt 76 % no katrai dalībvalstij vai reģionam 2014.–2020. gadam piešķirtā budžeta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, ar ko nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katrā reģionu kategorijā kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu saskaņā ar XXII pielikumā noteikto metodiku.

Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, ar ko nosaka kopējo resursu gada sadalījumu pa dalībvalstīm atbilstīgi mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” katrā reģionu kategorijā kopā ar atbalsttiesīgo reģionu sarakstu saskaņā ar XXII pielikumā noteikto metodiku.
  Minimālajam kopējam piešķīrumam no fondiem valsts līmenī vajadzētu būt 76 % no katrai dalībvalstij vai reģionam 2014.–2020. gadam piešķirtā budžeta.

Minimālajam kopējam piešķīrumam no fondiem valsts līmenī vajadzētu būt 76 % no katrai dalībvalstij vai reģionam 2014.–2020. gadam piešķirtā budžeta.

Grozījums Nr. 429

Grozījums Nr. 429

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

103. pants – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

103. pants – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Neskarot dalībvalstu valsts piešķīrumus, finansējums reģioniem, kuru kategorija 2021.–2027. gada periodam ir pazemināta, tiek saglabāts 2014.–2020. gada piešķīrumu līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neskarot dalībvalstu valsts piešķīrumus, finansējums reģioniem, kuru kategorija 2021.–2027. gada periodam ir pazemināta, tiek saglabāts 2014.–2020. gada piešķīrumu līmenī.

Neskarot dalībvalstu valsts piešķīrumus, finansējums reģioniem, kuru kategorija 2021.–2027. gada periodam ir pazemināta, tiek saglabāts 2014.–2020. gada piešķīrumu līmenī.

Grozījums Nr. 331

Grozījums Nr. 331

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

103. pants – 2. punkts – 2.b daļa (jauna)

103. pants – 2. punkts – 2.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Tā kā kohēzijas finansējums ir īpaši svarīgs pārrobežu un transnacionālajai sadarbībai un tālākajiem reģioniem, šāda finansējuma atbalsttiesīguma kritērijiem nevajadzētu būt nelabvēlīgākiem kā 2014.–2020. gada periodā un vajadzētu nodrošināt maksimālu pastāvošo programmu pēctecību.



  (Ja šis grozījums tiks pieņemts, būs nepieciešamas korekcijas saskaņā ar XXII pielikumā minētajiem aprēķiniem.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tā kā kohēzijas finansējums ir īpaši svarīgs pārrobežu un transnacionālajai sadarbībai un tālākajiem reģioniem, šāda finansējuma atbalsttiesīguma kritērijiem nevajadzētu būt nelabvēlīgākiem kā 2014.–2020. gada periodā un vajadzētu nodrošināt maksimālu pastāvošo programmu pēctecību.

Tā kā kohēzijas finansējums ir īpaši svarīgs pārrobežu un transnacionālajai sadarbībai un tālākajiem reģioniem, šāda finansējuma atbalsttiesīguma kritērijiem nevajadzētu būt nelabvēlīgākiem kā 2014.–2020. gada periodā un vajadzētu nodrošināt maksimālu pastāvošo programmu pēctecību.

(Ja šis grozījums tiks pieņemts, būs nepieciešamas korekcijas saskaņā ar XXII pielikumā minētajiem aprēķiniem.)

(Ja šis grozījums tiks pieņemts, būs nepieciešamas korekcijas saskaņā ar XXII pielikumā minētajiem aprēķiniem.)

Grozījums Nr. 332

Grozījums Nr. 332

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 1. punkts – ievaddaļa

104. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” paredzētie resursi ir
  97,5
  % no kopējiem resursiem (t. i., kopā
  322 194 388 630
  EUR)
  , un to
  sadalījums ir šāds: | 1.   Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” paredzētie resursi ir
  97
  % no kopējiem resursiem, t. i., kopā
  366 754 000 000
  EUR
  (2018. gada cenās
  )
  . No šīs summas 5 900 000 000 EUR no ESF+ resursiem piešķir Garantijai bērniem. Atlikušās summas — 360 854 000 000 EUR (2018. gada cenās) —
  sadalījums ir šāds: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” paredzētie resursi ir
  97,5
  % no kopējiem resursiem (t. i., kopā
  322 194 388 630
  EUR)
  , un to
  sadalījums ir šāds:

1.   Mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” paredzētie resursi ir
  97
  % no kopējiem resursiem, t. i., kopā
  366 754 000 000
  EUR
  (2018. gada cenās
  )
  . No šīs summas 5 900 000 000 EUR no ESF+ resursiem piešķir Garantijai bērniem. Atlikušās summas — 360 854 000 000 EUR (2018. gada cenās) —
  sadalījums ir šāds:

Grozījums Nr. 333

Grozījums Nr. 333

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

104. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 61,6  % (t. i., kopā
  198 621 593 157
  EUR) — mazāk attīstītiem reģioniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

61,6  % (t. i., kopā
  198 621 593 157
  EUR) — mazāk attīstītiem reģioniem;

198 621 593 157

| (a) | 61,6  % (t. i., kopā
  222 453 894 000
  EUR) — mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

(a)

61,6  % (t. i., kopā
  222 453 894 000
  EUR) — mazāk attīstītiem reģioniem;

222 453 894 000

Grozījums Nr. 334

Grozījums Nr. 334

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

104. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 14,3  % (t. i., kopā
  45 934 516 595
  EUR) — pārejas reģioniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

14,3  % (t. i., kopā
  45 934 516 595
  EUR) — pārejas reģioniem;

45 934 516 595

| (b) | 14,3  % (t. i., kopā
  51 446 129 000
  EUR) — pārejas reģioniem; |
| --- | --- |

(b)

14,3  % (t. i., kopā
  51 446 129 000
  EUR) — pārejas reģioniem;

51 446 129 000

Grozījums Nr. 335

Grozījums Nr. 335

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

104. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | 10,8  % (t. i., kopā
  34 842 689 000
  EUR) — vairāk attīstītiem reģioniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

10,8  % (t. i., kopā
  34 842 689 000
  EUR) — vairāk attīstītiem reģioniem;

34 842 689 000

| (c) | 10,8  % (t. i., kopā
  39 023 410 000
  EUR) — vairāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

(c)

10,8  % (t. i., kopā
  39 023 410 000
  EUR) — vairāk attīstītiem reģioniem;

39 023 410 000

Grozījums Nr. 336

Grozījums Nr. 336

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

104. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | 12,8  % (t. i., kopā
  41 348 556 877
  EUR) — dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

12,8  % (t. i., kopā
  41 348 556 877
  EUR) — dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda;

41 348 556 877

| (d) | 12,8  % (t. i., kopā
  46 309 907 000
  EUR) — dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda; |
| --- | --- |

(d)

12,8  % (t. i., kopā
  46 309 907 000
  EUR) — dalībvalstīm, kurām piešķir atbalstu no Kohēzijas fonda;

46 309 907 000

Grozījums Nr. 337

Grozījums Nr. 337

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

104. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | 0,4  % (t. i., kopā
  1 447 034 001
  EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

0,4  % (t. i., kopā
  1 447 034 001
  EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

1 447 034 001

| (e) | 0,4  % (t. i., kopā
  1 620 660 000
  EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(e)

0,4  % (t. i., kopā
  1 620 660 000
  EUR) kā papildu finansējums LESD 349. pantā norādītajiem tālākajiem reģioniem un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kas atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

1 620 660 000

Grozījums Nr. 338

Grozījums Nr. 338

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 3. punkts – 1. daļa

104. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| To resursu summa
  , kas ESF+
  pieejami atbilstīgi
  mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  ir 88 646 194 590
   EUR. | Resursi
  , kas
  pieejami
  ESF+
  , ir 28,8  % no resursiem
  mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”
  (t. i.
  ,
  105 686 000 000
  EUR
  2018. gada cenās). Tas neietver finansējumu nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai vai veselības sadaļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

To resursu summa
  , kas ESF+
  pieejami atbilstīgi
  mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  ir 88 646 194 590
   EUR.

To resursu summa

pieejami atbilstīgi

ir 88 646 194 590

Resursi
  , kas
  pieejami
  ESF+
  , ir 28,8  % no resursiem
  mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”
  (t. i.
  ,
  105 686 000 000
  EUR
  2018. gada cenās). Tas neietver finansējumu nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai vai veselības sadaļai.

Resursi

pieejami

, ir 28,8  % no resursiem

(t. i.

105 686 000 000

2018. gada cenās). Tas neietver finansējumu nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai vai veselības sadaļai.

Grozījums Nr. 339

Grozījums Nr. 339

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 3. punkts – 2. daļa

104. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. punkta e) apakšpunktā minētais papildu finansējums tālākajiem reģioniem, kas piešķirts ESF+,
  ir 376 928 934
   EUR. | Šā panta 1. punkta e) apakšpunktā minētais papildu finansējums tālākajiem reģioniem, kas piešķirts ESF+,
  atbilst 0,4  % no pirmajā daļā minētajiem resursiem (t. i., 424 296 054
   EUR
  2018. gada cenās)
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punkta e) apakšpunktā minētais papildu finansējums tālākajiem reģioniem, kas piešķirts ESF+,
  ir 376 928 934
   EUR.

ir 376 928 934

Šā panta 1. punkta e) apakšpunktā minētais papildu finansējums tālākajiem reģioniem, kas piešķirts ESF+,
  atbilst 0,4  % no pirmajā daļā minētajiem resursiem (t. i., 424 296 054
   EUR
  2018. gada cenās)
  .

atbilst 0,4  % no pirmajā daļā minētajiem resursiem (t. i., 424 296 054

2018. gada cenās)

Grozījums Nr. 340

Grozījums Nr. 340

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 4. punkts – 1. daļa

104. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| No Kohēzijas fonda uz EISI pārvietojamā atbalsta apmērs ir
  10 000 000 000
   EUR. To, izsludinot īpašus uzaicinājumus saskaņā ar Regulu (ES) [jaunās EISI regulas numurs], izmanto transporta infrastruktūras projektiem tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda. | No Kohēzijas fonda uz EISI pārvietojamā atbalsta apmērs ir
  4 000 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  . To, izsludinot īpašus uzaicinājumus saskaņā ar Regulu (ES) [jaunās EISI regulas numurs], izmanto transporta infrastruktūras projektiem
  , ņemot vērā dalībvalstu un reģionu infrastruktūras investīciju vajadzības,
  tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

No Kohēzijas fonda uz EISI pārvietojamā atbalsta apmērs ir
  10 000 000 000
   EUR. To, izsludinot īpašus uzaicinājumus saskaņā ar Regulu (ES) [jaunās EISI regulas numurs], izmanto transporta infrastruktūras projektiem tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda.

10 000 000 000

No Kohēzijas fonda uz EISI pārvietojamā atbalsta apmērs ir
  4 000 000 000
   EUR
  2018. gada cenās
  . To, izsludinot īpašus uzaicinājumus saskaņā ar Regulu (ES) [jaunās EISI regulas numurs], izmanto transporta infrastruktūras projektiem
  , ņemot vērā dalībvalstu un reģionu infrastruktūras investīciju vajadzības,
  tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda.

4 000 000 000

2018. gada cenās

, ņemot vērā dalībvalstu un reģionu infrastruktūras investīciju vajadzības,

Grozījums Nr. 341

Grozījums Nr. 341

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 4. punkts – 5. daļa

104. pants – 4. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 30 % resursu, kas pārvietoti uz EISI, tūlīt pēc pārvietošanas ir pieejami visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula]. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

30 % resursu, kas pārvietoti uz EISI, tūlīt pēc pārvietošanas ir pieejami visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula].

30 % resursu, kas pārvietoti uz EISI, tūlīt pēc pārvietošanas ir pieejami visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, transporta infrastruktūras projektu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula].

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 342

Grozījums Nr. 342

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 4. punkts – 6. daļa

104. pants – 4. punkts – 6. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uz īpašajiem uzaicinājumiem, kas minēti pirmajā daļā, attiecas transporta nozarei piemērojamie noteikumi saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula]. Līdz 2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu
  attiecībā uz 70 % resursu, kas pārvietoti uz EISI
  . | Uz īpašajiem uzaicinājumiem, kas minēti pirmajā daļā, attiecas transporta nozarei piemērojamie noteikumi saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula]. Līdz 2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uz īpašajiem uzaicinājumiem, kas minēti pirmajā daļā, attiecas transporta nozarei piemērojamie noteikumi saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula]. Līdz 2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu
  attiecībā uz 70 % resursu, kas pārvietoti uz EISI
  .

attiecībā uz 70 % resursu, kas pārvietoti uz EISI

Uz īpašajiem uzaicinājumiem, kas minēti pirmajā daļā, attiecas transporta nozarei piemērojamie noteikumi saskaņā ar Regulu (ES) [jaunā EISI regula]. Līdz 2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu.

Grozījums Nr. 343

Grozījums Nr. 343

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 5. punkts

104. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   No resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  500 000 000  EUR
  piešķir Eiropas pilsētiniciatīvai Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā. | 5.   No resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  560 000 000  EUR 2018. gada cenās
  piešķir Eiropas pilsētiniciatīvai Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   No resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  500 000 000  EUR
  piešķir Eiropas pilsētiniciatīvai Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.

5.   No resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  560 000 000  EUR 2018. gada cenās
  piešķir Eiropas pilsētiniciatīvai Komisijas tiešā vai netiešā pārvaldībā.

Grozījums Nr. 344

Grozījums Nr. 344

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 6. punkts

104. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   No ESF+ resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  175 000 000  EUR
  piešķir
  starpvalstu
  sadarbībai inovatīvu risinājumu atbalstam tiešā vai netiešā pārvaldībā. | 6.   No ESF+ resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  196 000 000  EUR 2018. gada cenās
  piešķir
  transnacionālajai
  sadarbībai inovatīvu risinājumu atbalstam tiešā vai netiešā pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   No ESF+ resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  175 000 000  EUR
  piešķir
  starpvalstu
  sadarbībai inovatīvu risinājumu atbalstam tiešā vai netiešā pārvaldībā.

6.   No ESF+ resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  196 000 000  EUR 2018. gada cenās
  piešķir
  transnacionālajai
  sadarbībai inovatīvu risinājumu atbalstam tiešā vai netiešā pārvaldībā.

Grozījums Nr. 345

Grozījums Nr. 345

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

104. pants – 7. punkts

104. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi ir
  2,5
  % no kopējiem resursiem, kas pieejami budžeta saistībām no fondiem 2021.–2027. gada laikposmam (t. i., kopā
  8 430 000 000
  EUR). | 7.   Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi ir
  3
   % no kopējiem resursiem, kas pieejami budžeta saistībām no fondiem 2021.–2027. gada laikposmam (t. i., kopā
  11 343 000 000
  EUR
  2018. gada cenās
  ). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi ir
  2,5
  % no kopējiem resursiem, kas pieejami budžeta saistībām no fondiem 2021.–2027. gada laikposmam (t. i., kopā
  8 430 000 000
  EUR).

7.   Mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība” (Interreg) paredzētie resursi ir
  3
   % no kopējiem resursiem, kas pieejami budžeta saistībām no fondiem 2021.–2027. gada laikposmam (t. i., kopā
  11 343 000 000
  EUR
  2018. gada cenās
  ).

Grozījums Nr. 346

Grozījums Nr. 346

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

105. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

105. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ne vairāk kā
  15
   % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ne vairāk kā
  15
   % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem;

15

| (a) | ne vairāk kā
  5
   % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

(a)

ne vairāk kā
  5
   % no kopējiem piešķīrumiem, kas paredzēti mazāk attīstītiem reģioniem, uz pārejas reģioniem vai vairāk attīstītiem reģioniem un no pārejas reģioniem uz vairāk attīstītiem reģioniem;

5

Grozījums Nr. 347

Grozījums Nr. 347

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts

106. pants – 3. punkts – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 70
  % mazāk attīstītiem reģioniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

70
  % mazāk attīstītiem reģioniem;

70

| (a) | 85
  % mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

(a)

85
  % mazāk attīstītiem reģioniem;

85

Grozījums Nr. 348

Grozījums Nr. 348

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 3. punkts – 1. daļa – b punkts

106. pants – 3. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 55
  % pārejas reģioniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

55
  % pārejas reģioniem;

55

| (b) | 65
  % pārejas reģioniem; |
| --- | --- |

(b)

65
  % pārejas reģioniem;

65

Grozījums Nr. 349 un 447

Grozījums Nr. 349 un 447

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 3. punkts – 1. daļa – c punkts

106. pants – 3. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | 40
  % vairāk attīstītiem reģioniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

40
  % vairāk attīstītiem reģioniem.

40

| (c) | 50
  % vairāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

(c)

50
  % vairāk attīstītiem reģioniem.

50

Grozījums Nr. 350

Grozījums Nr. 350

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 3. punkts – 2. daļa

106. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdzfinansējuma likmes, kas noteiktas a) apakšpunktā, attiecas arī uz
  tālākiem
  reģioniem. | Līdzfinansējuma likmes, kas noteiktas a) apakšpunktā, attiecas arī uz
  tālākajiem reģioniem un papildu piešķīrumiem tālākajiem
  reģioniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdzfinansējuma likmes, kas noteiktas a) apakšpunktā, attiecas arī uz
  tālākiem
  reģioniem.

tālākiem

Līdzfinansējuma likmes, kas noteiktas a) apakšpunktā, attiecas arī uz
  tālākajiem reģioniem un papildu piešķīrumiem tālākajiem
  reģioniem.

tālākajiem reģioniem un papildu piešķīrumiem tālākajiem

Grozījums Nr. 351

Grozījums Nr. 351

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 3. punkts – 3. daļa

106. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdzfinansējuma likme Kohēzijas fondam katras prioritātes līmenī nepārsniedz
  70
  %. | Līdzfinansējuma likme Kohēzijas fondam katras prioritātes līmenī nepārsniedz
  85
  %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdzfinansējuma likme Kohēzijas fondam katras prioritātes līmenī nepārsniedz
  70
  %.

70

Līdzfinansējuma likme Kohēzijas fondam katras prioritātes līmenī nepārsniedz
  85
  %.

85

Grozījums Nr. 352

Grozījums Nr. 352

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 3. punkts – 4. daļa

106. pants – 3. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF+ regulā var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes prioritātēm, ar ko atbalsta inovatīvas darbības saskaņā ar minētās regulas [
  14
  ]. pantu. | ESF+ regulā
  pienācīgi pamatotos gadījumos
  var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes
  līdz 90 %
  prioritātēm, ar ko atbalsta inovatīvas darbības saskaņā ar minētās regulas [
  13
  ]. pantu
  un [4. panta 1. punkta x)] un [xi)] apakšpunktu, kā arī programmām, kas risina materiālās nenodrošinātības problēmu saskaņā ar [9]. pantu, vai jauniešu bezdarba jautājumu saskaņā ar [10]. pantu, atbalsta Eiropas Garantiju bērniem saskaņā ar [10.a] pantu un transnacionālo sadarbību saskaņā ar [11.b] pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF+ regulā var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes prioritātēm, ar ko atbalsta inovatīvas darbības saskaņā ar minētās regulas [
  14
  ]. pantu.

14

ESF+ regulā
  pienācīgi pamatotos gadījumos
  var noteikt augstākas līdzfinansējuma likmes
  līdz 90 %
  prioritātēm, ar ko atbalsta inovatīvas darbības saskaņā ar minētās regulas [
  13
  ]. pantu
  un [4. panta 1. punkta x)] un [xi)] apakšpunktu, kā arī programmām, kas risina materiālās nenodrošinātības problēmu saskaņā ar [9]. pantu, vai jauniešu bezdarba jautājumu saskaņā ar [10]. pantu, atbalsta Eiropas Garantiju bērniem saskaņā ar [10.a] pantu un transnacionālo sadarbību saskaņā ar [11.b] pantu
  .

pienācīgi pamatotos gadījumos

līdz 90 %

13

un [4. panta 1. punkta x)] un [xi)] apakšpunktu, kā arī programmām, kas risina materiālās nenodrošinātības problēmu saskaņā ar [9]. pantu, vai jauniešu bezdarba jautājumu saskaņā ar [10]. pantu, atbalsta Eiropas Garantiju bērniem saskaņā ar [10.a] pantu un transnacionālo sadarbību saskaņā ar [11.b] pantu

Grozījums Nr. 353

Grozījums Nr. 353

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 4. punkts – 1. daļa

106. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdzfinansējuma likme Interreg programmām nepārsniedz
  70
  %. | Līdzfinansējuma likme Interreg programmām nepārsniedz
  85
  %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdzfinansējuma likme Interreg programmām nepārsniedz
  70
  %.

70

Līdzfinansējuma likme Interreg programmām nepārsniedz
  85
  %.

85

Grozījums Nr. 453

Grozījums Nr. 453

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

106. pants – 4.a punkts (jauns)

106. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Pienācīgi pamatotā gadījumā dalībvalstis var pieprasīt papildu elastību saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējo regulējumu attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar investīciju līdzfinansēšanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros. Komisija rūpīgi izvērtē attiecīgo pieprasījumu, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu, un rīkojas veidā, kas atspoguļo investīciju stratēģisko nozīmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Pienācīgi pamatotā gadījumā dalībvalstis var pieprasīt papildu elastību saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta pašreizējo regulējumu attiecībā uz publiskiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko publiskā pārvalde atbalsta ar investīciju līdzfinansēšanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros. Komisija rūpīgi izvērtē attiecīgo pieprasījumu, kad tā nosaka fiskālo korekciju saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo vai korektīvo daļu, un rīkojas veidā, kas atspoguļo investīciju stratēģisko nozīmi.

Grozījums Nr. 354

Grozījums Nr. 354

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

107. pants – 1. daļa

107. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  ir
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā tos pielāgot nebūtisku šīs regulas elementu izmaiņām, kas notiek plānošanas periodā, izņemot III, IV, X un XXII pielikumu. | Komisija
  tiek
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā tos pielāgot nebūtisku šīs regulas elementu izmaiņām, kas notiek plānošanas periodā, izņemot III, IV, X un XXII pielikumu.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu un šai regulai pielāgotu 6. panta 3. punktā minēto Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  ir
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā tos pielāgot nebūtisku šīs regulas elementu izmaiņām, kas notiek plānošanas periodā, izņemot III, IV, X un XXII pielikumu.

ir

Komisija
  tiek
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu šīs regulas pielikumus nolūkā tos pielāgot nebūtisku šīs regulas elementu izmaiņām, kas notiek plānošanas periodā, izņemot III, IV, X un XXII pielikumu.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu un šai regulai pielāgotu 6. panta 3. punktā minēto Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014.

tiek

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 108. pantu, lai grozītu un šai regulai pielāgotu 6. panta 3. punktā minēto Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014.

Grozījums Nr. 355

Grozījums Nr. 355

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

108. pants – 2. punkts

108. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta 4. punktā un 107. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu
  laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. | 2.   Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3. punktā,
  63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta 4. punktā un 107. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta 4. punktā un 107. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu
  laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3. punktā,
  63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta 4. punktā un 107. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  .

Grozījums Nr. 356

Grozījums Nr. 356

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

108. pants – 3. punkts

108. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā
  un
  89. panta
  1
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  6. panta 3. punktā,
  63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta
  4
  . punktā
  un 107. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā
  un
  89. panta
  1
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  6. panta 3. punktā,
  63. panta 10. punktā, 73. panta 4. punktā, 88. panta 4. punktā, 89. panta
  4
  . punktā
  un 107. pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 357

Grozījums Nr. 357

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

108. pants – 6. punkts

108. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar 63. panta 10. punktu, 73. panta 4. punktu, 88. panta 4. punktu, 89. panta 4. punktu un 107. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar
  6. panta 3. punktu,
  63. panta 10. punktu, 73. panta 4. punktu, 88. panta 4. punktu, 89. panta 4. punktu un 107. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar 63. panta 10. punktu, 73. panta 4. punktu, 88. panta 4. punktu, 89. panta 4. punktu un 107. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar
  6. panta 3. punktu,
  63. panta 10. punktu, 73. panta 4. punktu, 88. panta 4. punktu, 89. panta 4. punktu un 107. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 359

Grozījums Nr. 359

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 001. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 001. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 001 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

001

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

| 001 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju |
| --- | --- |

001

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju

vai saistīti ar konkurētspēju

Grozījums Nr. 360

Grozījums Nr. 360

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 002. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 002. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 002 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

002

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

| 002 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju |
| --- | --- |

002

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) pamatlīdzekļos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju

vai saistīti ar konkurētspēju

Grozījums Nr. 361

Grozījums Nr. 361

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 004. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 004. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 004 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

004

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

| 004 | Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju |
| --- | --- |

004

Investīcijas tādu mikrouzņēmumu nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju

vai saistīti ar konkurētspēju

Grozījums Nr. 362

Grozījums Nr. 362

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 005. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 1. politikas mērķis – 005. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 005 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

005

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām

| 005 | Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju |
| --- | --- |

005

Investīcijas tādu mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp privātu pētniecības centru) nemateriālajos aktīvos, kas tieši saistīti ar pētniecības un inovācijas darbībām
  vai saistīti ar konkurētspēju

vai saistīti ar konkurētspēju

Grozījums Nr. 363

Grozījums Nr. 363

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 2. politikas mērķis – 035. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 2. politikas mērķis – 035. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 035 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

035

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras)

| 035 | Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi
  un zemes nogruvumi
  (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras) |
| --- | --- |

035

Pasākumi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ar klimatu saistīto risku novēršana un pārvaldība: plūdi
  un zemes nogruvumi
  (tostarp izpratnes veidošana, civilā aizsardzība un katastrofu pārvarēšanas sistēmas un infrastruktūras)

un zemes nogruvumi

Grozījums Nr. 364

Grozījums Nr. 364

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 2. politikas mērķis – 043. rinda

I pielikums – 1. tabula – 2. politikas mērķis – 043. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| 043 | Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: mehāniski bioloģiskā apstrāde, termiskā apstrāde | 0 % | 100 % |
| --- | --- | --- | --- |

043

043

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: mehāniski bioloģiskā apstrāde, termiskā apstrāde

Sadzīves atkritumu apsaimniekošana: mehāniski bioloģiskā apstrāde, termiskā apstrāde

0 %

0 %

100 %

100 %

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 365

Grozījums Nr. 365

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 056. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 056. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 056 | Tikko uzbūvētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

056

Tikko uzbūvētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls

| 056 | Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls |
| --- | --- |

056

Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls

, tilti

Grozījums Nr. 366

Grozījums Nr. 366

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 057. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 057. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 057 | Tikko uzbūvētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

057

Tikko uzbūvētas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

| 057 | Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls |
| --- | --- |

057

Tikko uzbūvētas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

, tilti

Grozījums Nr. 367

Grozījums Nr. 367

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 060. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 060. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 060 | Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

060

Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles un ceļi – TEN-T pamattīkls

| 060 | Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls |
| --- | --- |

060

Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T pamattīkls

, tilti

Grozījums Nr. 368

Grozījums Nr. 368

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 061. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 3. politikas mērķis – 061. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 061 | Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

061

Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

| 061 | Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls |
| --- | --- |

061

Rekonstruētas vai uzlabotas automaģistrāles
  , tilti
  un ceļi – TEN-T visaptverošais tīkls

, tilti

Grozījums Nr. 369

Grozījums Nr. 369

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 5. politikas mērķis – 128. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 5. politikas mērķis – 128. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 128 | Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un
  saistīti
  tūrisma pakalpojumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

128

Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un
  saistīti
  tūrisma pakalpojumi

saistīti

| 128 | Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un tūrisma pakalpojumi |
| --- | --- |

128

Publisko tūrisma objektu un vērtību aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un tūrisma pakalpojumi

Grozījums Nr. 370

Grozījums Nr. 370

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. tabula – 5. politikas mērķis – 130. rinda – 1. sleja

I pielikums – 1. tabula – 5. politikas mērķis – 130. rinda – 1. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 130 | Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

130

Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms

| 130 | Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms
  , izņemot Natura 2000 teritorijas |
| --- | --- |

130

Dabas mantojuma aizsardzība, pilnveidošana un popularizēšana un ekotūrisms
  , izņemot Natura 2000 teritorijas

, izņemot Natura 2000 teritorijas

Grozījums Nr. 371

Grozījums Nr. 371

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. tabula – 12. rinda – 1. sleja – Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI)

I pielikums – 3. tabula – 12. rinda – 1. sleja – Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas

un savienotas lauku teritorijas

Grozījums Nr. 372

Grozījums Nr. 372

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. tabula – 16. rinda – 1. sleja – Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI)

I pielikums – 3. tabula – 16. rinda – 1. sleja – Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mazapdzīvoti apgabali | Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mazapdzīvoti apgabali

Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali

Lauku teritorijas un

Grozījums Nr. 373

Grozījums Nr. 373

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. tabula – 22. rinda – 1. sleja – Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)

I pielikums – 3. tabula – 22. rinda – 1. sleja – Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas

un savienotas lauku teritorijas

Grozījums Nr. 374

Grozījums Nr. 374

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. tabula – 26. rinda – 1. sleja – Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)

I pielikums – 3. tabula – 26. rinda – 1. sleja – Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mazapdzīvoti apgabali | Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mazapdzīvoti apgabali

Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali

Lauku teritorijas un

Grozījums Nr. 375

Grozījums Nr. 375

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. tabula – 32. rinda – 1. sleja – Cita veida teritoriālais instruments saskaņā ar 5. politikas mērķi

I pielikums – 3. tabula – 32. rinda – 1. sleja – Cita veida teritoriālais instruments saskaņā ar 5. politikas mērķi

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas | Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas

Lielās pilsētas, mazās pilsētas, piepilsētas
  un savienotas lauku teritorijas

un savienotas lauku teritorijas

Grozījums Nr. 376

Grozījums Nr. 376

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. tabula – 36. rinda – 1. sleja – Cita veida teritoriālais instruments saskaņā ar 5. politikas mērķi

I pielikums – 3. tabula – 36. rinda – 1. sleja – Cita veida teritoriālais instruments saskaņā ar 5. politikas mērķi

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mazapdzīvoti apgabali | Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mazapdzīvoti apgabali

Lauku teritorijas un
  mazapdzīvoti apgabali

Lauku teritorijas un

Grozījums Nr. 377

Grozījums Nr. 377

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. tabula – 17 rinda

I pielikums – 4. tabula – 17 rinda

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 17 | Izmitināšana
  un ēdināšanas
  pakalpojumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17

Izmitināšana
  un ēdināšanas
  pakalpojumi

Izmitināšana

pakalpojumi

| 17 | Tūrisma, izmitināšanas
  un ēdināšanas
  pakalpojumu darbības |
| --- | --- |

17

Tūrisma, izmitināšanas
  un ēdināšanas
  pakalpojumu darbības

Tūrisma, izmitināšanas

pakalpojumu darbības

Grozījums Nr. 378

Grozījums Nr. 378

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – tabula Horizontālie veicinošie nosacījumi – 6. rinda – 2. sleja

III pielikums – tabula Horizontālie veicinošie nosacījumi – 6. rinda – 2. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ir sagatavots valsts regulējums UNCRPD īstenošanai, tostarp: | Ir sagatavots valsts regulējums UNCRPD īstenošanai, tostarp: |
| 1. | mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem; datu
  vākšanas
  un uzraudzības mehānisms; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ir sagatavots valsts regulējums UNCRPD īstenošanai, tostarp:

Ir sagatavots valsts regulējums UNCRPD īstenošanai, tostarp:

1.

mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem; datu
  vākšanas
  un uzraudzības mehānisms;

vākšanas

| 1. | mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem, datu
  vākšana
  un uzraudzības mehānisms 
  — izmantojami visiem politikas mērķiem
  ; |
| --- | --- |

1.

mērķi ar izmērāmiem starpposma mērķiem, datu
  vākšana
  un uzraudzības mehānisms 
  — izmantojami visiem politikas mērķiem
  ;

vākšana

— izmantojami visiem politikas mērķiem

| 2. | kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

2.

kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā.

| 2. | kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā
  atbilstoši UNCRPD noteikumiem un iekļauti projekta atlases kritērijos un pienākumos; |
| --- | --- |

2.

kārtība, kas nodrošina, ka pieejamības politika, tiesību akti un standarti ir pienācīgi atspoguļoti programmu sagatavošanā un īstenošanā
  atbilstoši UNCRPD noteikumiem un iekļauti projekta atlases kritērijos un pienākumos;

atbilstoši UNCRPD noteikumiem un iekļauti projekta atlases kritērijos un pienākumos;

| 2.a | kārtība, kādā uzraudzības komitejai ziņo par atbalstīto darbību atbilstību. |
| --- | --- |

2.a

2.a

kārtība, kādā uzraudzības komitejai ziņo par atbalstīto darbību atbilstību.

Grozījums Nr. 379

Grozījums Nr. 379

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – tabula Horizontālie veicinošie nosacījumi – 6.a rinda (jauna)

III pielikums – tabula Horizontālie veicinošie nosacījumi – 6.a rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu un tiesību īstenošana, kas veicina reālu konverģenci un kohēziju Eiropas Savienībā | Valsts līmeņa kārtība, kas nodrošina tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu pareizu īstenošanu, kuri ES veicina augšupēju sociālo konverģenci un kohēziju, un jo īpaši tas attiecas uz principiem, kas novērš negodīgu konkurenci iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu un tiesību īstenošana, kas veicina reālu konverģenci un kohēziju Eiropas Savienībā

Tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu un tiesību īstenošana, kas veicina reālu konverģenci un kohēziju Eiropas Savienībā

Valsts līmeņa kārtība, kas nodrošina tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu pareizu īstenošanu, kuri ES veicina augšupēju sociālo konverģenci un kohēziju, un jo īpaši tas attiecas uz principiem, kas novērš negodīgu konkurenci iekšējā tirgū.

Valsts līmeņa kārtība, kas nodrošina tādu Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu pareizu īstenošanu, kuri ES veicina augšupēju sociālo konverģenci un kohēziju, un jo īpaši tas attiecas uz principiem, kas novērš negodīgu konkurenci iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 380

Grozījums Nr. 380

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – tabula Horizontālie veicinošie nosacījumi – 6.b rinda (jauna)

III pielikums – tabula Horizontālie veicinošie nosacījumi – 6.b rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Efektīva partnerības principa piemērošana | Ir ieviesta sistēma, kas visiem partneriem dod iespēju pilnvērtīgi iesaistīties programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā un kas ietver: |
| | 1. | kārtību, kas nodrošina partneru iesaisties procedūru pārredzamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Efektīva partnerības principa piemērošana

Efektīva partnerības principa piemērošana

Ir ieviesta sistēma, kas visiem partneriem dod iespēju pilnvērtīgi iesaistīties programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā un kas ietver:

Ir ieviesta sistēma, kas visiem partneriem dod iespēju pilnvērtīgi iesaistīties programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un izvērtēšanā un kas ietver:

1.

kārtību, kas nodrošina partneru iesaisties procedūru pārredzamību;

| 2. | kārtību, kā izplatīt un izpaust informāciju, kas partneriem ir būtiska, lai sagatavotos sanāksmēm un veiktu pēcpasākumus; |
| --- | --- |

2.

kārtību, kā izplatīt un izpaust informāciju, kas partneriem ir būtiska, lai sagatavotos sanāksmēm un veiktu pēcpasākumus;

| 3. | atbalstu partneru stiprināšanai un spēju veidošanai. |
| --- | --- |

3.

atbalstu partneru stiprināšanai un spēju veidošanai.

Grozījums Nr. 381

Grozījums Nr. 381

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 2. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja

IV pielikums – tabula – 2. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ir pieņemts valsts enerģētikas un klimata plāns, un tas ietver: | Ir pieņemts valsts enerģētikas un klimata plāns,
  kas atbilst Parīzes nolīguma mērķim globālo sasilšanu ierobežot līdz 1,5  oC,
  un tas ietver: |
| 1. | visus regulas par Enerģētikas savienības pārvaldību I pielikuma veidnē prasītos elementus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ir pieņemts valsts enerģētikas un klimata plāns, un tas ietver:

Ir pieņemts valsts enerģētikas un klimata plāns,
  kas atbilst Parīzes nolīguma mērķim globālo sasilšanu ierobežot līdz 1,5  oC,
  un tas ietver:

kas atbilst Parīzes nolīguma mērķim globālo sasilšanu ierobežot līdz 1,5  o

1.

visus regulas par Enerģētikas savienības pārvaldību I pielikuma veidnē prasītos elementus;

| 1. | visus regulas par Enerģētikas savienības pārvaldību I pielikuma veidnē prasītos elementus; |
| --- | --- |

1.

visus regulas par Enerģētikas savienības pārvaldību I pielikuma veidnē prasītos elementus;

| 2. | mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu
  indikatīvu
  izklāstu. |
| --- | --- |

2.

mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu
  indikatīvu
  izklāstu.

indikatīvu

| 2. | mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu izklāstu. |
| --- | --- |

2.

mazoglekļa enerģijas veicināšanas pasākumiem paredzēto finanšu resursu un mehānismu izklāstu.

Grozījums Nr. 382

Grozījums Nr. 382

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 2. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja

IV pielikums – tabula – 2. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ERAF un Kohēzijas fonds. | ERAF un Kohēzijas fonds. |
| 2.4. | Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ERAF un Kohēzijas fonds.

ERAF un Kohēzijas fonds.

2.4.

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām

| 2.4. | Veicināt pielāgošanos klimata
  un strukturālām
  pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām |
| --- | --- |

2.4.

Veicināt pielāgošanos klimata
  un strukturālām
  pārmaiņām, risku novēršanu un noturību pret katastrofām

un strukturālām

Grozījums Nr. 383

Grozījums Nr. 383

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 2. politikas mērķis – 7. rinda – 4. sleja

IV pielikums – tabula – 2. politikas mērķis – 7. rinda – 4. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ir sagatavots prioritārās rīcības plāns saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu, un tas ietver: | Ir sagatavots prioritārās rīcības plāns saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu, un tas ietver: |
| 1. | visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē un par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ir sagatavots prioritārās rīcības plāns saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu, un tas ietver:

Ir sagatavots prioritārās rīcības plāns saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu, un tas ietver:

1.

visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē un par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis;

| 1. | visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē un par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis,
  tostarp prioritāros pasākumus
  un finansiālo vajadzību aplēses. |
| --- | --- |

1.

visus elementus, kas prasīti prioritārās rīcības plāna 2021.–2027. gadam veidnē un par kuriem vienojusies Komisija un dalībvalstis,
  tostarp prioritāros pasākumus
  un finansiālo vajadzību aplēses.

tostarp prioritāros pasākumus

| 2. | prioritāro pasākumu identifikāciju
  un finansiālo vajadzību aplēses. |
| --- | --- |

2.

2.

prioritāro pasākumu identifikāciju
  un finansiālo vajadzību aplēses.

prioritāro pasākumu identifikāciju

Grozījums Nr. 384

Grozījums Nr. 384

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 3.2. rinda – 2. sleja

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 3.2. rinda – 2. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2. | Izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku, drošu un intermodālu TEN-T |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.

Izveidot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku, drošu un intermodālu TEN-T

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 385

Grozījums Nr. 385

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 3.2. rinda – 4. sleja – - 1.a punkts (jauns)

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 3.2. rinda – 4. sleja – - 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.a | prasa nodrošināt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un, lielākā mērā, pabeigt trūkstošo savienojumu izveidi un novērst nepietiekamas caurlaides spēju TEN-T tīklā, un tas nozīmē arī investīcijas materiālajā infrastruktūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.a

-1.a

prasa nodrošināt sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un, lielākā mērā, pabeigt trūkstošo savienojumu izveidi un novērst nepietiekamas caurlaides spēju TEN-T tīklā, un tas nozīmē arī investīcijas materiālajā infrastruktūrā;

Grozījums Nr. 386

Grozījums Nr. 386

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 3.2. rinda – 4. sleja – 1. punkts

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 3.2. rinda – 4. sleja – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | ietver plānoto investīciju ekonomisko pamatojumu, kura pamatā ir pamatīga pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa
  liberalizācijas
  paredzamā ietekme; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

ietver plānoto investīciju ekonomisko pamatojumu, kura pamatā ir pamatīga pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa
  liberalizācijas
  paredzamā ietekme;

liberalizācijas

| 1. | ietver plānoto investīciju ekonomisko pamatojumu, kura pamatā ir pamatīga pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa
  pakalpojumu tirgu atvēršanas
  paredzamā ietekme; |
| --- | --- |

1.

ietver plānoto investīciju ekonomisko pamatojumu, kura pamatā ir pamatīga pieprasījuma analīze un satiksmes modelēšana, kurā būtu jāņem vērā dzelzceļa
  pakalpojumu tirgu atvēršanas
  paredzamā ietekme;

pakalpojumu tirgu atvēršanas

Grozījums Nr. 387

Grozījums Nr. 387

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 2. punkts

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus, jo īpaši ņemot vērā valstu
  dekarbonizācijas plānus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus, jo īpaši ņemot vērā valstu
  dekarbonizācijas plānus
  ;

dekarbonizācijas plānus

| 2. | atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus, jo īpaši ņemot vērā valstu
  emisiju samazināšanas stratēģijas transporta nozarē
  ; |
| --- | --- |

2.

atspoguļo gaisa kvalitātes uzlabošanas plānus, jo īpaši ņemot vērā valstu
  emisiju samazināšanas stratēģijas transporta nozarē
  ;

emisiju samazināšanas stratēģijas transporta nozarē

Grozījums Nr. 388

Grozījums Nr. 388

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 3. punkts

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1316/2013, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T darba plāniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1316/2013, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T darba plāniem;

| 3. | ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1316/2013, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T darba plāniem
  , kā arī iepriekš noteiktās visaptverošā tīkla daļās
  ; |
| --- | --- |

3.

ietver investīcijas TEN-T pamattīkla koridoros, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1316/2013, saskaņā ar attiecīgajiem TEN-T darba plāniem
  , kā arī iepriekš noteiktās visaptverošā tīkla daļās
  ;

, kā arī iepriekš noteiktās visaptverošā tīkla daļās

Grozījums Nr. 389

Grozījums Nr. 389

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 4. punkts

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla nodrošina papildināmību, reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla nodrošina papildināmību, reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem;

| 4. | attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla nodrošina papildināmību,
  pilsētu tīkliem,
  reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem; |
| --- | --- |

4.

attiecībā uz investīcijām ārpus TEN-T pamattīkla nodrošina papildināmību,
  pilsētu tīkliem,
  reģioniem un vietējām kopienām sniedzot pietiekamu savienojamību ar TEN-T pamattīklu un tā mezgliem;

pilsētu tīkliem,

Grozījums Nr. 390

Grozījums Nr. 390

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 9.a punkts (jauns)

IV pielikums – tabula – 3. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a | veicina ilgtspējīgas reģionālā un pārrobežu tūrisma iniciatīvas, kas rada izdevīgu situāciju gan tūristiem, gan iedzīvotājiem, piemēram, EuroVelo tīkla savienošanu ar Eiropas dzelzceļa tīklu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a

9.a

veicina ilgtspējīgas reģionālā un pārrobežu tūrisma iniciatīvas, kas rada izdevīgu situāciju gan tūristiem, gan iedzīvotājiem, piemēram, EuroVelo tīkla savienošanu ar Eiropas dzelzceļa tīklu.

Grozījums Nr. 391

Grozījums Nr. 391

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 1. rinda – 2. sleja – ESF sadaļa

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 1. rinda – 2. sleja – ESF sadaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.1.1. | Uzlabot visu darba meklētāju,
  tostarp
  jauniešu, un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF:

ESF:

4.1.1.

Uzlabot visu darba meklētāju,
  tostarp
  jauniešu, un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku

tostarp

| 4.1.1. | Uzlabot visu darba meklētāju,
  jo īpaši
  jauniešu
  un ilgstošo bezdarbnieku
  , un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku |
| --- | --- |

4.1.1.

Uzlabot visu darba meklētāju,
  jo īpaši
  jauniešu
  un ilgstošo bezdarbnieku
  , un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku

jo īpaši

un ilgstošo bezdarbnieku

| 4.1.2. | Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei

| 4.1.2. | Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai
  novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai
  nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai
  novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai
  nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei

novērtētu prasmju vajadzības un tām gatavotos un lai

Grozījums Nr. 392

Grozījums Nr. 392

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 2. rinda – 2. sleja – ESF sadaļa

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 2. rinda – 2. sleja – ESF sadaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF | ESF |
| 4.1.3. | Veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF

ESF

4.1.3.

Veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas

| 4.1.3. | Veicināt
  sieviešu līdzdalību darba tirgū un
  darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju
  , uzņēmumu un uzņēmēju
  pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas |
| --- | --- |

4.1.3.

Veicināt
  sieviešu līdzdalību darba tirgū un
  darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju
  , uzņēmumu un uzņēmēju
  pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas

sieviešu līdzdalību darba tirgū un

, uzņēmumu un uzņēmēju

Grozījums Nr. 393

Grozījums Nr. 393

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 2. punkts

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 2. rinda – 4. sleja – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | pasākumus nodarbinātības, atalgojuma un pensiju atšķirības starp dzimumiem novēršanai un darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

pasākumus nodarbinātības, atalgojuma un pensiju atšķirības starp dzimumiem novēršanai un darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķus;

| 2. | pasākumus nodarbinātības, atalgojuma
  , sociālā nodrošinājuma
  un pensiju atšķirības starp dzimumiem novēršanai un darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķus; |
| --- | --- |

2.

pasākumus nodarbinātības, atalgojuma
  , sociālā nodrošinājuma
  un pensiju atšķirības starp dzimumiem novēršanai un darba un privātās dzīves līdzsvara veicināšanai, tostarp uzlabojot piekļuvi agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, un mērķus;

, sociālā nodrošinājuma

Grozījums Nr. 394

Grozījums Nr. 394

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 3. rinda – 2. sleja – ESF sadaļa

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 3. rinda – 2. sleja – ESF sadaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.2.1. | Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF:

ESF:

4.2.1.

Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgum.

| 4.2.1. | Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  inkluzivitāti un
  efektivitāti un atbilstību darba tirgum
  , lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi un sekmētu pāreju no izglītības uz darbu
  . |
| --- | --- |

4.2.1.

Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  inkluzivitāti un
  efektivitāti un atbilstību darba tirgum
  , lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi un sekmētu pāreju no izglītības uz darbu
  .

inkluzivitāti un

, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi un sekmētu pāreju no izglītības uz darbu

| 4.2.2. | Veicināt elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, tostarp veicinot pārmaiņas karjerā un profesionālo mobilitāti. |
| --- | --- |

4.2.2.

Veicināt elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, tostarp veicinot pārmaiņas karjerā un profesionālo mobilitāti.

| 4.2.2. | Veicināt
  mūžizglītību, jo īpaši
  elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem
  , kā arī ikdienējo un neformālo mācīšanos
  , tostarp veicinot pārmaiņas karjerā un profesionālo mobilitāti. |
| --- | --- |

4.2.2.

Veicināt
  mūžizglītību, jo īpaši
  elastīgu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem
  , kā arī ikdienējo un neformālo mācīšanos
  , tostarp veicinot pārmaiņas karjerā un profesionālo mobilitāti.

mūžizglītību, jo īpaši

, kā arī ikdienējo un neformālo mācīšanos

| 4.2.3. | Veicināt kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim,
  jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām
  . |
| --- | --- |

4.2.3.

Veicināt kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim,
  jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām
  .

jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām

| 4.2.3. | Veicināt
  , jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām,
  kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību
  un pabeigšanu
  , sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim,
  kā arī pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp sekmējot mācīšanās mobilitāti visiem
  . |
| --- | --- |

4.2.3.

Veicināt
  , jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām,
  kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību
  un pabeigšanu
  , sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim,
  kā arī pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp sekmējot mācīšanās mobilitāti visiem
  .

, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām,

un pabeigšanu

kā arī pieaugušo izglītībai un apmācībai, tostarp sekmējot mācīšanās mobilitāti visiem

Grozījums Nr. 395

Grozījums Nr. 395

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 4.2. rinda – 4. sleja – Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji – 1. punkts

IV pielikums – 4.2. rinda – 4. sleja – Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas, kā arī absolventu gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas, kā arī absolventu gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem;

| 1. | uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas, kā arī absolventu
  turpmāko
  gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem
  , cita starpā izmantojot arī uz audzēkni vērstu pieeju
  ; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītas prasmju prognozēšanas un paredzēšanas sistēmas, kā arī absolventu
  turpmāko
  gaitu apzināšanas mehānismus un pakalpojumus kvalitatīvu un efektīvu konsultāciju sniegšanai visu vecumu audzēkņiem
  , cita starpā izmantojot arī uz audzēkni vērstu pieeju
  ;

turpmāko

, cita starpā izmantojot arī uz audzēkni vērstu pieeju

Grozījums Nr. 396

Grozījums Nr. 396

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 4.2. rinda – 4. sleja – Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji – 2. punkts

IV pielikums – 4.2. rinda – 4. sleja – Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | pasākumus kvalitatīvas, atbilstīgas un iekļaujošas izglītības un apmācības nodrošināšanai un galveno kompetenču ieguvei visos līmeņos, tostarp
  augstākajā
  izglītībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

pasākumus kvalitatīvas, atbilstīgas un iekļaujošas izglītības un apmācības nodrošināšanai un galveno kompetenču ieguvei visos līmeņos, tostarp
  augstākajā
  izglītībā;

augstākajā

| 2. | pasākumus kvalitatīvas,
  finansiāli pieejamas,
  atbilstīgas
  , bez nošķiršanas īstenotas
  un iekļaujošas izglītības un apmācības nodrošināšanai un galveno kompetenču ieguvei visos līmeņos, tostarp
  terciārajā
  izglītībā; |
| --- | --- |

2.

pasākumus kvalitatīvas,
  finansiāli pieejamas,
  atbilstīgas
  , bez nošķiršanas īstenotas
  un iekļaujošas izglītības un apmācības nodrošināšanai un galveno kompetenču ieguvei visos līmeņos, tostarp
  terciārajā
  izglītībā;

finansiāli pieejamas,

, bez nošķiršanas īstenotas

terciārajā

Grozījums Nr. 397

Grozījums Nr. 397

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 4.2. rinda – 4. sleja – Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji – 3. punkts

IV pielikums – 4.2. rinda – 4. sleja – Veicinošā nosacījuma izpildes kritēriji – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | koordinācijas mehānismus visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp terciārajā izglītībā, un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

koordinācijas mehānismus visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp terciārajā izglītībā, un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām;

| 3. | koordinācijas mehānismus visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp terciārajā izglītībā,
  kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās iespēju līmenī,
  un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām; |
| --- | --- |

3.

koordinācijas mehānismus visos izglītības un apmācības līmeņos, tostarp terciārajā izglītībā,
  kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās iespēju līmenī,
  un skaidru pienākumu sadali starp attiecīgajām valsts un/vai reģionālajām struktūrām;

kā arī neformālas un ikdienējas mācīšanās iespēju līmenī,

Grozījums Nr. 398

Grozījums Nr. 398

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja – 4.3. punkts

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja – 4.3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ERAF: | ERAF: |
| 4.3. | Palielināt marginalizētu kopienu, migrantu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ERAF:

ERAF:

4.3.

Palielināt marginalizētu kopienu, migrantu un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā.

| 4.3. | Palielināt marginalizētu kopienu,
  bēgļu un
  migrantu
  , kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,
  un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

4.3.

Palielināt marginalizētu kopienu,
  bēgļu un
  migrantu
  , kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,
  un nelabvēlīgā situācijā esošo grupu sociāli ekonomisko integrāciju, izmantojot integrētus pasākumus, tostarp mājokļa un sociālo pakalpojumu jomā.

bēgļu un

, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,

Grozījums Nr. 399

Grozījums Nr. 399

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja – 4.3.1. punkts

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja – 4.3.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.1. | Veicināt
  aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF:

ESF:

4.3.1.

Veicināt
  aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību

Veicināt

| 4.3.1. | Sekmēt
  aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību |
| --- | --- |

4.3.1.

Sekmēt
  aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību

Sekmēt

Grozījums Nr. 400

Grozījums Nr. 400

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja – 4.3.1.a punkts (jauns)

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 2. sleja – 4.3.1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.3.1.a | Veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.3.1.a

4.3.1.a

Veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, tostarp vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju

Grozījums Nr. 401

Grozījums Nr. 401

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 4. sleja

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 4. rinda – 4. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā, un tas ietver: | Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars
  un rīcības plāns
  sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā, un tas ietver: |
| 1. | uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā, un tas ietver:

Ir sagatavots valsts stratēģiskās politikas satvars
  un rīcības plāns
  sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas jomā, un tas ietver:

un rīcības plāns

1.

uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām;

| 1. | uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

uz pierādījumiem balstītus secinājumus par nabadzību un sociālo atstumtību, tostarp par bērnu nabadzību, bezpajumtniecību, teritoriālo un izglītības segregāciju, ierobežotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un infrastruktūrai, un par neaizsargāto personu īpašajām vajadzībām;

| 2. | pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju visās jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu ienākumu atbalstu,
  un ietver
  iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem; |
| --- | --- |

2.

pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju visās jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu ienākumu atbalstu,
  un ietver
  iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem;

un ietver

| 2. | pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju visās jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu ienākumu atbalstu,
  sociālo aizsardzību,
  iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem
  un bēgļiem
  ; |
| --- | --- |

2.

pasākumus, ar ko novērš un apkaro segregāciju visās jomās, tostarp nodrošinot pienācīgu ienākumu atbalstu,
  sociālo aizsardzību,
  iekļaujošu darba tirgu un piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātām personām, tostarp migrantiem
  un bēgļiem
  ;

sociālo aizsardzību,

un bēgļiem

| 3. | pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi vietējā kopienā; |
| --- | --- |

3.

pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi vietējā kopienā;

| 3. | pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi
  ģimenē un
  vietējā kopienā
  , pamatojoties uz valsts deinstitucionalizācijas stratēģiju un rīcības plānu
  ; |
| --- | --- |

3.

pasākumus pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi
  ģimenē un
  vietējā kopienā
  , pamatojoties uz valsts deinstitucionalizācijas stratēģiju un rīcības plānu
  ;

ģimenē un

, pamatojoties uz valsts deinstitucionalizācijas stratēģiju un rīcības plānu

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

| 4. | kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

4.

kārtību, kādā nodrošina, ka tā izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

Grozījums Nr. 402

Grozījums Nr. 402

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 5. rinda – 2. sleja

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 5. rinda – 2. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.2. | Veicināt marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF:

ESF:

4.3.2.

Veicināt marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju.

| 4.3.2. | Veicināt
  trešo valstu valstspiederīgo un
  marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju. |
| --- | --- |

4.3.2.

Veicināt
  trešo valstu valstspiederīgo un
  marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju.

trešo valstu valstspiederīgo un

Grozījums Nr. 403

Grozījums Nr. 403

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 6. rinda – 2. sleja

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 6. rinda – 2. sleja

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ESF: | ESF: |
| 4.3.4. | Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem; uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ESF:

ESF:

4.3.4.

Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem; uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem.

| 4.3.4. | Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem;
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt sociālās aizsardzības pieejamību;
  uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

4.3.4.

Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem;
  modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt sociālās aizsardzības pieejamību;
  uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem.

modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt sociālās aizsardzības pieejamību;

Grozījums Nr. 404

Grozījums Nr. 404

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 6. rinda – 4. sleja – 2., 3. un 3.a punkts (jauns)

IV pielikums – tabula – 4. politikas mērķis – 6. rinda – 4. sleja – 2., 3. un 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ir ieviests valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā, un tas ietver: | Ir ieviests valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā, un tas ietver: |
| 1. | veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ir ieviests valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā, un tas ietver:

Ir ieviests valsts vai reģionāls stratēģiskās politikas satvars veselības aizsardzības jomā, un tas ietver:

1.

veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus;

| 1. | veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus; |
| --- | --- |

1.

veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes vajadzību apzināšanu, tostarp attiecībā uz medicīnisko personālu, lai nodrošinātu ilgtspējīgus un saskaņotus pasākumus;

| 2. | pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības cenas ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

2.

pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības cenas ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām;

| 2. | pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības cenas ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām
  , un personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas
  ; |
| --- | --- |

2.

pasākumus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu efektivitātes, ilgtspējas, piekļūstamības un pieejamības cenas ziņā nodrošināšanai, tostarp īpašu uzmanību pievēršot personām, kuras ir atstumtas no veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmām
  , un personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas
  ;

, un personām, kas ir visgrūtāk sasniedzamas

| 3. | pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā. |
| --- | --- |

3.

pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā.

| 3. | pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā
  , un pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā; |
| --- | --- |

3.

pasākumus, kas veicina pakalpojumu sniegšanu vietējā kopienā, tostarp profilakses un primārās veselības aprūpes pakalpojumus, aprūpi mājās un pakalpojumus vietējā kopienā
  , un pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā;

, un pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā;

| 3.a | pasākumus, ar ko nodrošina sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti, ilgtspēju, piekļūstamību un finansiālo pieejamību. |
| --- | --- |

3.a

3.a

pasākumus, ar ko nodrošina sociālās aizsardzības sistēmu efektivitāti, ilgtspēju, piekļūstamību un finansiālo pieejamību.

Grozījums Nr. 405

Grozījums Nr. 405

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. punkts – 1.T tabula – Programmu struktūra

V pielikums – 2. punkts – 1.T tabula – Programmu struktūra

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| ID | Nosaukums [300] | TP | ES atbalsta aprēķina bāze | Fonds | Atbalstītā reģiona kategorija | Konkrētais izvēlētais mērķis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. prioritāte | Nē | | ERAF | Attīstītākais | 1. KM |
| Pārejas |
| Mazāk attīstīts | 2. KM |
| Tālākais un mazapdzīvots |
| Attīstītākais | 3. KM |
| 2 | 2. prioritāte | Nē | | ESF+ | Attīstītākais | 4. KM |
| Pārejas |
| Mazāk attīstīts | 5. KM |
| Tālākais |
| 3 | 3. prioritāte | Nē | | KF | Nav norādīts | |
| 3 | Prioritāte – tehniskā palīdzība | Jā | | | | Nav norādīts |
| .. | Prioritārais virziens – jaunatnes nodarbinātība | Nē | | ESF+ | | |
| .. | Prioritārais virziens – KVAI | Nē | | ESF+ | | |
| .. | Prioritārais virziens – inovatīvas darbības | Nē | | ESF+ | | 8. KM |
| | Prioritārais virziens – materiālā nenodrošinātība | Nē | | ESF+ | | 9. KM |

ID

Nosaukums [300]

TP

ES atbalsta aprēķina bāze

Fonds

Atbalstītā reģiona kategorija

Konkrētais izvēlētais mērķis

1

1. prioritāte

Nē

ERAF

Attīstītākais

1. KM

Pārejas

Mazāk attīstīts

2. KM

Tālākais un mazapdzīvots

Attīstītākais

3. KM

2

2. prioritāte

Nē

ESF+

Attīstītākais

4. KM

Pārejas

Mazāk attīstīts

5. KM

Tālākais

3

3. prioritāte

Nē

KF

Nav norādīts

3

Prioritāte – tehniskā palīdzība

Jā

Nav norādīts

..

Prioritārais virziens – jaunatnes nodarbinātība

Nē

ESF+

..

Prioritārais virziens – KVAI

Nē

ESF+

..

Prioritārais virziens – inovatīvas darbības

Nē

ESF+

8. KM

Prioritārais virziens – materiālā nenodrošinātība

Nē

ESF+

9. KM

Grozījums

Grozījums

| ID | Nosaukums [300] | TP | ES atbalsta aprēķina bāze | Fonds | Atbalstītā reģiona kategorija | Konkrētais izvēlētais mērķis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1. prioritāte | Nē | | ERAF | Attīstītākais | 1. KM |
| Pārejas |
| Mazāk attīstīts | 2. KM |
| Tālākais un mazapdzīvots |
| Attīstītākais | 3. KM |
| 2 | 2. prioritāte | Nē | | ESF+ | Attīstītākais | 4. KM |
| Pārejas |
| Mazāk attīstīts | 5. KM |
| Tālākais |
| 3 | 3. prioritāte | Nē | | KF | Nav norādīts | |
| 3 | Prioritāte – tehniskā palīdzība | Jā | | | | Nav norādīts |
| .. | Prioritārais virziens – jaunatnes nodarbinātība | Nē | | ESF+ | | |
| | Prioritārais virziens – Garantija bērniem | Nē | | ESF+ | | |
| .. | Prioritārais virziens – KVAI | Nē | | ESF+ | | |
| .. | Prioritārais virziens – inovatīvas darbības | Nē | | ESF+ | | 8. KM |
| | Prioritārais virziens – materiālā nenodrošinātība | Nē | | ESF+ | | 9. KM |

ID

Nosaukums [300]

TP

ES atbalsta aprēķina bāze

Fonds

Atbalstītā reģiona kategorija

Konkrētais izvēlētais mērķis

1

1. prioritāte

Nē

ERAF

Attīstītākais

1. KM

Pārejas

Mazāk attīstīts

2. KM

Tālākais un mazapdzīvots

Attīstītākais

3. KM

2

2. prioritāte

Nē

ESF+

Attīstītākais

4. KM

Pārejas

Mazāk attīstīts

5. KM

Tālākais

3

3. prioritāte

Nē

KF

Nav norādīts

3

Prioritāte – tehniskā palīdzība

Jā

Nav norādīts

..

Prioritārais virziens – jaunatnes nodarbinātība

Nē

ESF+

Prioritārais virziens – Garantija bērniem

Prioritārais virziens – Garantija bērniem

Nē

Nē

ESF+

ESF+

..

Prioritārais virziens – KVAI

Nē

ESF+

..

Prioritārais virziens – inovatīvas darbības

Nē

ESF+

8. KM

Prioritārais virziens – materiālā nenodrošinātība

Nē

ESF+

9. KM

Grozījums Nr. 406

Grozījums Nr. 406

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2.1. punkts – tabula

V pielikums – 2.1. punkts – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts attiecīgam konkrētai valstij adresētam ieteikumam |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts attiecīgam konkrētai valstij adresētam ieteikumam

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts jaunatnes nodarbinātībai |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts jaunatnes nodarbinātībai

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts inovatīvām darbībām |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts inovatīvām darbībām

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts materiālās nenodrošinātības risināšanai |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts materiālās nenodrošinātības risināšanai

Grozījums

Grozījums

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts attiecīgam konkrētai valstij adresētam ieteikumam |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts attiecīgam konkrētai valstij adresētam ieteikumam

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts jaunatnes nodarbinātībai |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts jaunatnes nodarbinātībai

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts Garantijai bērniem |
| --- | --- |

□

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts Garantijai bērniem

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts Garantijai bērniem

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts inovatīvām darbībām |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts inovatīvām darbībām

| □ | Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts materiālās nenodrošinātības risināšanai |
| --- | --- |

□

Šis ir prioritārais virziens, kas veltīts materiālās nenodrošinātības risināšanai

Grozījums Nr. 407

Grozījums Nr. 407

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.1. apakšpunkts – ievaddaļa

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.1. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Konkrētais mērķis (54) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) – prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, atkārto pie katra izvēlētā konkrētā mērķa vai katras atbalsta jomas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.1.

Konkrētais mērķis (54) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) – prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, atkārto pie katra izvēlētā konkrētā mērķa vai katras atbalsta jomas

54

| 2.1.1. | Konkrētais mērķis (54) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) – prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, atkārto pie katra izvēlētā konkrētā mērķa vai katras atbalsta jomas |
| --- | --- |

2.1.1.

Konkrētais mērķis (54) (mērķis “nodarbinātībai un izaugsmei”) vai atbalsta joma (EJZF) – prioritātēm, kas nav tehniskā palīdzība, atkārto pie katra izvēlētā konkrētā mērķa vai katras atbalsta jomas

54

Grozījums Nr. 408

Grozījums Nr. 408

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.1. apakšpunkts – 2.1.1.2. punkts – ievaddaļa

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.1. apakšpunkts – 2.1.1.2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1.1.2. | Rādītāji (55) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.1.2.

Rādītāji (55)

55

| 2.1.1.2. | Rādītāji |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Rādītāji

Grozījums Nr. 409

Grozījums Nr. 409

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.1. apakšpunkts – 2.1.1.3. punkts – ievaddaļa

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.1. apakšpunkts – 2.1.1.3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1.1.3. | Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida (56) (neattiecas uz EJZF) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.1.3.

Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida (56) (neattiecas uz EJZF)

56

| 2.1.1.3. | Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida (neattiecas uz EJZF) |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Programmas resursu (ES) provizoriskais sadalījums pēc intervences veida (neattiecas uz EJZF)

Grozījums Nr. 410

Grozījums Nr. 410

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.2. apakšpunkts – 8. daļa

V pielikums – 2. punkts – 3. daļa – 2.1. punkts – 2.1.2. apakšpunkts – 8. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darbību atlases kritēriji (57) | Darbību atlases kritēriji (57) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbību atlases kritēriji (57)

57

Darbību atlases kritēriji (57)

57

Grozījums Nr. 411

Grozījums Nr. 411

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 3. punkts – 16. tabula

V pielikums – 3. punkts – 16. tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 412

Grozījums Nr. 412

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – ievaddaļa

V pielikums – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2. | Kopējā finanšu apropriācija pa fondiem un valsts līdzfinansējums (59) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2.

Kopējā finanšu apropriācija pa fondiem un valsts līdzfinansējums (59)

59

| 3.2. | Kopējās finanšu apropriācijas pa fondiem un valsts līdzfinansējums |
| --- | --- |

3.2.

Kopējās finanšu apropriācijas pa fondiem un valsts līdzfinansējums

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0043/2019).

1

(12)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

12

(12)  OV L [...], [...], [...]. lpp.

12

(13)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

13

(13)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

13

(14)  [Regula par enerģētikas savienības pārvaldību un ar ko groza Direktīvu 94/22/EK, Direktīvu 98/70/EK, Direktīvu 2009/31/EK, Regulu (EK) Nr. 663/2009, Regulu (EK) Nr. 715/2009, Direktīvu 2009/73/EK, Padomes Direktīvu 2009/119/EK, Direktīvu 2010/31/ES, Direktīvu 2012/27/ES, Direktīvu 2013/30/ES un Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 un atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(14)  [Regula par enerģētikas savienības pārvaldību un ar ko groza Direktīvu 94/22/EK, Direktīvu 98/70/EK, Direktīvu 2009/31/EK, Regulu (EK) Nr. 663/2009, Regulu (EK) Nr. 715/2009, Direktīvu 2009/73/EK, Padomes Direktīvu 2009/119/EK, Direktīvu 2010/31/ES, Direktīvu 2012/27/ES, Direktīvu 2013/30/ES un Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 un atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 final/2 – 2016/0375(COD)].

14

(16)  OV L 123, 12.5.2016., 13. lpp.

16

(16)  OV L 123, 12.5.2016., 13. lpp.

16

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

19

(20)  Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

20

(21)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

22

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

19

(20)  Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

20

(21)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīva (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

23

(24)  Komisijas
  2014
  . gada
  8
  . 
  augusta
  Regula (ES) Nr. 
  868
  /
  2014
  , ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 
  241
  ,
  13
  .
  8
  .
  2014
  ., 1. lpp.).

24

2014

8

augusta

868

2014

241

13

8

2014

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

23

(24)  Komisijas
  2016
  . gada
  21
  .
  novembra
  Regula (ES)
  2016/2066
  , ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 
  322
  ,
  29
  .
  11
  .
  2016
  ., 1. lpp.).

24

2016

21

novembra

2016/2066

322

29

11

2016

(25)  iropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (ES) [...] par [EISI] (OV L [...], [...], [...]. lpp.).

25

(25)  iropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (ES) [...] par [EISI] (OV L [...], [...], [...]. lpp.).

25

(1a)  
  Komisijas 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Mans reģions, mana Eiropa, mūsu nākotne: 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju” (COM(2017) 0583, 2017. gada 9. oktobris).

1a

Komisijas 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Mans reģions, mana Eiropa, mūsu nākotne: 7. ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju” (COM(2017) 0583, 2017. gada 9. oktobris).

(1a)  

  OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.

1a

OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.

(1b)  

  OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.

1b

OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.

(1c)  

  OV L 190, 28.6.2014., 45. lpp.

1c

OV L 190, 28.6.2014., 45. lpp.

(37)  [Regula (ES) Nr. [...] par [...] (OV L [...], [...], [...]. lpp).]

37

(37)  [Regula (ES) Nr. [...] par [...] (OV L [...], [...], [...]. lpp).]

37

(38)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

38

(38)  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

38

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.).

49

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.).

49

(54)  Izņemot ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c
  ) 
  apakšpunkta vii) punktā
  noteikto konkrēto mērķi.

54

c

apakšpunkta vii) punktā

(54)  Izņemot ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  ) 
  apakšpunktā
  noteikto konkrēto mērķi.

54

xi

apakšpunktā

(55)  
  Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai sadalījumu par 2021. līdz 2025. gadu.

55

Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai sadalījumu par 2021. līdz 2025. gadu.

(56)  
  Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai sadalījumu par 2021. līdz 2025. gadu.

56

Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai sadalījumu par 2021. līdz 2025. gadu.

(57)  Programmām, kuras var izmantot tikai konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  c) apakšpunkta vii
  ) 
  punktā
  .

57

c) apakšpunkta vii

punktā

(57)  Programmām, kuras var izmantot tikai konkrētajam mērķim, kas noteikts ESF+ regulas 4. panta 1. punkta
  xi
  ) 
  apakšpunktā
  .

57

xi

apakšpunktā

(59)  
  Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai finanšu apropriācijas par 2021. līdz 2025. gadu.

59

Pirms vidusposma pārskatīšanas 2025. gadā attiecībā uz ERAF, ESF+ un KF norāda tikai finanšu apropriācijas par 2021. līdz 2025. gadu.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/491 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/491

---

P8_TA(2019)0097

Programma “Tiesiskums ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesiskums” (COM(2018)0384 – C8-0235/2018 – 2018/0208(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/51)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību”, un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību”, un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”).

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību”, un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu
  ”. Papildus tam LESD 8. pantā ir noteikts, ka Savienība, īstenojot visas savas darbības, kā arī definējot un īstenojot savus politikas virzienus un pasākumus, tiecas novērst nevienlīdzību un apkarot diskrimināciju.
  Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”)
  un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām
  . |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību”, un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu
  ”. Papildus tam LESD 8. pantā ir noteikts, ka Savienība, īstenojot visas savas darbības, kā arī definējot un īstenojot savus politikas virzienus un pasākumus, tiecas novērst nevienlīdzību un apkarot diskrimināciju.
  Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”)
  un ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1 a) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, īstenojot programmu “Tiesiskums”, visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības integrēšana, tostarp dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, un nediskriminācijas mērķu integrēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1 a)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, īstenojot programmu “Tiesiskums”, visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības integrēšana, tostarp dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, un nediskriminācijas mērķu integrēšana.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Ir
  jāturpina
  veicināt
  un
  pastiprināt
  šīs tiesības un vērtības, dalīties ar tām Savienības iedzīvotāju un tautu vidū un nodrošināt, ka tās ir Eiropas sabiedrības uzmanības centrā, tādēļ Savienības budžetā izveido jaunu Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kas sastāv no programmas “Tiesības un vērtības” un programmas “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrība saduras ar ekstrēmismu, radikālismu un nevienprātību, ir
  vēl jo svarīgāk nekā
  jebkad
  iepriekš
  ir veicināt, stiprināt un aizsargāt tiesiskumu, tiesības un ES vērtības: cilvēktiesības, cilvēka cieņas
  respektēšanu
  , brīvību, demokrātiju, vienlīdzību un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi ES. Būdama daļa no jaunā fonda, programma “Tiesības un vērtības” apvieno programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (10), un programmu
  “Eiropa
  pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (11). Programma “Tiesiskums” (turpmāk “programma”) turpinās atbalstīt integrētas Eiropas tiesiskuma telpas izveidi un pārrobežu sadarbību, nodrošinot nepārtrauktību ar 2014.-2020. gada tiesiskuma programmu, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (12) (turpmāk “iepriekšējā programma”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Ir
  jāturpina
  veicināt
  un
  pastiprināt
  šīs tiesības un vērtības, dalīties ar tām Savienības iedzīvotāju un tautu vidū un nodrošināt, ka tās ir Eiropas sabiedrības uzmanības centrā, tādēļ Savienības budžetā izveido jaunu Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kas sastāv no programmas “Tiesības un vērtības” un programmas “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrība saduras ar ekstrēmismu, radikālismu un nevienprātību, ir
  vēl jo svarīgāk nekā
  jebkad
  iepriekš
  ir veicināt, stiprināt un aizsargāt tiesiskumu, tiesības un ES vērtības: cilvēktiesības, cilvēka cieņas
  respektēšanu
  , brīvību, demokrātiju, vienlīdzību un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi ES. Būdama daļa no jaunā fonda, programma “Tiesības un vērtības” apvieno programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (10), un programmu
  “Eiropa
  pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (11). Programma “Tiesiskums” (turpmāk “programma”) turpinās atbalstīt integrētas Eiropas tiesiskuma telpas izveidi un pārrobežu sadarbību, nodrošinot nepārtrauktību ar 2014.-2020. gada tiesiskuma programmu, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (12) (turpmāk “iepriekšējā programma”).

| (2) | Savienībai un katrai dalībvalstij konsekventi visās to īstenotajās politikas jomās ir
  jāturpina
  aktīvi piekopt, aizsargāt
  un
  veicināt
  šīs tiesības un vērtības,
  kā arī ir jāturpina pastiprināt tās un
  dalīties ar tām Savienības iedzīvotāju un tautu vidū un nodrošināt, ka tās ir Eiropas sabiedrības uzmanības centrā
  . Vienlaikus jāteic
  ,
  ka pienācīgi darbojošās Eiropas tiesiskuma telpa un efektīvas, neatkarīgas un kvalitatīvas dalībvalstu tiesu sistēmas, kā arī lielāka savstarpējā uzticēšanās, ir nepieciešama, lai nodrošinātu iekšējā tirgus uzplaukumu un iestātos par Savienības kopīgām vērtībām.
  Tādēļ Savienības budžetā izveido jaunu Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kas sastāv no programmas “Tiesības un vērtības” un programmas “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrība saduras ar ekstrēmismu, radikālismu
  , polarizāciju
  un nevienprātību
  un kad joprojām Tiesā tiek skatīta lieta
  ,
  pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu, par regulāriem tiesiskas valsts principa pārkāpumiem, un aizvien tiek īstenota pienākumu neizpildes procedūra par jautājumiem, kas
  ir
  saistīti ar to, kā dalībvalstīs piemēro tiesiskas valsts principu, kā
  jebkad
  agrāk
  ir
  svarīgi
  veicināt, stiprināt un aizsargāt tiesiskumu, tiesības un ES vērtības: cilvēktiesības
  un pamattiesības
  , cilvēka cieņas
  ievērošanu
  , brīvību, demokrātiju, vienlīdzību
  , tostarp dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju
  un tiesiskumu
  , jo šo tiesību un vērtību pasliktināšanās kādā dalībvalstī var nelabvēlīgi ietekmēt visu Savienību kopumā
  . Tam būs dziļa un tieša ietekme uz politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi ES. Būdama daļa no jaunā fonda, programma “Tiesības un vērtības” apvieno programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (10), un programmu
  “Eiropa
  pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (11). Programma “Tiesiskums” (turpmāk “programma”) turpinās atbalstīt integrētas Eiropas tiesiskuma telpas izveidi un pārrobežu sadarbību, nodrošinot nepārtrauktību ar 2014.-2020. gada tiesiskuma programmu, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (12)(turpmāk “iepriekšējā programma”). |
| --- | --- |

(2)

Savienībai un katrai dalībvalstij konsekventi visās to īstenotajās politikas jomās ir
  jāturpina
  aktīvi piekopt, aizsargāt
  un
  veicināt
  šīs tiesības un vērtības,
  kā arī ir jāturpina pastiprināt tās un
  dalīties ar tām Savienības iedzīvotāju un tautu vidū un nodrošināt, ka tās ir Eiropas sabiedrības uzmanības centrā
  . Vienlaikus jāteic
  ,
  ka pienācīgi darbojošās Eiropas tiesiskuma telpa un efektīvas, neatkarīgas un kvalitatīvas dalībvalstu tiesu sistēmas, kā arī lielāka savstarpējā uzticēšanās, ir nepieciešama, lai nodrošinātu iekšējā tirgus uzplaukumu un iestātos par Savienības kopīgām vērtībām.
  Tādēļ Savienības budžetā izveido jaunu Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu, kas sastāv no programmas “Tiesības un vērtības” un programmas “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrība saduras ar ekstrēmismu, radikālismu
  , polarizāciju
  un nevienprātību
  un kad joprojām Tiesā tiek skatīta lieta
  ,
  pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu, par regulāriem tiesiskas valsts principa pārkāpumiem, un aizvien tiek īstenota pienākumu neizpildes procedūra par jautājumiem, kas
  ir
  saistīti ar to, kā dalībvalstīs piemēro tiesiskas valsts principu, kā
  jebkad
  agrāk
  ir
  svarīgi
  veicināt, stiprināt un aizsargāt tiesiskumu, tiesības un ES vērtības: cilvēktiesības
  un pamattiesības
  , cilvēka cieņas
  ievērošanu
  , brīvību, demokrātiju, vienlīdzību
  , tostarp dzimumu līdztiesību, nediskrimināciju
  un tiesiskumu
  , jo šo tiesību un vērtību pasliktināšanās kādā dalībvalstī var nelabvēlīgi ietekmēt visu Savienību kopumā
  . Tam būs dziļa un tieša ietekme uz politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi ES. Būdama daļa no jaunā fonda, programma “Tiesības un vērtības” apvieno programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (10), un programmu
  “Eiropa
  pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (11). Programma “Tiesiskums” (turpmāk “programma”) turpinās atbalstīt integrētas Eiropas tiesiskuma telpas izveidi un pārrobežu sadarbību, nodrošinot nepārtrauktību ar 2014.-2020. gada tiesiskuma programmu, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (12)(turpmāk “iepriekšējā programma”).

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Tiesiskuma, tiesību un vērtības fonds un
  tam pakārtotās
  divas finansēšanas programmas
  galvenokārt
  būs vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Maksimālais mērķis ir
  atbalstīt
  un stiprināt mūsu uz tiesībām balstīto un demokrātisko sabiedrību
  . Tas ietver aktīvu
  pilsonisko sabiedrību, cilvēku demokrātiskās, pilsoniskās un
  sociālās līdzdalības stimulēšanu
  un Eiropas sabiedrības
  bagātīgās daudzveidības veicināšanu
  , kuras pamatā arī ir mūsu kopīgā vēsture un atcere. LES 11. pantā
  arī noteikts
  ,
  ka
  iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas
  tos
  pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Tiesiskuma, tiesību un vērtības fonds un
  tam pakārtotās
  divas finansēšanas programmas
  galvenokārt
  būs vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Maksimālais mērķis ir
  atbalstīt
  un stiprināt mūsu uz tiesībām balstīto un demokrātisko sabiedrību
  . Tas ietver aktīvu
  pilsonisko sabiedrību, cilvēku demokrātiskās, pilsoniskās un
  sociālās līdzdalības stimulēšanu
  un Eiropas sabiedrības
  bagātīgās daudzveidības veicināšanu
  , kuras pamatā arī ir mūsu kopīgā vēsture un atcere. LES 11. pantā
  arī noteikts
  ,
  ka
  iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas
  tos
  pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem.

| (3) | Tiesiskuma, tiesību un vērtības fonds un
  tā pamatā esošās
  divas finansēšanas programmas būs vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Maksimālais mērķis ir
  uzturēt
  un stiprināt mūsu uz tiesībām balstīto
  , vienlīdzīgo, atvērto, iekļaujošo
  un demokrātisko sabiedrību
  , jo īpaši finansējot darbības, kas veicina dinamisku, labi attīstītu, noturīgu un iespēcinātu
  pilsonisko sabiedrību,
  nodrošinot
  cilvēku demokrātiskās, pilsoniskās un
  sociālo līdzdalību un pienācīgi piemērojot un īstenojot cilvēktiesības un pamattiesības
  un
  veicinot tādu
  Eiropas sabiedrības
  bagātīgo daudzveidību
  , kuras pamatā arī ir mūsu kopīgā vēsture un atcere. LES 11. pantā
  ir izvirzīta prasība
  ,
  lai
  iestādes
  uzturētu atvērtu, pārredzamu un sistemātisku dialogu ar pilsonisko sabiedrību un
  ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas
  viņus
  pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem.
  Tas ir sevišķi svarīgi, ņemot vērā vairākās dalībvalstīs aizvien sarūkošo neatkarīgās pilsoniskās sabiedrības telpu. |
| --- | --- |

(3)

Tiesiskuma, tiesību un vērtības fonds un
  tā pamatā esošās
  divas finansēšanas programmas būs vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Maksimālais mērķis ir
  uzturēt
  un stiprināt mūsu uz tiesībām balstīto
  , vienlīdzīgo, atvērto, iekļaujošo
  un demokrātisko sabiedrību
  , jo īpaši finansējot darbības, kas veicina dinamisku, labi attīstītu, noturīgu un iespēcinātu
  pilsonisko sabiedrību,
  nodrošinot
  cilvēku demokrātiskās, pilsoniskās un
  sociālo līdzdalību un pienācīgi piemērojot un īstenojot cilvēktiesības un pamattiesības
  un
  veicinot tādu
  Eiropas sabiedrības
  bagātīgo daudzveidību
  , kuras pamatā arī ir mūsu kopīgā vēsture un atcere. LES 11. pantā
  ir izvirzīta prasība
  ,
  lai
  iestādes
  uzturētu atvērtu, pārredzamu un sistemātisku dialogu ar pilsonisko sabiedrību un
  ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas
  viņus
  pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem.
  Tas ir sevišķi svarīgi, ņemot vērā vairākās dalībvalstīs aizvien sarūkošo neatkarīgās pilsoniskās sabiedrības telpu.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēts veidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ievērojot pamattiesības un dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas. Minētajam nolūkam Savienība var pieņemt pasākumus, lai attīstītu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās un lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu darbības noziedzības novēršanas jomā. Turpinot attīstīt Eiropas tiesiskuma telpu,
  tiks nodrošināta
  pamattiesību, kā arī tādu kopēju principu un vērtību ievērošana kā
  diskriminācijas nepieļaušana
  ,
  dzimumu līdztiesība
  , efektīva tiesu iestāžu pieejamība visiem, tiesiskums un pareiza neatkarīgas tiesu sistēmas darbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēts veidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ievērojot pamattiesības un dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas. Minētajam nolūkam Savienība var pieņemt pasākumus, lai attīstītu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās un lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu darbības noziedzības novēršanas jomā. Turpinot attīstīt Eiropas tiesiskuma telpu,
  tiks nodrošināta
  pamattiesību, kā arī tādu kopēju principu un vērtību ievērošana kā
  diskriminācijas nepieļaušana
  ,
  dzimumu līdztiesība
  , efektīva tiesu iestāžu pieejamība visiem, tiesiskums un pareiza neatkarīgas tiesu sistēmas darbība.

| (4) | Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD)
  ir
  paredzēts veidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ievērojot pamattiesības un dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas.
  Tiesiskuma, pamattiesību un demokrātijas ievērošana un sekmēšana Savienībā ir visu Līgumos nostiprināto tiesību un pienākumu ievērošanas un iedzīvotāju uzticības Savienībai attaisnošanas priekšnoteikums. Veids, kādā tiesiskums tiek īstenots dalībvalstīs, ir izšķirīgi svarīgs, lai nodrošinātu dalībvalstu un to juridisko sistēmu savstarpēju uzticēšanos.
  Minētajam nolūkam Savienība var pieņemt pasākumus, lai attīstītu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās un
  , ja nepieciešams, administratīvās lietās un
  lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu darbības noziedzības novēršanas jomā
  , īpašu uzmanību pievēršot smagiem pārrobežu, fiskāliem noziegumiem, vides noziegumiem, terorismam un tādu pamattiesību pārkāpumiem kā cilvēku tirdzniecība, un darbībām cietušo personu tiesību aizsardzības jomā
  .
  Vietējā, reģionālā un valsts līmenī
  turpinot attīstīt Eiropas tiesiskuma telpu,
  būtu jānodrošina un jāsekmē cilvēktiesību un
  pamattiesību, kā arī tādu kopēju principu un vērtību ievērošana kā
  nediskriminācija, solidaritāte, vienlīdzīga attieksme
  ,
  pamatojoties uz visiem Hartas 21. pantā minētajiem iemesliem
  , efektīva tiesu iestāžu pieejamība visiem, tiesiskums
  , demokrātija
  un pareiza neatkarīgas tiesu sistēmas darbība. |
| --- | --- |

(4)

Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD)
  ir
  paredzēts veidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ievērojot pamattiesības un dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas.
  Tiesiskuma, pamattiesību un demokrātijas ievērošana un sekmēšana Savienībā ir visu Līgumos nostiprināto tiesību un pienākumu ievērošanas un iedzīvotāju uzticības Savienībai attaisnošanas priekšnoteikums. Veids, kādā tiesiskums tiek īstenots dalībvalstīs, ir izšķirīgi svarīgs, lai nodrošinātu dalībvalstu un to juridisko sistēmu savstarpēju uzticēšanos.
  Minētajam nolūkam Savienība var pieņemt pasākumus, lai attīstītu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās un
  , ja nepieciešams, administratīvās lietās un
  lai veicinātu un atbalstītu dalībvalstu darbības noziedzības novēršanas jomā
  , īpašu uzmanību pievēršot smagiem pārrobežu, fiskāliem noziegumiem, vides noziegumiem, terorismam un tādu pamattiesību pārkāpumiem kā cilvēku tirdzniecība, un darbībām cietušo personu tiesību aizsardzības jomā
  .
  Vietējā, reģionālā un valsts līmenī
  turpinot attīstīt Eiropas tiesiskuma telpu,
  būtu jānodrošina un jāsekmē cilvēktiesību un
  pamattiesību, kā arī tādu kopēju principu un vērtību ievērošana kā
  nediskriminācija, solidaritāte, vienlīdzīga attieksme
  ,
  pamatojoties uz visiem Hartas 21. pantā minētajiem iemesliem
  , efektīva tiesu iestāžu pieejamība visiem, tiesiskums
  , demokrātija
  un pareiza neatkarīgas tiesu sistēmas darbība.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4 a) | LESD 81. pantā ir nepārprotami noteikts, ka Savienība var pieņemt tiesību aktus, ar kuriem tuvina dalībvalstu tiesību aktus. Saskaņā ar Līgumu šādus tiesību aktus var pieņemt, inter alia, attiecībā uz spriedumu un ārpustiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu un izpildi dalībvalstu starpā, tiesas un ārpustiesas dokumentu pārrobežu piegādi, dalībvalstīs piemērojamo starptautisko privāttiesību noteikumu saderību attiecībā uz tiesību un jurisdikciju kolīzijām, sadarbību pierādījumu iegūšanā, tiesu iestāžu efektīvu pieejamību, šķēršļu novēršanu civilprocesa, kriminālprocesa un administratīvā procesa pareizai norisei, kas var ietvert valstu tiesu procedūru saderības uzlabošanu, alternatīvu strīdu izšķiršanas (ASI) risinājumu izstrādi un tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācības atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4 a)

LESD 81. pantā ir nepārprotami noteikts, ka Savienība var pieņemt tiesību aktus, ar kuriem tuvina dalībvalstu tiesību aktus. Saskaņā ar Līgumu šādus tiesību aktus var pieņemt, inter alia, attiecībā uz spriedumu un ārpustiesas lēmumu savstarpēju atzīšanu un izpildi dalībvalstu starpā, tiesas un ārpustiesas dokumentu pārrobežu piegādi, dalībvalstīs piemērojamo starptautisko privāttiesību noteikumu saderību attiecībā uz tiesību un jurisdikciju kolīzijām, sadarbību pierādījumu iegūšanā, tiesu iestāžu efektīvu pieejamību, šķēršļu novēršanu civilprocesa, kriminālprocesa un administratīvā procesa pareizai norisei, kas var ietvert valstu tiesu procedūru saderības uzlabošanu, alternatīvu strīdu izšķiršanas (ASI) risinājumu izstrādi un tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācības atbalstu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Finansējumam vajadzētu būt vienam
  no galvenajiem rīkiem Līgumos nosprausto vērienīgo mērķu veiksmīgai īstenošanai. Tie būtu jāsasniedz, inter alia, izveidojot elastīgu un efektīvu tiesiskuma programmu, kurai būtu jāatvieglo plānošana un minēto mērķu īstenošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Finansējumam vajadzētu būt vienam
  no galvenajiem rīkiem Līgumos nosprausto vērienīgo mērķu veiksmīgai īstenošanai. Tie būtu jāsasniedz, inter alia, izveidojot elastīgu un efektīvu tiesiskuma programmu, kurai būtu jāatvieglo plānošana un minēto mērķu īstenošana.

| (5) | Finansējums ir viens
  no galvenajiem rīkiem Līgumos nosprausto vērienīgo mērķu veiksmīgai īstenošanai. Tie būtu jāsasniedz, inter alia, izveidojot elastīgu un efektīvu tiesiskuma programmu, kurai būtu jāatvieglo plānošana un minēto mērķu īstenošana
  , ņemot vērā to, kuras darbības, kad vien iespējams, panāk visaugstāko Savienības pievienoto vērtību, izmantojot galvenos darbības rādītājus
  . |
| --- | --- |

(5)

Finansējums ir viens
  no galvenajiem rīkiem Līgumos nosprausto vērienīgo mērķu veiksmīgai īstenošanai. Tie būtu jāsasniedz, inter alia, izveidojot elastīgu un efektīvu tiesiskuma programmu, kurai būtu jāatvieglo plānošana un minēto mērķu īstenošana
  , ņemot vērā to, kuras darbības, kad vien iespējams, panāk visaugstāko Savienības pievienoto vērtību, izmantojot galvenos darbības rādītājus
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5 a) | Ar programmu būtu jācenšas palielināt tās līdzekļu elastību un pieejamību un nodrošināt vienādas finansējuma iespējas un nosacījumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5 a)

Ar programmu būtu jācenšas palielināt tās līdzekļu elastību un pieejamību un nodrošināt vienādas finansējuma iespējas un nosacījumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai pakāpeniski izveidotu šādu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Savienībai jāpieņem pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, pamatojoties uz spriedumu un tiesas lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, kas kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes 1999. gada 15. un 16. oktobrī ir stūrakmens tiesu iestāžu sadarbībā Savienībā. Savstarpējai atzīšanai ir nepieciešama augsta līmeņa savstarpējā uzticēšanās starp dalībvalstīm. Lai veicinātu savstarpējo atzīšanu un sekmētu savstarpējo uzticēšanos, ir pieņemti pasākumi dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanai dažādās jomās. Labi funkcionējoša tiesiskuma joma, kurā ir novērsti šķēršļi pārrobežu tiesvedībai un tiesu pieejamībai pārrobežu situācijās,
  ir
  arī pamatelements ekonomikas izaugsmes nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai pakāpeniski izveidotu šādu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Savienībai jāpieņem pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, pamatojoties uz spriedumu un tiesas lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, kas kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes 1999. gada 15. un 16. oktobrī ir stūrakmens tiesu iestāžu sadarbībā Savienībā. Savstarpējai atzīšanai ir nepieciešama augsta līmeņa savstarpējā uzticēšanās starp dalībvalstīm. Lai veicinātu savstarpējo atzīšanu un sekmētu savstarpējo uzticēšanos, ir pieņemti pasākumi dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanai dažādās jomās. Labi funkcionējoša tiesiskuma joma, kurā ir novērsti šķēršļi pārrobežu tiesvedībai un tiesu pieejamībai pārrobežu situācijās,
  ir
  arī pamatelements ekonomikas izaugsmes nodrošināšanai.

| (6) | Lai pakāpeniski izveidotu šādu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu
  visiem
  , Savienībai ir jāpieņem pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, pamatojoties uz spriedumu un tiesas lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, kas kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes 1999. gada 15. un 16. oktobrī ir stūrakmens tiesu iestāžu sadarbībā Savienībā. Savstarpējai atzīšanai ir nepieciešama augsta līmeņa savstarpējā uzticēšanās starp dalībvalstīm. Lai veicinātu savstarpējo atzīšanu un sekmētu savstarpējo uzticēšanos, ir pieņemti pasākumi dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanai dažādās jomās. Labi funkcionējoša tiesiskuma joma, kurā ir novērsti šķēršļi pārrobežu tiesvedībai un tiesu pieejamībai pārrobežu situācijās, arī
  ir
  pamatelements ekonomikas izaugsmes
  un turpmākas integrācijas
  nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(6)

Lai pakāpeniski izveidotu šādu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu
  visiem
  , Savienībai ir jāpieņem pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, pamatojoties uz spriedumu un tiesas lēmumu savstarpējas atzīšanas principu, kas kopš Eiropadomes Tamperes sanāksmes 1999. gada 15. un 16. oktobrī ir stūrakmens tiesu iestāžu sadarbībā Savienībā. Savstarpējai atzīšanai ir nepieciešama augsta līmeņa savstarpējā uzticēšanās starp dalībvalstīm. Lai veicinātu savstarpējo atzīšanu un sekmētu savstarpējo uzticēšanos, ir pieņemti pasākumi dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanai dažādās jomās. Labi funkcionējoša tiesiskuma joma, kurā ir novērsti šķēršļi pārrobežu tiesvedībai un tiesu pieejamībai pārrobežu situācijās, arī
  ir
  pamatelements ekonomikas izaugsmes
  un turpmākas integrācijas
  nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6 a) | Kā Eiropas Savienības Tiesa atgādina savā judikatūrā

   (1a)

  , tiesu neatkarība ir daļa no pamattiesību būtības uz taisnīgu tiesu un ir uzskatāma par pamatu savstarpējai uzticībai un savstarpējai atzīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6 a)

Kā Eiropas Savienības Tiesa atgādina savā judikatūrā

   (1a)

  , tiesu neatkarība ir daļa no pamattiesību būtības uz taisnīgu tiesu un ir uzskatāma par pamatu savstarpējai uzticībai un savstarpējai atzīšanai.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6 b) | Tiesu iestāžu pieejamībai būtu īpaši jāaptver piekļuve tiesām, alternatīvām strīdu izšķiršanas metodēm un publiskām amatpersonām, kurām tiesību aktos ir uzlikts pienākums pusēm sniegt neatkarīgu un objektīvu juridisku konsultāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6 b)

Tiesu iestāžu pieejamībai būtu īpaši jāaptver piekļuve tiesām, alternatīvām strīdu izšķiršanas metodēm un publiskām amatpersonām, kurām tiesību aktos ir uzlikts pienākums pusēm sniegt neatkarīgu un objektīvu juridisku konsultāciju.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6 c) | Dzimumperspektīvas ņemšana vērā tiesu sistēmās būtu jāuzskata par svarīgu mērķi, turpinot Eiropas tiesiskuma telpas attīstību. Tiesu sistēmā novērojamā krusteniskā diskriminācija joprojām ir uzskatāma par vienu no galvenajiem sieviešu vienlīdzīgas pieejas tiesu iestādēm šķēršļiem. Tādēļ ar programmas palīdzību būtu aktīvi jāsekmē jebkādas tādas diskriminācijas un šķēršļu izskaušana, ar kuriem saskaras minoritātes, personas ar invaliditāti, migranti, patvēruma meklētāji, vecāka gadagājuma personas, personas, kas dzīvo attālākos novados, vai visas neaizsargātās grupas, kuru piekļuve tiesu iestādēm varētu tikt ierobežota, un būtu jāatbalsta tiesu sistēmās īstenotas procedūras un tajās pieņemti nolēmumi, kas cietušajiem būtu draudzīgi un būtu dzimumdelikāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6 c)

Dzimumperspektīvas ņemšana vērā tiesu sistēmās būtu jāuzskata par svarīgu mērķi, turpinot Eiropas tiesiskuma telpas attīstību. Tiesu sistēmā novērojamā krusteniskā diskriminācija joprojām ir uzskatāma par vienu no galvenajiem sieviešu vienlīdzīgas pieejas tiesu iestādēm šķēršļiem. Tādēļ ar programmas palīdzību būtu aktīvi jāsekmē jebkādas tādas diskriminācijas un šķēršļu izskaušana, ar kuriem saskaras minoritātes, personas ar invaliditāti, migranti, patvēruma meklētāji, vecāka gadagājuma personas, personas, kas dzīvo attālākos novados, vai visas neaizsargātās grupas, kuru piekļuve tiesu iestādēm varētu tikt ierobežota, un būtu jāatbalsta tiesu sistēmās īstenotas procedūras un tajās pieņemti nolēmumi, kas cietušajiem būtu draudzīgi un būtu dzimumdelikāti.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Tiesiskuma ievērošana ir būtiska, lai nodrošinātu augsta līmeņa savstarpēju uzticēšanos tieslietu un iekšlietu jomā un jo īpaši, lai panāktu tiesu iestāžu efektīvu sadarbību civillietās un krimināllietās, kas balstās uz savstarpēju atzīšanu. Tiesiskums ir viena no kopīgajām vērtībām, kas ietverta LES 2. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas noteiktas LES 19. panta 1. punktā un Pamattiesību hartas 47. pantā, ir konkrēta tiesiskuma izpausme. Tiesiskuma veicināšana, atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu iestāžu neatkarību, kvalitāti un efektivitāti sekmē savstarpējo uzticēšanos, kas ir obligāti nepieciešama sadarbībai civillietās un krimināllietās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Tiesiskuma ievērošana ir būtiska, lai nodrošinātu augsta līmeņa savstarpēju uzticēšanos tieslietu un iekšlietu jomā un jo īpaši, lai panāktu tiesu iestāžu efektīvu sadarbību civillietās un krimināllietās, kas balstās uz savstarpēju atzīšanu. Tiesiskums ir viena no kopīgajām vērtībām, kas ietverta LES 2. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas noteiktas LES 19. panta 1. punktā un Pamattiesību hartas 47. pantā, ir konkrēta tiesiskuma izpausme. Tiesiskuma veicināšana, atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu iestāžu neatkarību, kvalitāti un efektivitāti sekmē savstarpējo uzticēšanos, kas ir obligāti nepieciešama sadarbībai civillietās un krimināllietās.

| (7) | Tiesiskuma
  pilnīga
  ievērošana
  un veicināšana
  ir būtiska, lai nodrošinātu augsta līmeņa savstarpēju uzticēšanos
  brīvības, drošības un
  tieslietu un iekšlietu jomā un jo īpaši, lai panāktu tiesu iestāžu efektīvu sadarbību civillietās un krimināllietās, kas balstās uz savstarpēju atzīšanu. Tiesiskums ir viena no kopīgajām vērtībām, kas ietverta LES 2. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas noteiktas LES 19. panta 1. punktā un Pamattiesību hartas 47. pantā, ir konkrēta tiesiskuma izpausme. Tiesiskuma veicināšana, atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu iestāžu neatkarību,
  pārredzamību, pārskatatbildību,
  kvalitāti un efektivitāti sekmē savstarpējo uzticēšanos, kas ir obligāti nepieciešama sadarbībai civillietās un krimināllietās. |
| --- | --- |

(7)

Tiesiskuma
  pilnīga
  ievērošana
  un veicināšana
  ir būtiska, lai nodrošinātu augsta līmeņa savstarpēju uzticēšanos
  brīvības, drošības un
  tieslietu un iekšlietu jomā un jo īpaši, lai panāktu tiesu iestāžu efektīvu sadarbību civillietās un krimināllietās, kas balstās uz savstarpēju atzīšanu. Tiesiskums ir viena no kopīgajām vērtībām, kas ietverta LES 2. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, kas noteiktas LES 19. panta 1. punktā un Pamattiesību hartas 47. pantā, ir konkrēta tiesiskuma izpausme. Tiesiskuma veicināšana, atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu iestāžu neatkarību,
  pārredzamību, pārskatatbildību,
  kvalitāti un efektivitāti sekmē savstarpējo uzticēšanos, kas ir obligāti nepieciešama sadarbībai civillietās un krimināllietās.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7 a) | Atgādina, ka taisnīgums liecina par tiesiskuma pastāvēšanu sabiedrībā un nodrošina ikvienam tiesības uz taisnīgu tiesu neatkarīgā un objektīvā tiesā, lai aizsargātu Eiropas vērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7 a)

Atgādina, ka taisnīgums liecina par tiesiskuma pastāvēšanu sabiedrībā un nodrošina ikvienam tiesības uz taisnīgu tiesu neatkarīgā un objektīvā tiesā, lai aizsargātu Eiropas vērtības.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu Savienība atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību kā rīku, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un
  krimināllietās
  , pamatojoties uz
  spriedumu
  un
  tiesas
  lēmumu savstarpējas atzīšanas principu. Profesionāļu tieslietu jomā apmācība ir svarīgs rīks, lai veidotu vienotu izpratni par to, kā
  labāk
  nodrošināt
  tiesiskumu
  . Tas dod ieguldījumu Eiropas tiesiskuma telpas izveidē, veidojot vienotu tiesu kultūru starp dalībvalstu profesionāļiem tieslietu jomā. Ir būtiski nodrošināt, ka Savienībā tiesību akti tiek piemēroti pareizi un saskanīgi un ka pārrobežu procedūrās valda savstarpēja uzticēšanās starp profesionāļiem tieslietu jomā. Programmas atbalstītajiem mācību pasākumiem vajadzētu balstīties uz pamatotu mācību vajadzību izvērtējumu, tajos vajadzētu izmantot
  augsta līmeņa
  mācību metodiku, ietvert pārrobežu pasākumus, kuros piedalās profesionāļi tieslietu jomā no dažādām dalībvalstīm, aktīvas mācīšanās un tīklošanas elementus, kā arī būt ilgtspējīgiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu Savienība atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību kā rīku, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību civillietās un
  krimināllietās
  , pamatojoties uz
  spriedumu
  un
  tiesas
  lēmumu savstarpējas atzīšanas principu. Profesionāļu tieslietu jomā apmācība ir svarīgs rīks, lai veidotu vienotu izpratni par to, kā
  labāk
  nodrošināt
  tiesiskumu
  . Tas dod ieguldījumu Eiropas tiesiskuma telpas izveidē, veidojot vienotu tiesu kultūru starp dalībvalstu profesionāļiem tieslietu jomā. Ir būtiski nodrošināt, ka Savienībā tiesību akti tiek piemēroti pareizi un saskanīgi un ka pārrobežu procedūrās valda savstarpēja uzticēšanās starp profesionāļiem tieslietu jomā. Programmas atbalstītajiem mācību pasākumiem vajadzētu balstīties uz pamatotu mācību vajadzību izvērtējumu, tajos vajadzētu izmantot
  augsta līmeņa
  mācību metodiku, ietvert pārrobežu pasākumus, kuros piedalās profesionāļi tieslietu jomā no dažādām dalībvalstīm, aktīvas mācīšanās un tīklošanas elementus, kā arī būt ilgtspējīgiem.

| (8) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu Savienība atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību kā rīku, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību civillietās
  , krimināllietās
  un
  vajadzības gadījumā administratīvās lietās
  , pamatojoties uz
  tiesuspriedumu
  un lēmumu savstarpējas atzīšanas principu. Profesionāļu tieslietu jomā apmācība ir svarīgs rīks, lai veidotu vienotu izpratni par to, kā
  vislabāk īstenot un
  nodrošināt
  tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu
  . Tas dod ieguldījumu Eiropas tiesiskuma telpas izveidē, veidojot vienotu tiesu kultūru starp dalībvalstu profesionāļiem tieslietu jomā. Ir būtiski nodrošināt, ka Savienībā tiesību akti tiek piemēroti
  nediskriminējoši,
  pareizi un saskanīgi un ka pārrobežu procedūrās valda savstarpēja uzticēšanās
  un sapratne
  starp profesionāļiem tieslietu jomā. Programmas atbalstītajiem mācību pasākumiem vajadzētu balstīties uz pamatotu mācību vajadzību izvērtējumu, tajos vajadzētu izmantot
  modernu
  mācību metodiku, ietvert pārrobežu pasākumus, kuros piedalās profesionāļi tieslietu jomā
  , tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju labā strādājoši tieslietu jomas profesionāļi,
  no dažādām dalībvalstīm,
  un iekļaut
  aktīvas mācīšanās un tīklošanas elementus, kā arī būt ilgtspējīgiem.
  Tās ietvaros būtu jānodrošina tiesnešiem, advokātiem, prokuroriem un policijas darbiniekiem paredzēti apmācības kursi par problēmām un šķēršļiem, ar kuriem saskaras neaizsargātā situācijā esošas personas, tostarp bērni, etniskās minoritātes, LGBTI, personas ar invaliditāti, personas, kas ir cietušas no dzimumvardarbības un cita veida personu savstarpējas vardarbības, un cilvēku tirdzniecības upuri, un par to, kā nodrošināt noziegumos cietušo pienācīgu aizsardzību. Šie apmācības kursi būtu jāorganizē, nepastarpināti iesaistot minētās personas un organizācijas, kas viņus pārstāv vai viņiem palīdz. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkta h) apakšpunktu un 82. panta 1. punkta c) apakšpunktu Savienība atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību kā rīku, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību civillietās
  , krimināllietās
  un
  vajadzības gadījumā administratīvās lietās
  , pamatojoties uz
  tiesuspriedumu
  un lēmumu savstarpējas atzīšanas principu. Profesionāļu tieslietu jomā apmācība ir svarīgs rīks, lai veidotu vienotu izpratni par to, kā
  vislabāk īstenot un
  nodrošināt
  tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu
  . Tas dod ieguldījumu Eiropas tiesiskuma telpas izveidē, veidojot vienotu tiesu kultūru starp dalībvalstu profesionāļiem tieslietu jomā. Ir būtiski nodrošināt, ka Savienībā tiesību akti tiek piemēroti
  nediskriminējoši,
  pareizi un saskanīgi un ka pārrobežu procedūrās valda savstarpēja uzticēšanās
  un sapratne
  starp profesionāļiem tieslietu jomā. Programmas atbalstītajiem mācību pasākumiem vajadzētu balstīties uz pamatotu mācību vajadzību izvērtējumu, tajos vajadzētu izmantot
  modernu
  mācību metodiku, ietvert pārrobežu pasākumus, kuros piedalās profesionāļi tieslietu jomā
  , tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju labā strādājoši tieslietu jomas profesionāļi,
  no dažādām dalībvalstīm,
  un iekļaut
  aktīvas mācīšanās un tīklošanas elementus, kā arī būt ilgtspējīgiem.
  Tās ietvaros būtu jānodrošina tiesnešiem, advokātiem, prokuroriem un policijas darbiniekiem paredzēti apmācības kursi par problēmām un šķēršļiem, ar kuriem saskaras neaizsargātā situācijā esošas personas, tostarp bērni, etniskās minoritātes, LGBTI, personas ar invaliditāti, personas, kas ir cietušas no dzimumvardarbības un cita veida personu savstarpējas vardarbības, un cilvēku tirdzniecības upuri, un par to, kā nodrošināt noziegumos cietušo pienācīgu aizsardzību. Šie apmācības kursi būtu jāorganizē, nepastarpināti iesaistot minētās personas un organizācijas, kas viņus pārstāv vai viņiem palīdz.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8 a) | Saprātīgie tiesvedības termiņi garantē juridisko noteiktību, kas ir nozīmīgs tiesiskuma nosacījums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8 a)

Saprātīgie tiesvedības termiņi garantē juridisko noteiktību, kas ir nozīmīgs tiesiskuma nosacījums.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8 b) | Saskaņā ar 2017. gada 11. maija Padomes lēmumu (ES) 2017/865 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un attiecīgo lēmumu par patvērumu un neizraidīšanu programma atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību nolūkā veidot izpratni un sekmēt minētās konvencijas piemērošanu praksē tiesiskuma jomā, lai visā Savienībā labāk aizsargātu no vardarbības cietušās sievietes un meitenes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8 b)

Saskaņā ar 2017. gada 11. maija Padomes lēmumu (ES) 2017/865 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un attiecīgo lēmumu par patvērumu un neizraidīšanu programma atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību nolūkā veidot izpratni un sekmēt minētās konvencijas piemērošanu praksē tiesiskuma jomā, lai visā Savienībā labāk aizsargātu no vardarbības cietušās sievietes un meitenes.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Tiesiskā apmācībā var būt iesaistīti dažādi rīcībspēki, piemēram, dalībvalstu tiesību, tiesu un administratīvās iestādes, akadēmiskās iestādes, par tiesisko apmācību atbildīgās valsts struktūras, Eiropas līmeņa mācību organizācijas vai tīkli, vai Savienības tiesību aktu jomā izveidotie tiesu koordinatoru tīkli. Tādām organizācijām un struktūrām, kas tiesnešu apmācības jomā darbojas Eiropas vispārējās interesēs, kā, piemēram, Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam (EJTN), Eiropas tiesību akadēmijai (ERA), Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam (ENCJ), Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijai (ACA-Europe), Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam (RPCSJUE) un Eiropas Publiskās administrācijas institūtam (EIPA), būtu jāturpina veikt savus uzdevumus, sekmējot tiesnešiem un tiesu sistēmas personālam paredzētas mācību programmas ar patiesu Eiropas dimensiju, un tādēļ tām varētu piešķirt pienācīgu finansiālu atbalstu saskaņā ar procedūrām un kritērijiem, kas izklāstīti gada darba programmās, kuras Komisija pieņem ievērojot šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Tiesiskā apmācībā var būt iesaistīti dažādi rīcībspēki, piemēram, dalībvalstu tiesību, tiesu un administratīvās iestādes, akadēmiskās iestādes, par tiesisko apmācību atbildīgās valsts struktūras, Eiropas līmeņa mācību organizācijas vai tīkli, vai Savienības tiesību aktu jomā izveidotie tiesu koordinatoru tīkli. Tādām organizācijām un struktūrām, kas tiesnešu apmācības jomā darbojas Eiropas vispārējās interesēs, kā, piemēram, Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam (EJTN), Eiropas tiesību akadēmijai (ERA), Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam (ENCJ), Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijai (ACA-Europe), Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam (RPCSJUE) un Eiropas Publiskās administrācijas institūtam (EIPA), būtu jāturpina veikt savus uzdevumus, sekmējot tiesnešiem un tiesu sistēmas personālam paredzētas mācību programmas ar patiesu Eiropas dimensiju, un tādēļ tām varētu piešķirt pienācīgu finansiālu atbalstu saskaņā ar procedūrām un kritērijiem, kas izklāstīti gada darba programmās, kuras Komisija pieņem ievērojot šo regulu.

| (9) | Tiesiskā apmācībā var būt iesaistīti dažādi rīcībspēki, piemēram, dalībvalstu tiesību, tiesu un administratīvās iestādes, akadēmiskās iestādes, par tiesu iestāžu apmācību atbildīgās valsts struktūras, Eiropas līmeņa mācību organizācijas vai tīkli, vai Savienības tiesību aktu jomā izveidotie tiesu koordinatoru tīkli
  , kā arī attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp tās, kas iesniedz prasības pieteikumus tiesā savu pārstāvamo vārdā
  . Tādām organizācijām un struktūrām, kas tiesnešu apmācības jomā darbojas Eiropas vispārējās interesēs, kā, piemēram, Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam (EJTN), Eiropas tiesību akadēmijai (ERA), Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam (ENCJ), Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijai (ACA-Europe), Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam (RPCSJUE) un Eiropas Publiskās administrācijas institūtam (EIPA), būtu jāturpina veikt savus uzdevumus, sekmējot tiesnešiem un tiesu sistēmas personālam paredzētas mācību programmas ar patiesu Eiropas dimensiju, un tādēļ tām varētu piešķirt pienācīgu finansiālu atbalstu saskaņā ar procedūrām un kritērijiem, kas izklāstīti gada darba programmās, kuras Komisija
  pieņēma,
  ievērojot šo regulu.
  Papildus tam pamattiesību jomā darbojošās organizācijas un speciālisti, kas strādā ar personām, kas ir cietušas no vardarbības, un specializētās akadēmiskās iestādes arī varētu sekmēt šādu apmācības programmu īstenošanu, un tādēļ tās, ir jāpiesaista, kad vien tas ir nepieciešams. Ņemot vērā to, ka tiesneses sievietes vadošajos amatos pārstāvētas ir nepietiekami, tiesneses, prokurores un cita veida profesionālās juristes būtu jāmudina piedalīties mācību pasākumos. |
| --- | --- |

(9)

Tiesiskā apmācībā var būt iesaistīti dažādi rīcībspēki, piemēram, dalībvalstu tiesību, tiesu un administratīvās iestādes, akadēmiskās iestādes, par tiesu iestāžu apmācību atbildīgās valsts struktūras, Eiropas līmeņa mācību organizācijas vai tīkli, vai Savienības tiesību aktu jomā izveidotie tiesu koordinatoru tīkli
  , kā arī attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp tās, kas iesniedz prasības pieteikumus tiesā savu pārstāvamo vārdā
  . Tādām organizācijām un struktūrām, kas tiesnešu apmācības jomā darbojas Eiropas vispārējās interesēs, kā, piemēram, Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam (EJTN), Eiropas tiesību akadēmijai (ERA), Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam (ENCJ), Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācijai (ACA-Europe), Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam (RPCSJUE) un Eiropas Publiskās administrācijas institūtam (EIPA), būtu jāturpina veikt savus uzdevumus, sekmējot tiesnešiem un tiesu sistēmas personālam paredzētas mācību programmas ar patiesu Eiropas dimensiju, un tādēļ tām varētu piešķirt pienācīgu finansiālu atbalstu saskaņā ar procedūrām un kritērijiem, kas izklāstīti gada darba programmās, kuras Komisija
  pieņēma,
  ievērojot šo regulu.
  Papildus tam pamattiesību jomā darbojošās organizācijas un speciālisti, kas strādā ar personām, kas ir cietušas no vardarbības, un specializētās akadēmiskās iestādes arī varētu sekmēt šādu apmācības programmu īstenošanu, un tādēļ tās, ir jāpiesaista, kad vien tas ir nepieciešams. Ņemot vērā to, ka tiesneses sievietes vadošajos amatos pārstāvētas ir nepietiekami, tiesneses, prokurores un cita veida profesionālās juristes būtu jāmudina piedalīties mācību pasākumos.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9 a) | Dalībvalstīm būtu jāiegulda vairāk tiesu iestāžu apmācības kursu un tālākizglītības attīstībā, jo tas ir efektīvas, neatkarīgas un objektīvas tiesu sistēmas pamats. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9 a)

Dalībvalstīm būtu jāiegulda vairāk tiesu iestāžu apmācības kursu un tālākizglītības attīstībā, jo tas ir efektīvas, neatkarīgas un objektīvas tiesu sistēmas pamats.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10 a) | Ar programmas palīdzību būtu jāsekmē arī paraugprakses popularizēšana tādu tiesu iestāžu starpā, kuras ir specializētas dzimumvardarbības lietu skatīšanā, un tādu kopīgo resursu un apmācības materiālu par dzimumvardarbību apmaiņu, kas ir paredzēti tiesnešiem, prokuroriem, advokātiem, policijas amatpersonām un citiem profesionāļiem, kas nonāk saskarē ar personām, kuras ir cietušas no dzimumvardarbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10 a)

Ar programmas palīdzību būtu jāsekmē arī paraugprakses popularizēšana tādu tiesu iestāžu starpā, kuras ir specializētas dzimumvardarbības lietu skatīšanā, un tādu kopīgo resursu un apmācības materiālu par dzimumvardarbību apmaiņu, kas ir paredzēti tiesnešiem, prokuroriem, advokātiem, policijas amatpersonām un citiem profesionāļiem, kas nonāk saskarē ar personām, kuras ir cietušas no dzimumvardarbības.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Pasākumiem saskaņā ar programmu būtu jāatbalsta tiesas lēmumu un spriedumu savstarpēja atzīšana un tiesību aktu nepieciešamā tuvināšana, kas veicinās sadarbību starp visām iesaistītajām iestādēm, tai skaitā starp finanšu izlūkošanas vienībām, un individuālo tiesību aizsardzību tiesā civillietās un komerclietās.
  Programmai vajadzētu
  arī
  uzlabot procesuālos tiesību aktus
  pārrobežu
  lietām
  un
  nodrošināt lielāku konverģenci
  civiltiesībās, kas palīdzētu novērst šķēršļus labai un efektīvai tiesu un ārpustiesu procedūru darbībai, no kā labumu gūtu visas civilā strīdā iesaistītās puses. Visbeidzot, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu par tiesu iestāžu sadarbību civillietās efektīvu izpildi un piemērošanu praksē, programmai vajadzētu atbalstīt Eiropas Tiesiskās sadarbības
  tīkls
  civillietās un komerclietās darbību, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Pasākumiem saskaņā ar programmu būtu jāatbalsta tiesas lēmumu un spriedumu savstarpēja atzīšana un tiesību aktu nepieciešamā tuvināšana, kas veicinās sadarbību starp visām iesaistītajām iestādēm, tai skaitā starp finanšu izlūkošanas vienībām, un individuālo tiesību aizsardzību tiesā civillietās un komerclietās.
  Programmai vajadzētu
  arī
  uzlabot procesuālos tiesību aktus
  pārrobežu
  lietām
  un
  nodrošināt lielāku konverģenci
  civiltiesībās, kas palīdzētu novērst šķēršļus labai un efektīvai tiesu un ārpustiesu procedūru darbībai, no kā labumu gūtu visas civilā strīdā iesaistītās puses. Visbeidzot, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu par tiesu iestāžu sadarbību civillietās efektīvu izpildi un piemērošanu praksē, programmai vajadzētu atbalstīt Eiropas Tiesiskās sadarbības
  tīkls
  civillietās un komerclietās darbību, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK.

| (11) | Pasākumiem saskaņā ar programmu būtu jāatbalsta tiesas lēmumu un spriedumu
  pastiprināta
  savstarpēja atzīšana
  , dalībvalstu savstarpēja uzticēšanās
  un tiesību aktu nepieciešamā tuvināšana, kas veicinās sadarbību starp visām iesaistītajām iestādēm, tai skaitā starp finanšu izlūkošanas vienībām, un individuālo tiesību aizsardzību tiesā civillietās un komerclietās.
  Ar programmas palīdzību būtu jāuzlabo
  arī
  procesuālie tiesību akti, ar kuriem reglamentē
  pārrobežu
  lietas, tostarp mediācijas procedūras, īpašu uzmanību pievēršot visu cietušo vienlīdzīgu iespēju vērsties tiesā veicināšanai,
  un
  būtu jānodrošina lielāka tuvināšanās, sevišķi
  civiltiesībās, kas palīdzētu novērst šķēršļus labai un efektīvai tiesu un ārpustiesu procedūru darbībai, no kā labumu gūtu visas civilā strīdā iesaistītās puses. Visbeidzot, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu par tiesu iestāžu sadarbību civillietās efektīvu izpildi un piemērošanu praksē, programmai vajadzētu atbalstīt
  tā
  Eiropas Tiesiskās sadarbības
  tīkla
  civillietās un komerclietās darbību, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK. |
| --- | --- |

(11)

Pasākumiem saskaņā ar programmu būtu jāatbalsta tiesas lēmumu un spriedumu
  pastiprināta
  savstarpēja atzīšana
  , dalībvalstu savstarpēja uzticēšanās
  un tiesību aktu nepieciešamā tuvināšana, kas veicinās sadarbību starp visām iesaistītajām iestādēm, tai skaitā starp finanšu izlūkošanas vienībām, un individuālo tiesību aizsardzību tiesā civillietās un komerclietās.
  Ar programmas palīdzību būtu jāuzlabo
  arī
  procesuālie tiesību akti, ar kuriem reglamentē
  pārrobežu
  lietas, tostarp mediācijas procedūras, īpašu uzmanību pievēršot visu cietušo vienlīdzīgu iespēju vērsties tiesā veicināšanai,
  un
  būtu jānodrošina lielāka tuvināšanās, sevišķi
  civiltiesībās, kas palīdzētu novērst šķēršļus labai un efektīvai tiesu un ārpustiesu procedūru darbībai, no kā labumu gūtu visas civilā strīdā iesaistītās puses. Visbeidzot, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu par tiesu iestāžu sadarbību civillietās efektīvu izpildi un piemērošanu praksē, programmai vajadzētu atbalstīt
  tā
  Eiropas Tiesiskās sadarbības
  tīkla
  civillietās un komerclietās darbību, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ievērojot LES 6. panta 3. punktu, Hartas 24. pantu un 1989. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, programmai vajadzētu atbalstīt bērna tiesību aizsardzību un ietvert bērna tiesību veicināšanu visu tās darbību īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ievērojot LES 6. panta 3. punktu, Hartas 24. pantu un 1989. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, programmai vajadzētu atbalstīt bērna tiesību aizsardzību un ietvert bērna tiesību veicināšanu visu tās darbību īstenošanā.

| (12) | Ievērojot LES 6. panta 3. punktu, Hartas 24. pantu un 1989. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, programmai vajadzētu atbalstīt bērna tiesību aizsardzību un ietvert bērna tiesību veicināšanu visu tās darbību īstenošanā.
  Šajā nolūkā īpaša uzmanība būtu jāpievērš darbībām, kuras īsteno, lai aizsargātu bērnu tiesības saistībā ar civilo un kriminālo tiesvedību, tostarp aizsargātu to vecāku bērnus, kuri savus vecākus pavada aizturēšanas izolatorā, un ieslodzīto vecāku bērnus. Pienācīgs atbalsts būtu jāapsver arī attiecībā uz apmācību pasākumiem, kuru mērķis ir pareizi īstenot Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā. |
| --- | --- |

(12)

Ievērojot LES 6. panta 3. punktu, Hartas 24. pantu un 1989. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, programmai vajadzētu atbalstīt bērna tiesību aizsardzību un ietvert bērna tiesību veicināšanu visu tās darbību īstenošanā.
  Šajā nolūkā īpaša uzmanība būtu jāpievērš darbībām, kuras īsteno, lai aizsargātu bērnu tiesības saistībā ar civilo un kriminālo tiesvedību, tostarp aizsargātu to vecāku bērnus, kuri savus vecākus pavada aizturēšanas izolatorā, un ieslodzīto vecāku bērnus. Pienācīgs atbalsts būtu jāapsver arī attiecībā uz apmācību pasākumiem, kuru mērķis ir pareizi īstenot Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12 a) | Ievērojot LES 3. panta 3. punktu, Hartas 23. pantu un Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), programmai būtu jāatbalsta sieviešu tiesību aizsardzība un jāietver ar dzimumu saistīto jautājumu veicināšana visu tās darbību īstenošanā. Lai nodrošinātu un stiprinātu sieviešu un meiteņu iespējas vērsties tiesu iestādēs gadījumos, kad viņas ir cietušas no dzimumvardarbības, dalībvalstīm būtu jāratificē Stambulas konvencija un jāpieņem visaptveroši tiesību akti, ar kuriem Savienībā apkaro dzimumvardarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12 a)

Ievērojot LES 3. panta 3. punktu, Hartas 23. pantu un Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), programmai būtu jāatbalsta sieviešu tiesību aizsardzība un jāietver ar dzimumu saistīto jautājumu veicināšana visu tās darbību īstenošanā. Lai nodrošinātu un stiprinātu sieviešu un meiteņu iespējas vērsties tiesu iestādēs gadījumos, kad viņas ir cietušas no dzimumvardarbības, dalībvalstīm būtu jāratificē Stambulas konvencija un jāpieņem visaptveroši tiesību akti, ar kuriem Savienībā apkaro dzimumvardarbību.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12 b) | Saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko īsteno vienlīdzīgas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, programmai būtu jāatbalsta to cilvēku aizsardzība, kas pieder pie rasu vai etniskās minoritātēm, piemēram, romi, un viņu tiesību veicināšana ir jāietver visu tās darbību īstenošanā, jo īpaši, pastiprinot diskriminācijas novēršanas pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12 b)

Saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko īsteno vienlīdzīgas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, programmai būtu jāatbalsta to cilvēku aizsardzība, kas pieder pie rasu vai etniskās minoritātēm, piemēram, romi, un viņu tiesību veicināšana ir jāietver visu tās darbību īstenošanā, jo īpaši, pastiprinot diskriminācijas novēršanas pasākumus.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | 2014.-2020. gada programma deva iespēju nodrošināt mācības par Savienības tiesībām, jo īpaši par Hartas darbības jomu un piemērošanu, un mācības bija paredzētas tiesu iestāžu darbiniekiem un citiem praktizējošiem juristiem. Savos 2017. gada 12. oktobra secinājumos par Hartas piemērošanu Padome atgādināja, cik svarīga ir izpratnes veidošana par Hartas piemērošanu, tai skaitā starp politikas veidotājiem, praktizējošiem juristiem un pašiem tiesību turētājiem kā valstu, tā Savienības līmenī. Tādējādi, lai pamattiesības iekļautu konsekventi,
  nepieciešams palielināt
  finansiālo atbalstu
  izpratnes veidošanas darbībām, ko īstenotu
  arī
  citas publiskās iestādes
  ,
  ne
  tikai tiesu
  iestādes
  un
  praktizējoši juristi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

2014.-2020. gada programma deva iespēju nodrošināt mācības par Savienības tiesībām, jo īpaši par Hartas darbības jomu un piemērošanu, un mācības bija paredzētas tiesu iestāžu darbiniekiem un citiem praktizējošiem juristiem. Savos 2017. gada 12. oktobra secinājumos par Hartas piemērošanu Padome atgādināja, cik svarīga ir izpratnes veidošana par Hartas piemērošanu, tai skaitā starp politikas veidotājiem, praktizējošiem juristiem un pašiem tiesību turētājiem kā valstu, tā Savienības līmenī. Tādējādi, lai pamattiesības iekļautu konsekventi,
  nepieciešams palielināt
  finansiālo atbalstu
  izpratnes veidošanas darbībām, ko īstenotu
  arī
  citas publiskās iestādes
  ,
  ne
  tikai tiesu
  iestādes
  un
  praktizējoši juristi
  .

| (13) | 2014.-2020. gada programma deva iespēju nodrošināt mācības par Savienības tiesībām, jo īpaši par Hartas darbības jomu un piemērošanu, un mācības bija paredzētas tiesu iestāžu darbiniekiem un citiem praktizējošiem juristiem. Savos 2017. gada 12. oktobra secinājumos par Hartas piemērošanu
  2016. gadā
  Padome atgādināja, cik svarīga ir izpratnes veidošana par Hartas piemērošanu, tai skaitā starp politikas veidotājiem, praktizējošiem juristiem un pašiem tiesību turētājiem kā valstu, tā Savienības līmenī. Tādējādi, lai pamattiesības iekļautu konsekventi, finansiālo atbalstu
  ir nepieciešams piešķirt
  arī
  citu publisko iestāžu
  ,
  nevis
  tikai tiesu
  iestāžu
  un
  praktizējošo juristu, izpratnes veidošanas darbībām, — un nevalstiskām organizācijām, kas arī veic šo uzdevumu
  . |
| --- | --- |

(13)

2014.-2020. gada programma deva iespēju nodrošināt mācības par Savienības tiesībām, jo īpaši par Hartas darbības jomu un piemērošanu, un mācības bija paredzētas tiesu iestāžu darbiniekiem un citiem praktizējošiem juristiem. Savos 2017. gada 12. oktobra secinājumos par Hartas piemērošanu
  2016. gadā
  Padome atgādināja, cik svarīga ir izpratnes veidošana par Hartas piemērošanu, tai skaitā starp politikas veidotājiem, praktizējošiem juristiem un pašiem tiesību turētājiem kā valstu, tā Savienības līmenī. Tādējādi, lai pamattiesības iekļautu konsekventi, finansiālo atbalstu
  ir nepieciešams piešķirt
  arī
  citu publisko iestāžu
  ,
  nevis
  tikai tiesu
  iestāžu
  un
  praktizējošo juristu, izpratnes veidošanas darbībām, — un nevalstiskām organizācijām, kas arī veic šo uzdevumu
  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Saskaņā ar LESD 67. pantu Savienībai būtu jāveido brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, ievērojot pamattiesības, kurās liela nozīme ir tiesu iestāžu pieejamībai. Nolūkā sekmēt efektīvu tiesu iestāžu pieejamību un veicināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir absolūti nepieciešama brīvības, drošības un tiesiskuma telpas labai darbībai,
  nepieciešams palielināt
  finansiālo atbalstu citu iestāžu,
  ne
  tikai tiesu iestāžu un praktizējošu juristu darbībām, kā arī darbībām, kuras šo mērķu īstenošanai veic arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Saskaņā ar LESD 67. pantu Savienībai būtu jāveido brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, ievērojot pamattiesības, kurās liela nozīme ir tiesu iestāžu pieejamībai. Nolūkā sekmēt efektīvu tiesu iestāžu pieejamību un veicināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir absolūti nepieciešama brīvības, drošības un tiesiskuma telpas labai darbībai,
  nepieciešams palielināt
  finansiālo atbalstu citu iestāžu,
  ne
  tikai tiesu iestāžu un praktizējošu juristu darbībām, kā arī darbībām, kuras šo mērķu īstenošanai veic arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

| (14) | Saskaņā ar LESD 67. pantu Savienībai būtu jāveido brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, ievērojot pamattiesības, kurās liela nozīme ir tiesu iestāžu
  vienlīdzīgai
  pieejamībai
  visiem
  . Nolūkā sekmēt efektīvu tiesu iestāžu pieejamību un veicināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir absolūti nepieciešama brīvības, drošības un tiesiskuma telpas labai darbībai, finansiālo atbalstu
  ir nepieciešams piešķirt arī
  citu iestāžu,
  nevis
  tikai
  valsts, reģionāla un vietēja rakstura
  tiesu iestāžu un praktizējošu juristu darbībām, kā arī darbībām, kuras šo mērķu īstenošanai veic arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  , tostarp tās, kas pārstāv noziegumos cietušo personu tiesības
  .
  Lai nodrošinātu visu personu iespējas vērsties tiesā, jo īpaši atbalstāmas būtu darbības, ar kurām sekmē efektīvu un vienlīdzīgu tiesu iestāžu pieejamību neaizsargātām personām, piemēram, bērniem, etniskām minoritātēm, LGBTI, personām ar invaliditāti, no dzimumvardarbības un cita veida cilvēku savstarpējas vardarbības cietušām personām un no cilvēku tirdzniecības cietušām personām un migrantiem neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar LESD 67. pantu Savienībai būtu jāveido brīvības, drošības un tiesiskuma telpa, ievērojot pamattiesības, kurās liela nozīme ir tiesu iestāžu
  vienlīdzīgai
  pieejamībai
  visiem
  . Nolūkā sekmēt efektīvu tiesu iestāžu pieejamību un veicināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir absolūti nepieciešama brīvības, drošības un tiesiskuma telpas labai darbībai, finansiālo atbalstu
  ir nepieciešams piešķirt arī
  citu iestāžu,
  nevis
  tikai
  valsts, reģionāla un vietēja rakstura
  tiesu iestāžu un praktizējošu juristu darbībām, kā arī darbībām, kuras šo mērķu īstenošanai veic arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  , tostarp tās, kas pārstāv noziegumos cietušo personu tiesības
  .
  Lai nodrošinātu visu personu iespējas vērsties tiesā, jo īpaši atbalstāmas būtu darbības, ar kurām sekmē efektīvu un vienlīdzīgu tiesu iestāžu pieejamību neaizsargātām personām, piemēram, bērniem, etniskām minoritātēm, LGBTI, personām ar invaliditāti, no dzimumvardarbības un cita veida cilvēku savstarpējas vardarbības cietušām personām un no cilvēku tirdzniecības cietušām personām un migrantiem neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ievērojot LESD 8. un 10. pantu, ar programmu būtu
  jāatbalsta arī sieviešu
  un
  vīriešu
  līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma mērķu integrēšana visās programmas darbībās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ievērojot LESD 8. un 10. pantu, ar programmu būtu
  jāatbalsta arī sieviešu
  un
  vīriešu
  līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma mērķu integrēšana visās programmas darbībās.

| (15) | Ievērojot LESD 8. un 10. pantu, ar programmu būtu
  jāīsteno krusteniska pieeja, ar ko sekmē dzimumu līdztiesību,
  un
  būtu jāatbalsta dzimumu
  līdztiesības
  aspekta
  un diskriminācijas aizlieguma mērķu integrēšana visās programmas darbībās.
  Lai noskaidrotu, kā ar programmas darbībām minētos mērķus īsteno, būtu jāveic regulāra uzraudzība un novērtēšana. |
| --- | --- |

(15)

Ievērojot LESD 8. un 10. pantu, ar programmu būtu
  jāīsteno krusteniska pieeja, ar ko sekmē dzimumu līdztiesību,
  un
  būtu jāatbalsta dzimumu
  līdztiesības
  aspekta
  un diskriminācijas aizlieguma mērķu integrēšana visās programmas darbībās.
  Lai noskaidrotu, kā ar programmas darbībām minētos mērķus īsteno, būtu jāveic regulāra uzraudzība un novērtēšana.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Darbībām saskaņā ar šo regulu vajadzētu dot ieguldījumu
  ,
  veidojot
  Eiropas tiesiskuma
  telpu
  , paplašinot pārrobežu sadarbību un tīklošanu un panākot pareizu,
  saistītu
  un
  saskanīgu
  Savienības tiesību aktu piemērošanu. Finansēšanas darbībām vajadzētu arī veicināt vienotu izpratni par Savienības vērtībām un tiesiskumu, labākas zināšanas par Savienības tiesību aktiem un politikas virzieniem, sekmēt apmaiņu ar zinātību un labu praksi tiesiskās sadarbības instrumentu izmantošanā starp visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, kā arī izplatīt digitālās sadarbspējas risinājumus, kas nodrošina netraucētu un efektīvu pārrobežu sadarbību, tāpat šīm darbībām vajadzētu kalpot par stabilu analītisko bāzi, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu izstrādi, izpildi un pareizu īstenošanu. Savienības dalība ļauj minētās darbības konsekventi īstenot visā Savienībā un nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Turklāt, Savienība ir labākā pozīcijā nekā dalībvalstis, lai risinātu pārrobežu situācijas un nodrošinātu savstarpējas mācīšanās Eiropas platformu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Darbībām saskaņā ar šo regulu vajadzētu dot ieguldījumu
  ,
  veidojot
  Eiropas tiesiskuma
  telpu
  , paplašinot pārrobežu sadarbību un tīklošanu un panākot pareizu,
  saistītu
  un
  saskanīgu
  Savienības tiesību aktu piemērošanu. Finansēšanas darbībām vajadzētu arī veicināt vienotu izpratni par Savienības vērtībām un tiesiskumu, labākas zināšanas par Savienības tiesību aktiem un politikas virzieniem, sekmēt apmaiņu ar zinātību un labu praksi tiesiskās sadarbības instrumentu izmantošanā starp visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, kā arī izplatīt digitālās sadarbspējas risinājumus, kas nodrošina netraucētu un efektīvu pārrobežu sadarbību, tāpat šīm darbībām vajadzētu kalpot par stabilu analītisko bāzi, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu izstrādi, izpildi un pareizu īstenošanu. Savienības dalība ļauj minētās darbības konsekventi īstenot visā Savienībā un nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Turklāt, Savienība ir labākā pozīcijā nekā dalībvalstis, lai risinātu pārrobežu situācijas un nodrošinātu savstarpējas mācīšanās Eiropas platformu.

| (16) | Īstenojot darbības, kuras ir reglamentētas šajā regulā
  ,
  būtu jādod ieguldījums
  Eiropas tiesiskuma
  telpas veidošanā, veicinot tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti
  , paplašinot pārrobežu sadarbību un tīklošanu
  , atbalstot dalībvalstu tiesu iestāžu savstarpēju uzticēšanos
  un panākot pareizu,
  saskanīgu
  un
  konsekventu
  Savienības tiesību aktu piemērošanu.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Savienības līdztiesības tiesību normu piemērošanai un dažādo Savienības cietušo personu aizsardzības rīku labākai īstenošanai un savstarpējai koordinācijai.
  Finansēšanas darbībām vajadzētu arī veicināt vienotu izpratni par Savienības vērtībām un tiesiskumu, labākas zināšanas par Savienības tiesību aktiem un politikas virzieniem, sekmēt apmaiņu ar zinātību un labu praksi tiesiskās sadarbības instrumentu izmantošanā starp visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, kā arī izplatīt
  un popularizēt
  digitālās sadarbspējas risinājumus, kas nodrošina netraucētu un efektīvu pārrobežu sadarbību, tāpat šīm darbībām vajadzētu kalpot par stabilu analītisko bāzi, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu izstrādi, izpildi un pareizu
  sapratni un
  īstenošanu. Savienības dalība ļauj minētās darbības konsekventi īstenot visā Savienībā un nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Turklāt Savienība ir labākā pozīcijā nekā dalībvalstis, lai risinātu pārrobežu situācijas un nodrošinātu savstarpējas mācīšanās Eiropas platformu
  , un apmainītos ar labu praksi
  . |
| --- | --- |

(16)

Īstenojot darbības, kuras ir reglamentētas šajā regulā
  ,
  būtu jādod ieguldījums
  Eiropas tiesiskuma
  telpas veidošanā, veicinot tiesu sistēmas neatkarību un efektivitāti
  , paplašinot pārrobežu sadarbību un tīklošanu
  , atbalstot dalībvalstu tiesu iestāžu savstarpēju uzticēšanos
  un panākot pareizu,
  saskanīgu
  un
  konsekventu
  Savienības tiesību aktu piemērošanu.
  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš Savienības līdztiesības tiesību normu piemērošanai un dažādo Savienības cietušo personu aizsardzības rīku labākai īstenošanai un savstarpējai koordinācijai.
  Finansēšanas darbībām vajadzētu arī veicināt vienotu izpratni par Savienības vērtībām un tiesiskumu, labākas zināšanas par Savienības tiesību aktiem un politikas virzieniem, sekmēt apmaiņu ar zinātību un labu praksi tiesiskās sadarbības instrumentu izmantošanā starp visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, kā arī izplatīt
  un popularizēt
  digitālās sadarbspējas risinājumus, kas nodrošina netraucētu un efektīvu pārrobežu sadarbību, tāpat šīm darbībām vajadzētu kalpot par stabilu analītisko bāzi, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu izstrādi, izpildi un pareizu
  sapratni un
  īstenošanu. Savienības dalība ļauj minētās darbības konsekventi īstenot visā Savienībā un nodrošina apjomradītus ietaupījumus. Turklāt Savienība ir labākā pozīcijā nekā dalībvalstis, lai risinātu pārrobežu situācijas un nodrošinātu savstarpējas mācīšanās Eiropas platformu
  , un apmainītos ar labu praksi
  .

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16 a) | Papildus tam, īstenojot programmu, būtu jāveicina sadarbības stiprināšana ar trešām valstīm, ja Savienības tiesību aktus piemēro eksteritoriāli, lai uzlabotu tiesu iestāžu pieejamību un atvieglotu tieslietu un procesuālu problēmu risināšanu, jo īpaši cilvēku tirdzniecības gadījumos un saistībā ar klimata pārmaiņām un uzņēmējsabiedrību atbildību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16 a)

Papildus tam, īstenojot programmu, būtu jāveicina sadarbības stiprināšana ar trešām valstīm, ja Savienības tiesību aktus piemēro eksteritoriāli, lai uzlabotu tiesu iestāžu pieejamību un atvieglotu tieslietu un procesuālu problēmu risināšanu, jo īpaši cilvēku tirdzniecības gadījumos un saistībā ar klimata pārmaiņām un uzņēmējsabiedrību atbildību.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

16.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16 b) | Kā ir uzsvērts Eiropas Parlamenta ziņojumā par Eiropas Komisijas 2017. gada rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, dalībvalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku starpā joprojām pastāv ievērojamas dzimumu līdzsvara atšķirības, jo īpaši, bet ne tikai, saistībā ar šādiem aspektiem: tiesnešu sieviešu īpatsvars augstākajās tiesu instancēs, iecelšanas amatā pārredzamība, darba un ar darbu nesaistītu pienākumu saskaņošana un darbaudzināšanas procedūru esamība. Tādēļ programmai būtu jāatbalsta mācību pasākumi, kuru mērķis ir novērst šīs atšķirības. Šīs darbības varētu, piemēram, pielāgot sievietēm profesionālēm dalībvalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieču vidū vai, ja tas ir nepieciešams, tās paredzēt sieviešu un vīriešu profesionāļu auditorijai, lai vairotu visu attiecīgo darbinieku izpratni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16 b)

Kā ir uzsvērts Eiropas Parlamenta ziņojumā par Eiropas Komisijas 2017. gada rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, dalībvalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku starpā joprojām pastāv ievērojamas dzimumu līdzsvara atšķirības, jo īpaši, bet ne tikai, saistībā ar šādiem aspektiem: tiesnešu sieviešu īpatsvars augstākajās tiesu instancēs, iecelšanas amatā pārredzamība, darba un ar darbu nesaistītu pienākumu saskaņošana un darbaudzināšanas procedūru esamība. Tādēļ programmai būtu jāatbalsta mācību pasākumi, kuru mērķis ir novērst šīs atšķirības. Šīs darbības varētu, piemēram, pielāgot sievietēm profesionālēm dalībvalstu tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieču vidū vai, ja tas ir nepieciešams, tās paredzēt sieviešu un vīriešu profesionāļu auditorijai, lai vairotu visu attiecīgo darbinieku izpratni.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

16.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16 c) | Savienības tieslietu sistēma nenodrošina pietiekamu tiesiskumu un aizsardzību sievietēm un meitenēm, un tādēļ personas, kas ir cietušas no dzimumvardarbības, nesaņem nepieciešamo atbalstu. Tas nozīmē arī to, ka netiek aizsargātas un atbalstītas nedz personas, kas ir cietušas no cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā, nedz bēgļi, nedz sievietes migrantes, nedz LGBTIQ, nedz personas ar invaliditāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16 c)

Savienības tieslietu sistēma nenodrošina pietiekamu tiesiskumu un aizsardzību sievietēm un meitenēm, un tādēļ personas, kas ir cietušas no dzimumvardarbības, nesaņem nepieciešamo atbalstu. Tas nozīmē arī to, ka netiek aizsargātas un atbalstītas nedz personas, kas ir cietušas no cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā, nedz bēgļi, nedz sievietes migrantes, nedz LGBTIQ, nedz personas ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, piemēram, EUROJUST, EU-LISa un Eiropas Prokuratūra,
  un būtu jāņem vērā
  citu valstu un starptautisku dalībnieku
  darbs
  jomās, uz kurām attiecas programma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, piemēram, EUROJUST, EU-LISa un Eiropas Prokuratūra,
  un būtu jāņem vērā
  citu valstu un starptautisku dalībnieku
  darbs
  jomās, uz kurām attiecas programma.

| (17) | Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, piemēram, EUROJUST,
  FRA, OLAF,
  EU-LISa un Eiropas Prokuratūra,
  lai novērtētu
  citu valstu un starptautisku dalībnieku
  darbu
  jomās, uz kurām attiecas programma
  , un vajadzības gadījumā ieteiktu uzlabojumus
  . |
| --- | --- |

(17)

Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, piemēram, EUROJUST,
  FRA, OLAF,
  EU-LISa un Eiropas Prokuratūra,
  lai novērtētu
  citu valstu un starptautisku dalībnieku
  darbu
  jomās, uz kurām attiecas programma
  , un vajadzības gadījumā ieteiktu uzlabojumus
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Nepieciešams nodrošināt Eiropas pievienoto vērtību
  visām darbībām
  ,
  ko īsteno
  saskaņā ar programmu, šo darbību papildināmību ar dalībvalstu darbībām un saskaņotību ar citām Savienības darbībām. Lai nodrošinātu to, ka līdzekļi no Savienības budžeta tiek iedalīti efektīvi, būtu jātiecas pēc saskanības, papildināmības un sinerģijas starp finansēšanas programmām, kuras atbalsta politikas jomas,
  nodrošinot
  ciešas saiknes
  starp tām
  , jo īpaši Tiesiskuma,
  vienlīdzības
  un
  pilsonības
  fonda ietvaros – un tādējādi arī programmu “Tiesības un vērtības” – un starp programmu un Vienotā tirgus programmu, robežu pārvaldību un drošību, jo īpaši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), un Iekšējās drošības fondiem, stratēģisko infrastruktūru un jo īpaši Digitālās Eiropas programmu, programmu “Erasmus+”, Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un LIFE regulu (13). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Nepieciešams nodrošināt Eiropas pievienoto vērtību
  visām darbībām
  ,
  ko īsteno
  saskaņā ar programmu, šo darbību papildināmību ar dalībvalstu darbībām un saskaņotību ar citām Savienības darbībām. Lai nodrošinātu to, ka līdzekļi no Savienības budžeta tiek iedalīti efektīvi, būtu jātiecas pēc saskanības, papildināmības un sinerģijas starp finansēšanas programmām, kuras atbalsta politikas jomas,
  nodrošinot
  ciešas saiknes
  starp tām
  , jo īpaši Tiesiskuma,
  vienlīdzības
  un
  pilsonības
  fonda ietvaros – un tādējādi arī programmu “Tiesības un vērtības” – un starp programmu un Vienotā tirgus programmu, robežu pārvaldību un drošību, jo īpaši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), un Iekšējās drošības fondiem, stratēģisko infrastruktūru un jo īpaši Digitālās Eiropas programmu, programmu “Erasmus+”, Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un LIFE regulu (13).

| (18) | Nepieciešams nodrošināt
  visu to darbību un pasākumu noturīgumu, publiskumu, galveno principu attiecībā uz
  Eiropas pievienoto vērtību
  un īstenošanas pareizu finanšu pārvaldību
  ,
  kurus veic
  saskaņā ar programmu
  “Tiesiskums”
  , šo darbību papildināmību ar dalībvalstu darbībām un saskaņotību ar citām Savienības darbībām. Lai nodrošinātu to, ka līdzekļi no Savienības
  vispārējā
  budžeta tiek iedalīti efektīvi
  un pamatojoties uz sniegumu
  , būtu jātiecas pēc saskanības, papildināmības un sinerģijas starp finansēšanas programmām, kuras atbalsta politikas jomas,
  starp kurām pastāv
  ciešas saiknes, jo īpaši Tiesiskuma,
  tiesību
  un
  vērtību
  fonda ietvaros – un tādējādi arī programmu “Tiesības un vērtības” – un starp programmu un Vienotā tirgus programmu, robežu pārvaldību un drošību, jo īpaši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), un Iekšējās drošības fondiem, stratēģisko infrastruktūru un jo īpaši Digitālās Eiropas programmu,
  Eiropas Sociālo fondu Plus,
  programmu “Erasmus+”, Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un LIFE regulu (13).
  Īstenojot programmu “Tiesiskums”, nedrīkstētu ietekmēt Savienības tiesību aktus un politikas virzienus attiecībā uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju tādu trūkumu gadījumā, kas tiek konstatēti dalībvalstīs tiesiskuma jomā, bet gan minētā programma ar šiem aktiem un virzieniem būtu jāpapildina. |
| --- | --- |

(18)

Nepieciešams nodrošināt
  visu to darbību un pasākumu noturīgumu, publiskumu, galveno principu attiecībā uz
  Eiropas pievienoto vērtību
  un īstenošanas pareizu finanšu pārvaldību
  ,
  kurus veic
  saskaņā ar programmu
  “Tiesiskums”
  , šo darbību papildināmību ar dalībvalstu darbībām un saskaņotību ar citām Savienības darbībām. Lai nodrošinātu to, ka līdzekļi no Savienības
  vispārējā
  budžeta tiek iedalīti efektīvi
  un pamatojoties uz sniegumu
  , būtu jātiecas pēc saskanības, papildināmības un sinerģijas starp finansēšanas programmām, kuras atbalsta politikas jomas,
  starp kurām pastāv
  ciešas saiknes, jo īpaši Tiesiskuma,
  tiesību
  un
  vērtību
  fonda ietvaros – un tādējādi arī programmu “Tiesības un vērtības” – un starp programmu un Vienotā tirgus programmu, robežu pārvaldību un drošību, jo īpaši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF), un Iekšējās drošības fondiem, stratēģisko infrastruktūru un jo īpaši Digitālās Eiropas programmu,
  Eiropas Sociālo fondu Plus,
  programmu “Erasmus+”, Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un LIFE regulu (13).
  Īstenojot programmu “Tiesiskums”, nedrīkstētu ietekmēt Savienības tiesību aktus un politikas virzienus attiecībā uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju tādu trūkumu gadījumā, kas tiek konstatēti dalībvalstīs tiesiskuma jomā, bet gan minētā programma ar šiem aktiem un virzieniem būtu jāpapildina.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19 a) | Būtu jāpilnveido mehānismi, kuri nodrošina saikni starp Savienības finansējuma politikas virzieniem un Savienības vērtībām un pamatojoties uz kuriem, Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumu resursus, kas dalībvalstij ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, pārnest uz programmu, ja šai dalībvalstij piemēro procedūras, kas attiecas uz Savienības vērtībām. Visaptverošam Savienības demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismam būtu jānodrošina regulārs un vienlīdzīgs visu dalībvalstu pārskats, sniedzot vajadzīgo informāciju, lai īstenotu pasākumus, kas ir saistīti ar vispārīgiem Savienības vērtību trūkumiem dalībvalstīs. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemtu vērā izpildāmo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai būtu jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai sekmētu tādu lēmumu pieņemšanu, kas ir vajadzīgi nolūkā nodrošināt efektīvu rīcību, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā balsu vairākuma sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19 a)

Būtu jāpilnveido mehānismi, kuri nodrošina saikni starp Savienības finansējuma politikas virzieniem un Savienības vērtībām un pamatojoties uz kuriem, Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumu resursus, kas dalībvalstij ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, pārnest uz programmu, ja šai dalībvalstij piemēro procedūras, kas attiecas uz Savienības vērtībām. Visaptverošam Savienības demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānismam būtu jānodrošina regulārs un vienlīdzīgs visu dalībvalstu pārskats, sniedzot vajadzīgo informāciju, lai īstenotu pasākumus, kas ir saistīti ar vispārīgiem Savienības vērtību trūkumiem dalībvalstīs. Lai nodrošinātu vienotu īstenošanu un ņemtu vērā izpildāmo pasākumu finansiālās ietekmes nozīmīgumu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei, kurai būtu jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai sekmētu tādu lēmumu pieņemšanu, kas ir vajadzīgi nolūkā nodrošināt efektīvu rīcību, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā balsu vairākuma sistēma.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19 b) | Ir svarīgi nodrošināt šīs programmas pareizu finanšu pārvaldību un īstenošanu iespējami efektīvākā un lietotājam draudzīgākā veidā, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19 b)

Ir svarīgi nodrošināt šīs programmas pareizu finanšu pārvaldību un īstenošanu iespējami efektīvākā un lietotājam draudzīgākā veidā, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

19.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19 c) | Šīs programmas mērķu sasniegšanas pamatprincipiem vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19 c)

Šīs programmas mērķu sasniegšanas pamatprincipiem vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

| (20) | Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām
  , un tajā izvirzīta prasība nodrošināt pilnīgu pārredzamību līdzekļu izlietojumā, pareizu finanšu pārvaldību un līdzekļu taupīgu izmantošanu. Konkrētāk, šīs programmas īstenošanas ietvaros jāizmanto un jāuzlabo noteikumi attiecībā uz iespēju finansēt vietējās, reģionālās, valsts un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, izmantojot daudzgadu darbības dotācijas, otrā līmeņa dotācijas, noteikumus, kuri nodrošina ātras un elastīgas dotāciju piešķiršanas procedūras, piemēram, divpakāpju pieteikšanās procedūru, ērti lietojamas lietotnes un ziņošanas procedūras. Nosakot līdzfinansējuma kritērijus, būtu jāņem vērā brīvprātīgais darbs. |
| --- | --- |

(20)

Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām
  , un tajā izvirzīta prasība nodrošināt pilnīgu pārredzamību līdzekļu izlietojumā, pareizu finanšu pārvaldību un līdzekļu taupīgu izmantošanu. Konkrētāk, šīs programmas īstenošanas ietvaros jāizmanto un jāuzlabo noteikumi attiecībā uz iespēju finansēt vietējās, reģionālās, valsts un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, izmantojot daudzgadu darbības dotācijas, otrā līmeņa dotācijas, noteikumus, kuri nodrošina ātras un elastīgas dotāciju piešķiršanas procedūras, piemēram, divpakāpju pieteikšanās procedūru, ērti lietojamas lietotnes un ziņošanas procedūras. Nosakot līdzfinansējuma kritērijus, būtu jāņem vērā brīvprātīgais darbs.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

21.
  apsvērum

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes
  un
  vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes
  un
  vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (21) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt
  vēlamos
  rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu
  , attiecīgo ieinteresēto personu un paredzēto labuma guvēju lielumu un spējas
  un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes, vienības izmaksu
  un otrā līmeņa dotāciju
  izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(21)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt
  vēlamos
  rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu
  , attiecīgo ieinteresēto personu un paredzēto labuma guvēju lielumu un spējas
  un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes, vienības izmaksu
  un otrā līmeņa dotāciju
  izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (16), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
  var veikt administratīvo izmeklēšanu
  , tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas
  Prokuratūra
  (EPPO)
  var izmeklēt
  un
  ierosināt kriminālvajāšanu
  par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (16), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
  var veikt administratīvo izmeklēšanu
  , tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas
  Prokuratūra
  (EPPO)
  var izmeklēt
  un
  ierosināt kriminālvajāšanu
  par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (22) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (16), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp
  programmas finansēšanas un atlases procedūru pilnīgu pārredzamību,
  pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
  būtu jāveic administratīvā izmeklēšana
  , tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas
  Prokuratūrai
  (EPPO)
  būtu jāizmeklē
  un
  jāierosina kriminālvajāšana
  par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (16), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp
  programmas finansēšanas un atlases procedūru pilnīgu pārredzamību,
  pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
  būtu jāveic administratīvā izmeklēšana
  , tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas
  Prokuratūrai
  (EPPO)
  būtu jāizmeklē
  un
  jāierosina kriminālvajāšana
  par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu
  pilnīgi
  īstenot savu attiecīgo kompetenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu
  pilnīgi
  īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (23) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam,
  cilvēktiesību struktūrām un tīkliem, kas aptver par cilvēktiesību aizsardzību katrā dalībvalstī atbildīgās valsts iestādes, struktūrām un tīkliem, kas atbild par diskriminācijas aizliegumu un līdztiesības politikas virzieniem, ombudiem, Eiropas Pamattiesību aģentūrai (FRA),
  Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF)
  un
  Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu
  visaptveroši
  īstenot savu attiecīgo kompetenci
  un pastiprināt savu sinerģiju un sadarbību
  .
  Būtu jārada iespēja iesaistīt trešās valstis, jo īpaši tad, ja to iesaistīšanās veicina programmas mērķus, un nodrošinot, ka tas notiek saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās. |
| --- | --- |

(23)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam,
  cilvēktiesību struktūrām un tīkliem, kas aptver par cilvēktiesību aizsardzību katrā dalībvalstī atbildīgās valsts iestādes, struktūrām un tīkliem, kas atbild par diskriminācijas aizliegumu un līdztiesības politikas virzieniem, ombudiem, Eiropas Pamattiesību aģentūrai (FRA),
  Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF)
  un
  Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu
  visaptveroši
  īstenot savu attiecīgo kompetenci
  un pastiprināt savu sinerģiju un sadarbību
  .
  Būtu jārada iespēja iesaistīt trešās valstis, jo īpaši tad, ja to iesaistīšanās veicina programmas mērķus, un nodrošinot, ka tas notiek saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24 a) | Priekšlikums Eiropas Savienības regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs ir sagatavots ar mērķi, lai Savienība varētu labāk aizsargāt savu budžetu gadījumos, kad tiesiskuma nepilnības traucē vai var apdraudēt Savienības finanšu interešu pareizu finanšu pārvaldību. Tam būtu jāpapildina programma “Tiesiskums”, kuras loma ir atšķirīga, proti, tai jāturpina atbalstīt Eiropas tiesiskuma telpas attīstību, pamatojoties uz tiesiskumu un savstarpēju uzticēšanos, un jānodrošina, ka cilvēki var izmantot savas tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24 a)

Priekšlikums Eiropas Savienības regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs ir sagatavots ar mērķi, lai Savienība varētu labāk aizsargāt savu budžetu gadījumos, kad tiesiskuma nepilnības traucē vai var apdraudēt Savienības finanšu interešu pareizu finanšu pārvaldību. Tam būtu jāpapildina programma “Tiesiskums”, kuras loma ir atšķirīga, proti, tai jāturpina atbalstīt Eiropas tiesiskuma telpas attīstību, pamatojoties uz tiesiskumu un savstarpēju uzticēšanos, un jānodrošina, ka cilvēki var izmantot savas tiesības.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES (1) 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES (1) 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (25) | Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES (1) 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Ir ļoti svarīgi ar programmu nodrošināt, ka šādas personas un subjekti ir pietiekami informēti par savu atbilstību finansējuma kritērijiem. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES (1) 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Ir ļoti svarīgi ar programmu nodrošināt, ka šādas personas un subjekti ir pietiekami informēti par savu atbilstību finansējuma kritērijiem.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25 a) | Pamatojoties uz šīs programmas nozīmi un būtiskumu, tai būtu jāpalīdz īstenot Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25 a)

Pamatojoties uz šīs programmas nozīmi un būtiskumu, tai būtu jāpalīdz īstenot Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši
  dalībvalstīm
  . Šajās
  prasības vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus
  , ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši
  dalībvalstīm
  . Šajās
  prasības vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus
  , ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas.

| (27) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši
  programmas labuma guvējiem
  . Šajās
  prasībās pēc iespējas būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji
  , ko izmantot, izvērtējot Programmas ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši
  programmas labuma guvējiem
  . Šajās
  prasībās pēc iespējas būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji
  , ko izmantot, izvērtējot Programmas ietekmi uz vietas.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada līdz 2027. 
  gadam
  , Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. | Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada
  1. janvāra
  līdz 2027. 
  gada 31. decembrim
  , Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada līdz 2027. 
  gadam
  , Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. gada
  1. janvāra
  līdz 2027. 
  gada 31. decembrim
  , Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | “tiesnešu un tiesu sistēmas personāls” ir tiesneši, prokurori, tiesu iestāžu darbinieki, kā arī citi profesionāļi tieslietu jomā, kuri saistīti ar tiesu sistēmu, piemēram, advokāti, notāri, tiesu izpildītāji vai tiesībaizsardzības amatpersonas, maksātnespējas administratori, mediatori, tiesu tulki un tulkotāji, tiesu eksperti, ieslodzījuma vietu darbinieki un probācijas dienesta darbinieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.

“tiesnešu un tiesu sistēmas personāls” ir tiesneši, prokurori, tiesu iestāžu darbinieki, kā arī citi profesionāļi tieslietu jomā, kuri saistīti ar tiesu sistēmu, piemēram, advokāti, notāri, tiesu izpildītāji vai tiesībaizsardzības amatpersonas, maksātnespējas administratori, mediatori, tiesu tulki un tulkotāji, tiesu eksperti, ieslodzījuma vietu darbinieki un probācijas dienesta darbinieki.

| 1. | “tiesnešu un tiesu sistēmas personāls” ir tiesneši, prokurori, tiesu iestāžu darbinieki, kā arī citi profesionāļi tieslietu jomā, kuri saistīti ar tiesu sistēmu, piemēram,
  aizstāvības
  advokāti
  un prokurori
  , notāri, tiesu izpildītāji vai tiesībaizsardzības amatpersonas, maksātnespējas administratori, mediatori, tiesu tulki un tulkotāji, tiesu eksperti, ieslodzījuma vietu darbinieki un probācijas dienesta darbinieki. |
| --- | --- |

1.

“tiesnešu un tiesu sistēmas personāls” ir tiesneši, prokurori, tiesu iestāžu darbinieki, kā arī citi profesionāļi tieslietu jomā, kuri saistīti ar tiesu sistēmu, piemēram,
  aizstāvības
  advokāti
  un prokurori
  , notāri, tiesu izpildītāji vai tiesībaizsardzības amatpersonas, maksātnespējas administratori, mediatori, tiesu tulki un tulkotāji, tiesu eksperti, ieslodzījuma vietu darbinieki un probācijas dienesta darbinieki.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt turpmāku tādas Eiropas tiesiskuma telpas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums, savstarpēja atzīšana
  un savstarpēju
  uzticēšanās. | 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt turpmāku tādas Eiropas
  brīvības, drošības un
  tiesiskuma telpas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums,
  tostarp tiesnešu neatkarība, tiesu iestāžu objektivitāte,
  savstarpēja atzīšana
  , savstarpēja
  uzticēšanās
  un pārrobežu sadarbība, tādējādi arī veicinot demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību attīstību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt turpmāku tādas Eiropas tiesiskuma telpas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums, savstarpēja atzīšana
  un savstarpēju
  uzticēšanās.

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt turpmāku tādas Eiropas
  brīvības, drošības un
  tiesiskuma telpas attīstību, kuras pamatā ir tiesiskums,
  tostarp tiesnešu neatkarība, tiesu iestāžu objektivitāte,
  savstarpēja atzīšana
  , savstarpēja
  uzticēšanās
  un pārrobežu sadarbība, tādējādi arī veicinot demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību attīstību
  .

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmai ir šādi konkrēti mērķi
  , kas sīkāk izklāstīti I pielikumā
  : | 2.   Programmai ir šādi konkrēti mērķi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmai ir šādi konkrēti mērķi
  , kas sīkāk izklāstīti I pielikumā
  :

2.   Programmai ir šādi konkrēti mērķi:

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | veicināt un atbalstīt
  tiesisko
  sadarbību civillietās un krimināllietās un sekmēt tiesiskumu
  , tai skaitā
  atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu sistēmu efektivitāti
  un
  lēmumu izpildi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

veicināt un atbalstīt
  tiesisko
  sadarbību civillietās un krimināllietās un sekmēt tiesiskumu
  , tai skaitā
  atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu sistēmu efektivitāti
  un
  lēmumu izpildi;

tiesisko

, tai skaitā

un

| a) | demokrātijas un pamattiesību ievērošanas ietvarā
  veicināt un atbalstīt
  tiesu iestāžu
  sadarbību civillietās un krimināllietās
  , tostarp sadarbību pāri Savienības robežām, kad Savienības tiesību akti piemērojami ekstrateritoriāli, lai stiprinātu tiesu iestāžu pieejamību fiziskām un juridiskām personām,
  un sekmēt tiesiskumu
  un tiesu iestāžu neatkarību, tostarp
  atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu sistēmu efektivitāti
  , pienācīgu tiesas
  lēmumu izpildi
  un cietušo aizsardzību
  ; |
| --- | --- |

a)

demokrātijas un pamattiesību ievērošanas ietvarā
  veicināt un atbalstīt
  tiesu iestāžu
  sadarbību civillietās un krimināllietās
  , tostarp sadarbību pāri Savienības robežām, kad Savienības tiesību akti piemērojami ekstrateritoriāli, lai stiprinātu tiesu iestāžu pieejamību fiziskām un juridiskām personām,
  un sekmēt tiesiskumu
  un tiesu iestāžu neatkarību, tostarp
  atbalstot centienus uzlabot valstu tiesu sistēmu efektivitāti
  , pienācīgu tiesas
  lēmumu izpildi
  un cietušo aizsardzību
  ;

demokrātijas un pamattiesību ievērošanas ietvarā

tiesu iestāžu

, tostarp sadarbību pāri Savienības robežām, kad Savienības tiesību akti piemērojami ekstrateritoriāli, lai stiprinātu tiesu iestāžu pieejamību fiziskām un juridiskām personām,

un tiesu iestāžu neatkarību, tostarp

, pienācīgu tiesas

un cietušo aizsardzību

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | atbalstīt un veicināt tiesisko apmācību ar mērķi sekmēt kopīgu juridisko, tiesu un tiesiskuma kultūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

atbalstīt un veicināt tiesisko apmācību ar mērķi sekmēt kopīgu juridisko, tiesu un tiesiskuma kultūru;

| b) | atbalstīt un veicināt
  valstu un starpvalstu
  tiesisko apmācību
  , tostarp juridiskās terminoloģijas mācības,
  ar mērķi sekmēt kopīgu juridisko, tiesu un tiesiskuma kultūru
  , kā arī Savienības juridisko instrumentu par savstarpēju atzīšanu un procesuālajām garantijām konsekventu un efektīvu īstenošanu. Šādā apmācībā ņem vērā dzimumu aspektu, bērnu un personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, attiecīgā gadījumā tā vērsta uz cietušo vajadzībām un aptver jo īpaši civiltiesības un krimināltiesības un attiecīgā gadījumā arī administratīvās tiesības, pamattiesības, kā arī cīņu pret terorismu un radikalizāciju
  ; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt un veicināt
  valstu un starpvalstu
  tiesisko apmācību
  , tostarp juridiskās terminoloģijas mācības,
  ar mērķi sekmēt kopīgu juridisko, tiesu un tiesiskuma kultūru
  , kā arī Savienības juridisko instrumentu par savstarpēju atzīšanu un procesuālajām garantijām konsekventu un efektīvu īstenošanu. Šādā apmācībā ņem vērā dzimumu aspektu, bērnu un personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, attiecīgā gadījumā tā vērsta uz cietušo vajadzībām un aptver jo īpaši civiltiesības un krimināltiesības un attiecīgā gadījumā arī administratīvās tiesības, pamattiesības, kā arī cīņu pret terorismu un radikalizāciju
  ;

valstu un starpvalstu

, tostarp juridiskās terminoloģijas mācības,

, kā arī Savienības juridisko instrumentu par savstarpēju atzīšanu un procesuālajām garantijām konsekventu un efektīvu īstenošanu. Šādā apmācībā ņem vērā dzimumu aspektu, bērnu un personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, attiecīgā gadījumā tā vērsta uz cietušo vajadzībām un aptver jo īpaši civiltiesības un krimināltiesības un attiecīgā gadījumā arī administratīvās tiesības, pamattiesības, kā arī cīņu pret terorismu un radikalizāciju

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | sekmēt efektīvu tiesu iestāžu pieejamību visiem un efektīvu tiesisko aizsardzību,
  tai skaitā
  ar elektroniskiem līdzekļiem, veicinot efektīvu civilprocesu
  un
  kriminālprocesu
  un
  sekmējot un atbalstot noziegumos cietušo tiesības, ka arī aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

sekmēt efektīvu tiesu iestāžu pieejamību visiem un efektīvu tiesisko aizsardzību,
  tai skaitā
  ar elektroniskiem līdzekļiem, veicinot efektīvu civilprocesu
  un
  kriminālprocesu
  un
  sekmējot un atbalstot noziegumos cietušo tiesības, ka arī aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā.

tai skaitā

un

un

| c) | sekmēt efektīvu
  un nediskriminējošu
  tiesu iestāžu pieejamību visiem
  , uzmanību pievēršot jebkādai nevienlīdzībai un diskriminācijai, piemēram, Hartas 21. pantā minēto iemeslu dēļ,
  un efektīvu tiesisko aizsardzību,
  tostarp
  ar elektroniskiem līdzekļiem
  (e-tiesiskums)
  , veicinot efektīvu civilprocesu, kriminālprocesu
  un attiecīgā gadījumā administratīvās procedūras
  ,
  kā arī
  sekmējot un atbalstot
  visu
  noziegumos cietušo tiesības, ka arī aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā
  , īpašu uzmanību pievēršot bērniem un sievietēm
  . |
| --- | --- |

c)

sekmēt efektīvu
  un nediskriminējošu
  tiesu iestāžu pieejamību visiem
  , uzmanību pievēršot jebkādai nevienlīdzībai un diskriminācijai, piemēram, Hartas 21. pantā minēto iemeslu dēļ,
  un efektīvu tiesisko aizsardzību,
  tostarp
  ar elektroniskiem līdzekļiem
  (e-tiesiskums)
  , veicinot efektīvu civilprocesu, kriminālprocesu
  un attiecīgā gadījumā administratīvās procedūras
  ,
  kā arī
  sekmējot un atbalstot
  visu
  noziegumos cietušo tiesības, ka arī aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā
  , īpašu uzmanību pievēršot bērniem un sievietēm
  .

un nediskriminējošu

, uzmanību pievēršot jebkādai nevienlīdzībai un diskriminācijai, piemēram, Hartas 21. pantā minēto iemeslu dēļ,

tostarp

(e-tiesiskums)

un attiecīgā gadījumā administratīvās procedūras

kā arī

visu

, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un sievietēm

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

3. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | veicināt ar narkotikām saistītu pētījumu praktisku piemērošanu, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un paplašināt zināšanu bāzi šajā jomā, kā arī izstrādāt inovatīvas metodes jaunu psihoaktīvu vielu un cilvēku un preču tirdzniecības problēmu risināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

veicināt ar narkotikām saistītu pētījumu praktisku piemērošanu, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un paplašināt zināšanu bāzi šajā jomā, kā arī izstrādāt inovatīvas metodes jaunu psihoaktīvu vielu un cilvēku un preču tirdzniecības problēmu risināšanai.

veicināt ar narkotikām saistītu pētījumu praktisku piemērošanu, atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un paplašināt zināšanu bāzi šajā jomā, kā arī izstrādāt inovatīvas metodes jaunu psihoaktīvu vielu un cilvēku un preču tirdzniecības problēmu risināšanai.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Visu programmas darbību īstenošanā ar to tiecas atbalstīt un kā horizontālu mērķi veicināt vienlīdzīgu tiesību un nediskriminācijas principa aizsardzību, kā noteikts Hartas 21. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Visu programmas darbību īstenošanā ar to tiecas atbalstīt un kā horizontālu mērķi veicināt vienlīdzīgu tiesību un nediskriminācijas principa aizsardzību, kā noteikts Hartas 21. pantā.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Finansējums
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  305 000 000
  ] EUR pašreizējās cenās. | 1.   
  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punkta [norāde vajadzības gadījumā ir pienācīgi jāaktualizē saskaņā ar jauno Iestāžu nolīgumu] nozīmē finansējums
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  356 000 000
  ] EUR pašreizējās cenās
  , un budžeta iestādei tā ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras gaitā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Finansējums
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  305 000 000
  ] EUR pašreizējās cenās.

1.   
  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punkta [norāde vajadzības gadījumā ir pienācīgi jāaktualizē saskaņā ar jauno Iestāžu nolīgumu] nozīmē finansējums
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  356 000 000
  ] EUR pašreizējās cenās
  , un budžeta iestādei tā ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras gaitā
  .

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Katru gadu norāda budžetu, kas piešķirts darbībām saistībā ar dzimumu līdztiesības veicināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Katru gadu norāda budžetu, kas piešķirts darbībām saistībā ar dzimumu līdztiesības veicināšanu.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu
  , vai netieši, saskaņā ar 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  . Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. | 4.   Pēc dalībvalstu
  vai Komisijas
  pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu
  , vai netieši, saskaņā ar 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  . Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

4.   Pēc dalībvalstu
  vai Komisijas
  pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā. | 2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā
  , galvenokārt izmantojot darbības dotācijas, kā arī gada un daudzgadu darbības dotācijas. Minētais finansējums nodrošina pareizu finanšu pārvaldību, valsts līdzekļu taupīgu izmantošanu, mazāku administratīvo slogu programmas operatoram un labuma guvējiem, kā arī programmas līdzekļu pieejamību potenciālajiem labuma guvējiem. Tā ietvaros var izmantot vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas, vienotas likmes, otrā līmeņa dotācijas un finansiālu atbalstu trešām personām. Līdzfinansējumu pieņem natūrā un no tā var atteikties, ja papildu finansējums ir ierobežots. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā.

2.   Programmas sniegtais finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā
  , galvenokārt izmantojot darbības dotācijas, kā arī gada un daudzgadu darbības dotācijas. Minētais finansējums nodrošina pareizu finanšu pārvaldību, valsts līdzekļu taupīgu izmantošanu, mazāku administratīvo slogu programmas operatoram un labuma guvējiem, kā arī programmas līdzekļu pieejamību potenciālajiem labuma guvējiem. Tā ietvaros var izmantot vienreizējus maksājumus, vienības izmaksas, vienotas likmes, otrā līmeņa dotācijas un finansiālu atbalstu trešām personām. Līdzfinansējumu pieņem natūrā un no tā var atteikties, ja papildu finansējums ir ierobežots.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Darbību veids | Darbību veids |
| Darbības konkrēta mērķa, kas minēts 3. pantā, sasniegšanai var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Jo īpaši
  I pielikumā uzskaitītās darbības var
  pretendēt uz finansējumu. | Darbības konkrēta mērķa, kas minēts 3. pantā, sasniegšanai var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Jo īpaši pretendēt uz finansējumu
  var šādas darbības: |
| | (1) | izpratnes veidošana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tostarp materiālajām un procesuālajām tiesībām, par tiesu iestāžu sadarbības instrumentiem, par attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un par salīdzinošajām tiesībām un starptautiskajiem standartiem, īpašu uzmanību pievēršot tiesību multidisciplināro, transversālo un starpdisciplināro jomu, piemēram, tirdzniecība un cilvēktiesības, izpratnes vairošanai un veidam, kā atvieglot ekstrateritoriālo tiesvedību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

Darbību veids

Darbību veids

Darbības konkrēta mērķa, kas minēts 3. pantā, sasniegšanai var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Jo īpaši
  I pielikumā uzskaitītās darbības var
  pretendēt uz finansējumu.

I pielikumā uzskaitītās darbības var

Darbības konkrēta mērķa, kas minēts 3. pantā, sasniegšanai var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Jo īpaši pretendēt uz finansējumu
  var šādas darbības:

var šādas darbības:

(1)

(1)

izpratnes veidošana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tostarp materiālajām un procesuālajām tiesībām, par tiesu iestāžu sadarbības instrumentiem, par attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un par salīdzinošajām tiesībām un starptautiskajiem standartiem, īpašu uzmanību pievēršot tiesību multidisciplināro, transversālo un starpdisciplināro jomu, piemēram, tirdzniecība un cilvēktiesības, izpratnes vairošanai un veidam, kā atvieglot ekstrateritoriālo tiesvedību;

| (2) | ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju, savstarpēja mācīšanās, apmainoties ar labu praksi nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju izpratni par civiltiesībām un krimināltiesībām un dalībvalstu tiesību un tiesu sistēmām, tostarp par tiesiskumu un tiesu pieejamību, un veicināt savstarpēju uzticēšanos, kā arī labas prakses apmaiņu saistībā ar bērniem draudzīga tieslietu sistēmu un dzimumperspektīvas veicināšanu un iekļaušanu visā tiesu sistēmā; |
| --- | --- |

(2)

(2)

ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju, savstarpēja mācīšanās, apmainoties ar labu praksi nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju izpratni par civiltiesībām un krimināltiesībām un dalībvalstu tiesību un tiesu sistēmām, tostarp par tiesiskumu un tiesu pieejamību, un veicināt savstarpēju uzticēšanos, kā arī labas prakses apmaiņu saistībā ar bērniem draudzīga tieslietu sistēmu un dzimumperspektīvas veicināšanu un iekļaušanu visā tiesu sistēmā;

| (3) | tiesnešiem, advokātiem, prokuroriem un policijas un citu tiesu iestāžu darbiniekiem paredzēti mācību kursi par problēmām un šķēršļiem, ar kuriem saskaras neaizsargātā situācijā esošas personas, tostarp bērni, etniskās minoritātes, LGBTI personas, personas ar invaliditāti, personas, kas cietušas no dzimumbalstītas dzimuma un cita veida vardarbības pret personām, un cilvēku tirdzniecības upuri, un par to, kā nodrošināt noziegumos cietušo pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

(3)

(3)

tiesnešiem, advokātiem, prokuroriem un policijas un citu tiesu iestāžu darbiniekiem paredzēti mācību kursi par problēmām un šķēršļiem, ar kuriem saskaras neaizsargātā situācijā esošas personas, tostarp bērni, etniskās minoritātes, LGBTI personas, personas ar invaliditāti, personas, kas cietušas no dzimumbalstītas dzimuma un cita veida vardarbības pret personām, un cilvēku tirdzniecības upuri, un par to, kā nodrošināt noziegumos cietušo pienācīgu aizsardzību;

| (4) | analītiskas un pārraudzības darbības nolūkā uzlabot zināšanas un izpratni par iespējamiem šķēršļiem Eiropas tiesiskuma telpas netraucētai darbībai un uzlabot Savienības tiesību un politikas virzienu īstenošanu dalībvalstīs, ņemot vērā arī Savienības tiesību ietekmi trešās valstīs; |
| --- | --- |

(4)

(4)

analītiskas un pārraudzības darbības nolūkā uzlabot zināšanas un izpratni par iespējamiem šķēršļiem Eiropas tiesiskuma telpas netraucētai darbībai un uzlabot Savienības tiesību un politikas virzienu īstenošanu dalībvalstīs, ņemot vērā arī Savienības tiesību ietekmi trešās valstīs;

| (5) | darbības, lai uzlabotu Eiropas tiesiskuma telpas netraucētu darbību, tostarp uzraugot demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības dalībvalstīs, un veicot pētījumus par to, kā novērst šķēršļus vispārējas, nediskriminējošas un efektīvas tiesu pieejamības nodrošināšanai visiem; |
| --- | --- |

(5)

(5)

darbības, lai uzlabotu Eiropas tiesiskuma telpas netraucētu darbību, tostarp uzraugot demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības dalībvalstīs, un veicot pētījumus par to, kā novērst šķēršļus vispārējas, nediskriminējošas un efektīvas tiesu pieejamības nodrošināšanai visiem;

| (6) | iniciatīvas par to, kā novērst dzimumu līdzsvara atšķirības starp dalībvalstu tiesu iestādēm un tiesu iestāžu darbiniekiem, izmantojot apmācību, kas vai nu pielāgota sievietēm profesionālēm, vai vērsta gan uz sievietēm, gan vīriešiem profesionāļiem, un ar kuru veido izpratni par tādiem jautājumiem kā zemais sieviešu tiesnešu īpatsvars augstākajos tiesu iestāžu līmeņos vai vajadzība pēc pārredzamības un objektīviem kritērijiem amatā iecelšanas procedūru laikā; |
| --- | --- |

(6)

(6)

iniciatīvas par to, kā novērst dzimumu līdzsvara atšķirības starp dalībvalstu tiesu iestādēm un tiesu iestāžu darbiniekiem, izmantojot apmācību, kas vai nu pielāgota sievietēm profesionālēm, vai vērsta gan uz sievietēm, gan vīriešiem profesionāļiem, un ar kuru veido izpratni par tādiem jautājumiem kā zemais sieviešu tiesnešu īpatsvars augstākajos tiesu iestāžu līmeņos vai vajadzība pēc pārredzamības un objektīviem kritērijiem amatā iecelšanas procedūru laikā;

| (7) | ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kuras nodarbojas ar cietušo aizstāvību un tiesiskās aizsardzības darbībām, apmācība nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tostarp materiālajām un procesuālajām tiesībām, pamattiesībām, noziegumu upuru atbalstu un aizsardzību, kolektīvās tiesiskās aizsardzības un universālās jurisdikcijas izmantošanu, par Savienības tiesu iestāžu sadarbības instrumentu izmantošanu, par Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru, juridisko valodu un salīdzinošajām tiesībām; |
| --- | --- |

(7)

(7)

ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju, kuras nodarbojas ar cietušo aizstāvību un tiesiskās aizsardzības darbībām, apmācība nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tostarp materiālajām un procesuālajām tiesībām, pamattiesībām, noziegumu upuru atbalstu un aizsardzību, kolektīvās tiesiskās aizsardzības un universālās jurisdikcijas izmantošanu, par Savienības tiesu iestāžu sadarbības instrumentu izmantošanu, par Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru, juridisko valodu un salīdzinošajām tiesībām;

| (8) | tiesu iestāžu darbinieku un citu attiecīgo ieinteresēto personu daudzdisciplināra apmācība brīvības atņemšanas tiesību, apcietinājuma un cietumu pārvaldības jomā, lai atvieglotu paraugprakses izplatīšanu; |
| --- | --- |

(8)

(8)

tiesu iestāžu darbinieku un citu attiecīgo ieinteresēto personu daudzdisciplināra apmācība brīvības atņemšanas tiesību, apcietinājuma un cietumu pārvaldības jomā, lai atvieglotu paraugprakses izplatīšanu;

| (9) | tiesu iestāžu darbinieku un citu attiecīgo ieinteresēto personu daudzdisciplināra apmācība juvenālās justīcijas jomā nolūkā sagatavot un veicināt Direktīvas (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā, pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

(9)

(9)

tiesu iestāžu darbinieku un citu attiecīgo ieinteresēto personu daudzdisciplināra apmācība juvenālās justīcijas jomā nolūkā sagatavot un veicināt Direktīvas (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā, pareizu īstenošanu;

| (10) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), kā arī e-tiesiskuma rīku izstrāde un uzturēšana nolūkā uzlabot tiesu sistēmu efektivitāti un to sadarbību, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tostarp sistēmu un lietojumprogrammu pārrobežu sadarbspēju, un uzlabot privātumu un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

(10)

(10)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), kā arī e-tiesiskuma rīku izstrāde un uzturēšana nolūkā uzlabot tiesu sistēmu efektivitāti un to sadarbību, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tostarp sistēmu un lietojumprogrammu pārrobežu sadarbspēju, un uzlabot privātumu un datu aizsardzību;

| (11) | galveno Eiropas līmeņa sadarbības tīklu un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, tostarp ar Savienības tiesību aktiem izveidotu tīklu, spēju veidošana nolūkā nodrošināt Savienības tiesību efektīvu piemērošanu un izpildi, Savienības tiesību, politikas mērķu un stratēģiju veicināšanu un turpmāku attīstību programmas jomās; |
| --- | --- |

(11)

(11)

galveno Eiropas līmeņa sadarbības tīklu un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, tostarp ar Savienības tiesību aktiem izveidotu tīklu, spēju veidošana nolūkā nodrošināt Savienības tiesību efektīvu piemērošanu un izpildi, Savienības tiesību, politikas mērķu un stratēģiju veicināšanu un turpmāku attīstību programmas jomās;

| (12) | strukturāls atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām un citām ieinteresētajām personām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma, un šo organizāciju nodarbināto juridisko ekspertu spēju veidošana un apmācība, kā arī atbalsts šādu organizāciju konkrētām darbībām, tostarp tādām kā interešu pārstāvēšana, tīklošanas darbības, tiesvedība saistībā ar demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumiem, iedzīvotāju mobilizēšana un izglītošana un attiecīgo pakalpojumu sniegšana; |
| --- | --- |

(12)

(12)

strukturāls atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām un citām ieinteresētajām personām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma, un šo organizāciju nodarbināto juridisko ekspertu spēju veidošana un apmācība, kā arī atbalsts šādu organizāciju konkrētām darbībām, tostarp tādām kā interešu pārstāvēšana, tīklošanas darbības, tiesvedība saistībā ar demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību pārkāpumiem, iedzīvotāju mobilizēšana un izglītošana un attiecīgo pakalpojumu sniegšana;

| (13) | zināšanu par programmu vairošana un tās rezultātu izplatīšana, pārnesamība un pārredzamība, un iedzīvotāju aptveramības uzlabošana, tostarp izveidojot un atbalstot neatkarīgas programmas nodaļas/ valsts kontaktpunktu tīklu; |
| --- | --- |

(13)

(13)

zināšanu par programmu vairošana un tās rezultātu izplatīšana, pārnesamība un pārredzamība, un iedzīvotāju aptveramības uzlabošana, tostarp izveidojot un atbalstot neatkarīgas programmas nodaļas/ valsts kontaktpunktu tīklu;

| (14) | paraugpētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi un ietekmes novērtējumi un ceļvežu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana. |
| --- | --- |

(14)

(14)

paraugpētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi un ietekmes novērtējumi un ceļvežu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas,
  tai skaitā
  no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. [Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli.] | 1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas,
  tostarp
  no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām
  un ka ir novērsta dubulta finansējuma iegūšana no fondiem, skaidri norādot finansējuma avotus katrai izdevumu kategorijai saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
  . [Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli.] |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas,
  tai skaitā
  no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. [Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli.]

1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas,
  tostarp
  no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām
  un ka ir novērsta dubulta finansējuma iegūšana no fondiem, skaidri norādot finansējuma avotus katrai izdevumu kategorijai saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
  . [Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli.]

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

tās ir novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros;

| a) | tās ir
  pienācīgi
  novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros; |
| --- | --- |

a)

tās ir
  pienācīgi
  novērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus programmas ietvaros;

pienācīgi

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, lai segtu tā izdevumus saistībā ar pastāvīgo darba programmu, darbības dotāciju
  var piešķirt var piešķirt
  bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. | 3.   Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, lai segtu tā izdevumus saistībā ar pastāvīgo darba programmu, darbības dotāciju
  piešķir
  bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, lai segtu tā izdevumus saistībā ar pastāvīgo darba programmu, darbības dotāciju
  var piešķirt var piešķirt
  bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

3.   Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, lai segtu tā izdevumus saistībā ar pastāvīgo darba programmu, darbības dotāciju
  piešķir
  bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darba programmu Komisija pieņem ar
  īstenošanas
  aktu. Minēto
  īstenošanas
  aktu pieņem saskaņā ar
  17
  . 
  pantā minēto konsultēšanās procedūru
  . | 2.   Darba programmu Komisija pieņem ar
  deleģēto
  aktu. Minēto
  deleģēto
  aktu pieņem saskaņā ar
  14
  . 
  pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Darba programmu Komisija pieņem ar
  īstenošanas
  aktu. Minēto
  īstenošanas
  aktu pieņem saskaņā ar
  17
  . 
  pantā minēto konsultēšanās procedūru
  .

2.   Darba programmu Komisija pieņem ar
  deleģēto
  aktu. Minēto
  deleģēto
  aktu pieņem saskaņā ar
  14
  . 
  pantu
  .

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Regulas
  II
   pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu. | 1.   Regulas pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu.
  Monitoringa un ziņošanas vajadzībām savāktos datus vajadzības gadījumā sadala pēc dzimuma, vecuma un personāla kategorijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Regulas
  II
   pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu.

1.   Regulas pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu.
  Monitoringa un ziņošanas vajadzībām savāktos datus vajadzības gadījumā sadala pēc dzimuma, vecuma un personāla kategorijas.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2.a punkts (jauns)

12. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Uzraudzība dod iespēju arī novērtēt veidu, kādā programmas darbībās tiek risināti dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma jautājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Uzraudzība dod iespēju arī novērtēt veidu, kādā programmas darbībās tiek risināti dzimumu līdztiesības un diskriminācijas aizlieguma jautājumi.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai
  vajadzīgie dati
  tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. | 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka
  pareizi dati
  programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai tiek savākti efektīvi, lietderīgi
  , precīzi
  un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.
  Komisija dara pieejamus lietotājiem ērtus formātus un sniedz ievirzi un atbalstu, jo īpaši pieteikuma iesniedzējiem un labuma guvējiem, kuriem var nebūt pietiekamu resursu un personāla, lai izpildītu ziņošanas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai
  vajadzīgie dati
  tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka
  pareizi dati
  programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai tiek savākti efektīvi, lietderīgi
  , precīzi
  un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.
  Komisija dara pieejamus lietotājiem ērtus formātus un sniedz ievirzi un atbalstu, jo īpaši pieteikuma iesniedzējiem un labuma guvējiem, kuriem var nebūt pietiekamu resursu un personāla, lai izpildītu ziņošanas prasības.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. | 1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi
  un labi dokumentē
  , lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā
  un uzraudzīt programmas ietvaros veikto darbību īstenošanu un 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu. Visos izvērtējumos ņem vērā dzimumu līdztiesības aspektu un tajos iekļauj ar dzimumu līdztiesību saistītām darbībām paredzētā programmas budžeta izsmeļošu analīzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi
  un labi dokumentē
  , lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā
  un uzraudzīt programmas ietvaros veikto darbību īstenošanu un 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu. Visos izvērtējumos ņem vērā dzimumu līdztiesības aspektu un tajos iekļauj ar dzimumu līdztiesību saistītām darbībām paredzētā programmas budžeta izsmeļošu analīzi.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma. | 2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  trīs
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  trīs
  gadiem kopš programmas īstenošanas sākuma.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu. | 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  trīs
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  trīs
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3.a punkts (jauns)

13. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Programmas vidusposma un galīgajā izvērtēšanā inter alia novērtē: |
| | a) | viedokli par programmas ietekmi uz tiesu iestāžu pieejamību, pamatojoties uz Eiropas mērogā iegūtiem kvalitatīviem un kvantitatīviem datiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Programmas vidusposma un galīgajā izvērtēšanā inter alia novērtē:

a)

a)

viedokli par programmas ietekmi uz tiesu iestāžu pieejamību, pamatojoties uz Eiropas mērogā iegūtiem kvalitatīviem un kvantitatīviem datiem;

viedokli par programmas ietekmi uz tiesu iestāžu pieejamību, pamatojoties uz Eiropas mērogā iegūtiem kvalitatīviem un kvantitatīviem datiem;

| b) | to instrumentu un rīku skaitu un kvalitāti, kas izstrādāti ar programmas finansēto darbību palīdzību; |
| --- | --- |

b)

b)

to instrumentu un rīku skaitu un kvalitāti, kas izstrādāti ar programmas finansēto darbību palīdzību;

to instrumentu un rīku skaitu un kvalitāti, kas izstrādāti ar programmas finansēto darbību palīdzību;

| c) | programmas Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

c)

c)

programmas Eiropas pievienoto vērtību;

programmas Eiropas pievienoto vērtību;

| d) | finansējuma līmeni salīdzinājumā ar panāktajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

d)

finansējuma līmeni salīdzinājumā ar panāktajiem rezultātiem;

finansējuma līmeni salīdzinājumā ar panāktajiem rezultātiem;

| e) | iespējamos administratīvos, organizatoriskos un/vai strukturālos šķēršļus programmas raitākai, efektīvākai un rezultatīvākai īstenošanai. |
| --- | --- |

e)

e)

iespējamos administratīvos, organizatoriskos un/vai strukturālos šķēršļus programmas raitākai, efektīvākai un rezultatīvākai īstenošanai.

iespējamos administratīvos, organizatoriskos un/vai strukturālos šķēršļus programmas raitākai, efektīvākai un rezultatīvākai īstenošanai.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts

14. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. | 4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Ekspertu grupa, ar kuru apspriežas, ir līdzsvarota no dzimuma viedokļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Ekspertu grupa, ar kuru apspriežas, ir līdzsvarota no dzimuma viedokļa.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju
  par programmas Eiropas pievienoto vērtību
  , kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  , tādējādi parādot Savienības pievienoto vērtību un palīdzot Komisijai tās īstenotajos datu vākšanas centienos, lai uzlabotu budžeta pārredzamību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju
  par programmas Eiropas pievienoto vērtību
  , kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  , tādējādi parādot Savienības pievienoto vērtību un palīdzot Komisijai tās īstenotajos datu vākšanas centienos, lai uzlabotu budžeta pārredzamību
  .

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. | 1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē
  , un tai palīdz attiecīgās pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas. Komitejā nodrošina dzimumu līdzsvaru un minoritāšu un citu atstumto grupu pienācīgu pārstāvību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē
  , un tai palīdz attiecīgās pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas. Komitejā nodrošina dzimumu līdzsvaru un minoritāšu un citu atstumto grupu pienācīgu pārstāvību.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| I pielikums | svītrots |
| Programmas darbības | |
| Programmas, kas minēta 3. panta 2. punktā, konkrētie mērķi tiks sasniegti, atbalstot jo īpaši šādas darbības: | |
| 1. | izpratnes veidošana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tai skaitā materiālajām un procesuālajām tiesībām, par tiesu iestāžu sadarbības instrumentiem, par attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un par salīdzinošajām tiesībām un starptautiskajiem standartiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

I pielikums

I pielikums

svītrots

svītrots

Programmas darbības

Programmas darbības

Programmas, kas minēta 3. panta 2. punktā, konkrētie mērķi tiks sasniegti, atbalstot jo īpaši šādas darbības:

Programmas, kas minēta 3. panta 2. punktā, konkrētie mērķi tiks sasniegti, atbalstot jo īpaši šādas darbības:

1.

1.

izpratnes veidošana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tai skaitā materiālajām un procesuālajām tiesībām, par tiesu iestāžu sadarbības instrumentiem, par attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un par salīdzinošajām tiesībām un starptautiskajiem standartiem;

| 2. | ieinteresēto personu savstarpēja mācīšanās, apmainoties ar labu praksi nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju izpratni par civiltiesībām un krimināltiesībām un dalībvalstu tiesību un tiesu sistēmām, tai skaitā tiesiskumu, un savstarpējas uzticēšanās veicināšana; |
| --- | --- |

2.

2.

ieinteresēto personu savstarpēja mācīšanās, apmainoties ar labu praksi nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju izpratni par civiltiesībām un krimināltiesībām un dalībvalstu tiesību un tiesu sistēmām, tai skaitā tiesiskumu, un savstarpējas uzticēšanās veicināšana;

| 3. | analītiskas un pārraudzības darbības

   (25)

  nolūkā uzlabot zināšanas un izpratni par iespējamiem šķēršļiem Eiropas tiesiskuma telpas netraucētai darbībai un uzlabot Savienības tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

3.

analītiskas un pārraudzības darbības

25

nolūkā uzlabot zināšanas un izpratni par iespējamiem šķēršļiem Eiropas tiesiskuma telpas netraucētai darbībai un uzlabot Savienības tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu dalībvalstīs;

| 4. | ieinteresēto personu apmācība nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tai skaitā materiālajām un procesuālajām tiesībām, par ES tiesu iestāžu sadarbības instrumentu izmantošanu, par attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, juridisko valodu un salīdzinošajām tiesībām; |
| --- | --- |

4.

4.

ieinteresēto personu apmācība nolūkā uzlabot zināšanas par Savienības politikas virzieniem un Savienības tiesību aktiem, tai skaitā materiālajām un procesuālajām tiesībām, par ES tiesu iestāžu sadarbības instrumentu izmantošanu, par attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, juridisko valodu un salīdzinošajām tiesībām;

| 5. | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) rīku izstrāde un uzturēšana nolūkā uzlabot tiesu sistēmu un to sadarbības efektivitāti, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tai skaitā sistēmu un lietojumprogrammu pārrobežu sadarbspēju; |
| --- | --- |

5.

5.

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) rīku izstrāde un uzturēšana nolūkā uzlabot tiesu sistēmu un to sadarbības efektivitāti, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tai skaitā sistēmu un lietojumprogrammu pārrobežu sadarbspēju;

| 6. | galveno Eiropas līmeņa sadarbības tīklu un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, tai skaitā ar Savienības tiesību aktiem izveidotu tīklu, spēju veidošana nolūkā nodrošināt Savienības tiesību efektīvu piemērošanu un izpildi, Savienības tiesību, politikas mērķu un stratēģiju veicināšana un turpmāka attīstība programmas jomās, kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi darbojas programmas jomās; |
| --- | --- |

6.

6.

galveno Eiropas līmeņa sadarbības tīklu un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, tai skaitā ar Savienības tiesību aktiem izveidotu tīklu, spēju veidošana nolūkā nodrošināt Savienības tiesību efektīvu piemērošanu un izpildi, Savienības tiesību, politikas mērķu un stratēģiju veicināšana un turpmāka attīstība programmas jomās, kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi darbojas programmas jomās;

| 7. | zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana un tās rezultātu pārnesamības palielināšana, aptverot arvien lielāku iedzīvotāju skaitu, tostarp izveidojot un atbalstot programmas nodaļas un valsts kontaktpunktu tīklu. |
| --- | --- |

7.

7.

zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana un tās rezultātu pārnesamības palielināšana, aptverot arvien lielāku iedzīvotāju skaitu, tostarp izveidojot un atbalstot programmas nodaļas un valsts kontaktpunktu tīklu.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – ievaddaļa

II pielikums – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| II pielkums | Pielikums |
| Rādītāji | Rādītāji |
| Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu: | Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz
  kvalitatīvu un kvantitatīvu
  rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas
  un maksimāli palielinātu tiesu sistēmu efektivitāti
  . Šim nolūkam
  , turklāt ievērojot tiesības saistībā ar privātumu un datu aizsardzību,
  tiks vākti
  attiecīgā gadījumā pēc dzimuma, vecuma un personāla kategorijas sadalīti
  dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

II pielkums

II pielkums

Pielikums

Pielikums

Rādītāji

Rādītāji

Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu:

Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz
  kvalitatīvu un kvantitatīvu
  rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas
  un maksimāli palielinātu tiesu sistēmu efektivitāti
  . Šim nolūkam
  , turklāt ievērojot tiesības saistībā ar privātumu un datu aizsardzību,
  tiks vākti
  attiecīgā gadījumā pēc dzimuma, vecuma un personāla kategorijas sadalīti
  dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu:

kvalitatīvu un kvantitatīvu

un maksimāli palielinātu tiesu sistēmu efektivitāti

, turklāt ievērojot tiesības saistībā ar privātumu un datu aizsardzību,

attiecīgā gadījumā pēc dzimuma, vecuma un personāla kategorijas sadalīti

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – tabula

II pielikums – 1. punkts – tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku skaits, kuri piedalījušies mācību pasākumos (tostarp darbinieku apmaiņā, mācību braucienos, darbsemināros un semināros), kas finansēti no programmas,
  tai skaitā
  izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla (EJTN) darbības dotāciju | Tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku skaits, kuri piedalījušies mācību pasākumos (tostarp darbinieku apmaiņā, mācību braucienos, darbsemināros un semināros), kas finansēti no programmas,
  tostarp
  izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla (EJTN) darbības dotāciju |
| | Apmācības pasākumos piedalījušos darbinieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju skaits |
| Informācijas apmaiņas gadījumu skaits Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS) | Informācijas apmaiņas gadījumu skaits Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS) |
| | Pārrobežu sadarbības gadījumu un darbību skaits un to rezultātu līmenis, tostarp sadarbība, izmantojot Savienības līmenī izveidotus informācijas tehnoloģiju rīkus un procedūras |
| To trāpījumu skaits e-tiesiskuma portālā / lapās, kuros izteikta vēlme iegūt informāciju par pārrobežu civillietām | |
| Cilvēku skaits, kas bija iesaistīti | Cilvēku skaits, kas bija iesaistīti |
| i) | savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku skaits, kuri piedalījušies mācību pasākumos (tostarp darbinieku apmaiņā, mācību braucienos, darbsemināros un semināros), kas finansēti no programmas,
  tai skaitā
  izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla (EJTN) darbības dotāciju

tai skaitā

Tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku skaits, kuri piedalījušies mācību pasākumos (tostarp darbinieku apmaiņā, mācību braucienos, darbsemināros un semināros), kas finansēti no programmas,
  tostarp
  izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla (EJTN) darbības dotāciju

tostarp

Apmācības pasākumos piedalījušos darbinieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju skaits

Apmācības pasākumos piedalījušos darbinieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju skaits

Informācijas apmaiņas gadījumu skaits Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS)

Informācijas apmaiņas gadījumu skaits Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS)

Pārrobežu sadarbības gadījumu un darbību skaits un to rezultātu līmenis, tostarp sadarbība, izmantojot Savienības līmenī izveidotus informācijas tehnoloģiju rīkus un procedūras

Pārrobežu sadarbības gadījumu un darbību skaits un to rezultātu līmenis, tostarp sadarbība, izmantojot Savienības līmenī izveidotus informācijas tehnoloģiju rīkus un procedūras

To trāpījumu skaits e-tiesiskuma portālā / lapās, kuros izteikta vēlme iegūt informāciju par pārrobežu civillietām

To trāpījumu skaits e-tiesiskuma portālā / lapās, kuros izteikta vēlme iegūt informāciju par pārrobežu civillietām

Cilvēku skaits, kas bija iesaistīti

Cilvēku skaits, kas bija iesaistīti

i)

savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi,

| i) | savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi, |
| --- | --- |

i)

savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi,

| ii) | izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās. |
| --- | --- |

ii)

izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās.

| ii) | izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās, |
| --- | --- |

ii)

izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās,

| iia) | spēju veidošanas darbībās, kuru mērķauditorija ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas, |
| --- | --- |

iia)

iia)

spēju veidošanas darbībās, kuru mērķauditorija ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas,

spēju veidošanas darbībās, kuru mērķauditorija ir pilsoniskās sabiedrības organizācijas,

| iib) | darbībās saistībā ar cilvēku informēšanu par tiesu iestāžu pieejamību, |
| --- | --- |

iib)

iib)

darbībās saistībā ar cilvēku informēšanu par tiesu iestāžu pieejamību,

darbībās saistībā ar cilvēku informēšanu par tiesu iestāžu pieejamību,

| iic) | darbībās tiesnešiem par problēmām, kas ir saistītas ar tiesvedību, un par to, kā piemērot starptautiskās privātās tiesības un Savienības tiesības pārrobežu/daudznozaru lietās, |
| --- | --- |

iic)

iic)

darbībās tiesnešiem par problēmām, kas ir saistītas ar tiesvedību, un par to, kā piemērot starptautiskās privātās tiesības un Savienības tiesības pārrobežu/daudznozaru lietās,

darbībās tiesnešiem par problēmām, kas ir saistītas ar tiesvedību, un par to, kā piemērot starptautiskās privātās tiesības un Savienības tiesības pārrobežu/daudznozaru lietās,

| iid) | programmas finansētajās izpratnes veidošanas darbībās. |
| --- | --- |

iid)

iid)

programmas finansētajās izpratnes veidošanas darbībās.

programmas finansētajās izpratnes veidošanas darbībās.

Programmas finansēto darbību ģeogrāfiskais pārklājums

Programmas finansēto darbību ģeogrāfiskais pārklājums

Dalībnieku vērtējums par darbībām ar to līdzdalību un par šo darbību paredzamo ilgtspēju

Dalībnieku vērtējums par darbībām ar to līdzdalību un par šo darbību paredzamo ilgtspēju

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0068/2019).

1

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.)

10

(11)  Padomes Regula (ES) Nr. 390/2014 (2014. gada 14. aprīlis), ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (OV L 115, 17.4.2014.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.)

12

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.)

10

(11)  Padomes Regula (ES) Nr. 390/2014 (2014. gada 14. aprīlis), ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (OV L 115, 17.4.2014.,
  3. lpp.

  ).

11

3. lpp.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.)

12

(1a)  
  EST virspalātas 2018. gada 27. februāra spriedums lietā C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117, EST virspalātas 2018. gada 25. jūlija spriedums lietā C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

1a

EST virspalātas 2018. gada 27. februāra spriedums lietā C-64/16, Asociação Sindical dos Juízes Portugueses, ECLI:EU:C:2018:117, EST virspalātas 2018. gada 25. jūlija spriedums lietā C-216/18 PPU, L.M., ECLI:EU:C:2018:586.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007.
  Dokuments attiecas uz EEZ

13

Dokuments attiecas uz EEZ

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007
  (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

13

(OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

19

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

19

(1)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

1

(1)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

1

(25)  
  Šīs darbības ir, piemēram, datu un statistikas vākšana, kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde; pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi, ietekmes novērtējums, ceļvežu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana.

25

Šīs darbības ir, piemēram, datu un statistikas vākšana, kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde; pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi, ietekmes novērtējums, ceļvežu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/530 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/530

---

P8_TA(2019)0099

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikumu (C(2018)08872 – 2018/3002(DEA))

(2020/C 449/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)08872), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)08872),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2019. gada 28. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2019. gada 28. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (1) un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu un 10. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (1) un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu un 10. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā 2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu izstāties no Savienības; tā kā no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai — gadījumā, ja tāds netiks noslēgts, — divus gadus pēc minētā paziņojuma, t. i., no 2019. gada 30. marta, Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami, ja vien Eiropadome, vienojusies ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolems pagarināt šo termiņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu izstāties no Savienības; tā kā no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai — gadījumā, ja tāds netiks noslēgts, — divus gadus pēc minētā paziņojuma, t. i., no 2019. gada 30. marta, Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami, ja vien Eiropadome, vienojusies ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolems pagarināt šo termiņu;

| B. | tā kā ar Regulu (EK) Nr. 184/2005 tika izveidota kopēja sistēma sistemātiskai Kopienas statistikas apkopošanai par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Regulu (EK) Nr. 184/2005 tika izveidota kopēja sistēma sistemātiskai Kopienas statistikas apkopošanai par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem;

| C. | tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības nozīmētu, ka Apvienotā Karaliste kļūst par trešo valsti un līdz ar to Kopienas statistikai par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem Apvienotā Karaliste būtu jāatspoguļo kā trešā valsts, nevis dalībvalsts; |
| --- | --- |

C.

tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības nozīmētu, ka Apvienotā Karaliste kļūst par trešo valsti un līdz ar to Kopienas statistikai par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem Apvienotā Karaliste būtu jāatspoguļo kā trešā valsts, nevis dalībvalsts;

| D. | tā kā vienīgās izmaiņas, ko paredz deleģētā regula C(2018)08872, ir Apvienotās Karalistes klasificēšana par trešo valsti Regulas (EK) Nr. 184/2005 piemērošanas vajadzībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā vienīgās izmaiņas, ko paredz deleģētā regula C(2018)08872, ir Apvienotās Karalistes klasificēšana par trešo valsti Regulas (EK) Nr. 184/2005 piemērošanas vajadzībām;

| E. | tā kā ātra deleģētās regulas publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dotu lielāku tiesisko drošību un pienācīgu laiku īstenošanai pirms 2019. gada 30. marta, |
| --- | --- |

E.

tā kā ātra deleģētās regulas publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dotu lielāku tiesisko drošību un pienācīgu laiku īstenošanai pirms 2019. gada 30. marta,

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu C(2018)08872; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/531 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/531

---

P8_TA(2019)0100

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: regulatīvie tehniskie standarti par tīrvērtes pienākumu pagarināt tīrvērtes pienākuma atliktās piemērošanas datumus noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2015/2205, Deleģēto regulu (ES) 2016/592 un Deleģēto regulu (ES) 2016/1178, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par tīrvērtes pienākumu, groza nolūkā noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem pagarināt tīrvērtes pienākuma atliktās piemērošanas datumus (C(2018)09047 – 2018/2998(DEA))

(2020/C 449/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)09047), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)09047),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu un 82. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu un 82. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par tīrvērtes pienākumu saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru (EMIR) (Nr. 6), ko Eiropas uzraudzības iestādes iesniedza 2018. gada 27. septembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par tīrvērtes pienākumu saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru (EMIR) (Nr. 6), ko Eiropas uzraudzības iestādes iesniedza 2018. gada 27. septembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā deleģētajā aktā ir iekļauta svarīga informācija saistībā ar atbrīvojumu no tīrvērtes pienākuma attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem ar trešo valstu grupas vienībām, ja attiecībā uz konkrēto trešo valsti, kurā minētā grupas vienība ir reģistrēta, nav pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētajā aktā ir iekļauta svarīga informācija saistībā ar atbrīvojumu no tīrvērtes pienākuma attiecībā uz grupas iekšējiem darījumiem ar trešo valstu grupas vienībām, ja attiecībā uz konkrēto trešo valsti, kurā minētā grupas vienība ir reģistrēta, nav pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 13. panta 2. punktu;

| B. | tā kā Parlaments atzīst šā tiesību akta ātras pieņemšanas nozīmi, jo Komisija vēl nav pieņēmusi šādus lēmumus par līdzvērtību un pirmais tīrvērtes pienākuma piemērošanas atliktais datums bija 2018. gada 21. decembris, taču arī uzskata, ka Komisija nevajadzīgi atlika šā akta pieņemšanu līdz 2018. gada 19. decembrim, lai gan Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) bija publicējusi savu RTS projektu jau 2018. gada 27. septembrī; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments atzīst šā tiesību akta ātras pieņemšanas nozīmi, jo Komisija vēl nav pieņēmusi šādus lēmumus par līdzvērtību un pirmais tīrvērtes pienākuma piemērošanas atliktais datums bija 2018. gada 21. decembris, taču arī uzskata, ka Komisija nevajadzīgi atlika šā akta pieņemšanu līdz 2018. gada 19. decembrim, lai gan Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) bija publicējusi savu RTS projektu jau 2018. gada 27. septembrī;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS nav vienādi ar Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) iesniegto RTS projektu, jo Komisija minētajā projektā ieviesa izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tam ir trīs mēneši (“pārbaudes periods”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša pārbaudes periodu tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi EUI projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie RTS ir vienādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS nav vienādi ar Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) iesniegto RTS projektu, jo Komisija minētajā projektā ieviesa izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tam ir trīs mēneši (“pārbaudes periods”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša pārbaudes periodu tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi EUI projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie RTS ir vienādi;

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/533 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/533

---

P8_TA(2019)0101

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: datums, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā noteiktiem līgumu veidiem

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2205, Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/592 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/1178, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012, groza attiecībā uz datumu, kad tīrvērtes pienākums stājas spēkā noteiktiem līgumu veidiem (C(2018)09122 – 2018/3004(DEA))

(2020/C 449/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)09122), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)09122),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra paziņojumu “Sagatavošanās saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā: Komisijas rīcības plāna ārkārtas situācijām īstenošana” (COM(2018)0890), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra paziņojumu “Sagatavošanās saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā: Komisijas rīcības plāna ārkārtas situācijām īstenošana” (COM(2018)0890),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu un 82. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu un 82. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par to līgumu pārjaunojumu, kuriem tīrvertes pienākums vēl nav stājies spēkā, ko Eiropas uzraudzības iestādes iesniedza 2018. gada 8. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par to līgumu pārjaunojumu, kuriem tīrvertes pienākums vēl nav stājies spēkā, ko Eiropas uzraudzības iestādes iesniedza 2018. gada 8. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 5. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā deleģētajā aktā ir ietverti svarīgi noteikumi attiecībā uz darījumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, un darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību ES-27, un tas ir daļa no ārkārtas pasākumu kopuma gadījumam, ja vienošanās par Brexit netiek panākta; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētajā aktā ir ietverti svarīgi noteikumi attiecībā uz darījumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, un darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību ES-27, un tas ir daļa no ārkārtas pasākumu kopuma gadījumam, ja vienošanās par Brexit netiek panākta;

| B. | tā kā Parlaments piekrīt tam, ka kompetentajām iestādēm un finanšu tirgiem ir svarīgi paredzēt atkāpi attiecībā uz noteiktiem darījumiem, kas izriet no pārjaunojuma, ierobežotā 12 mēnešu laikposmā, ja Apvienotajā Karalistē reģistrētais darījumu partneris tiek mainīts uz darījumu partneri ES-27 valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments piekrīt tam, ka kompetentajām iestādēm un finanšu tirgiem ir svarīgi paredzēt atkāpi attiecībā uz noteiktiem darījumiem, kas izriet no pārjaunojuma, ierobežotā 12 mēnešu laikposmā, ja Apvienotajā Karalistē reģistrētais darījumu partneris tiek mainīts uz darījumu partneri ES-27 valstīs;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS nav vienādi ar Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) iesniegto RTS projektu, jo Komisija minētajā projektā ieviesa izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tam ir trīs mēneši (“pārbaudes periods”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša pārbaudes periodu tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi EUI projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir vienādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS nav vienādi ar Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) iesniegto RTS projektu, jo Komisija minētajā projektā ieviesa izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tam ir trīs mēneši (“pārbaudes periods”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša pārbaudes periodu tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi EUI projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir vienādi;

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/535 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/535

---

P8_TA(2019)0102

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: datums, līdz kuram darījumu partneri var turpināt piemērot savas riska pārvaldības procedūras noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2018. gada 19. decembra Deleģēto regulu, ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/2251, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012, groza attiecībā uz datumu, līdz kuram darījumu partneri var turpināt piemērot savas riska pārvaldības procedūras noteiktiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (C(2018)09118 – 2018/3003(DEA))

(2020/C 449/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)09118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2018)09118),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2019. gada 4. februāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra paziņojumu “Sagatavošanās saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā: Komisijas rīcības plāna ārkārtas situācijām īstenošana” (COM(2018)0890); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 19. decembra paziņojumu “Sagatavošanās saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2019. gada 30. martā: Komisijas rīcības plāna ārkārtas situācijām īstenošana” (COM(2018)0890);

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 11. panta 5. punktu un 82. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 11. panta 5. punktu un 82. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (2),

| — | ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (3),

| — | ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (4),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par to divpusējo līgumu pārjaunojumu, kuriem nepiemēro divpusējās maržas, ko Eiropas uzraudzības iestādes iesniedza 2018. gada 27. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu par to divpusējo līgumu pārjaunojumu, kuriem nepiemēro divpusējās maržas, ko Eiropas uzraudzības iestādes iesniedza 2018. gada 27. novembrī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 15. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| A. | tā kā deleģētajā aktā ir ietverti svarīgi noteikumi attiecībā uz darījumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, un darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību ES-27, un tas ir daļa no ārkārtas pasākumu kopuma gadījumam, ja vienošanās par Brexit netiek panākta; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētajā aktā ir ietverti svarīgi noteikumi attiecībā uz darījumiem, kuri noslēgti starp darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, un darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību ES-27, un tas ir daļa no ārkārtas pasākumu kopuma gadījumam, ja vienošanās par Brexit netiek panākta;

| B. | tā kā Parlaments piekrīt tam, ka kompetentajām iestādēm un finanšu tirgiem ir svarīgi paredzēt atkāpi attiecībā uz noteiktiem darījumiem, kas izriet no pārjaunojuma, ierobežotā 12 mēnešu laikposmā, ja Apvienotajā Karalistē reģistrētais darījumu partneris tiek mainīts uz darījumu partneri ES-27 valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments piekrīt tam, ka kompetentajām iestādēm un finanšu tirgiem ir svarīgi paredzēt atkāpi attiecībā uz noteiktiem darījumiem, kas izriet no pārjaunojuma, ierobežotā 12 mēnešu laikposmā, ja Apvienotajā Karalistē reģistrētais darījumu partneris tiek mainīts uz darījumu partneri ES-27 valstīs;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS nav vienādi ar Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) iesniegto RTS projektu, jo Komisija minētajā projektā ieviesa izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tam ir trīs mēneši (“pārbaudes periods”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša pārbaudes periodu tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi EUI projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir vienādi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka pieņemtie RTS nav vienādi ar Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) iesniegto RTS projektu, jo Komisija minētajā projektā ieviesa izmaiņas, un tādēļ uzskata, ka tam ir trīs mēneši (“pārbaudes periods”), lai iebilstu pret minētajiem RTS; tā kā Parlaments mudina Komisiju norādīt viena mēneša pārbaudes periodu tikai tajos gadījumos, kad Komisija ir pieņēmusi EUI projektus bez izmaiņām, t. i., ja projekts un pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir vienādi;

| 1. | paziņo, ka neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

(4)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/537 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/537

---

P8_TA(2019)0103

Sadarbība starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2001. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās (COM(2018)0378 – C8-0242/2018 – 2018/0203(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0378),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0242/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0242/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0477/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0477/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 56. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0203

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) ... /..., ar ko groza Padomes 2001. gada 28. maija Regulu (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Iekšējā tirgus pienācīgas darbības interesēs
  un nolūkā attīstīt tādu Eiropas tiesiskuma telpu, kas pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos un spriedumu savstarpēju atzīšanu,
  būtu vēl vairāk jāuzlabo un jāpaātrina sadarbība starp
  dalībvalstu
  tiesām pierādījumu iegūšanas jomā. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Iekšējā tirgus pienācīgas darbības interesēs
  un nolūkā attīstīt tādu Eiropas tiesiskuma telpu, kas pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos un spriedumu savstarpēju atzīšanu,
  būtu vēl vairāk jāuzlabo un jāpaātrina sadarbība starp
  dalībvalstu
  tiesām pierādījumu iegūšanas jomā. [Gr. 1]

| (2) | Padomes Regula (EK) Nr. 1206/2001 (3) paredz noteikumus par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EK) Nr. 1206/2001 (3) paredz noteikumus par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās.

| (2a) | Šajā regulā jēdzienam “tiesa” vajadzētu piešķirt plašu nozīmi tā, lai tas aptvertu ne tikai tiesas, kas pilda tiesas spriešanas funkcijas vārda tiešā nozīmē, bet arī citas struktūras vai iestādes, kuras konkrētās dalībvalstīs un konkrētās situācijās saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetentas iegūt pierādījumus saskaņā ar šo regulu, piemēram, kontroles iestādes vai notāri. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2a)

Šajā regulā jēdzienam “tiesa” vajadzētu piešķirt plašu nozīmi tā, lai tas aptvertu ne tikai tiesas, kas pilda tiesas spriešanas funkcijas vārda tiešā nozīmē, bet arī citas struktūras vai iestādes, kuras konkrētās dalībvalstīs un konkrētās situācijās saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetentas iegūt pierādījumus saskaņā ar šo regulu, piemēram, kontroles iestādes vai notāri. [Gr. 2]

| (2b) | Ir būtiski, lai būtu pieejami efektīvi pierādījumu iegūšanas, saglabāšanas un sniegšanas līdzekļi un lai pienācīga uzmanība tiktu pievērsta tiesībām uz aizstāvību un nepieciešamībai aizsargāt informācijas konfidencialitāti. Šajā kontekstā ir svarīgi mudināt izmantot modernās tehnoloģijas. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2b)

Ir būtiski, lai būtu pieejami efektīvi pierādījumu iegūšanas, saglabāšanas un sniegšanas līdzekļi un lai pienācīga uzmanība tiktu pievērsta tiesībām uz aizstāvību un nepieciešamībai aizsargāt informācijas konfidencialitāti. Šajā kontekstā ir svarīgi mudināt izmantot modernās tehnoloģijas. [Gr. 3]

| (3) | Lai
  efektīvi
  nodrošinātu pieprasījumu un paziņojumu
  tiešu un
  ātru nosūtīšanu, vajadzētu izmantot visas piemērotās mūsdienu sakaru tehnoloģijas
  , un šajā sakarā būtu jāņem vērā šādu tehnoloģiju pastāvīga attīstība
  . Tādēļ principā visiem sakariem un dokumentu apmaiņai jānorisinās, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kurā ietilpst valstu IT sistēmas. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3)

Lai
  efektīvi
  nodrošinātu pieprasījumu un paziņojumu
  tiešu un
  ātru nosūtīšanu, vajadzētu izmantot visas piemērotās mūsdienu sakaru tehnoloģijas
  , un šajā sakarā būtu jāņem vērā šādu tehnoloģiju pastāvīga attīstība
  . Tādēļ principā visiem sakariem un dokumentu apmaiņai jānorisinās, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kurā ietilpst valstu IT sistēmas. [Gr. 4]

| (3a) | Decentralizētai IT sistēmai vajadzētu būt balstītai uz e-CODEX sistēmu, un tā būtu jāpārvalda eu-LISA. Būtu jānodrošina atbilstīgi resursi eu-LISA, lai tā varētu ieviest šādu sistēmu un nodrošināt tās darbību, kā arī jānodrošina tehniskais atbalsts, ja rodas problēmas saistībā ar sistēmas darbību. Komisijai pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā līdz 2019. gada beigām būtu jāiesniedz priekšlikums regulai par pārrobežu saziņu tiesvedības procesos (e-CODEX). [Gr. 5] |
| --- | --- |

(3a)

Decentralizētai IT sistēmai vajadzētu būt balstītai uz e-CODEX sistēmu, un tā būtu jāpārvalda eu-LISA. Būtu jānodrošina atbilstīgi resursi eu-LISA, lai tā varētu ieviest šādu sistēmu un nodrošināt tās darbību, kā arī jānodrošina tehniskais atbalsts, ja rodas problēmas saistībā ar sistēmas darbību. Komisijai pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā līdz 2019. gada beigām būtu jāiesniedz priekšlikums regulai par pārrobežu saziņu tiesvedības procesos (e-CODEX). [Gr. 5]

| (4) | Lai nodrošinātu digitālu pierādījumu savstarpēju atzīšanu, šādus pierādījumus, kas iegūti kādā dalībvalstī saskaņā ar tās tiesībām, nedrīkstētu neatzīt par pierādījumiem citās dalībvalstīs tikai tāpēc, ka tie ir digitāli.
  Minētajam principam nevajadzētu saskaņā ar valsts tiesību aktiem skart pierādījumu kvalitātes līmeņa un vērtības noteikšanu neatkarīgi no tā, vai pierādījumi ir vai nav digitāli. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu digitālu pierādījumu savstarpēju atzīšanu, šādus pierādījumus, kas iegūti kādā dalībvalstī saskaņā ar tās tiesībām, nedrīkstētu neatzīt par pierādījumiem citās dalībvalstīs tikai tāpēc, ka tie ir digitāli.
  Minētajam principam nevajadzētu saskaņā ar valsts tiesību aktiem skart pierādījumu kvalitātes līmeņa un vērtības noteikšanu neatkarīgi no tā, vai pierādījumi ir vai nav digitāli. [Gr. 6]

| (5) | Regulai (EK) Nr. 1206/2001 nevajadzētu skart dalībvalstu iestāžu iespēju apmainīties ar informāciju, izmantojot ar citiem Savienības instrumentiem, piemēram, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (4) vai Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 (5), izveidotas sistēmas, pat ja šādai informācijai ir pierādījuma spēks, līdz ar to vispiemērotākās metodes izvēle tiktu atstāta iestādes, kas iesniedz pieprasījumu, ziņā. |
| --- | --- |

(5)

Regulai (EK) Nr. 1206/2001 nevajadzētu skart dalībvalstu iestāžu iespēju apmainīties ar informāciju, izmantojot ar citiem Savienības instrumentiem, piemēram, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (4) vai Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 (5), izveidotas sistēmas, pat ja šādai informācijai ir pierādījuma spēks, līdz ar to vispiemērotākās metodes izvēle tiktu atstāta iestādes, kas iesniedz pieprasījumu, ziņā.

| (5a) | Pierādījumu iegūšanas, saglabāšanas un sniegšanas procedūrām vajadzētu būt tādām, kas nodrošina, ka pušu procesuālās tiesības, kā arī personas datu un privātuma aizsardzība, integritāte un konfidencialitāte tiek aizsargāta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(5a)

Pierādījumu iegūšanas, saglabāšanas un sniegšanas procedūrām vajadzētu būt tādām, kas nodrošina, ka pušu procesuālās tiesības, kā arī personas datu un privātuma aizsardzība, integritāte un konfidencialitāte tiek aizsargāta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. [Gr. 7]

| (6) | Patlaban vēl nav līdz galam izmantotas iespējas, ko piedāvā mūsdienīgas sakaru tehnoloģijas, jo īpaši videokonferences, kuras spēj ievērojami
  un tiešā veidā
  vienkāršot un paātrināt pierādījumu iegūšanu. Ja pierādījumi jāiegūst, uzklausot liecinieku, lietas dalībnieku vai ekspertu, kura domicils atrodas citā dalībvalstī, tiesai vajadzētu iegūt šos pierādījumus tiešā veidā, izmantojot videokonferenci, ja

  vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas
  ,
  kas pieejamas
  attiecīgajām tiesām, ir pieejama šāda iespēja un ja tiesa uzskata šādas tehnoloģijas izmantošanu par piemērotu, ņemot vērā konkrētos lietas apstākļus.

  ja vien lietas īpašo apstākļu dēļ šādu tehnoloģiju izmantošana nav nepiemērota taisnīgai lietas izskatīšanai. Noteikumiem par šādu saziņas līdzekļu izmantošanu vajadzētu būt tehnoloģiju ziņā neitrāliem un sekmēt turpmāku sakaru risinājumu rašanu. Par šādas tehnoloģijas izmantošanu būtu jāsaņem pratināmās personas piekrišana, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos tas ir paredzēts. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Patlaban vēl nav līdz galam izmantotas iespējas, ko piedāvā mūsdienīgas sakaru tehnoloģijas, jo īpaši videokonferences, kuras spēj ievērojami
  un tiešā veidā
  vienkāršot un paātrināt pierādījumu iegūšanu. Ja pierādījumi jāiegūst, uzklausot liecinieku, lietas dalībnieku vai ekspertu, kura domicils atrodas citā dalībvalstī, tiesai vajadzētu iegūt šos pierādījumus tiešā veidā, izmantojot videokonferenci, ja

  vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas
  ,
  kas pieejamas
  attiecīgajām tiesām, ir pieejama šāda iespēja un ja tiesa uzskata šādas tehnoloģijas izmantošanu par piemērotu, ņemot vērā konkrētos lietas apstākļus.

  ja vien lietas īpašo apstākļu dēļ šādu tehnoloģiju izmantošana nav nepiemērota taisnīgai lietas izskatīšanai. Noteikumiem par šādu saziņas līdzekļu izmantošanu vajadzētu būt tehnoloģiju ziņā neitrāliem un sekmēt turpmāku sakaru risinājumu rašanu. Par šādas tehnoloģijas izmantošanu būtu jāsaņem pratināmās personas piekrišana, ja attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos tas ir paredzēts. [Gr. 8]

| (7) | Lai atvieglotu pierādījumu iegūšanu diplomātiskajām amatpersonām

  diplomātiskajam personālam
  vai konsulārajiem pārstāvjiem, šādas personas citas dalībvalsts teritorijā, savu amata pienākumu veikšanas apgabalā,

  kurā tās ir akreditētas, diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāta telpās
  , iepriekš neiesniedzot pieprasījumu, drīkst iegūt

  iegūst
  pierādījumus, bez spaidiem nopratinot pašu pārstāvētās dalībvalsts valstspiederīgos, saistībā ar lietu, ko izskata to pārstāvētās dalībvalsts tiesas
  , ja pratināmā persona brīvprātīgi piekrīt sadarboties, lai pierādījumus no tās varētu iegūt
  . [Gr. 9] |
| --- | --- |

(7)

Lai atvieglotu pierādījumu iegūšanu diplomātiskajām amatpersonām

  diplomātiskajam personālam
  vai konsulārajiem pārstāvjiem, šādas personas citas dalībvalsts teritorijā, savu amata pienākumu veikšanas apgabalā,

  kurā tās ir akreditētas, diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāta telpās
  , iepriekš neiesniedzot pieprasījumu, drīkst iegūt

  iegūst
  pierādījumus, bez spaidiem nopratinot pašu pārstāvētās dalībvalsts valstspiederīgos, saistībā ar lietu, ko izskata to pārstāvētās dalībvalsts tiesas
  , ja pratināmā persona brīvprātīgi piekrīt sadarboties, lai pierādījumus no tās varētu iegūt
  . [Gr. 9]

| (7a) | Ir svarīgi nodrošināt, lai šī regula tiktu piemērota atbilstīgi Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem un lai tiktu ievērota privātuma aizsardzība, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir svarīgi arī nodrošināt, lai jebkāda ar fiziskām personām saistītu personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiktu veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679
   (6)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/58/EK
   (7)

  . Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu veicama tikai konkrētos nolūkos, kas izklāstīti šajā regulā. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(7a)

Ir svarīgi nodrošināt, lai šī regula tiktu piemērota atbilstīgi Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem un lai tiktu ievērota privātuma aizsardzība, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir svarīgi arī nodrošināt, lai jebkāda ar fiziskām personām saistītu personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiktu veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679
   (6)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/58/EK
   (7)

  . Personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu veicama tikai konkrētos nolūkos, kas izklāstīti šajā regulā. [Gr. 10]

| (8) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, izveidojot
  vienkāršotu
  tiesisko regulējumu, kas nodrošina pieprasījumu un paziņojumu par pierādījumu iegūšanas rezultātiem
  tiešu, efektīvu un
  ātru nosūtīšanu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet, izveidojot
  vienkāršotu
  tiesisko regulējumu, kas nodrošina pieprasījumu un paziņojumu par pierādījumu iegūšanas rezultātiem
  tiešu, efektīvu un
  ātru nosūtīšanu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. [Gr. 11]

| (8a) | Ar šo regulu tiek uzlabota tiesas procesu iedarbīgums un ātrums, vienkāršojot un racionalizējot sadarbības mehānismus attiecībā uz pierādījumu iegūšanu pārrobežu tiesvedības lietās, vienlaikus palīdzot samazināt aizkavēšanos un izmaksas privātpersonām un uzņēmumiem. Turklāt lielāka juridiskā noteiktība apvienojumā ar vienkāršotām, racionalizētām un digitalizētām procedūrām var mudināt privātpersonas un uzņēmumus iesaistīties pārrobežu darījumos, tādējādi veicinot tirdzniecību Savienībā un arī iekšējā tirgus darbību. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(8a)

Ar šo regulu tiek uzlabota tiesas procesu iedarbīgums un ātrums, vienkāršojot un racionalizējot sadarbības mehānismus attiecībā uz pierādījumu iegūšanu pārrobežu tiesvedības lietās, vienlaikus palīdzot samazināt aizkavēšanos un izmaksas privātpersonām un uzņēmumiem. Turklāt lielāka juridiskā noteiktība apvienojumā ar vienkāršotām, racionalizētām un digitalizētām procedūrām var mudināt privātpersonas un uzņēmumus iesaistīties pārrobežu darījumos, tādējādi veicinot tirdzniecību Savienībā un arī iekšējā tirgus darbību. [Gr. 12]

| (9) | Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste] [un] [Īrija] [ir paziņojusi/paziņojušas, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā] [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un šī regula tai/tām nav saistoša un nav jāpiemēro]. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste] [un] [Īrija] [ir paziņojusi/paziņojušas, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā] [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un šī regula tai/tām nav saistoša un nav jāpiemēro].

| (10) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (11) | Lai noteiktu detalizētu decentralizētās IT sistēmas darbības kārtību un lai noteiktu videokonferences izmantošanas tehnisko standartu minimumu un prasības, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu deleģējamas Komisijai. Ar šādiem deleģētiem aktiem būtu jānodrošina attiecīgās informācijas efektīva, droša un raita pārsūtīšana, izmantojot IT sistēmu, un būtu jānodrošina, ka videokonference garantē augstas kvalitātes saziņu un saskarsmi reāllaikā. Turklāt, lai
  atjauninātu pielikumos noteiktās standarta veidlapas vai ieviestu tajās tehniskas izmaiņas, pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz pielikumu grozījumiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(11)

Lai noteiktu detalizētu decentralizētās IT sistēmas darbības kārtību un lai noteiktu videokonferences izmantošanas tehnisko standartu minimumu un prasības, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu deleģējamas Komisijai. Ar šādiem deleģētiem aktiem būtu jānodrošina attiecīgās informācijas efektīva, droša un raita pārsūtīšana, izmantojot IT sistēmu, un būtu jānodrošina, ka videokonference garantē augstas kvalitātes saziņu un saskarsmi reāllaikā. Turklāt, lai
  atjauninātu pielikumos noteiktās standarta veidlapas vai ieviestu tajās tehniskas izmaiņas, pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz pielikumu grozījumiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 13]

| (12) | Lai novērtētu regulas faktisko ietekmi un vajadzību īstenot turpmāku rīcību, Komisijai saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu būtu jāizvērtē šī regula, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašus pārraudzības mehānismus. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērtētu regulas faktisko ietekmi un vajadzību īstenot turpmāku rīcību, Komisijai saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu būtu jāizvērtē šī regula, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašus pārraudzības mehānismus.

| (13) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1206/2001, |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1206/2001,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1206/2001 groza šādi:

| (1) | regulas 1. pantam pievieno šādu 4. punktu:

  “4.   Šajā regulā termins “tiesa” nozīmē jebkuru kādas dalībvalsts tiesu iestādi, kura
  saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem
  ir kompetenta iegūt pierādījumus saskaņā ar šo regulu.”; [Gr. 14] |
| --- | --- |

(1)

regulas 1. pantam pievieno šādu 4. punktu:

“4.   Šajā regulā termins “tiesa” nozīmē jebkuru kādas dalībvalsts tiesu iestādi, kura
  saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem
  ir kompetenta iegūt pierādījumus saskaņā ar šo regulu.”; [Gr. 14]

| (2) | regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

  “6. pants
  Pieprasījumu un citu paziņojumu nosūtīšana

  1.   Pieprasījumus un paziņojumus saskaņā ar šo regulu nosūta decentralizētā IT sistēmā, kuru veido valstu IT sistēmas, kas savienotas sakaru infrastruktūrā, kura

  un
  nodrošina drošu
  , aizsargātu
  un uzticamu pārrobežu informācijas apmaiņu starp valstu IT sistēmām
  arī reāllaikā, pienācīgi ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības
  .
  Minētās decentralizētās IT sistēmas pamatā ir e-CODEX. [Gr. 15]



  2.   Uz pieprasījumiem un paziņojumiem, kas nodoti 1. punktā minētajā decentralizētajā IT sistēmā, attiecas
  kvalificētu
  uzticamības pakalpojumu izmantošanas vispārējais tiesiskais regulējums, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (9). [Gr. 16]



  3.   Ja 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un paziņojumiem ir vajadzīgs zīmogs vai ar roku veikts paraksts vai tāds ir ietverts to struktūrā, tā vietā drīkst lietot “kvalificētus elektroniskos zīmogus” un “kvalificētus elektroniskos parakstus”, kas definēti

  kā noteikts
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014
  , ja pilnībā ir nodrošināts, ka iesaistītās personas ir ieguvušas informāciju par dokumentiem pietiekami laicīgi un likumīgi
  . [Gr. 17]





  3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību. Komisija, īstenojot šīs pilnvaras, nodrošina, ka sistēma garantē efektīvu, uzticamu un netraucētu attiecīgās informācijas apmaiņu, kā arī augstu drošības līmeni pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK. [Gr. 18]



  4.   Ja 1. punktā minētā nosūtīšana nav iespējama tāpēc, ka notikusi neparedzēta decentralizētās IT sistēmas ārkārtas kļūme, vai to nepieļauj citi ārkārtas apstākļi, nosūtīšanu veic, izmantojot citus pēc iespējas ātrākus līdzekļus, kurus pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir atzinusi par pieņemamiem

  tādiem, kas ir pieņemami
  .”; [Gr. 19]




  (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.)." |
| --- | --- |

(2)

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Pieprasījumu un citu paziņojumu nosūtīšana

1.   Pieprasījumus un paziņojumus saskaņā ar šo regulu nosūta decentralizētā IT sistēmā, kuru veido valstu IT sistēmas, kas savienotas sakaru infrastruktūrā, kura

  un
  nodrošina drošu
  , aizsargātu
  un uzticamu pārrobežu informācijas apmaiņu starp valstu IT sistēmām
  arī reāllaikā, pienācīgi ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības
  .
  Minētās decentralizētās IT sistēmas pamatā ir e-CODEX. [Gr. 15]

2.   Uz pieprasījumiem un paziņojumiem, kas nodoti 1. punktā minētajā decentralizētajā IT sistēmā, attiecas
  kvalificētu
  uzticamības pakalpojumu izmantošanas vispārējais tiesiskais regulējums, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (9). [Gr. 16]

3.   Ja 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un paziņojumiem ir vajadzīgs zīmogs vai ar roku veikts paraksts vai tāds ir ietverts to struktūrā, tā vietā drīkst lietot “kvalificētus elektroniskos zīmogus” un “kvalificētus elektroniskos parakstus”, kas definēti

  kā noteikts
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014
  , ja pilnībā ir nodrošināts, ka iesaistītās personas ir ieguvušas informāciju par dokumentiem pietiekami laicīgi un likumīgi
  . [Gr. 17]

3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību. Komisija, īstenojot šīs pilnvaras, nodrošina, ka sistēma garantē efektīvu, uzticamu un netraucētu attiecīgās informācijas apmaiņu, kā arī augstu drošības līmeni pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK. [Gr. 18]

4.   Ja 1. punktā minētā nosūtīšana nav iespējama tāpēc, ka notikusi neparedzēta decentralizētās IT sistēmas ārkārtas kļūme, vai to nepieļauj citi ārkārtas apstākļi, nosūtīšanu veic, izmantojot citus pēc iespējas ātrākus līdzekļus, kurus pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir atzinusi par pieņemamiem

  tādiem, kas ir pieņemami
  .”; [Gr. 19]

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.)."

9

| (3) | regulas 17. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

(3)

regulas 17. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu svītro;

| b) | panta 4. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja tiesa, kas iesniedz pieprasījumu, 30 dienu laikā kopš pieprasījuma nosūtīšanas nav saņēmusi informāciju par to, vai pieprasījums ir pieņemts, pieprasījumu uzskata par pieņemtu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Ja tiesa, kas iesniedz pieprasījumu, 30 dienu laikā kopš pieprasījuma nosūtīšanas nav saņēmusi informāciju par to, vai pieprasījums ir pieņemts, pieprasījumu uzskata par pieņemtu.”;

| (4) | regulā iekļauj šādu 17.a pantu:

  “17.a pants
  Tieša pierādījumu iegūšana
  , izmantojot distances sakaru tehnoloģijas [Gr. 20]


  1.   Ja pierādījumi jāiegūst, nopratinot liecinieku, lietas dalībnieku vai ekspertu, kura domicils atrodas citā dalībvalstī, un tiesa nepieprasa šīs citas dalībvalsts kompetentajai tiesai iegūt pierādījumus saskaņā ar 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiesa saskaņā ar 17. pantu iegūst pierādījumus tiešā veidā, videokonferencē, ja attiecīgajām tiesām ir pieejama šāda iespēja un

  izmantojot videokonferenci vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas, kas pieejamas attiecīgajām tiesām,
  ja tiesa uzskata šādas tehnoloģijas izmantošanu par piemērotu, ņemot vērā konkrētos

  vien lietas īpašo apstākļu dēļ šādu tehnoloģiju izmantošana nav nepiemērota taisnīgai
  lietas apstākļus.

  izskatīšanai
  . [Gr. 21]





  Par videokonferences vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas izmantošanu saņem pratināmās personas piekrišanu, ja pieprasītājas dalībvalsts tiesību aktos tas ir paredzēts. [Gr. 22]



  2.   Ja tiek iesniegts pieprasījums iegūt pierādījumus tieši, izmantojot videokonferenci
  vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas
  , nopratināšanu rīko tiesas telpās. Tiesa, kas iesniedz pieprasījumu, un 3. panta 3. punktā minētā centrālā institūcija vai kompetentā iestāde vai tiesa, kuras telpās notiks nopratināšana, vienojas par videokonferences norises praktisko kārtību.
  Šāda kārtība atbilst saskaņā ar 3.a punktu noteiktajam videokonferences izmantošanas tehnisko standartu minimumam un prasībām. [Gr. 23]





  2.a
     
  Ar ikvienu elektronisko pierādījumu iegūšanas sistēmu nodrošina, ka tiek aizsargāts dienesta noslēpums un juridiskās profesionālās privilēģijas. [Gr. 24]



  3.   Ja pierādījumus iegūst videokonferencē
  vai ar citu pieejamu distances sakaru tehnoloģiju
  : [Gr. 25]







  a) | dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, centrālā institūcija vai kompetentā iestāde, kas minēta 3. panta 3. punktā, var norīkot tiesu piedalīties pierādījumu iegūšanā, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, tiesību aktu pamatprincipi; |
| --- | --- | --- |

(4)

regulā iekļauj šādu 17.a pantu:

“17.a pants

Tieša pierādījumu iegūšana
  , izmantojot distances sakaru tehnoloģijas [Gr. 20]

1.   Ja pierādījumi jāiegūst, nopratinot liecinieku, lietas dalībnieku vai ekspertu, kura domicils atrodas citā dalībvalstī, un tiesa nepieprasa šīs citas dalībvalsts kompetentajai tiesai iegūt pierādījumus saskaņā ar 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tiesa saskaņā ar 17. pantu iegūst pierādījumus tiešā veidā, videokonferencē, ja attiecīgajām tiesām ir pieejama šāda iespēja un

  izmantojot videokonferenci vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas, kas pieejamas attiecīgajām tiesām,
  ja tiesa uzskata šādas tehnoloģijas izmantošanu par piemērotu, ņemot vērā konkrētos

  vien lietas īpašo apstākļu dēļ šādu tehnoloģiju izmantošana nav nepiemērota taisnīgai
  lietas apstākļus.

  izskatīšanai
  . [Gr. 21]

Par videokonferences vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas izmantošanu saņem pratināmās personas piekrišanu, ja pieprasītājas dalībvalsts tiesību aktos tas ir paredzēts. [Gr. 22]

2.   Ja tiek iesniegts pieprasījums iegūt pierādījumus tieši, izmantojot videokonferenci
  vai citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas
  , nopratināšanu rīko tiesas telpās. Tiesa, kas iesniedz pieprasījumu, un 3. panta 3. punktā minētā centrālā institūcija vai kompetentā iestāde vai tiesa, kuras telpās notiks nopratināšana, vienojas par videokonferences norises praktisko kārtību.
  Šāda kārtība atbilst saskaņā ar 3.a punktu noteiktajam videokonferences izmantošanas tehnisko standartu minimumam un prasībām. [Gr. 23]

2.a
     
  Ar ikvienu elektronisko pierādījumu iegūšanas sistēmu nodrošina, ka tiek aizsargāts dienesta noslēpums un juridiskās profesionālās privilēģijas. [Gr. 24]

3.   Ja pierādījumus iegūst videokonferencē
  vai ar citu pieejamu distances sakaru tehnoloģiju
  : [Gr. 25]

a)

dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, centrālā institūcija vai kompetentā iestāde, kas minēta 3. panta 3. punktā, var norīkot tiesu piedalīties pierādījumu iegūšanā, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, tiesību aktu pamatprincipi;

| b) | saņemot lūgumu no tiesas, kas iesniedz pieprasījumu, nopratināmās personas vai dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, tiesneša, kurš piedalās nopratināšanā, 3. panta 3. punktā minētā centrālā institūcija vai kompetentā iestāde nodrošina, ka nopratināmajai personai vai tiesnesim palīdz
  kvalificēts
  tulks. [Gr. 26] |
| --- | --- |

b)

saņemot lūgumu no tiesas, kas iesniedz pieprasījumu, nopratināmās personas vai dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, tiesneša, kurš piedalās nopratināšanā, 3. panta 3. punktā minētā centrālā institūcija vai kompetentā iestāde nodrošina, ka nopratināmajai personai vai tiesnesim palīdz
  kvalificēts
  tulks. [Gr. 26]

3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot videokonferences izmantošanas standartu minimumu un prasības.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka videokonference garantē augstas kvalitātes saziņu un saskarsmi reāllaikā. Komisija nodrošina arī to, ka, pārsūtot informāciju, tiek nodrošināts augsts drošības līmenis un privātuma un personas datu aizsardzība saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK. [Gr. 27]

3.b
     
  Tiesa informē nopratināmo personu, puses, tostarp to attiecīgos juridiskos pārstāvjus, par nopratināšanas datumu, laiku un vietu un par nosacījumiem, lai piedalītos nopratināšanā, ko veiks, izmantojot videokonferenci vai jebkādas citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas. Attiecīgā tiesa sniedz pusēm un to juridiskajiem pārstāvjiem norādījumus par dokumentu vai citu materiālu sniegšanas kārtību pratināšanā, kas notiek, izmantojot videokonferenci vai jebkādas citas piemērotas distances sakaru tehnoloģijas.”; [Gr. 28]

| (5) | regulā iekļauj šādu 17.b pantu:

  “17.b pants
  Pierādījumu iegūšana, ko nodrošina diplomātiskās amatpersonas

  diplomātiskais personāls
  vai konsulārie pārstāvji [Gr. 29]


  Diplomātiskās amatpersonas

  Diplomātiskais personāls
  vai konsulārie pārstāvji drīkst
  citas dalībvalsts teritorijā, kurā tie ir akreditēti, diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāta telpās
  iegūt pierādījumus, neiesniedzot
  iepriekšēju
  pieprasījumu saskaņā ar 17. panta 1. punktu, citas dalībvalsts teritorijā savu amata pienākumu veikšanas apgabalā, bez spaidiem nopratinot to pārstāvētās dalībvalsts valstspiederīgos saistībā ar lietu, ko izskata to pārstāvētās dalībvalsts tiesas.
  Šāda pierādījumu iegūšana drīkst notikt tikai tad, ja pratināmā persona brīvprātīgi sadarbojas. Pierādījumus iegūst pieprasītājas tiesas uzraudzībā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
  ”; [Gr. 30] |
| --- | --- |

(5)

regulā iekļauj šādu 17.b pantu:

“17.b pants

Pierādījumu iegūšana, ko nodrošina diplomātiskās amatpersonas

  diplomātiskais personāls
  vai konsulārie pārstāvji [Gr. 29]

Diplomātiskās amatpersonas

  Diplomātiskais personāls
  vai konsulārie pārstāvji drīkst
  citas dalībvalsts teritorijā, kurā tie ir akreditēti, diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulāta telpās
  iegūt pierādījumus, neiesniedzot
  iepriekšēju
  pieprasījumu saskaņā ar 17. panta 1. punktu, citas dalībvalsts teritorijā savu amata pienākumu veikšanas apgabalā, bez spaidiem nopratinot to pārstāvētās dalībvalsts valstspiederīgos saistībā ar lietu, ko izskata to pārstāvētās dalībvalsts tiesas.
  Šāda pierādījumu iegūšana drīkst notikt tikai tad, ja pratināmā persona brīvprātīgi sadarbojas. Pierādījumus iegūst pieprasītājas tiesas uzraudzībā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
  ”; [Gr. 30]

| (6) | pēc regulas 18. panta iekļauj šādu 6. iedaļu:
  “6. iedaļa
  Savstarpēja atzīšana

  18.a pants

  Digitālos

  Digitāla rakstura
  pierādījumus, kas iegūti kādā dalībvalstī saskaņā ar tās tiesībām, citās dalībvalstīs nedrīkst neatzīt

  neizmanto
  par pierādījumiem tikai tāpēc, ka tie ir digitāli.

  iemeslu, lai noliegtu to kvalitāti
  .
  Tam, vai pierādījums ir digitāls vai ne, nav nozīmes šādu pierādījumu kvalitātes līmeņa un vērtības noteikšanā.
  ”; [Gr. 31] |
| --- | --- |

(6)

pēc regulas 18. panta iekļauj šādu 6. iedaļu:

“6. iedaļa

Savstarpēja atzīšana

18.a pants

Digitālos

  Digitāla rakstura
  pierādījumus, kas iegūti kādā dalībvalstī saskaņā ar tās tiesībām, citās dalībvalstīs nedrīkst neatzīt

  neizmanto
  par pierādījumiem tikai tāpēc, ka tie ir digitāli.

  iemeslu, lai noliegtu to kvalitāti
  .
  Tam, vai pierādījums ir digitāls vai ne, nav nozīmes šādu pierādījumu kvalitātes līmeņa un vērtības noteikšanā.
  ”; [Gr. 31]

| (6a) | pēc regulas 18. panta iekļauj šādu 6.a iedaļu:




  “6.a
   
  iedaļa




  Personas datu apstrāde





  18.b pants




  Jebkādu personas datu apstrādi, kas veikta saskaņā ar šo regulu, tostarp kompetento iestāžu veiktu personas datu apmaiņu vai nosūtīšanu, īsteno, ievērojot Regulu (ES) 2016/679. Jebkādu informācija apmaiņu vai nosūtīšanu, ko veic kompetentās iestādes Savienības līmenī, īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725

   (*1)

  . Personas datus, kas nav nepieciešami attiecīgās lietas izskatīšanai, nekavējoties dzēš. [Gr. 32]



  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).”;" |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

pēc regulas 18. panta iekļauj šādu 6.a iedaļu:

pēc regulas 18. panta iekļauj šādu 6.a iedaļu:

“6.a
   
  iedaļa

“6.a

iedaļa

Personas datu apstrāde

Personas datu apstrāde

18.b pants

Jebkādu personas datu apstrādi, kas veikta saskaņā ar šo regulu, tostarp kompetento iestāžu veiktu personas datu apmaiņu vai nosūtīšanu, īsteno, ievērojot Regulu (ES) 2016/679. Jebkādu informācija apmaiņu vai nosūtīšanu, ko veic kompetentās iestādes Savienības līmenī, īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725

   (*1)

  . Personas datus, kas nav nepieciešami attiecīgās lietas izskatīšanai, nekavējoties dzēš. [Gr. 32]

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).”;"

*1

| (7) | regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai grozītu pielikumus ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas vai veikt tajās tehniskas izmaiņas.”; |
| --- | --- |

(7)

regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai grozītu pielikumus ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas vai veikt tajās tehniskas izmaiņas.”;

| (8) | regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

  “20. pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3.a punktā, 17.a panta 3.a punktā un
  19. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  piecu gadu laikposmu
  no ... [šīs regulas spēkā stāšanās datums].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 33]



  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  6. panta 3.a punktā, 17.a panta 3.a punktā un
  19. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 34]



  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar
  6. panta 3.a punktu, 17.a panta 3.a punktu vai
  19. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos

  trijos
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; [Gr. 35] |
| --- | --- |

(8)

regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

“20. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  6. panta 3.a punktā, 17.a panta 3.a punktā un
  19. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  piecu gadu laikposmu
  no ... [šīs regulas spēkā stāšanās datums].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Gr. 33]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  6. panta 3.a punktā, 17.a panta 3.a punktā un
  19. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Gr. 34]

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  6. panta 3.a punktu, 17.a panta 3.a punktu vai
  19. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos

  trijos
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; [Gr. 35]

| (9) | regulā iekļauj šādu 22.a pantu:

  “22.a pants
  Pārraudzība

  1.   Ne vēlāk kā [
  divus gadus


  [vienu gadu

  pēc piemērošanas sākuma


  spēkā stāšanās

  datuma] Komisija izveido sīki izstrādātu programmu šīs regulas snieguma, rezultātu un ietekmes pārraudzībai. [Gr. 36]



  2.   Pārraudzības programmā apraksta, kādā veidā un kādos laika intervālos vāc datus un citus nepieciešamos pierādījumus. Tajā norāda pasākumus, ko Komisija un dalībvalstis īsteno, lai vāktu un analizētu datus un citus pierādījumus.


  3.   Dalībvalstis Komisijai sniedz datus un citas ziņas, kas vajadzīgi pārraudzībai.”; |
| --- | --- |

(9)

regulā iekļauj šādu 22.a pantu:

“22.a pants

Pārraudzība

1.   Ne vēlāk kā [
  divus gadus


  [vienu gadu

  pēc piemērošanas sākuma


  spēkā stāšanās

  datuma] Komisija izveido sīki izstrādātu programmu šīs regulas snieguma, rezultātu un ietekmes pārraudzībai. [Gr. 36]

2.   Pārraudzības programmā apraksta, kādā veidā un kādos laika intervālos vāc datus un citus nepieciešamos pierādījumus. Tajā norāda pasākumus, ko Komisija un dalībvalstis īsteno, lai vāktu un analizētu datus un citus pierādījumus.

3.   Dalībvalstis Komisijai sniedz datus un citas ziņas, kas vajadzīgi pārraudzībai.”;

| (10) | regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

  “23. pants
  Izvērtējums

  1.   Ne agrāk

  vēlāk
  kā [
  piecus gadus


  [četri gadi
  pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija izvērtē šo regulu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
  . [Gr. 37]



  2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.”. |
| --- | --- |

(10)

regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:

“23. pants

Izvērtējums

1.   Ne agrāk

  vēlāk
  kā [
  piecus gadus


  [četri gadi
  pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija izvērtē šo regulu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
  . [Gr. 37]

2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no [...].

Taču 1. panta 2. punktu piemēro no ... [24 mēneši pēc stāšanās spēkā].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 56. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja.

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1206/2001 (2001. gada 28. maijs) par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās (OV L 174, 27.6.2001., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 4/2009 (2008. gada 18. decembris) par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

7

(8)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

8

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/545 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/545

---

P8_TA(2019)0104

Tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšana dalībvalstīs ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (“dokumentu izsniegšana”) (COM(2018)0379 – C8-0243/2018 – 2018/0204(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0379),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0243/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 81. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0243/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0001/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0001/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 56. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0204

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (“dokumentu izsniegšana”)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, nepieciešams turpmāk uzlabot un paātrināt tiesas un ārpustiesas dokumentu civillietās un komerclietās nosūtīšana

  nosūtīšanu
  un izsniegšana

  izsniegšanu
  starp dalībvalstīm
  , vienlaikus garantējot augstu drošības un aizsardzības līmeni šādu dokumentu pārsūtīšanas gaitā un adresāta tiesību, kā arī privātuma un personas datu aizsardzību
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību, nepieciešams turpmāk uzlabot un paātrināt tiesas un ārpustiesas dokumentu civillietās un komerclietās nosūtīšana

  nosūtīšanu
  un izsniegšana

  izsniegšanu
  starp dalībvalstīm
  , vienlaikus garantējot augstu drošības un aizsardzības līmeni šādu dokumentu pārsūtīšanas gaitā un adresāta tiesību, kā arī privātuma un personas datu aizsardzību
  . [Gr. 1]

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1393/2007 (3) nosaka noteikumus par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1393/2007 (3) nosaka noteikumus par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs.

| (3) | Pieaugošā tiesu iestāžu integrācija dalībvalstīs, kad starpposma procedūras (exequatur) atcelšana ir kļuvusi par vispārēju noteikumu, ir parādījusi, ka Regulas (EK) Nr. 1393/2007 noteikumiem ir ierobežojumi. |
| --- | --- |

(3)

Pieaugošā tiesu iestāžu integrācija dalībvalstīs, kad starpposma procedūras (exequatur) atcelšana ir kļuvusi par vispārēju noteikumu, ir parādījusi, ka Regulas (EK) Nr. 1393/2007 noteikumiem ir ierobežojumi.

| (4) | Lai
  efektīvi
  nodrošinātu dokumentu ātru nosūtīšanu citām dalībvalstīm nolūkā izsniegt tos tur, būtu jāizmanto visi attiecīgie modernās saziņas tehnoloģijas līdzekļi ar noteikumu, ka tiek ievēroti konkrēti nosacījumi attiecībā uz saņemtā dokumenta integritāti un uzticamību
  un garantēta procesuālo tiesību respektēšana, augsts drošības līmenis šādu dokumentu pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzība
  . Šajā nolūkā visa saziņa un dokumentu apmaiņa starp aģentūrām un struktūrām, ko izraudzījušās dalībvalstis, būtu jāveic, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kuru veido valstu IT sistēmas. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai
  efektīvi
  nodrošinātu dokumentu ātru nosūtīšanu citām dalībvalstīm nolūkā izsniegt tos tur, būtu jāizmanto visi attiecīgie modernās saziņas tehnoloģijas līdzekļi ar noteikumu, ka tiek ievēroti konkrēti nosacījumi attiecībā uz saņemtā dokumenta integritāti un uzticamību
  un garantēta procesuālo tiesību respektēšana, augsts drošības līmenis šādu dokumentu pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzība
  . Šajā nolūkā visa saziņa un dokumentu apmaiņa starp aģentūrām un struktūrām, ko izraudzījušās dalībvalstis, būtu jāveic, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kuru veido valstu IT sistēmas. [Gr. 2]

| (4a) | Decentralizētai IT sistēmai, kas jāizveido saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1393/2007, vajadzētu būt balstītai uz e-CODEX sistēmu, un tā jāpārvalda Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA). Būtu jānodrošina atbilstīgi resursi, lai eu-LISA varētu ieviest šādu sistēmu un nodrošināt tās darbību, kā arī jānodrošina tehniskais atbalsts pārsūtītājām un saņēmējām struktūrām un centrālajām struktūrām, ja rodas problēmas saistībā ar sistēmas darbību. Komisijai pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā līdz 2019. gada beigām būtu jāiesniedz priekšlikums regulai par pārrobežu saziņu tiesvedības procesos (e-CODEX). [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Decentralizētai IT sistēmai, kas jāizveido saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1393/2007, vajadzētu būt balstītai uz e-CODEX sistēmu, un tā jāpārvalda Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA). Būtu jānodrošina atbilstīgi resursi, lai eu-LISA varētu ieviest šādu sistēmu un nodrošināt tās darbību, kā arī jānodrošina tehniskais atbalsts pārsūtītājām un saņēmējām struktūrām un centrālajām struktūrām, ja rodas problēmas saistībā ar sistēmas darbību. Komisijai pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā līdz 2019. gada beigām būtu jāiesniedz priekšlikums regulai par pārrobežu saziņu tiesvedības procesos (e-CODEX). [Gr. 3]

| (4b) | Ja atbildētājam jau ir izsniegts prasības pieteikums un ja atbildētājs nav atteicies pieņemt dokumentu, tiesvedības dalībvalsts tiesību aktiem būtu jāpiedāvā iespēja pusēm, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, iecelt pārstāvi dokumentu izsniegšanai tiesvedības dalībvalstī ar nosacījumu, ka attiecīgā puse ir pienācīgi informēta par šādas izvēles sekām un ir skaidri izteikusi piekrišanu šādas iespējas izmantošanai. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4b)

Ja atbildētājam jau ir izsniegts prasības pieteikums un ja atbildētājs nav atteicies pieņemt dokumentu, tiesvedības dalībvalsts tiesību aktiem būtu jāpiedāvā iespēja pusēm, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, iecelt pārstāvi dokumentu izsniegšanai tiesvedības dalībvalstī ar nosacījumu, ka attiecīgā puse ir pienācīgi informēta par šādas izvēles sekām un ir skaidri izteikusi piekrišanu šādas iespējas izmantošanai. [Gr. 4]

| (5) | Saņēmēja struktūra jebkurā gadījumā un bez rīcības brīvības šajā sakarā rakstiski

  savlaicīgi rakstveidā
  informē adresātu, izmantojot standarta veidlapu, par to, ka viņš var atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu, ja tas nav valodā, ko viņš saprot, vai izsniegšanas vietas oficiālajā valodā, vai vienā no oficiālajām valodām. Šo noteikumu būtu jāpiemēro arī turpmākai izsniegšanai, ja adresāts ir izmantojis tiesības atteikties. Tiesības atteikties būtu jāpiemēro arī dokumentu izsniegšanai, ko veic diplomātiskie un konsulārie pārstāvji, dokumentu izsniegšanai pa pastu
  vai ar ziņneša starpniecību
  , kā arī tiešajai izsniegšanai. Vajadzētu būt iespējai labot atteikto dokumenta izsniegšanu, izsniedzot adresātam dokumenta
  oficiālu
  tulkojumu. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Saņēmēja struktūra jebkurā gadījumā un bez rīcības brīvības šajā sakarā rakstiski

  savlaicīgi rakstveidā
  informē adresātu, izmantojot standarta veidlapu, par to, ka viņš var atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu, ja tas nav valodā, ko viņš saprot, vai izsniegšanas vietas oficiālajā valodā, vai vienā no oficiālajām valodām. Šo noteikumu būtu jāpiemēro arī turpmākai izsniegšanai, ja adresāts ir izmantojis tiesības atteikties. Tiesības atteikties būtu jāpiemēro arī dokumentu izsniegšanai, ko veic diplomātiskie un konsulārie pārstāvji, dokumentu izsniegšanai pa pastu
  vai ar ziņneša starpniecību
  , kā arī tiešajai izsniegšanai. Vajadzētu būt iespējai labot atteikto dokumenta izsniegšanu, izsniedzot adresātam dokumenta
  oficiālu
  tulkojumu. [Gr. 5]

| (6) | Ja adresāts ir atteicies pieņemt dokumentu, tad tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, kurā bija nepieciešama attiecīgā dokumenta izsniegšana, būtu jāpārbauda, vai šāds atteikums ir pamatots. Šajā nolūkā minētajai tiesai vai iestādei būtu jāņem vērā visa attiecīgajā lietā vai tās rīcībā esošā informācija, lai noteiktu adresāta faktiskās valodu prasmes. Novērtējot adresāta valodu prasmes, tiesa varētu ņemt vērā tādus faktiskus pierādījumus kā dokumenti, ko adresāts rakstījis attiecīgajā valodā, to, vai adresāta profesija ietver šādas valodas prasmes (piemēram, skolotājs vai tulks), vai adresāts ir tās dalībvalsts pilsonis, kurā notiek tiesvedība, kā arī to, vai adresāts kādu

  ilgāku
  laiku iepriekš dzīvojis minētajā dalībvalstī. Šāds novērtējums nebūtu jāveic, ja dokuments ir sagatavots vai tulkots izsniegšanas vietas oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Ja adresāts ir atteicies pieņemt dokumentu, tad tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, kurā bija nepieciešama attiecīgā dokumenta izsniegšana, būtu jāpārbauda, vai šāds atteikums ir pamatots. Šajā nolūkā minētajai tiesai vai iestādei būtu jāņem vērā visa attiecīgajā lietā vai tās rīcībā esošā informācija, lai noteiktu adresāta faktiskās valodu prasmes. Novērtējot adresāta valodu prasmes, tiesa varētu ņemt vērā tādus faktiskus pierādījumus kā dokumenti, ko adresāts rakstījis attiecīgajā valodā, to, vai adresāta profesija ietver šādas valodas prasmes (piemēram, skolotājs vai tulks), vai adresāts ir tās dalībvalsts pilsonis, kurā notiek tiesvedība, kā arī to, vai adresāts kādu

  ilgāku
  laiku iepriekš dzīvojis minētajā dalībvalstī. Šāds novērtējums nebūtu jāveic, ja dokuments ir sagatavots vai tulkots izsniegšanas vietas oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām. [Gr. 6]

| (7) | Lai nodrošinātu pārrobežu tiesvedības procesu efektivitāti un ātrumu, ir vajadzīgi tieši
  , ātri
  un ātri

  droši
  kanāli dokumentu izsniegšanai personām citās dalībvalstīs. Tāpēc personai, kas ir ieinteresēta tiesas procesā, vai tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, vajadzētu būt iespējai dokumentus izsniegt tieši, izmantojot elektroniskos līdzekļus, uz tāda adresāta digitālo lietotāja kontu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī.
  Tomēr
  šāda tiešā elektroniskā izsniegšanas veida izmantošanas nosacījumiem

  izsniegšana
  būtu jānodrošina, ka dokumentu izsniegšanai izmanto elektroniskos lietotāja kontus

  atļaujama
  tikai tad, ja ir veikti atbilstoši drošības pasākumi adresātu interešu aizsardzībai, t. i., vai nu

  tostarp
  ir nodrošināti augsti tehniskie standarti, vai arī

  un
  adresāts ir devis nepārprotamu piekrišanu.
  Ja dokumentus izsniedz vai nosūta elektroniski, vajadzētu būt iespējai sniegt apstiprinājumu par šādu dokumentu saņemšanu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pārrobežu tiesvedības procesu efektivitāti un ātrumu, ir vajadzīgi tieši
  , ātri
  un ātri

  droši
  kanāli dokumentu izsniegšanai personām citās dalībvalstīs. Tāpēc personai, kas ir ieinteresēta tiesas procesā, vai tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, vajadzētu būt iespējai dokumentus izsniegt tieši, izmantojot elektroniskos līdzekļus, uz tāda adresāta digitālo lietotāja kontu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī.
  Tomēr
  šāda tiešā elektroniskā izsniegšanas veida izmantošanas nosacījumiem

  izsniegšana
  būtu jānodrošina, ka dokumentu izsniegšanai izmanto elektroniskos lietotāja kontus

  atļaujama
  tikai tad, ja ir veikti atbilstoši drošības pasākumi adresātu interešu aizsardzībai, t. i., vai nu

  tostarp
  ir nodrošināti augsti tehniskie standarti, vai arī

  un
  adresāts ir devis nepārprotamu piekrišanu.
  Ja dokumentus izsniedz vai nosūta elektroniski, vajadzētu būt iespējai sniegt apstiprinājumu par šādu dokumentu saņemšanu. [Gr. 7]

| (8) | Jau

  Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot tiesisko regulējumu attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību Savienībā un atjaunināt publiskas juridiskās administratīvās procedūras, lai palielinātu pārrobežu sadarbspēju un atvieglotu mijiedarbību ar pilsoņiem, jau
  esošie tiešās nosūtīšanas un dokumentu izsniegšanas kanāli būtu jāuzlabo tā, lai tie nodrošinātu
  ātras,
  uzticamas
  , drošākas
  un vispārēji pieejamas alternatīvas tradicionālajai datu pārsūtīšanai ar saņēmēju struktūru starpniecību. Šajā nolūkā pasta pakalpojumu sniedzējiem, veicot izsniegšanu pa pastu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1393/2007 14. pantu, būtu jāizmanto īpašs saņemšanas apstiprinājums. Tāpat jebkurai tiesvedībā ieinteresētai personai, kā arī tiesām vai iestādēm, kas iesaistītas tiesvedībā, vajadzētu būt iespējai veikt dokumentu izsniegšanu tieši ar saņēmējas dalībvalsts tiesu varas amatpersonu, amatpersonu vai citu kompetentu personu starpniecību. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(8)

Jau

  Ņemot vērā nepieciešamību uzlabot tiesisko regulējumu attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību Savienībā un atjaunināt publiskas juridiskās administratīvās procedūras, lai palielinātu pārrobežu sadarbspēju un atvieglotu mijiedarbību ar pilsoņiem, jau
  esošie tiešās nosūtīšanas un dokumentu izsniegšanas kanāli būtu jāuzlabo tā, lai tie nodrošinātu
  ātras,
  uzticamas
  , drošākas
  un vispārēji pieejamas alternatīvas tradicionālajai datu pārsūtīšanai ar saņēmēju struktūru starpniecību. Šajā nolūkā pasta pakalpojumu sniedzējiem, veicot izsniegšanu pa pastu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1393/2007 14. pantu, būtu jāizmanto īpašs saņemšanas apstiprinājums. Tāpat jebkurai tiesvedībā ieinteresētai personai, kā arī tiesām vai iestādēm, kas iesaistītas tiesvedībā, vajadzētu būt iespējai veikt dokumentu izsniegšanu tieši ar saņēmējas dalībvalsts tiesu varas amatpersonu, amatpersonu vai citu kompetentu personu starpniecību. [Gr. 8]

| (8a) | Ja atbildētājs nav ieradies un ja nav saņemts apliecinājums par izsniegšanu vai piegādi, tiesnesim tomēr jābūt iespējai taisīt spriedumu, ievērojot konkrētus ierobežojumus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas dažādas prasības atbildētāja interešu aizsardzībai. Minētajos gadījumos ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai tiktu veikti visi saprātīgie centieni nolūkā informēt atbildētāju, ka pret viņu ir ierosināta tiesvedība. Šai sakarībā tiesai būtu jānosūta brīdinājuma ziņojumi, izmantojot visus pieejamos un zināmos saziņas kanālus, kas varētu būt pieejami tikai adresātam, tostarp, piemēram, izmantojot attiecīgās personas tālruņa numuru, e-pasta adresi vai privātu sociālo plašsaziņas līdzekļu kontu. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(8a)

Ja atbildētājs nav ieradies un ja nav saņemts apliecinājums par izsniegšanu vai piegādi, tiesnesim tomēr jābūt iespējai taisīt spriedumu, ievērojot konkrētus ierobežojumus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas dažādas prasības atbildētāja interešu aizsardzībai. Minētajos gadījumos ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai tiktu veikti visi saprātīgie centieni nolūkā informēt atbildētāju, ka pret viņu ir ierosināta tiesvedība. Šai sakarībā tiesai būtu jānosūta brīdinājuma ziņojumi, izmantojot visus pieejamos un zināmos saziņas kanālus, kas varētu būt pieejami tikai adresātam, tostarp, piemēram, izmantojot attiecīgās personas tālruņa numuru, e-pasta adresi vai privātu sociālo plašsaziņas līdzekļu kontu. [Gr. 9]

| (9) | Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas adresātu tiesības uz aizstāvību, kas izriet no tiesībām uz taisnīgu tiesu, kuras nostiprinātas Pamattiesību hartas 47. pantā.
  Līdzīgi, garantējot vienlīdzīgu tiesu pieejamību, šī regula veicina diskriminācijas aizliegumu (LESD 18. pants) un paredz spēkā esošo Savienības noteikumu ievērošanu par personas datu un privātās dzīves aizsardzību
  . [Gr. 10] |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas adresātu tiesības uz aizstāvību, kas izriet no tiesībām uz taisnīgu tiesu, kuras nostiprinātas Pamattiesību hartas 47. pantā.
  Līdzīgi, garantējot vienlīdzīgu tiesu pieejamību, šī regula veicina diskriminācijas aizliegumu (LESD 18. pants) un paredz spēkā esošo Savienības noteikumu ievērošanu par personas datu un privātās dzīves aizsardzību
  . [Gr. 10]

| (9a) | Ir svarīgi nodrošināt, lai šī regula tiktu piemērota atbilstīgi Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem, nodrošinot privātuma aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir svarīgi arī nodrošināt, lai jebkāda ar fiziskām personām saistītu personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiktu veikta atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK. Personas datu apstrāde, kas sniegti saskaņā ar šo regulu, veicama tikai konkrētos nolūkos, kas izklāstīti šajā regulā. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(9a)

Ir svarīgi nodrošināt, lai šī regula tiktu piemērota atbilstīgi Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem, nodrošinot privātuma aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir svarīgi arī nodrošināt, lai jebkāda ar fiziskām personām saistītu personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu tiktu veikta atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK. Personas datu apstrāde, kas sniegti saskaņā ar šo regulu, veicama tikai konkrētos nolūkos, kas izklāstīti šajā regulā. [Gr. 11]

| (10) | Lai
  noteiktu sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību ar mērķi veikt saziņu un dokumentu apmaiņu starp aģentūrām un struktūrām, ko izraudzījušās dalībvalstis, kā arī lai noteiktu sīki izstrādātus noteikumus par kvalificētiem elektroniski reģistrētiem piegādes pakalpojumiem, kas tiks izmantoti, lai izsniegtu dokumentus, izmantojot elektroniskos līdzekļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Šādiem deleģētajiem aktiem būtu jānodrošina attiecīgo datu efektīva, uzticama un netraucēta pārsūtīšana, kā arī augsts drošības līmenis pārsūtīšanas laikā, privātuma un personas datu aizsardzība un — attiecībā uz dokumentu elektronisku izsniegšanu — vienlīdzīga piekļuve personām ar invaliditāti. Lai nodrošinātu pielikumu ātru pielāgošanu Regulai (EK) Nr. 1393/2007, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas I, II un IV pielikuma grozīšanu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu [Gr. 12] |
| --- | --- |

(10)

Lai
  noteiktu sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību ar mērķi veikt saziņu un dokumentu apmaiņu starp aģentūrām un struktūrām, ko izraudzījušās dalībvalstis, kā arī lai noteiktu sīki izstrādātus noteikumus par kvalificētiem elektroniski reģistrētiem piegādes pakalpojumiem, kas tiks izmantoti, lai izsniegtu dokumentus, izmantojot elektroniskos līdzekļus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Šādiem deleģētajiem aktiem būtu jānodrošina attiecīgo datu efektīva, uzticama un netraucēta pārsūtīšana, kā arī augsts drošības līmenis pārsūtīšanas laikā, privātuma un personas datu aizsardzība un — attiecībā uz dokumentu elektronisku izsniegšanu — vienlīdzīga piekļuve personām ar invaliditāti. Lai nodrošinātu pielikumu ātru pielāgošanu Regulai (EK) Nr. 1393/2007, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas I, II un IV pielikuma grozīšanu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (4). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu [Gr. 12]

| (11) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu Komisijai būtu jāizvērtē šī regula, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta, izmantojot īpašus uzraudzības pasākumus, lai novērtētu regulas faktisko ietekmi un vajadzību veikt turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu Komisijai būtu jāizvērtē šī regula, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta, izmantojot īpašus uzraudzības pasākumus, lai novērtētu regulas faktisko ietekmi un vajadzību veikt turpmākus pasākumus.

| (12) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka, izveidojot tiesisko regulējumu, kas nodrošina tiesas un ārpustiesas dokumentu ātru un efektīvu nosūtīšanu un izsniegšanu dalībvalstīs, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka, izveidojot tiesisko regulējumu, kas nodrošina tiesas un ārpustiesas dokumentu ātru un efektīvu nosūtīšanu un izsniegšanu dalībvalstīs, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12a) | Ar šo regulu tiek uzlabota tiesas procesu efektivitāte un ātrums, vienkāršojot un racionalizējot procedūras attiecībā uz tiesas un ārpustiesas dokumentu paziņošanu vai paziņošanu Savienības līmenī, vienlaikus palīdzot samazināt aizkavēšanās un izmaksas privātpersonām un uzņēmumiem. Turklāt lielāka juridiskā noteiktība apvienojumā ar vienkāršotām, racionalizētām un digitalizētām procedūrām var mudināt privātpersonas un uzņēmumus iesaistīties pārrobežu darījumos, tādējādi veicinot tirdzniecību Savienībā un arī iekšējā tirgus darbību. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(12a)

Ar šo regulu tiek uzlabota tiesas procesu efektivitāte un ātrums, vienkāršojot un racionalizējot procedūras attiecībā uz tiesas un ārpustiesas dokumentu paziņošanu vai paziņošanu Savienības līmenī, vienlaikus palīdzot samazināt aizkavēšanās un izmaksas privātpersonām un uzņēmumiem. Turklāt lielāka juridiskā noteiktība apvienojumā ar vienkāršotām, racionalizētām un digitalizētām procedūrām var mudināt privātpersonas un uzņēmumus iesaistīties pārrobežu darījumos, tādējādi veicinot tirdzniecību Savienībā un arī iekšējā tirgus darbību. [Gr. 13]

| (13) | Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste] [un] [Īrija] [ir paziņojušas/paziņojusi, ka tās/tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā] [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tā tām/tai nav saistoša un nav jāpiemēro]. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, [Apvienotā Karaliste] [un] [Īrija] [ir paziņojušas/paziņojusi, ka tās/tā vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā] [nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un tā tām/tai nav saistoša un nav jāpiemēro].

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (15) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1393/2007, |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1393/2007,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1393/2007 groza šādi:

| (1) | regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Darbības joma un definīcijas

  1.   Šo regulu piemēro civillietās un komerclietās, lai izsniegtu:






  a) | tiesas dokumentus personām, kuru dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā notiek tiesvedība; |
| --- | --- | --- |

(1)

regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Darbības joma un definīcijas

1.   Šo regulu piemēro civillietās un komerclietās, lai izsniegtu:

a)

tiesas dokumentus personām, kuru dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā notiek tiesvedība;

| b) | ārpustiesas dokumentus, kuri ir jāpārsūta no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

b)

ārpustiesas dokumentus, kuri ir jāpārsūta no vienas dalībvalsts uz citu.

To nepiemēro jo īpaši ieņēmumu, muitas un administratīvos jautājumos vai jautājumos saistībā ar valsts atbildību par darbību vai bezdarbību, īstenojot valsts varu (acta iure imperii).

2.   Izņemot 3.c pantu, šo regulu nepiemēro, ja nav zināma tās personas adrese, kurai ir jāizsniedz dokuments.

3.   Šo regulu nepiemēro dokumenta izsniegšanai puses pilnvarotajam pārstāvim tiesvedības dalībvalstī neatkarīgi no minētās puses dzīvesvietas.
  [Gr. 14]

4.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “dalībvalsts” nozīmē dalībvalstis, izņemot Dāniju; |
| --- | --- |

a)

“dalībvalsts” nozīmē dalībvalstis, izņemot Dāniju;

| b) | “tiesvedības dalībvalsts” nozīmē dalībvalsti, kurā notiek tiesvedība.”; |
| --- | --- |

b)

“tiesvedības dalībvalsts” nozīmē dalībvalsti, kurā notiek tiesvedība.”;

| (2) | regulas 2. panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | tai pieejamos dokumentu saņemšanas līdzekļus gadījumos, kas noteikti 3.a panta 6

  4
  . punktā;”; [Gr. 15] |
| --- | --- | --- |

(2)

regulas 2. panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

tai pieejamos dokumentu saņemšanas līdzekļus gadījumos, kas noteikti 3.a panta 6

  4
  . punktā;”; [Gr. 15]

6

4

[Gr. 15]

| (3) | pievieno šādu 3.a, 3.b un 3.c pantu:

  “3.a pants
  Pārsūtītāju struktūru un saņēmēju struktūru, un centrālo struktūru izmantotie saziņas līdzekļi

  1.   Dokumentus, lūgumus, apstiprinājumus, kvītis, apliecības un visu saziņu, ko veic, pamatojoties uz standarta veidlapām, kuras iekļautas I pielikumā,

  Dokumentu
  ,
  lūgumu
  ,
  tostarp lūgumu
  ,
  kas sagatavoti
  ,
  izmantojot standarta veidlapas, kuras iekļautas I pielikumā
  ,
  apstiprinājumu, kvīšu, apliecību un visas citas saziņas pārsūtīšanu
  starp pārsūtītājām struktūrām un saņēmējām struktūrām, starp minētajām struktūrām un centrālajām struktūrām vai starp dažādu dalībvalstu centrālajām struktūrām pārsūta, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kas sastāv no valstu IT sistēmām, kuras ir savienotas ar komunikācijas infrastruktūru, kas nodrošina drošu un uzticamu pārrobežu informācijas apmaiņu
  reālajā laikā
  starp valstu IT sistēmām.
  Šādas decentralizētas IT sistēmas pamatā ir e-CODEX un to atbalsta ar Savienības finansējumu
  . [Gr. 16]



  2.   Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (*1) izklāstīto vispārējo tiesisko attiecībā uz
  kvalificētu
  uzticamības pakalpojumu izmantošanu piemēro dokumentiem, lūgumiem, apstiprinājumiem, kvītīm, apliecībām un visiem paziņojumiem, kas nosūtīti, izmantojot 1. punktā minēto decentralizēto IT sistēmu. [Gr. 17]



  3.   Ja dokumenti, lūgumi, apstiprinājumi, kvītis, apliecības un citi paziņojumi, kas minēti 1. punktā, pieprasa vai ietver zīmogu vai ar roku rakstītu parakstu, tā vietā var izmantot
  pienācīgus
  “kvalificētus elektroniskos zīmogus” un “kvalificētus elektroniskos parakstus”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014
  ar nosacījumu — ir pilnībā nodrošināts, ka persona, kurai izsniegts iepriekš minētais dokuments, ir ieguvusi informāciju par dokumentiem pietiekami laicīgi un likumīgi
  . [Gr. 18]



  4.   Ja pārsūtīšana saskaņā ar 1. punktu nav iespējama decentralizētas IT sistēmas neparedzētu un

  neparedzētos apstākļos vai
  ārkārtas traucējumu dēļ, datu pārsūtīšanu veic, izmantojot iespējami ātrākus alternatīvos līdzekļus
  , garantējot tādu pašu augsta līmeņa efektivitāti, uzticamību, drošību un privātuma un personas datu aizsardzību
  . [Gr. 19]





  4.a
     
  Pilnībā ievēro un respektē visu iesaistīto personu pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši tiesības uz personas datu un privātās dzīves aizsardzību. [Gr. 20]





  4.b
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību. Komisija, īstenojot šīs pilnvaras, nodrošina, ka sistēma garantē efektīvu, uzticamu un netraucētu attiecīgās informācijas apmaiņu, kā arī augstu drošības līmeni pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK. [Gr. 21]




  3.b pants
  Decentralizētās IT sistēmas izveides izmaksas

  1.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas par tās sakaru infrastruktūras piekļuves punktu uzstādīšanu, darbību un uzturēšanu, ar ko savstarpēji savieno valstu IT sistēmas 3.a pantā minētās decentralizētās IT sistēmas kontekstā.


  2.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas par tās valsts IT sistēmu izveidi un pielāgošanu, lai tās būtu sadarbspējīgas ar sakaru infrastruktūru, kā arī minēto sistēmu administrēšanas, darbības un uzturēšanas izmaksas.


  3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar iespēju pieteikties Savienības finanšu programmu dotācijām, lai atbalstītu darbības, kas minētas šajos punktos.



  3.c pants
  Palīdzība adreses noskaidrošanā

  1.   Ja nav zināma tās personas adrese, kurai jāizsniedz tiesas vai ārpustiesas dokuments citā dalībvalstī, dalībvalstis sniedz palīdzību
  bez liekas kavēšanās un jebkura gadījumā 10 darba dienu laikā
  , izmantojot vienu vai vairākus šādus līdzekļus: [Gr. 22]







  a) | tiesiskās palīdzības sniegšana nolūkā noteikt tās personas adresi, kurai izraudzītajām struktūrām jāizsniedz dokuments pēc tās dalībvalsts tiesas pieprasījuma, kas iesaistīta tiesvedībā; |
| --- | --- | --- |

(3)

pievieno šādu 3.a, 3.b un 3.c pantu:

“3.a pants

Pārsūtītāju struktūru un saņēmēju struktūru, un centrālo struktūru izmantotie saziņas līdzekļi

1.   Dokumentus, lūgumus, apstiprinājumus, kvītis, apliecības un visu saziņu, ko veic, pamatojoties uz standarta veidlapām, kuras iekļautas I pielikumā,

  Dokumentu
  ,
  lūgumu
  ,
  tostarp lūgumu
  ,
  kas sagatavoti
  ,
  izmantojot standarta veidlapas, kuras iekļautas I pielikumā
  ,
  apstiprinājumu, kvīšu, apliecību un visas citas saziņas pārsūtīšanu
  starp pārsūtītājām struktūrām un saņēmējām struktūrām, starp minētajām struktūrām un centrālajām struktūrām vai starp dažādu dalībvalstu centrālajām struktūrām pārsūta, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, kas sastāv no valstu IT sistēmām, kuras ir savienotas ar komunikācijas infrastruktūru, kas nodrošina drošu un uzticamu pārrobežu informācijas apmaiņu
  reālajā laikā
  starp valstu IT sistēmām.
  Šādas decentralizētas IT sistēmas pamatā ir e-CODEX un to atbalsta ar Savienības finansējumu
  . [Gr. 16]

2.   Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (*1) izklāstīto vispārējo tiesisko attiecībā uz
  kvalificētu
  uzticamības pakalpojumu izmantošanu piemēro dokumentiem, lūgumiem, apstiprinājumiem, kvītīm, apliecībām un visiem paziņojumiem, kas nosūtīti, izmantojot 1. punktā minēto decentralizēto IT sistēmu. [Gr. 17]

3.   Ja dokumenti, lūgumi, apstiprinājumi, kvītis, apliecības un citi paziņojumi, kas minēti 1. punktā, pieprasa vai ietver zīmogu vai ar roku rakstītu parakstu, tā vietā var izmantot
  pienācīgus
  “kvalificētus elektroniskos zīmogus” un “kvalificētus elektroniskos parakstus”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014
  ar nosacījumu — ir pilnībā nodrošināts, ka persona, kurai izsniegts iepriekš minētais dokuments, ir ieguvusi informāciju par dokumentiem pietiekami laicīgi un likumīgi
  . [Gr. 18]

4.   Ja pārsūtīšana saskaņā ar 1. punktu nav iespējama decentralizētas IT sistēmas neparedzētu un

  neparedzētos apstākļos vai
  ārkārtas traucējumu dēļ, datu pārsūtīšanu veic, izmantojot iespējami ātrākus alternatīvos līdzekļus
  , garantējot tādu pašu augsta līmeņa efektivitāti, uzticamību, drošību un privātuma un personas datu aizsardzību
  . [Gr. 19]

4.a
     
  Pilnībā ievēro un respektē visu iesaistīto personu pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši tiesības uz personas datu un privātās dzīves aizsardzību. [Gr. 20]

4.b
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību. Komisija, īstenojot šīs pilnvaras, nodrošina, ka sistēma garantē efektīvu, uzticamu un netraucētu attiecīgās informācijas apmaiņu, kā arī augstu drošības līmeni pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK. [Gr. 21]

3.b pants

Decentralizētās IT sistēmas izveides izmaksas

1.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas par tās sakaru infrastruktūras piekļuves punktu uzstādīšanu, darbību un uzturēšanu, ar ko savstarpēji savieno valstu IT sistēmas 3.a pantā minētās decentralizētās IT sistēmas kontekstā.

2.   Katra dalībvalsts sedz izmaksas par tās valsts IT sistēmu izveidi un pielāgošanu, lai tās būtu sadarbspējīgas ar sakaru infrastruktūru, kā arī minēto sistēmu administrēšanas, darbības un uzturēšanas izmaksas.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar iespēju pieteikties Savienības finanšu programmu dotācijām, lai atbalstītu darbības, kas minētas šajos punktos.

3.c pants

Palīdzība adreses noskaidrošanā

1.   Ja nav zināma tās personas adrese, kurai jāizsniedz tiesas vai ārpustiesas dokuments citā dalībvalstī, dalībvalstis sniedz palīdzību
  bez liekas kavēšanās un jebkura gadījumā 10 darba dienu laikā
  , izmantojot vienu vai vairākus šādus līdzekļus: [Gr. 22]

a)

tiesiskās palīdzības sniegšana nolūkā noteikt tās personas adresi, kurai izraudzītajām struktūrām jāizsniedz dokuments pēc tās dalībvalsts tiesas pieprasījuma, kas iesaistīta tiesvedībā;

| b) | iespēja personām no citām dalībvalstīm iesniegt informācijas pieprasījumus par adresēm, kas tieši saistītas ar pastāvīgās dzīvesvietas reģistru vai citām publiski pieejamām datubāzēm, tostarp elektroniski, izmantojot standarta veidlapu Eiropas e-tiesiskuma portālā; |
| --- | --- |

b)

iespēja personām no citām dalībvalstīm iesniegt informācijas pieprasījumus par adresēm, kas tieši saistītas ar pastāvīgās dzīvesvietas reģistru vai citām publiski pieejamām datubāzēm, tostarp elektroniski, izmantojot standarta veidlapu Eiropas e-tiesiskuma portālā;

| c) | sīki izstrādātas praktiskas
  un tiešsaistē pieejamas
  norādes par mehānismiem, kas pieejami personu adrešu noteikšanai Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās ietvaros, nolūkā darīt šo informāciju pieejamu sabiedrībai. [Gr. 23] |
| --- | --- |

c)

sīki izstrādātas praktiskas
  un tiešsaistē pieejamas
  norādes par mehānismiem, kas pieejami personu adrešu noteikšanai Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās ietvaros, nolūkā darīt šo informāciju pieejamu sabiedrībai. [Gr. 23]

2.   Katra dalībvalsts sniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | palīdzības metodi

  metodes
  , ko dalībvalsts sniegs savā teritorijā saskaņā ar 1. punktu; [Gr. 24] |
| --- | --- |

a)

palīdzības metodi

  metodes
  , ko dalībvalsts sniegs savā teritorijā saskaņā ar 1. punktu; [Gr. 24]

| b) | attiecīgā gadījumā – 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto iestāžu nosaukumus un adreses; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto iestāžu nosaukumus un adreses;

| c) | dalībvalstis paziņo Komisijai par visām turpmākajām izmaiņām minētajā informācijā. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis paziņo Komisijai par visām turpmākajām izmaiņām minētajā informācijā.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).”;"

*1

| (4) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Dokumentu pārsūtīšana

  1.   Struktūras, kas izraudzītas saskaņā ar 2. pantu, tiesas dokumentus pārsūta savā starpā tieši un pēc iespējas ātrāk.


  2.   Pārsūtāmajam dokumentam pievieno lūgumu, kas sastādīts, izmantojot I pielikumā paredzēto veidlapu. Veidlapu aizpilda saņēmēja dalībvalsts oficiālajā valodā vai, ja attiecīgā dalībvalstī ir vairākas oficiālās valodas, oficiālajā tās vietas valodā, vai vienā no oficiālajām valodām, kur izsniedz dokumentu, vai arī citā valodā, ko attiecīgā dalībvalsts ir norādījusi kā pieņemamu. Katra dalībvalsts norāda Savienības oficiālo valodu vai valodas, kas ir pieņemamas veidlapas aizpildīšanai un kas nav attiecīgās valsts valoda.


  3.   Dokumentus

  Šī regula neskar valstu tiesību aktos paredzētās prasības attiecībā uz dokumentu precizitāti, autentiskumu un juridisko formu. Dokumentus
  , kas tiek pārsūtīti, izmantojot 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu, nevar atzīt par juridiski spēkā neesošiem un nederīgiem kā pierādījumiem tiesvedībā, pamatojoties tikai uz to, ka tie ir elektroniskā formātā. Ja papīra
  formāta
  dokumenti tiek pārveidoti elektroniskā formā, lai tos varētu pārsūtīt, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, elektroniskajiem eksemplāriem

  elektroniskai kopijai
  vai to izdrukām

  izdrukai
  ir tāds pats spēks kā oriģinālajiem dokumentiem
  , ja vien uzrunātās dalībvalsts tiesību aktos nav paredzēts, ka dokumentu izsniedz oriģinālā un papīra formātā
  .
  Šādā gadījumā saņēmēja struktūra izsniedz elektroniskā formātā saņemtā dokumenta papīra versiju. Ja oriģinālajos dokumentos ir bijis zīmogs vai rokrakstā izpildīts paraksts, izsniegtajam dokumentam ir zīmogs vai rokrakstā izpildīts paraksts. Dokumentam, ko ir izsniegusi saņēmēja struktūra, ir tāds pats spēks, kā dokumenta oriģinālam.
  .”; [Gr. 25] |
| --- | --- |

(4)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Dokumentu pārsūtīšana

1.   Struktūras, kas izraudzītas saskaņā ar 2. pantu, tiesas dokumentus pārsūta savā starpā tieši un pēc iespējas ātrāk.

2.   Pārsūtāmajam dokumentam pievieno lūgumu, kas sastādīts, izmantojot I pielikumā paredzēto veidlapu. Veidlapu aizpilda saņēmēja dalībvalsts oficiālajā valodā vai, ja attiecīgā dalībvalstī ir vairākas oficiālās valodas, oficiālajā tās vietas valodā, vai vienā no oficiālajām valodām, kur izsniedz dokumentu, vai arī citā valodā, ko attiecīgā dalībvalsts ir norādījusi kā pieņemamu. Katra dalībvalsts norāda Savienības oficiālo valodu vai valodas, kas ir pieņemamas veidlapas aizpildīšanai un kas nav attiecīgās valsts valoda.

3.   Dokumentus

  Šī regula neskar valstu tiesību aktos paredzētās prasības attiecībā uz dokumentu precizitāti, autentiskumu un juridisko formu. Dokumentus
  , kas tiek pārsūtīti, izmantojot 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu, nevar atzīt par juridiski spēkā neesošiem un nederīgiem kā pierādījumiem tiesvedībā, pamatojoties tikai uz to, ka tie ir elektroniskā formātā. Ja papīra
  formāta
  dokumenti tiek pārveidoti elektroniskā formā, lai tos varētu pārsūtīt, izmantojot decentralizētu IT sistēmu, elektroniskajiem eksemplāriem

  elektroniskai kopijai
  vai to izdrukām

  izdrukai
  ir tāds pats spēks kā oriģinālajiem dokumentiem
  , ja vien uzrunātās dalībvalsts tiesību aktos nav paredzēts, ka dokumentu izsniedz oriģinālā un papīra formātā
  .
  Šādā gadījumā saņēmēja struktūra izsniedz elektroniskā formātā saņemtā dokumenta papīra versiju. Ja oriģinālajos dokumentos ir bijis zīmogs vai rokrakstā izpildīts paraksts, izsniegtajam dokumentam ir zīmogs vai rokrakstā izpildīts paraksts. Dokumentam, ko ir izsniegusi saņēmēja struktūra, ir tāds pats spēks, kā dokumenta oriģinālam.
  .”; [Gr. 25]

| (5) | regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

  “6. pants
  Dokumentu saņemšana saņēmējā struktūrā

  1.   Saņemot dokumentu, pārsūtītājai struktūrai, izmantojot 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu, tiek
  nekavējoties
  nosūtīts automātisks sūtījuma saņemšanas apstiprinājums. [Gr. 26]



  2.   Ja, pamatojoties uz pārsūtīto informāciju vai dokumentiem, izsniegšanas lūgumu nevar izpildīt, saņēmēja struktūra
  nekavējoties un jebkurā gadījumā četru darba dienu laikā
  sazinās ar pārsūtītāju struktūru, lai nodrošinātu trūkstošo informāciju vai dokumentus. [Gr. 27]



  3.   Ja izsniegšanas lūgums acīmredzami neatbilst šīs regulas darbības jomai vai ja prasīto formālo nosacījumu pārkāpuma dēļ izsniegšana nav iespējama, lūgumu un pārsūtītos dokumentus
  nekavējoties un jebkurā gadījumā četru darba dienu laikā
  sūta atpakaļ pārsūtītājai struktūrai kopā ar paziņojumu par atpakaļsūtīšanu, izmantojot I pielikumā paredzēto veidlapu. [Gr. 28]



  4.   Saņēmēja struktūra, kas saņem izsniedzamo dokumentu, bet kuras teritoriālajā jurisdikcijā tas nav izsniedzams, izsniedzamo dokumentu un lūgumu
  nekavējoties un jebkurā gadījumā četru darba dienu laikā
  ar 3.a pantā minētās decentralizētās IT sistēmas starpniecību pārsūta kompetentai saņēmējai struktūrai tajā pašā dalībvalstī, ja lūgums atbilst 4. panta 2. punkta nosacījumiem, un, izmantojot I pielikumā paredzēto veidlapu,
  tajā pašā laikā
  attiecīgi informē pārsūtītāju struktūru. Kad saņēmēja struktūra, kurai ir teritoriālā jurisdikcija tajā pašā dalībvalstī, saņem dokumentu un lūgumu, pārsūtītājai struktūrai, izmantojot 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu,
  nekavējoties
  tiek nosūtīts automātisks sūtījuma saņemšanas apstiprinājums.”; [Gr. 29]





  4.a
     
  Šā panta 1.–4. punktu pēc analoģijas piemēro 3.a panta 4. punktā minētajos gadījumos. Tomēr šādos gadījumos nepiemēro šā panta 1.–4. punktā noteiktos termiņus, bet attiecīgās darbības veic pēc iespējas drīzāk.”; [Gr. 30] |
| --- | --- |

(5)

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Dokumentu saņemšana saņēmējā struktūrā

1.   Saņemot dokumentu, pārsūtītājai struktūrai, izmantojot 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu, tiek
  nekavējoties
  nosūtīts automātisks sūtījuma saņemšanas apstiprinājums. [Gr. 26]

2.   Ja, pamatojoties uz pārsūtīto informāciju vai dokumentiem, izsniegšanas lūgumu nevar izpildīt, saņēmēja struktūra
  nekavējoties un jebkurā gadījumā četru darba dienu laikā
  sazinās ar pārsūtītāju struktūru, lai nodrošinātu trūkstošo informāciju vai dokumentus. [Gr. 27]

3.   Ja izsniegšanas lūgums acīmredzami neatbilst šīs regulas darbības jomai vai ja prasīto formālo nosacījumu pārkāpuma dēļ izsniegšana nav iespējama, lūgumu un pārsūtītos dokumentus
  nekavējoties un jebkurā gadījumā četru darba dienu laikā
  sūta atpakaļ pārsūtītājai struktūrai kopā ar paziņojumu par atpakaļsūtīšanu, izmantojot I pielikumā paredzēto veidlapu. [Gr. 28]

4.   Saņēmēja struktūra, kas saņem izsniedzamo dokumentu, bet kuras teritoriālajā jurisdikcijā tas nav izsniedzams, izsniedzamo dokumentu un lūgumu
  nekavējoties un jebkurā gadījumā četru darba dienu laikā
  ar 3.a pantā minētās decentralizētās IT sistēmas starpniecību pārsūta kompetentai saņēmējai struktūrai tajā pašā dalībvalstī, ja lūgums atbilst 4. panta 2. punkta nosacījumiem, un, izmantojot I pielikumā paredzēto veidlapu,
  tajā pašā laikā
  attiecīgi informē pārsūtītāju struktūru. Kad saņēmēja struktūra, kurai ir teritoriālā jurisdikcija tajā pašā dalībvalstī, saņem dokumentu un lūgumu, pārsūtītājai struktūrai, izmantojot 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu,
  nekavējoties
  tiek nosūtīts automātisks sūtījuma saņemšanas apstiprinājums.”; [Gr. 29]

4.a
     
  Šā panta 1.–4. punktu pēc analoģijas piemēro 3.a panta 4. punktā minētajos gadījumos. Tomēr šādos gadījumos nepiemēro šā panta 1.–4. punktā noteiktos termiņus, bet attiecīgās darbības veic pēc iespējas drīzāk.”; [Gr. 30]

| (6) | iekļauj šādu 7.a pantu:

  “7.a pants

  Pienākums iecelt pārstāvi

  Pārstāvja iecelšana
  dokumentu izsniegšanai tiesvedības dalībvalstī [Gr. 31]


  1.   Ja atbildētājam
  jau
  ir izsniegts dokuments, uz kura pamata ierosināta lieta,
  un atbildētājs nav atteicies pieņemt šādu dokumentu saskaņā ar 8. pantu,
  tiesvedības dalībvalsts tiesību akti var uzlikt pienākumu pusēm, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī,
  piedāvā iespēju
  iecelt pārstāvi dokumentu izsniegšanai tiesvedības dalībvalstī.
  Ja attiecīgā puse ir pienācīgi informēta par šādas iespējas izmantošanas sekām un ir skaidri paudusi vēlmi izmantot šo iespēju, dokumentus izsniedz puses pilnvarotajam pārstāvim tiesvedības dalībvalstī atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem un praksei attiecībā uz tiesas procesiem
  . [Gr. 32]



  2.   Ja kāda puse nepilda pienākumu iecelt pārstāvi saskaņā ar 1. punktu un nav paudusi savu piekrišanu izmantot elektronisko lietotāja kontu

  adresi
  dokumentu izsniegšanai saskaņā ar 15.a panta b) punktu, dokumentu izsniegšanai tiesvedības laikā drīkst izmantot jebkuru izsniegšanas metodi, kas atļauta saskaņā ar tiesvedības dalībvalsts tiesību aktiem, ar noteikumu, ka attiecīgā puse ir pienācīgi informēta par šīm sekām
  , laikā, kad ir izsniegts prasības pieteikums
  .”; [Gr. 33] |
| --- | --- |

(6)

iekļauj šādu 7.a pantu:

“7.a pants

Pienākums iecelt pārstāvi

  Pārstāvja iecelšana
  dokumentu izsniegšanai tiesvedības dalībvalstī [Gr. 31]

1.   Ja atbildētājam
  jau
  ir izsniegts dokuments, uz kura pamata ierosināta lieta,
  un atbildētājs nav atteicies pieņemt šādu dokumentu saskaņā ar 8. pantu,
  tiesvedības dalībvalsts tiesību akti var uzlikt pienākumu pusēm, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī,
  piedāvā iespēju
  iecelt pārstāvi dokumentu izsniegšanai tiesvedības dalībvalstī.
  Ja attiecīgā puse ir pienācīgi informēta par šādas iespējas izmantošanas sekām un ir skaidri paudusi vēlmi izmantot šo iespēju, dokumentus izsniedz puses pilnvarotajam pārstāvim tiesvedības dalībvalstī atbilstīgi šīs dalībvalsts tiesību aktiem un praksei attiecībā uz tiesas procesiem
  . [Gr. 32]

2.   Ja kāda puse nepilda pienākumu iecelt pārstāvi saskaņā ar 1. punktu un nav paudusi savu piekrišanu izmantot elektronisko lietotāja kontu

  adresi
  dokumentu izsniegšanai saskaņā ar 15.a panta b) punktu, dokumentu izsniegšanai tiesvedības laikā drīkst izmantot jebkuru izsniegšanas metodi, kas atļauta saskaņā ar tiesvedības dalībvalsts tiesību aktiem, ar noteikumu, ka attiecīgā puse ir pienācīgi informēta par šīm sekām
  , laikā, kad ir izsniegts prasības pieteikums
  .”; [Gr. 33]

| (7) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “8. pants
  Atteikums pieņemt dokumentu

  1.   Saņēmēja struktūra, izmantojot II pielikumā pievienoto standarta veidlapu, informē adresātu par to, ka viņš var atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu, ja tas nav uzrakstīts vai tam nav pievienots
  oficiāl
  tulkojums jebkurā

  kādā
  no šīm valodām,
  saņēmējs saprot
  :







  (a) | valodā, ko saprot saņēmējs;

  vai |
| --- | --- | --- |

(7)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Atteikums pieņemt dokumentu

1.   Saņēmēja struktūra, izmantojot II pielikumā pievienoto standarta veidlapu, informē adresātu par to, ka viņš var atteikties pieņemt izsniedzamo dokumentu, ja tas nav uzrakstīts vai tam nav pievienots
  oficiāl
  tulkojums jebkurā

  kādā
  no šīm valodām,
  saņēmējs saprot
  :

(a)

valodā, ko saprot saņēmējs;

| b) | oficiālajā saņēmējas dalībvalsts valodā vai, ja minētajā valstī ir vairākas oficiālās valodas, tās vietas oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kurā izsniedz dokumentus. [Gr. 34] |
| --- | --- |

b)

oficiālajā saņēmējas dalībvalsts valodā vai, ja minētajā valstī ir vairākas oficiālās valodas, tās vietas oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kurā izsniedz dokumentus. [Gr. 34]

2.   Adresāts
  , atsaucoties uz pamatotiem iemesliem,
  var atteikties pieņemt dokumentu izsniegšanas brīdī vai divu nedēļu laikā, nosūtot saņēmējai struktūrai II pielikumā iekļauto standarta veidlapu. [Gr. 35]

3.   Ja saņēmēja struktūra ir informēta, ka adresāts atsakās pieņemt dokumentu saskaņā ar 1. un 2. punktu, tā ar 10. pantā paredzēto apliecinājumu tūlīt informē pārsūtītāju struktūru un nosūta atpakaļ lūgumu
  un dokumentu, kura tulkojums ir lūgts
  . [Gr. 36]

4.   Ja adresāts ir atteicies pieņemt dokumentu saskaņā ar 1. un 2. punktu, tad tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, kurā tika izsniegts attiecīgais dokuments,
  cik vien drīz iespējams,
  ir jāpārbauda, vai šāds atteikums ir pamatots. [Gr. 37]

5.   Dokumenta izsniegšanu var labot, saskaņā ar šīs regulas noteikumiem izsniedzot adresātam dokumentu un tā
  oficiālu
  tulkojumu 1. punktā minētajā valodā. Tādā gadījumā dokumenta izsniegšanas diena ir diena, kad dokumentu ar tam pievienotu
  oficiālu
  tulkojumu izsniedz saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr, ja saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem dokuments jāizsniedz noteiktā termiņā, diena, kas jāņem vērā attiecībā uz iesniedzēju, ir sākotnējā dokumenta izsniegšanas diena, ko nosaka saskaņā ar 9. panta 2. punktu. [Gr. 38]

6.   Šā panta 1. līdz 5. punktu piemēro arī citiem tiesas dokumentu pārsūtīšanas un izsniegšanas veidiem, kas paredzēti 2. iedaļā.

7.   Šā panta 1. punkta izpratnē diplomātiskie un konsulārie pārstāvji, ja izsniegšanu veic saskaņā ar 13. pantu, vai iestāde vai persona, ja pakalpojumu veic saskaņā ar 14. vai 15.a pantu, informē adresātu, ka viņš var atteikties pieņemt dokumentu un ka jebkurš tāds dokuments ir attiecīgi jānosūta
  nekavējoties
  vai nu minētajiem pārstāvjiem, vai iestādei vai personai.”; [Gr. 39]

| (8) | regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kad ir veikti ar dokumenta izsniegšanu saistītie pasākumi, I pielikumā paredzētajā veidlapā sastāda apliecinājumu par šo pasākumu izpildi un adresē pārsūtītājai struktūrai.”; |
| --- | --- |

(8)

regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kad ir veikti ar dokumenta izsniegšanu saistītie pasākumi, I pielikumā paredzētajā veidlapā sastāda apliecinājumu par šo pasākumu izpildi un adresē pārsūtītājai struktūrai.”;

| (9) | regulas 14. un 15. pantu aizstāj ar šādiem:

  “14. pants
  Izsniegšana, izmantojot pasta vai ziņneša pakalpojumus [Gr. 40]


  1.   Tiesas dokumentus var izsniegt tieši personām, kuras dzīvo citā dalībvalstī, izmantojot pasta
  vai ziņneša
  pakalpojumus – ar ierakstītu vēstuli
  vai vairākām kopā
  ar saņemšanas apstiprinājumu. [Gr. 41]



  2.   Šā panta izpratnē izsniegšanu pa pastu
  vai ar ziņneša starpniecību
  veic, izmantojot īpašo saņemšanas apstiprinājumu, kas iekļauts IV pielikumā. [Gr. 42]



  3.   Neatkarīgi no izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem izsniegšanu pa pastu
  vai ar ziņneša starpniecību
  uzskata par likumīgi izdarītu arī tad, ja dokuments ir piegādāts adresāta mājas adresē pieaugušām personām, kuras dzīvo vienā mājsaimniecībā ar adresātu vai kuras tajā nodarbina adresāts, un kuras spēj un ir gatavas pieņemt šo dokumentu. [Gr. 43]




  15. pants
  Tieša izsniegšana

  1.   Tiesas dokumentus var izsniegt personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta atrodas citā dalībvalstī, tieši ar saņēmējas dalībvalsts tiesu varas amatpersonu, amatpersonu vai citu kompetentu personu starpniecību.


  2.   Katra dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju par profesiju vai kompetento personu veidu, kurām to teritorijā saskaņā ar šo pantu ir atļauts veikt izsniegšanu.
  Šāda informācija ir pieejama tiešsaistē
  .”; [Gr. 44] |
| --- | --- |

(9)

regulas 14. un 15. pantu aizstāj ar šādiem:

“14. pants

Izsniegšana, izmantojot pasta vai ziņneša pakalpojumus [Gr. 40]

1.   Tiesas dokumentus var izsniegt tieši personām, kuras dzīvo citā dalībvalstī, izmantojot pasta
  vai ziņneša
  pakalpojumus – ar ierakstītu vēstuli
  vai vairākām kopā
  ar saņemšanas apstiprinājumu. [Gr. 41]

2.   Šā panta izpratnē izsniegšanu pa pastu
  vai ar ziņneša starpniecību
  veic, izmantojot īpašo saņemšanas apstiprinājumu, kas iekļauts IV pielikumā. [Gr. 42]

3.   Neatkarīgi no izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem izsniegšanu pa pastu
  vai ar ziņneša starpniecību
  uzskata par likumīgi izdarītu arī tad, ja dokuments ir piegādāts adresāta mājas adresē pieaugušām personām, kuras dzīvo vienā mājsaimniecībā ar adresātu vai kuras tajā nodarbina adresāts, un kuras spēj un ir gatavas pieņemt šo dokumentu. [Gr. 43]

15. pants

Tieša izsniegšana

1.   Tiesas dokumentus var izsniegt personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta atrodas citā dalībvalstī, tieši ar saņēmējas dalībvalsts tiesu varas amatpersonu, amatpersonu vai citu kompetentu personu starpniecību.

2.   Katra dalībvalsts sniedz Komisijai informāciju par profesiju vai kompetento personu veidu, kurām to teritorijā saskaņā ar šo pantu ir atļauts veikt izsniegšanu.
  Šāda informācija ir pieejama tiešsaistē
  .”; [Gr. 44]

| (10) | iekļauj šādu 15.a pantu:

  “15.a pants
  Elektroniska izsniegšana

  1.   Tiesas dokumentus var izsniegt tieši personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, izmantojot elektroniskos līdzekļus, nosūtot tos uz lietotāja kontu

  elektronisko adresi
  , kas pieejams adresātam, ja ir izpildīti viens no šādiem nosacījumiem

  abi šie nosacījumi
  : [Gr. 45]







  a) | dokumenti ir nosūtīti un saņemti, izmantojot kvalificētus elektroniski reģistrētus piegādes pakalpojumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 nozīmē;
  , un [Gr. 46] |
| --- | --- | --- |

(10)

iekļauj šādu 15.a pantu:

“15.a pants

Elektroniska izsniegšana

1.   Tiesas dokumentus var izsniegt tieši personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir citā dalībvalstī, izmantojot elektroniskos līdzekļus, nosūtot tos uz lietotāja kontu

  elektronisko adresi
  , kas pieejams adresātam, ja ir izpildīti viens no šādiem nosacījumiem

  abi šie nosacījumi
  : [Gr. 45]

a)

dokumenti ir nosūtīti un saņemti, izmantojot kvalificētus elektroniski reģistrētus piegādes pakalpojumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 nozīmē;
  , un [Gr. 46]

| b) | pēc tiesvedības uzsākšanas adresāts ir devis izteiktu piekrišanu tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, izmantot konkrēto lietotāja kontu

  elektronisko adresi
  dokumentu izsniegšanai tiesvedības laikā. [Gr. 47] |
| --- | --- |

b)

pēc tiesvedības uzsākšanas adresāts ir devis izteiktu piekrišanu tiesai vai iestādei, kas iesaistīta tiesvedībā, izmantot konkrēto lietotāja kontu

  elektronisko adresi
  dokumentu izsniegšanai tiesvedības laikā. [Gr. 47]

1a.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par kvalificētu elektroniski reģistrētu piegādes pakalpojumu darbību, ko izmanto tiesas dokumentu izsniegšanai, izmantojot elektroniskos līdzekļus. Komisija, īstenojot šīs pilnvaras, nodrošina, ka minētie pakalpojumi garantē efektīvu, uzticamu un netraucētu attiecīgo dokumentu pārsūtīšanu, kā arī nodrošina augstu drošības līmeni pārsūtīšanas laikā, vienlīdzīgu piekļuvi personām ar invaliditāti un privātuma un personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK.”; [Gr. 48]

| (11) | regulas 17. un 18. pantu aizstāj ar šādiem:

  “17. pants
  Pielikumu grozījumi
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, ar kuriem groza I, II un IV pielikumu ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas vai veikt tajās tehniskas izmaiņas.


  18. pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt
  3.a pantā, 15.a pantā vai
  17. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  piecu gadu laikposmu
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. [Gr. 49]



  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 17. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*2).


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar
  3.a pantu, 15.a pantu vai
  17. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos

  trīs
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 50]




  (*2)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;" |
| --- | --- |

(11)

regulas 17. un 18. pantu aizstāj ar šādiem:

“17. pants

Pielikumu grozījumi

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 18. pantu, ar kuriem groza I, II un IV pielikumu ar mērķi atjaunināt standarta veidlapas vai veikt tajās tehniskas izmaiņas.

18. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  3.a pantā, 15.a pantā vai
  17. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  piecu gadu laikposmu
  no [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. [Gr. 49]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 17. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*2).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  3.a pantu, 15.a pantu vai
  17. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos

  trīs
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 50]

(*2)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.”;"

*2

| (12) | iekļauj šādu 18.a un 18.b pantu:



  “18.a pants


  Decentralizētās IT sistēmas izveide


  Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18.b panta 2. punktā.
  [Gr. 51]




  18.b pants


  Komitejas procedūra



  1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.




  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;
  [Gr. 52] |
| --- | --- |

(12)

(12)

iekļauj šādu 18.a un 18.b pantu:

iekļauj šādu 18.a un 18.b pantu:

“18.a pants

Decentralizētās IT sistēmas izveide

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido 3.a pantā minēto decentralizēto IT sistēmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18.b panta 2. punktā.
  [Gr. 51]

18.b pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;
  [Gr. 52]

| (13) | regulas 19. pantu aizstāj ar šādu:

  “19. pants
  Atbildētāja neierašanās

  1.   Ja dokuments, ar ko uzsākta tiesvedība, ir jāpārsūta uz citu dalībvalsti izsniegšanas nolūkā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un atbildētājs nav ieradies, spriedumu nepieņem, kamēr nav konstatēts, ka izsniegšana vai piegāde tika veikta pietiekamā laikā
  un likumīgā veidā
  , lai atbildētājs varētu sagatavoties aizstāvībai, un ka: [Gr. 53]







  a) | dokuments tika izsniegts saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, kas nosaka dokumentu izsniegšanas kārtību iekšējos tiesvedības procesos personām, kuras atrodas tās teritorijā; vai |
| --- | --- | --- |

(13)

regulas 19. pantu aizstāj ar šādu:

“19. pants

Atbildētāja neierašanās

1.   Ja dokuments, ar ko uzsākta tiesvedība, ir jāpārsūta uz citu dalībvalsti izsniegšanas nolūkā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem un atbildētājs nav ieradies, spriedumu nepieņem, kamēr nav konstatēts, ka izsniegšana vai piegāde tika veikta pietiekamā laikā
  un likumīgā veidā
  , lai atbildētājs varētu sagatavoties aizstāvībai, un ka: [Gr. 53]

a)

dokuments tika izsniegts saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, kas nosaka dokumentu izsniegšanas kārtību iekšējos tiesvedības procesos personām, kuras atrodas tās teritorijā; vai

| b) | dokuments faktiski tika piegādāts atbildētājam vai viņa dzīvesvietā, izmantojot citu šajā regulā paredzētu metodi; |
| --- | --- |

b)

dokuments faktiski tika piegādāts atbildētājam vai viņa dzīvesvietā, izmantojot citu šajā regulā paredzētu metodi;

2.   Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tiesnesis var pieņemt spriedumu pat tad, ja nav saņemts apliecinājums par izsniegšanu vai piegādi, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | dokuments tika pārsūtīts, izmantojot kādu no šajā regulā paredzētajām metodēm; |
| --- | --- |

a)

dokuments tika pārsūtīts, izmantojot kādu no šajā regulā paredzētajām metodēm;

| b) | no dokumenta pārsūtīšanas dienas ir pagājuši ne mazāk kā seši mēneši, ko tiesnesis konkrētajā lietā uzskata par atbilstošu laika posmu;
  [Gr. 54] |
| --- | --- |

b)

no dokumenta pārsūtīšanas dienas ir pagājuši ne mazāk kā seši mēneši, ko tiesnesis konkrētajā lietā uzskata par atbilstošu laika posmu;
  [Gr. 54]

| c) | nav saņemts apliecinājums, kaut gan ir darīts viss iespējamais, lai to saņemtu no kompetentām saņēmējas dalībvalsts iestādēm vai struktūrām. |
| --- | --- |

c)

nav saņemts apliecinājums, kaut gan ir darīts viss iespējamais, lai to saņemtu no kompetentām saņēmējas dalībvalsts iestādēm vai struktūrām.

3.   Ja ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi, veic saprātīgus centienus, izmantojot jebkādus pieejamos saziņas kanālus, tostarp
  attālinātus
  modernās saziņas tehnoloģijas līdzekļus, kuru adrese vai konts

  elektroniskā adrese
  ir zināmi tiesvedībā iesaistītajai tiesai, lai informētu atbildētāju, ka pret viņu ir ierosināta tiesvedība. [Gr. 55]

4.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta tiesnesis steidzamos
  un pamatotos
  gadījumos var paredzēt jebkurus pagaidu vai nodrošināšanas pasākumus. [Gr. 56]

5.   Ja dokuments, ar ko uzsāk tiesvedību, ir bijis jāpārsūta citai dalībvalstij, lai to izsniegtu saskaņā ar šo regulu, un attiecībā uz atbildētāju, kurš nav ieradies, ir pieņemts spriedums, tiesnesis ir pilnvarots atbrīvot atbildētāju no sprieduma pārsūdzības termiņa nokavējuma sekām, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | atbildētājs no viņa neatkarīgu apstākļu dēļ nav varējis savlaicīgi iepazīties ar dokumentu, lai sagatavotos aizstāvībai, vai savlaicīgi
  un/vai likumīgā veidā
  iepazīties ar spriedumu, lai to pārsūdzētu; [Gr. 57] |
| --- | --- |

a)

atbildētājs no viņa neatkarīgu apstākļu dēļ nav varējis savlaicīgi iepazīties ar dokumentu, lai sagatavotos aizstāvībai, vai savlaicīgi
  un/vai likumīgā veidā
  iepazīties ar spriedumu, lai to pārsūdzētu; [Gr. 57]

| b) | atbildētājs ir iesniedzis prima facie iebildumus attiecībā uz lietu pēc būtības. |
| --- | --- |

b)

atbildētājs ir iesniedzis prima facie iebildumus attiecībā uz lietu pēc būtības.

Pieteikums atbrīvot no sprieduma pārsūdzēšanas termiņa noilguma iesniedzams saprātīgā laika posmā pēc tam, kad atbildētājs ir uzzinājis par spriedumu.

Šādu pieteikumu nepieņem, ja tas iesniegts vairāk nekā divus gadus pēc sprieduma pasludināšanas dienas.

6.   Pēc tam, kad pagājuši divi gadi no 2. punktā minētā sprieduma pasludināšanas dienas, valsts tiesību aktu noteikumus, kas ļauj izmantot ārkārtas palīdzību pēc pārsūdzības termiņa beigām, nevar piemērot saistībā ar minētā sprieduma atzīšanas un izpildes apstrīdēšanu citā dalībvalstī.

7.   Šā panta 5. un 6. punkts neattiecas uz spriedumiem par personu statusu vai tiesībspēju.”;

| (13a) | regulas 22. pantā pirms 1. punkta iekļauj šādu punktu:





  “-1
     
  . Personas datu jebkādu apstrādi saskaņā ar šo regulu veic atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK.”; [Gr. 58] |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

regulas 22. pantā pirms 1. punkta iekļauj šādu punktu:

regulas 22. pantā pirms 1. punkta iekļauj šādu punktu:

“-1
     
  . Personas datu jebkādu apstrādi saskaņā ar šo regulu veic atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679 un Direktīvai 2002/58/EK.”; [Gr. 58]

| (13b) | regulas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:





  “1.
     
  Informāciju, tostarp jo īpaši personu datus, ko pārsūta saskaņā ar šo regulu, pārsūtītājas struktūras, saņēmējas struktūras un centrālās struktūras izmanto tikai konkrētajiem mērķiem, kas noteikti šajā regulā. Personas datus, kuri nav būtiski šīs regulas mērķiem, nekavējoties dzēš.”; [Gr. 59] |
| --- | --- |

(13b)

(13b)

regulas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Informāciju, tostarp jo īpaši personu datus, ko pārsūta saskaņā ar šo regulu, pārsūtītājas struktūras, saņēmējas struktūras un centrālās struktūras izmanto tikai konkrētajiem mērķiem, kas noteikti šajā regulā. Personas datus, kuri nav būtiski šīs regulas mērķiem, nekavējoties dzēš.”; [Gr. 59]

| (13c) | regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:





  “2.
     
  Pārsūtītājas struktūras, saņēmējas struktūras un centrālās struktūras nodrošina informācijas konfidencialitāti saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem.”; [Gr. 60] |
| --- | --- |

(13c)

(13c)

regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 22. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Pārsūtītājas struktūras, saņēmējas struktūras un centrālās struktūras nodrošina informācijas konfidencialitāti saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem.”; [Gr. 60]

| (13d) | regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Šā panta 1. un 2. punkts neietekmē Savienības un valsts tiesību aktus, kas ļauj informēt datu subjektu par saskaņā ar šo regulu pārsūtītas informācijas izmantojumu.”; [Gr. 61] |
| --- | --- |

(13d)

(13d)

regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Šā panta 1. un 2. punkts neietekmē Savienības un valsts tiesību aktus, kas ļauj informēt datu subjektu par saskaņā ar šo regulu pārsūtītas informācijas izmantojumu.”; [Gr. 61]

| (13e) | regulas 22. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:





  “4.
     
  Ikvienu informācijas apstrādi, ko Savienības iestādes un struktūras veic saskaņā ar šo regulu, veic atbilstīgi Regulai (ES) 2018/1725.”; [Gr. 62] |
| --- | --- |

(13e)

(13e)

regulas 22. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 22. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.
     
  Ikvienu informācijas apstrādi, ko Savienības iestādes un struktūras veic saskaņā ar šo regulu, veic atbilstīgi Regulai (ES) 2018/1725.”; [Gr. 62]

| (14) | regulas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo 2., 3., 3.c, 4., 10., 11., 13. un 15. pantā minēto informāciju. Dalībvalstis Komisijai paziņo, ja saskaņā ar to tiesību aktiem dokuments ir izsniedzams noteiktā termiņā, kā minēts 8. panta 3. punktā un 9. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

(14)

regulas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo 2., 3., 3.c, 4., 10., 11., 13. un 15. pantā minēto informāciju. Dalībvalstis Komisijai paziņo, ja saskaņā ar to tiesību aktiem dokuments ir izsniedzams noteiktā termiņā, kā minēts 8. panta 3. punktā un 9. panta 2. punktā.”;

| (15) | iekļauj šādu 23.a pantu:

  “23.a pants
  Pārraudzība

  1.   Vēlākais [divi gadi

  viens gads
  pēc piemērošanas

  stāšanās spēkā
  ] Komisija izveido sīki izstrādātu programmu šīs regulas rezultātu un ietekmes pārraudzībai. [Gr. 63]



  2.   Pārraudzības programmā apraksta, kādā veidā un kādos laika intervālos vāc datus un citus nepieciešamos pierādījumus. Tajā norāda pasākumus, ko Komisija un dalībvalstis īsteno, lai vāktu un analizētu datus un citus pierādījumus.


  3.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus datus un citus pierādījumus, kas vajadzīgi pārraudzībai.”; |
| --- | --- |

(15)

iekļauj šādu 23.a pantu:

“23.a pants

Pārraudzība

1.   Vēlākais [divi gadi

  viens gads
  pēc piemērošanas

  stāšanās spēkā
  ] Komisija izveido sīki izstrādātu programmu šīs regulas rezultātu un ietekmes pārraudzībai. [Gr. 63]

2.   Pārraudzības programmā apraksta, kādā veidā un kādos laika intervālos vāc datus un citus nepieciešamos pierādījumus. Tajā norāda pasākumus, ko Komisija un dalībvalstis īsteno, lai vāktu un analizētu datus un citus pierādījumus.

3.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus datus un citus pierādījumus, kas vajadzīgi pārraudzībai.”;

| (16) | regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

  “24. pants
  Izvērtēšana

  1.   Ne agrāk

  vēlāk
  kā [pieci

  četri
  gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija izvērtē šo regulu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
  . [Gr. 64]



  2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga minētā ziņojuma sagatavošanai.”; |
| --- | --- |

(16)

regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

“24. pants

Izvērtēšana

1.   Ne agrāk

  vēlāk
  kā [pieci

  četri
  gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija izvērtē šo regulu un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem
  , vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
  . [Gr. 64]

2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga minētā ziņojuma sagatavošanai.”;

| (17) | pievieno jaunu IV pielikumu, kas noteikts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(17)

pievieno jaunu IV pielikumu, kas noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no [18 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas].

Tomēr:

| a) | regulas 1. panta 14. punktu piemēro no [12 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas]; un |
| --- | --- |

a)

regulas 1. panta 14. punktu piemēro no [12 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas]; un

| b) | regulas 1. panta 3., 4. un 5. punktu piemēro no [24 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas]. |
| --- | --- |

b)

regulas 1. panta 3., 4. un 5. punktu piemēro no [24 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 56. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1393/2007 (2007. gada 13. novembris) par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs (“dokumentu izsniegšana”), un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 (OV L 324, 10.12.2007., 79. lpp.).

3

(4)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

4

PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Saņemšanas apstiprinājums, kas jāizmanto, izsniedzot dokumentus pa pastu saskaņā ar 14. pantu

| SAŅEMŠANAS APSTIPRINĀJUMS
  par tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu pa pastu

  (Regulas (ES) Nr. 1393/2007 14. pants) | UNIKĀLAIS SŪTĪJUMA ATSAUCES NUMURS: |
| --- | --- |
| Nosūtītājs:
  Vārds, uzvārds / nosaukums: | Adresāts:
  Vārds, uzvārds / nosaukums: | Saņēmēja vārds, uzvārds / nosaukums: |
| Saņēmēja paraksts: |
| PAZIŅOJUMS JĀNOSŪTA UZ ŠĀDU ADRESI: | PIEGĀDES ADRESE: | DOKUMENTA PIEGĀDES / ATPAKAĻ NOSŪTĪŠANAS DATUMS:
  dd mm gggg |
| Iela: | Nr. | Iela: | Nr. | PIEGĀDĀTS
  (kam): | NOSŪTĪTS ATPAKAĻ
  (iemesls): |
| Pilsēta: | | Pilsēta: | | Adresāts: | □ | Adrese nav zināma: | □ |
| Pasta indekss: | | Pasta indekss: | | Pārstāvis: | □ | Adresāts nav zināms: | □ |
| Valsts: | | Valsts: | | Pieaugušais, kas dzīvo tajā pašā adresē: | □ | Nepieprasīts: | □ |
| Atteikšanās pieņemt: | □ |
| Pasta pakalpojumu sniedzēja vārdā: |
| Adresāta darbinieks: | □ | Adresāts pārcēlies: | □ |

SAŅEMŠANAS APSTIPRINĀJUMS

par tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu pa pastu

(Regulas (ES) Nr. 1393/2007 14. pants)

UNIKĀLAIS SŪTĪJUMA ATSAUCES NUMURS:

Nosūtītājs:

Vārds, uzvārds / nosaukums:

Adresāts:

Vārds, uzvārds / nosaukums:

Saņēmēja vārds, uzvārds / nosaukums:

Saņēmēja paraksts:

PAZIŅOJUMS JĀNOSŪTA UZ ŠĀDU ADRESI:

PIEGĀDES ADRESE:

DOKUMENTA PIEGĀDES / ATPAKAĻ NOSŪTĪŠANAS DATUMS:

dd mm gggg

Iela:

Nr.

Iela:

Nr.

PIEGĀDĀTS

(kam):

NOSŪTĪTS ATPAKAĻ

(iemesls):

Pilsēta:

Pilsēta:

Adresāts:

□

Adrese nav zināma:

□

Pasta indekss:

Pasta indekss:

Pārstāvis:

□

Adresāts nav zināms:

□

Valsts:

Valsts:

Pieaugušais, kas dzīvo tajā pašā adresē:

□

Nepieprasīts:

□

Atteikšanās pieņemt:

□

Pasta pakalpojumu sniedzēja vārdā:

Adresāta darbinieks:

□

Adresāts pārcēlies:

□

”

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/560 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/560

---

P8_TA(2019)0105

Kopīgi noteikumi, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0895 – C8-0511/2018 – 2018/0436(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/58)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tādēļ nolūkā novērst no šīs situācijas izrietošos nopietnos traucējumus, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumus, ir nepieciešams izveidot pagaidu pasākumu kopumu, kas kravu autopārvadātājiem, kuriem atļauja piešķirta Apvienotajā Karalistē, ļauj veikt kravu autopārvadājumus starp Apvienotās Karalistes un pārējo divdesmit septiņu dalībvalstu teritoriju. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp Apvienoto Karalisti un pārējām dalībvalstīm, šādas tiesības būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības, un uz tām būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi, kas nodrošina godīgu konkurenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tādēļ nolūkā novērst no šīs situācijas izrietošos nopietnos traucējumus, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumus, ir nepieciešams izveidot pagaidu pasākumu kopumu, kas kravu autopārvadātājiem, kuriem atļauja piešķirta Apvienotajā Karalistē, ļauj veikt kravu autopārvadājumus starp Apvienotās Karalistes un pārējo divdesmit septiņu dalībvalstu teritoriju. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp Apvienoto Karalisti un pārējām dalībvalstīm, šādas tiesības būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības, un uz tām būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi, kas nodrošina godīgu konkurenci.

| (4) | Tādēļ nolūkā novērst no šīs situācijas izrietošos nopietnos traucējumus, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumus, ir nepieciešams izveidot pagaidu pasākumu kopumu, kas kravu autopārvadātājiem, kuriem atļauja piešķirta Apvienotajā Karalistē, ļauj veikt kravu autopārvadājumus starp Apvienotās Karalistes un pārējo divdesmit septiņu dalībvalstu teritoriju
  , vai arī no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, šķērsojot vienu vai vairākas dalībvalstis
  . Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp Apvienoto Karalisti un pārējām dalībvalstīm, šādas tiesības būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības, un uz tām būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi, kas nodrošina godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ nolūkā novērst no šīs situācijas izrietošos nopietnos traucējumus, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumus, ir nepieciešams izveidot pagaidu pasākumu kopumu, kas kravu autopārvadātājiem, kuriem atļauja piešķirta Apvienotajā Karalistē, ļauj veikt kravu autopārvadājumus starp Apvienotās Karalistes un pārējo divdesmit septiņu dalībvalstu teritoriju
  , vai arī no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, šķērsojot vienu vai vairākas dalībvalstis
  . Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp Apvienoto Karalisti un pārējām dalībvalstīm, šādas tiesības būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības, un uz tām būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi, kas nodrošina godīgu konkurenci.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “
  divpusējs
  pārvadājums” ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

“
  divpusējs
  pārvadājums” ir:

| (2) | “
  atļauts
  pārvadājums” ir: |
| --- | --- |

(2)

“
  atļauts
  pārvadājums” ir:

| | (a) | brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no
  pārvadājuma sākuma vietas līdz galamērķa vietai, kuras atrodas attiecīgi
  Savienības
  teritorijā un
  Apvienotās Karalistes
  teritorijā
  , braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

(a)

brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no
  pārvadājuma sākuma vietas līdz galamērķa vietai, kuras atrodas attiecīgi
  Savienības
  teritorijā un
  Apvienotās Karalistes
  teritorijā
  , braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| | (a) | brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Savienības
  teritorijas uz
  Apvienotās Karalistes
  teritoriju vai otrādi
  , braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

(a)

brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Savienības
  teritorijas uz
  Apvienotās Karalistes
  teritoriju vai otrādi
  , braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| | (b) | brauciens
  bez kravas saistībā ar a) apakšpunktā minēto pārvadājumu
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

brauciens
  bez kravas saistībā ar a) apakšpunktā minēto pārvadājumu
  ;

| | (b) | brauciens
  ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, braucot tranzītā caur Savienības teritoriju
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

brauciens
  ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, braucot tranzītā caur Savienības teritoriju
  ;

| | (ba) | brauciens bez kravas saistībā ar (a) un (b) apakšpunktā minētajiem pārvadājumiem; |
| --- | --- | --- |

(ba)

brauciens bez kravas saistībā ar (a) un (b) apakšpunktā minētajiem pārvadājumiem;

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | “Apvienotās Karalistes atļauja” ir Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu
  , tostarp divpusēju pārvadājumu,
  veikšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

“Apvienotās Karalistes atļauja” ir Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu
  , tostarp divpusēju pārvadājumu,
  veikšanai;

| (5) | “Apvienotās Karalistes atļauja” ir Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu veikšanai
  un attiecas uz atļautu pārvadājumu
  ; |
| --- | --- |

(5)

“Apvienotās Karalistes atļauja” ir Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu veikšanai
  un attiecas uz atļautu pārvadājumu
  ;

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiesības veikt
  divpusējus
  pārvadājumus | Tiesības veikt
  atļautus
  pārvadājumus |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tiesības veikt
  divpusējus
  pārvadājumus

Tiesības veikt
  atļautus
  pārvadājumus

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt
  divpusējus
  pārvadājumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem | 1.   Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt
  atļautus
  pārvadājumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt
  divpusējus
  pārvadājumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem

1.   Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt
  atļautus
  pārvadājumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, var veikt šādu veidu
  divpusējus
  pārvadājumus bez Apvienotās Karalistes atļaujas 2. panta 5. punkta nozīmē: | 2.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, var veikt šādu veidu
  atļautus
  pārvadājumus bez Apvienotās Karalistes atļaujas 2. panta 5. punkta nozīmē: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, var veikt šādu veidu
  divpusējus
  pārvadājumus bez Apvienotās Karalistes atļaujas 2. panta 5. punkta nozīmē:

2.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, var veikt šādu veidu
  atļautus
  pārvadājumus bez Apvienotās Karalistes atļaujas 2. panta 5. punkta nozīmē:

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – ievaddaļa

4. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Veicot
  divpusējus
  pārvadājumus saskaņā ar šo regulu, ievēro šādus noteikumus: | Veicot
  atļautus
  pārvadājumus saskaņā ar šo regulu, ievēro šādus noteikumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Veicot
  divpusējus
  pārvadājumus saskaņā ar šo regulu, ievēro šādus noteikumus:

divpusējus

Veicot
  atļautus
  pārvadājumus saskaņā ar šo regulu, ievēro šādus noteikumus:

atļautus

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem, de jure vai de facto nav līdzvērtīgas tiesībām, kas saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības kravu autopārvadātājiem, tā, lai atjaunotu līdzvērtīgumu, ar deleģētajiem aktiem var: | 2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem, de jure vai de facto nav līdzvērtīgas tiesībām, kas saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības kravu autopārvadātājiem, tā, lai atjaunotu līdzvērtīgumu, ar deleģētajiem aktiem var: |
| (a) | noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem, de jure vai de facto nav līdzvērtīgas tiesībām, kas saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības kravu autopārvadātājiem, tā, lai atjaunotu līdzvērtīgumu, ar deleģētajiem aktiem var:

2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem, de jure vai de facto nav līdzvērtīgas tiesībām, kas saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības kravu autopārvadātājiem, tā, lai atjaunotu līdzvērtīgumu, ar deleģētajiem aktiem var:

(a)

(a)

noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus;

| (a) | apturēt šīs regulas 3. panta 1. un 2. punkta piemērošanu, ja Savienības
  autopārvadātājiem
  netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas
  ; |
| --- | --- |

(a)

(a)

apturēt šīs regulas 3. panta 1. un 2. punkta piemērošanu, ja Savienības
  autopārvadātājiem
  netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas
  ;

apturēt šīs regulas 3. panta 1. un 2. punkta piemērošanu, ja Savienības

netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas

| (b) | apturēt šīs regulas piemērošanu; vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

apturēt šīs regulas piemērošanu; vai

| (b) | noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus; vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus; vai

| (c) | pieņemt citus atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(c)

pieņemt citus atbilstīgus pasākumus.

| (c) | pieņemt citus atbilstīgus pasākumus
  , piemēram, finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus
  . |
| --- | --- |

(c)

pieņemt citus atbilstīgus pasākumus
  , piemēram, finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus
  .

, piemēram, finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja Komisija konstatē, ka jebkuras 3. punktā minētās situācijas dēļ minētie apstākļi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, ko izmanto Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji, tā, lai novērstu šo situāciju, ar deleģētajiem aktiem var: | 2.   Ja Komisija konstatē, ka jebkuras 3. punktā minētās situācijas dēļ minētie apstākļi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, ko izmanto Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji, tā, lai novērstu šo situāciju, ar deleģētajiem aktiem var: |
| (a) | noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja Komisija konstatē, ka jebkuras 3. punktā minētās situācijas dēļ minētie apstākļi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, ko izmanto Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji, tā, lai novērstu šo situāciju, ar deleģētajiem aktiem var:

2.   Ja Komisija konstatē, ka jebkuras 3. punktā minētās situācijas dēļ minētie apstākļi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, ko izmanto Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji, tā, lai novērstu šo situāciju, ar deleģētajiem aktiem var:

(a)

(a)

noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus;

| (a) | apturēt šīs regulas 3. panta 1. un 2. punkta piemērošanu, ja Savienības
  autopārvadātājiem
  netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas
  ;
  vai |
| --- | --- |

(a)

(a)

apturēt šīs regulas 3. panta 1. un 2. punkta piemērošanu, ja Savienības
  autopārvadātājiem
  netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas
  ;
  vai

apturēt šīs regulas 3. panta 1. un 2. punkta piemērošanu, ja Savienības

netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas

vai

| (b) | apturēt šīs regulas piemērošanu; vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

apturēt šīs regulas piemērošanu; vai

| (b) | noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus
  ; vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus
  ; vai

noteikt Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes un/vai braucienu skaita ierobežojumus

| (c) | pieņemt citus atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(c)

pieņemt citus atbilstīgus pasākumus.

| (c) | pieņemt citus atbilstīgus pasākumus
  , piemēram, finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus
  . |
| --- | --- |

(c)

pieņemt citus atbilstīgus pasākumus
  , piemēram, finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus
  .

, piemēram, finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0063/2019).

1

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/564 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/564

---

P8_TA(2019)0106

Kopīgi noteikumi, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0893 – C8-0510/2018 – 2018/0433(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/59)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai atspoguļotu tās pagaidu raksturu, šīs regulas piemērošana būtu jāierobežo uz īsu laikposmu
  , neskarot iespējamās sarunas un tāda turpmāka līguma stāšanos spēkā, kas aptvertu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu starp Savienību un Apvienoto Karalisti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai atspoguļotu tās pagaidu raksturu, šīs regulas piemērošana būtu jāierobežo uz īsu laikposmu
  , neskarot iespējamās sarunas un tāda turpmāka līguma stāšanos spēkā, kas aptvertu gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu starp Savienību un Apvienoto Karalisti
  .

| (5) | Lai atspoguļotu tās pagaidu raksturu, šīs regulas piemērošana būtu jāierobežo uz īsu laikposmu.
  Līdz [šīs regulas spēkā stāšanās datums] būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par visaptverošu gaisa pārvadājumu nolīgumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai atspoguļotu tās pagaidu raksturu, šīs regulas piemērošana būtu jāierobežo uz īsu laikposmu.
  Līdz [šīs regulas spēkā stāšanās datums] būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par visaptverošu gaisa pārvadājumu nolīgumu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Lai saglabātu savstarpēji izdevīgus savienojamības līmeņus, būtu jāparedz tādi kooperatīvie tirgvedības pasākumi, piemēram, kopīgu kodu izmantošana, kurus attiecina gan uz Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, gan ES 27 gaisa pārvadātājiem, ievērojot savstarpības principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Lai saglabātu savstarpēji izdevīgus savienojamības līmeņus, būtu jāparedz tādi kooperatīvie tirgvedības pasākumi, piemēram, kopīgu kodu izmantošana, kurus attiecina gan uz Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, gan ES 27 gaisa pārvadātājiem, ievērojot savstarpības principu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai
  nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu pasākumu pieņemšanu, kas
  garantētu taisnīgu savstarpības līmeni starp tiesībām, ko Savienība un Apvienotā Karaliste vienpusēji piešķīrusi otras puses gaisa pārvadātājiem, un lai nodrošinātu, ka Savienības gaisa pārvadātāji var konkurēt ar Apvienotās Karalistes pārvadātājiem saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā.
  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai
  nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu pasākumu pieņemšanu, kas
  garantētu taisnīgu savstarpības līmeni starp tiesībām, ko Savienība un Apvienotā Karaliste vienpusēji piešķīrusi otras puses gaisa pārvadātājiem, un lai nodrošinātu, ka Savienības gaisa pārvadātāji var konkurēt ar Apvienotās Karalistes pārvadātājiem saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā.
  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (6) | Lai garantētu taisnīgu savstarpības līmeni starp tiesībām, ko Savienība un Apvienotā Karaliste vienpusēji piešķīrusi otras puses gaisa pārvadātājiem un lai nodrošinātu, ka Savienības gaisa pārvadātāji var konkurēt ar Apvienotās Karalistes pārvadātājiem saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā
  , saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290
  .
  pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz līdzvērtības atjaunošanu vai negodīgas konkurences situāciju labošanu ar piemērotiem pasākumiem. Ir jo īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo ī

   (1a)

  paši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(6)

Lai garantētu taisnīgu savstarpības līmeni starp tiesībām, ko Savienība un Apvienotā Karaliste vienpusēji piešķīrusi otras puses gaisa pārvadātājiem un lai nodrošinātu, ka Savienības gaisa pārvadātāji var konkurēt ar Apvienotās Karalistes pārvadātājiem saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā
  , saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290
  .
  pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz līdzvērtības atjaunošanu vai negodīgas konkurences situāciju labošanu ar piemērotiem pasākumiem. Ir jo īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo ī

   (1a)

  paši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a pants |
| | Pagaidu atbrīvojums no īpašumtiesību prasības |
| | 1.
     
  Pēc gaisa pārvadātāja prasības Komisija var piešķirt pagaidu atbrīvojumu no Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punktā noteiktās īpašumtiesību prasības ar noteikumu, ka gaisa pārvadātājs atbilst visiem šādiem nosacījumiem: |
| | (a) | tam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 dienā pirms šīs regulas piemērošanas pirmās dienas, kā minēts 12. panta 2. punktā, ir derīga darbības licence; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a pants

Pagaidu atbrīvojums no īpašumtiesību prasības

1.
     
  Pēc gaisa pārvadātāja prasības Komisija var piešķirt pagaidu atbrīvojumu no Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punktā noteiktās īpašumtiesību prasības ar noteikumu, ka gaisa pārvadātājs atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

(a)

(a)

tam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 dienā pirms šīs regulas piemērošanas pirmās dienas, kā minēts 12. panta 2. punktā, ir derīga darbības licence;

tam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 dienā pirms šīs regulas piemērošanas pirmās dienas, kā minēts 12. panta 2. punktā, ir derīga darbības licence;

| (b) | Apvienotajai Karalistei vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, vai abu kombinācijai pieder mazāk par 50 % no uzņēmuma; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Apvienotajai Karalistei vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, vai abu kombinācijai pieder mazāk par 50 % no uzņēmuma;

Apvienotajai Karalistei vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, vai abu kombinācijai pieder mazāk par 50 % no uzņēmuma;

| (c) | Savienības dalībvalstis vai Savienības dalībvalstu valstspiederīgie, vai abu kombinācija uzņēmumu faktiski kontrolē — vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību; un |
| --- | --- |

(c)

(c)

Savienības dalībvalstis vai Savienības dalībvalstu valstspiederīgie, vai abu kombinācija uzņēmumu faktiski kontrolē — vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību; un

Savienības dalībvalstis vai Savienības dalībvalstu valstspiederīgie, vai abu kombinācija uzņēmumu faktiski kontrolē — vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību; un

| (d) | tas iesniedz ticamus plānus mainīt tā īpašumtiesību struktūru iespējami īsākā laikā, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punktā noteiktajai īpašumtiesību prasībai. |
| --- | --- |

(d)

(d)

tas iesniedz ticamus plānus mainīt tā īpašumtiesību struktūru iespējami īsākā laikā, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punktā noteiktajai īpašumtiesību prasībai.

tas iesniedz ticamus plānus mainīt tā īpašumtiesību struktūru iespējami īsākā laikā, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punktā noteiktajai īpašumtiesību prasībai.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto atbrīvojumu var piešķirt uz periodu līdz 2020. gada 30. martam, un tas nav atjaunojams.

Grozījums Nr. 5

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | veikt regulārus un neregulārus starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus pasažieriem, kā arī pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus un tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Apvienotās Karalistes teritorijā un otrs atrodas Savienības teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

veikt regulārus un neregulārus starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus pasažieriem, kā arī pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus un tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Apvienotās Karalistes teritorijā un otrs atrodas Savienības teritorijā.

| (c) | veikt regulārus un neregulārus starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus
  , tostarp kopīgu kodu izmantošanu,
  pasažieriem, kā arī pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus un tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Apvienotās Karalistes teritorijā un otrs atrodas Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(c)

veikt regulārus un neregulārus starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus
  , tostarp kopīgu kodu izmantošanu,
  pasažieriem, kā arī pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus un tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Apvienotās Karalistes teritorijā un otrs atrodas Savienības teritorijā.

, tostarp kopīgu kodu izmantošanu,

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Atbilstīgi 4. un 5. pantam regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā saskaņā ar šo regulu kopējā sezonālā kapacitāte, ko Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji nodrošina maršrutos starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti, nepārsniedz to reisu kopējo skaitu, kurus minētie pārvadātāji minētajos maršrutos veica 2018. gada attiecīgi IATA ziemas un IATA vasaras sezonā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Atbilstīgi 4. un 5. pantam regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā saskaņā ar šo regulu kopējā sezonālā kapacitāte, ko Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji nodrošina maršrutos starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti, nepārsniedz to reisu kopējo skaitu, kurus minētie pārvadātāji minētajos maršrutos veica 2018. gada attiecīgi IATA ziemas un IATA vasaras sezonā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – ievaddaļa

4. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības gaisa pārvadātājiem, de iure vai de facto nav līdzvērtīgas tām, kuras saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, tā
  ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. panta 2
  . 
  punktā minēto procedūru
  ,
  var atjaunot līdzvērtību
  : | 2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības gaisa pārvadātājiem, de iure vai de facto nav līdzvērtīgas tām, kuras saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, tā
  līdzvērtības atjaunošanas nolūkā ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 11
  .
  a pantu
  ,
  lai
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības gaisa pārvadātājiem, de iure vai de facto nav līdzvērtīgas tām, kuras saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, tā
  ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. panta 2
  . 
  punktā minēto procedūru
  ,
  var atjaunot līdzvērtību
  :

2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības gaisa pārvadātājiem, de iure vai de facto nav līdzvērtīgas tām, kuras saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, vai ka šīs tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, tā
  līdzvērtības atjaunošanas nolūkā ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 11
  .
  a pantu
  ,
  lai
  :

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pielāgot kapacitāti, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejama atbilstoši 3. panta 2. punktā noteiktajam ierobežojumam,
  un
  pieprasīt
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

pielāgot kapacitāti, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejama atbilstoši 3. panta 2. punktā noteiktajam ierobežojumam,
  un
  pieprasīt
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās;

pielāgot kapacitāti, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejama atbilstoši 3. panta 2. punktā noteiktajam ierobežojumam,

pieprasīt

| (a) | ierosina maksimālo kapacitāti maršrutiem starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti
  un
  pieprasa
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ierosina maksimālo kapacitāti maršrutiem starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti
  un
  pieprasa
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās;

ierosina maksimālo kapacitāti maršrutiem starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti

pieprasa

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ievaddaļa

5. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja tā konstatē, ka saistībā ar kādu no šā panta 3. punktā minētajām situācijām minētie nosacījumi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, kādi ir Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, Komisija, lai labotu šo situāciju,
  ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti
  saskaņā ar
  Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. panta 2
  .
  punktā minēto procedūru
  ,
  var
  : | 2.   Ja tā konstatē, ka saistībā ar kādu no šā panta 3. punktā minētajām situācijām minētie nosacījumi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, kādi ir Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, Komisija, lai labotu šo situāciju,
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar
  11
  .
  a pantu
  ,
  lai
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja tā konstatē, ka saistībā ar kādu no šā panta 3. punktā minētajām situācijām minētie nosacījumi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, kādi ir Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, Komisija, lai labotu šo situāciju,
  ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti
  saskaņā ar
  Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. panta 2
  .
  punktā minēto procedūru
  ,
  var
  :

2.   Ja tā konstatē, ka saistībā ar kādu no šā panta 3. punktā minētajām situācijām minētie nosacījumi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, kādi ir Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, Komisija, lai labotu šo situāciju,
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar
  11
  .
  a pantu
  ,
  lai
  :

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pielāgot kapacitāti, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejama atbilstoši 3. panta 2. punktā noteiktajam ierobežojumam,
  un
  pieprasīt
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pielāgot kapacitāti, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejama atbilstoši 3. panta 2. punktā noteiktajam ierobežojumam,
  un
  pieprasīt
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās;

pielāgot kapacitāti, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejama atbilstoši 3. panta 2. punktā noteiktajam ierobežojumam,

pieprasīt

| (a) | ierosina maksimālo kapacitāti maršrutiem starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti
  un
  pieprasa
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās; |
| --- | --- |

(a)

ierosina maksimālo kapacitāti maršrutiem starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti
  un
  pieprasa
  dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas — gan esošās, gan no jauna piešķirtās;

ierosina maksimālo kapacitāti maršrutiem starp Apvienoto Karalisti un katru dalībvalsti

pieprasa

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – ievaddaļa

5. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 2. punktā minētos
  īstenošanas
  aktus
  var pieņemt
  , lai
  labotu kādu no šīm situācijām
  : | 3.   Šā panta 2. punktā minētos
  deleģētos
  aktus
  jo īpaši pieņem
  , lai
  novērstu šādas situācijas
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 2. punktā minētos
  īstenošanas
  aktus
  var pieņemt
  , lai
  labotu kādu no šīm situācijām
  :

3.   Šā panta 2. punktā minētos
  deleģētos
  aktus
  jo īpaši pieņem
  , lai
  novērstu šādas situācijas
  :

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

5. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Apvienotās Karalistes piemēro tādus darba ņēmēju aizsardzības, drošības, drošuma vai vides aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, tie ir zemāki par tiem, ko piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

Apvienotās Karalistes piemēro tādus darba ņēmēju aizsardzības, drošības, drošuma vai vides aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, tie ir zemāki par tiem, ko piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem;

| (d) | Apvienotās Karalistes piemēro tādus
  pasažieru tiesību,
  darba ņēmēju aizsardzības, drošības, drošuma vai vides aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, tie ir zemāki par tiem, ko piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

(d)

Apvienotās Karalistes piemēro tādus
  pasažieru tiesību,
  darba ņēmēju aizsardzības, drošības, drošuma vai vides aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, tie ir zemāki par tiem, ko piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem;

pasažieru tiesību,

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem lēmumiem atteikt vai atsaukt Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju saskaņā ar 1. un 2. punktu. | 4.   Dalībvalstis
  nekavējoties
  informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem lēmumiem atteikt vai atsaukt Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju saskaņā ar 1. un 2. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem lēmumiem atteikt vai atsaukt Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju saskaņā ar 1. un 2. punktu.

4.   Dalībvalstis
  nekavējoties
  informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem lēmumiem atteikt vai atsaukt Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju saskaņā ar 1. un 2. punktu.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu. | 1.   
  Savienība un
  dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

1.   
  Savienība un
  dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants | svītrots |
| Komiteja | |
| Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantu. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11. pants

11. pants

svītrots

svītrots

Komiteja

Komiteja

Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantu.

Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 25. pantu.

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Deleģēšanas īstenošana |
| | 1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| | 2.
     
  Pilnvaras pieņemt 4. un 5. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. |
| | 3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. un 5. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| | 4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |
| | 5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | 6.
     
  Saskaņā ar 4. un 5. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 4. un 5. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. un 5. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 4. un 5. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | dienā, kad stājas spēkā Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, ar ko nosaka savstarpējo gaisa pārvadājumu noteikumus, vai, attiecīgā gadījumā, kad to provizoriski piemēro; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

dienā, kad stājas spēkā Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, ar ko nosaka savstarpējo gaisa pārvadājumu noteikumus, vai, attiecīgā gadījumā, kad to provizoriski piemēro; vai

| (a) | dienā, kad stājas spēkā
  visaptverošs
  Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, ar ko nosaka savstarpējo gaisa pārvadājumu noteikumus, vai, attiecīgā gadījumā, kad to provizoriski piemēro; vai |
| --- | --- |

(a)

dienā, kad stājas spēkā
  visaptverošs
  Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, ar ko nosaka savstarpējo gaisa pārvadājumu noteikumus, vai, attiecīgā gadījumā, kad to provizoriski piemēro; vai

visaptverošs

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0062/2019)

1

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/571 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/571

---

P8_TA(2019)0107

Aviācijas drošība saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažiem aviācijas drošības aspektiem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (COM(2018)0894 – C8-0514/2018 – 2018/0434(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/60)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Papildus 2. punktā minētajiem sertifikātiem šo regulu piemēro 5. pantā minētajiem
  teorētiskajiem
  apmācību moduļiem. | 3.   Papildus 2. punktā minētajiem sertifikātiem šo regulu piemēro 5. pantā minētajiem apmācību moduļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Papildus 2. punktā minētajiem sertifikātiem šo regulu piemēro 5. pantā minētajiem
  teorētiskajiem
  apmācību moduļiem.

3.   Papildus 2. punktā minētajiem sertifikātiem šo regulu piemēro 5. pantā minētajiem apmācību moduļiem.

Grozījums Nr. 2

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sertifikāti, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un attiecas uz ražojumu, daļu un ierīču izmantošanu, paliek spēkā
  , lai tos varētu turpināt izmantot gaisa kuģos vai kā gaisa kuģus
  . | Sertifikāti, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un attiecas uz ražojumu, daļu un ierīču izmantošanu, paliek spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sertifikāti, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un attiecas uz ražojumu, daļu un ierīču izmantošanu, paliek spēkā
  , lai tos varētu turpināt izmantot gaisa kuģos vai kā gaisa kuģus
  .

, lai tos varētu turpināt izmantot gaisa kuģos vai kā gaisa kuģus

Sertifikāti, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un attiecas uz ražojumu, daļu un ierīču izmantošanu, paliek spēkā.

Grozījums Nr. 3

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – virsraksts

5. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Teorētisko
  apmācību moduļu pārnešana | Apmācību moduļu pārnešana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Teorētisko
  apmācību moduļu pārnešana

Teorētisko

Apmācību moduļu pārnešana

Grozījums Nr. 4

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa

5. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 (1) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 (2), dalībvalstu vai attiecīgi Aģentūras kompetentās iestādes ņem vērā pārbaudes, ko mācību organizācijas,
  uz kurām attiecas Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde
  ,
  veikušas
  pirms šīs regulas 10. panta 2. punkta otrajā daļā minētās piemērošanas dienas, tā, it kā tās būtu veikusi mācību organizācija, kas ir dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā. | Atkāpjoties no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 (1) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/20142 (2), dalībvalstu vai attiecīgi Aģentūras kompetentās iestādes ņem vērā pārbaudes, ko
  Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes uzraudzībā esošas
  mācību organizācijas
  gan ir veikušas
  ,
  taču to rezultātā vēl nav izsniegta licence
  , pirms šīs regulas 10. panta 2. punkta otrajā daļā minētās piemērošanas dienas, tā, it kā tās būtu veikusi mācību organizācija, kas ir dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 (1) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 (2), dalībvalstu vai attiecīgi Aģentūras kompetentās iestādes ņem vērā pārbaudes, ko mācību organizācijas,
  uz kurām attiecas Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde
  ,
  veikušas
  pirms šīs regulas 10. panta 2. punkta otrajā daļā minētās piemērošanas dienas, tā, it kā tās būtu veikusi mācību organizācija, kas ir dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā.

1

2

uz kurām attiecas Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde

veikušas

Atkāpjoties no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 (1) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/20142 (2), dalībvalstu vai attiecīgi Aģentūras kompetentās iestādes ņem vērā pārbaudes, ko
  Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes uzraudzībā esošas
  mācību organizācijas
  gan ir veikušas
  ,
  taču to rezultātā vēl nav izsniegta licence
  , pirms šīs regulas 10. panta 2. punkta otrajā daļā minētās piemērošanas dienas, tā, it kā tās būtu veikusi mācību organizācija, kas ir dalībvalsts kompetentās iestādes uzraudzībā.

1

2

Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes uzraudzībā esošas

gan ir veikušas

taču to rezultātā vēl nav izsniegta licence

Grozījums Nr. 5

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pēc Aģentūras pieprasījuma 3. 
  un 4.
   pantā minēto sertifikātu turētāji iesniedz kopijas no visiem revīzijas ziņojumiem, konstatējumiem un korektīvo darbību plāniem, kas attiecas uz sertifikātu un kas izsniegti trīs gadu laikā pirms pieprasījuma. Ja šādi dokumenti nav iesniegti Aģentūras pieprasījumā noteiktajos termiņos, Aģentūra var atsaukt saskaņā ar 3. vai 4. pantu iegūto labumu. | 2.   Pēc Aģentūras pieprasījuma 3. pantā minēto sertifikātu turētāji
  un 4. pantā minēto sertifikātu izsniedzēji
  iesniedz kopijas no visiem revīzijas ziņojumiem, konstatējumiem un korektīvo darbību plāniem, kas attiecas uz sertifikātu un kas izsniegti trīs gadu laikā pirms pieprasījuma. Ja šādi dokumenti nav iesniegti Aģentūras pieprasījumā noteiktajos termiņos, Aģentūra var atsaukt saskaņā ar 3. vai 4. pantu iegūto labumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pēc Aģentūras pieprasījuma 3. 
  un 4.
   pantā minēto sertifikātu turētāji iesniedz kopijas no visiem revīzijas ziņojumiem, konstatējumiem un korektīvo darbību plāniem, kas attiecas uz sertifikātu un kas izsniegti trīs gadu laikā pirms pieprasījuma. Ja šādi dokumenti nav iesniegti Aģentūras pieprasījumā noteiktajos termiņos, Aģentūra var atsaukt saskaņā ar 3. vai 4. pantu iegūto labumu.

2.   Pēc Aģentūras pieprasījuma 3. pantā minēto sertifikātu turētāji
  un 4. pantā minēto sertifikātu izsniedzēji
  iesniedz kopijas no visiem revīzijas ziņojumiem, konstatējumiem un korektīvo darbību plāniem, kas attiecas uz sertifikātu un kas izsniegti trīs gadu laikā pirms pieprasījuma. Ja šādi dokumenti nav iesniegti Aģentūras pieprasījumā noteiktajos termiņos, Aģentūra var atsaukt saskaņā ar 3. vai 4. pantu iegūto labumu.

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šīs regulas 3.
  vai 4.
   pantā minēto sertifikātu turētāji nekavējoties informē Aģentūru par jebkuru Apvienotās Karalistes iestāžu rīcību, kas var būt pretrunā to pienākumiem saskaņā ar šo regulu vai Regulu (ES) 2018/1139. | 3.   Šīs regulas 3. pantā minēto sertifikātu turētāji
  un 4. pantā minēto sertifikātu izsniedzēji
  nekavējoties informē Aģentūru par jebkuru Apvienotās Karalistes iestāžu rīcību, kas var būt pretrunā to pienākumiem saskaņā ar šo regulu vai Regulu (ES) 2018/1139. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šīs regulas 3.
  vai 4.
   pantā minēto sertifikātu turētāji nekavējoties informē Aģentūru par jebkuru Apvienotās Karalistes iestāžu rīcību, kas var būt pretrunā to pienākumiem saskaņā ar šo regulu vai Regulu (ES) 2018/1139.

3.   Šīs regulas 3. pantā minēto sertifikātu turētāji
  un 4. pantā minēto sertifikātu izsniedzēji
  nekavējoties informē Aģentūru par jebkuru Apvienotās Karalistes iestāžu rīcību, kas var būt pretrunā to pienākumiem saskaņā ar šo regulu vai Regulu (ES) 2018/1139.

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa

7. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas piemērošanas vajadzībām un šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto sertifikātu turētāju uzraudzībai Aģentūra rīkojas kā kompetentā iestāde, kas norādīta trešo valstu vienībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008. | Šīs regulas piemērošanas vajadzībām un šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto sertifikātu turētāju
  vai izsniedzēju
  uzraudzībai Aģentūra rīkojas kā kompetentā iestāde, kas norādīta trešo valstu vienībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs regulas piemērošanas vajadzībām un šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto sertifikātu turētāju uzraudzībai Aģentūra rīkojas kā kompetentā iestāde, kas norādīta trešo valstu vienībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008.

Šīs regulas piemērošanas vajadzībām un šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto sertifikātu turētāju
  vai izsniedzēju
  uzraudzībai Aģentūra rīkojas kā kompetentā iestāde, kas norādīta trešo valstu vienībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008.

vai izsniedzēju

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa

8. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (ES) Nr. 319/2014 (1) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību attiecas uz juridiskām un fiziskām personām, kurām ir šīs regulas 1. panta 2. punktā minētie sertifikāti, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgo sertifikātu turētājiem, kas izsniegti trešo valstu juridiskajām vai fiziskajām personām. | Komisijas Regula (ES) Nr. 319/2014 (1) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību attiecas uz juridiskām un fiziskām personām, kurām ir šīs regulas 1. panta 2. punktā minētie sertifikāti
  vai kuras tos izsniedz
  , ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgo sertifikātu turētājiem, kas izsniegti trešo valstu juridiskajām vai fiziskajām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisijas Regula (ES) Nr. 319/2014 (1) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību attiecas uz juridiskām un fiziskām personām, kurām ir šīs regulas 1. panta 2. punktā minētie sertifikāti, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgo sertifikātu turētājiem, kas izsniegti trešo valstu juridiskajām vai fiziskajām personām.

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 319/2014 (1) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību attiecas uz juridiskām un fiziskām personām, kurām ir šīs regulas 1. panta 2. punktā minētie sertifikāti
  vai kuras tos izsniedz
  , ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgo sertifikātu turētājiem, kas izsniegti trešo valstu juridiskajām vai fiziskajām personām.

1

vai kuras tos izsniedz

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Pielikums – 2. iedaļa – 2.6.a punkts (jauns)

Pielikums – 2. iedaļa – 2.6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.6.a | Regulas (ES) Nr. 1321/2014, M daļa, H apakšdaļa, M.A.801. iedaļas b) punkta 2. un 3. apakšpunkts un c) punkts (pēc tehniskās apkopes pabeigšanas izsniegti izmantošanas sertifikāti). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.6.a

2.6.a

Regulas (ES) Nr. 1321/2014, M daļa, H apakšdaļa, M.A.801. iedaļas b) punkta 2. un 3. apakšpunkts un c) punkts (pēc tehniskās apkopes pabeigšanas izsniegti izmantošanas sertifikāti).

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0061/2019).

1

(1)  Komisijas 2011. gada 3. novembra Regula (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Komisijas Regulai (EK) Nr. 216/2008. (OV L 311, 25.11.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1321/2014 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (OV L 362, 17.12.2014., 1. lpp.).

2

(1)  Komisijas 2011. gada 3. novembra Regula (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Komisijas Regulai (EK) Nr. 216/2008. (OV L 311, 25.11.2011., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1321/2014 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu (OV L 362, 17.12.2014., 1. lpp.).

2

(1)  Komisijas 2014. gada 27. marta Regula (ES) Nr. 319/2014 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 593/2007 (OV L 95, 28.3.2014., 58. lpp.).

1

(1)  Komisijas 2014. gada 27. marta Regula (ES) Nr. 319/2014 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 593/2007 (OV L 95, 28.3.2014., 58. lpp.).

1

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/575 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/575

---

P8_TA(2019)0108

GATS: kompensācijas korekcijas, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu attiecīgus nolīgumus saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai (14020/2018 – C8-0509/2018 – 2018/0384(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 449/61)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14020/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14020/2018),

| — | ņemot vērā projektus attiecīgiem nolīgumiem saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai (14020/2018 ADD 1-17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektus attiecīgiem nolīgumiem saskaņā ar Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību XXI pantu ar Argentīnu, Austrāliju, Brazīliju, Kanādu, Ķīnu, Taivānas, Penhu, Kinmenas un Macu atsevišķo muitas teritoriju (Ķīnas Taipeju), Kolumbiju, Kubu, Ekvadoru, Honkongu (Ķīnas īpašo administratīvo rajonu), Indiju, Japānu, Koreju, Jaunzēlandi, Filipīnām, Šveici un Amerikas Savienotajām Valstīm par kompensācijas korekcijām, ko nepieciešams veikt pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Polijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai (14020/2018 ADD 1-17),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C8-0509/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C8-0509/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0067/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0067/2019),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīgumu slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/576 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/576

---

P8_TA(2019)0109

Pasākumu racionalizēšana ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu (COM(2018)0277 – C8-0192/2018 – 2018/0138(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/62)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0277),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0192/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Čehijas Senāts, Vācijas Bundestāgs, Īrijas Parlaments un Zviedrijas Parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Čehijas Senāts, Vācijas Bundestāgs, Īrijas Parlaments un Zviedrijas Parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0015/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0015/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0138

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 13. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par pasākumu racionalizēšanu ar mērķi veicināt Eiropas transporta tīkla ieviešanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4) ir noteikts vienots satvars mūsdienīgu, savstarpēji izmantojamu tīklu

  Savienības līmeņa divslāņu struktūras
  izveidei, lai attīstītu iekšējo tirgu.

  iedzīvotājiem
  ,
  iekšējā tirgus attīstībai un Savienības sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai.
  Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) ir divslāņu struktūra:
  pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie, savukārt
  visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp

  savienojamību ar
  visiem Savienības reģioniem, savukārt

  Savienībā.
  Pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie.

  būtu jāizmanto kā pārrobežu un multimodāli paātrinātājs vienotai Eiropas transporta un mobilitātes telpai
  . Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir noteikti saistoši īstenošanas pabeigšanas mērķi, proti, noteikts, ka pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls līdz 2050. gadam.
  Turklāt Regulā (ES) Nr. 1315/2013 galvenā uzmanība ir pievērsta pārrobežu savienojumiem, kas uzlabos dažādu transporta veidu sadarbspēju un veicinās Savienības transporta multimodālo integrāciju, kā arī būtu jāņem vērā transporta nozares attīstības dinamika un jaunās tehnoloģijas nākotnē. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4) ir noteikts vienots satvars mūsdienīgu, savstarpēji izmantojamu tīklu

  Savienības līmeņa divslāņu struktūras
  izveidei, lai attīstītu iekšējo tirgu.

  iedzīvotājiem
  ,
  iekšējā tirgus attīstībai un Savienības sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai.
  Eiropas transporta tīkliem (TEN-T) ir divslāņu struktūra:
  pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie, savukārt
  visaptverošais tīkls nodrošina savienojumus starp

  savienojamību ar
  visiem Savienības reģioniem, savukārt

  Savienībā.
  Pamattīkls sastāv no tiem tīkla elementiem, kas Savienībai ir stratēģiski visnozīmīgākie.

  būtu jāizmanto kā pārrobežu un multimodāli paātrinātājs vienotai Eiropas transporta un mobilitātes telpai
  . Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ir noteikti saistoši īstenošanas pabeigšanas mērķi, proti, noteikts, ka pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls līdz 2050. gadam.
  Turklāt Regulā (ES) Nr. 1315/2013 galvenā uzmanība ir pievērsta pārrobežu savienojumiem, kas uzlabos dažādu transporta veidu sadarbspēju un veicinās Savienības transporta multimodālo integrāciju, kā arī būtu jāņem vērā transporta nozares attīstības dinamika un jaunās tehnoloģijas nākotnē. [Gr. 1]

| (2) | Neraugoties uz vajadzību un saistošiem termiņiem, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumus TEN-T pabeigšanā kavē
  vairākkārtējas, lēnas, neskaidras un
  sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras, pārrobežu iepirkuma procedūras un citas procedūras. Šāda situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos
  , kā arī rada nenoteiktību projektu virzītājiem

  Lai atrisinātu šīs problēmas un lai būtu iespējama sinhrona

  TEN-T

  pabeigšana,

  iespējamiem privātiem ieguldītājiem un var pat novest pie projektu pārtraukšanas procesa vidū. Ņemot vērā šos apstākļus
  ,
  Regulā (ES) Nr. 1315/2013 paredzētajā laikposmā
  ir vajadzīga saskaņota rīcība Savienības līmenī
  , lai koordinētu TEN-T pabeigšanu. Turklāt dalībvalstīm būtu jālemj par saviem valsts infrastruktūras plāniem saskaņā ar TEN-T mērķiem. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Neraugoties uz vajadzību un saistošiem termiņiem, pieredze liecina, ka daudzos gadījumos ieguldījumus TEN-T pabeigšanā kavē
  vairākkārtējas, lēnas, neskaidras un
  sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras, pārrobežu iepirkuma procedūras un citas procedūras. Šāda situācija apdraud projektu savlaicīgu īstenošanu un daudzos gadījumos izraisa būtisku kavēšanos un izmaksu palielināšanos
  , kā arī rada nenoteiktību projektu virzītājiem

  Lai atrisinātu šīs problēmas un lai būtu iespējama sinhrona

  TEN-T

  pabeigšana,

  iespējamiem privātiem ieguldītājiem un var pat novest pie projektu pārtraukšanas procesa vidū. Ņemot vērā šos apstākļus
  ,
  Regulā (ES) Nr. 1315/2013 paredzētajā laikposmā
  ir vajadzīga saskaņota rīcība Savienības līmenī
  , lai koordinētu TEN-T pabeigšanu. Turklāt dalībvalstīm būtu jālemj par saviem valsts infrastruktūras plāniem saskaņā ar TEN-T mērķiem. [Gr. 2]

| (2a) | Šo regulu piemēro tikai tiem Savienības projektiem, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 ir atzīti kā kopīgu interešu projekti, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkla pamattīklu. Dalībvalsts var arī nolemt paplašināt darbības jomu, piemērojot to visaptverošajam tīklam. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Šo regulu piemēro tikai tiem Savienības projektiem, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 ir atzīti kā kopīgu interešu projekti, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkla pamattīklu. Dalībvalsts var arī nolemt paplašināt darbības jomu, piemērojot to visaptverošajam tīklam. [Gr. 3]

| (3) | Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā

  tiesību sistēmās
  ir piešķirts prioritārs režīms konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu ekonomikā.

  Savienībai
  . Prioritārais režīms paredz īsākus termiņus, vienlaicīgas
  un/vai vienkāršotas
  procedūras vai ierobežotus termiņus
  atļauju piešķiršanas procedūras pabeigšanai vai
  pārsūdzību iesniegšanai, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti arī citu horizontālās politikas virzienu mērķi. Ja valsts tiesiskajā regulējumā ir šāds satvars, tas

  šādi noteikumi par prioritāru režīmu
  ,
  tie
  būtu automātiski jāpiemēro Savienības projektiem, kas atzīti par kopīgu interešu projektiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1315/2013.
  Dalībvalstīm, kurām nav šādu noteikumu par prioritāru režīmu, tādi būtu jāpieņem. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(3)

Daudzu dalībvalstu tiesiskajā regulējumā

  tiesību sistēmās
  ir piešķirts prioritārs režīms konkrētām projektu kategorijām, pamatojoties uz to stratēģisko nozīmīgumu ekonomikā.

  Savienībai
  . Prioritārais režīms paredz īsākus termiņus, vienlaicīgas
  un/vai vienkāršotas
  procedūras vai ierobežotus termiņus
  atļauju piešķiršanas procedūras pabeigšanai vai
  pārsūdzību iesniegšanai, vienlaikus nodrošinot, ka tiek sasniegti arī citu horizontālās politikas virzienu mērķi. Ja valsts tiesiskajā regulējumā ir šāds satvars, tas

  šādi noteikumi par prioritāru režīmu
  ,
  tie
  būtu automātiski jāpiemēro Savienības projektiem, kas atzīti par kopīgu interešu projektiem atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1315/2013.
  Dalībvalstīm, kurām nav šādu noteikumu par prioritāru režīmu, tādi būtu jāpieņem. [Gr. 4]

| (4) | Lai uzlabotu ietekmes uz vidi novērtējumu efektivitāti un racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu, ja pienākums veikt novērtējumus saistībā ar vides jautājumiem pamattīkla projektos izriet vienlaicīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (5), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (6), un no citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Padomes Direktīvas 92/43/EEK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/147/EK (8), 2000/60/EK (9), 2008/98/EK (10), 2010/75/ES (11), 2012/18/ES (12) un Komisijas Īstenošanas direktīvas 2011/42/ES (13), dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir paredzēta apvienota procedūra, kas atbilst minēto direktīvu prasībām.
  Turklāt ietekmes uz vidi agrīna novērtēšana un agrīna diskusija ar kompetento iestādi par vides novērtējumu saturu var samazināt kavēšanos atļauju izsniegšanas posmā un kopumā uzlabot novērtējumu kvalitāti. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(4)

Lai uzlabotu ietekmes uz vidi novērtējumu efektivitāti un racionalizētu lēmumu pieņemšanas procesu, ja pienākums veikt novērtējumus saistībā ar vides jautājumiem pamattīkla projektos izriet vienlaicīgi no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (5), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/52/ES (6), un no citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Padomes Direktīvas 92/43/EEK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/147/EK (8), 2000/60/EK (9), 2008/98/EK (10), 2010/75/ES (11), 2012/18/ES (12) un Komisijas Īstenošanas direktīvas 2011/42/ES (13), dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir paredzēta apvienota procedūra, kas atbilst minēto direktīvu prasībām.
  Turklāt ietekmes uz vidi agrīna novērtēšana un agrīna diskusija ar kompetento iestādi par vides novērtējumu saturu var samazināt kavēšanos atļauju izsniegšanas posmā un kopumā uzlabot novērtējumu kvalitāti. [Gr. 1]

| (4a) | Ņemot vērā lielo vides novērtējumu skaitu, kuri izriet no daudzajām Eiropas savienības direktīvām vai valstu noteikumiem un kuri ir nepieciešami, lai piešķirtu atļaujas kopēju interešu projektiem TEN-T pamattīklā, būtu vēlams, lai Savienība izveidotu vienotu, vienkāršotu un centralizētu procedūru, kas atbilst šo direktīvu prasībām nolūkā palīdzēt īstenot šajā regulā izvirzītos mērķus attiecībā uz pasākumu lielāku racionalizāciju. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(4a)

Ņemot vērā lielo vides novērtējumu skaitu, kuri izriet no daudzajām Eiropas savienības direktīvām vai valstu noteikumiem un kuri ir nepieciešami, lai piešķirtu atļaujas kopēju interešu projektiem TEN-T pamattīklā, būtu vēlams, lai Savienība izveidotu vienotu, vienkāršotu un centralizētu procedūru, kas atbilst šo direktīvu prasībām nolūkā palīdzēt īstenot šajā regulā izvirzītos mērķus attiecībā uz pasākumu lielāku racionalizāciju. [Gr. 6]

| (5) | Pamattīkla projekti

  Dalībvalstīm
  būtu jāatbalsta ar integrētām atļauju piešķiršanas procedūrām, lai būtu iespējama skaidra vispārējās procedūras pārvaldība un lai nodrošinātu vienotu kontaktpunktu ieguldītājiem. Dalībvalstīm būtu jāieceļ kompetenta iestāde saskaņā ar savu tiesisko regulējumu un administratīvo kārtību.

  jāieceļ vienota kompetenta iestāde saskaņā
  ar
  savu tiesisko regulējumu un administratīvo kārtību
  , lai
  nodrošinātu, ka projekti pamattīklā var gūt labumu no atļauju piešķiršanas procedūru integrēšanas un vienota kontaktpunkta ieguldītājiem, tādējādi nodrošinot efektīvu un skaidru vispārējās procedūras pārvaldību
  .
  Ja nepieciešams, vienotā kompetentā iestāde var deleģēt savas pilnvaras, pienākumus un uzdevumus citai iestādei attiecīgajā reģionālajā, vietējā vai citā administratīvā līmenī. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(5)

Pamattīkla projekti

  Dalībvalstīm
  būtu jāatbalsta ar integrētām atļauju piešķiršanas procedūrām, lai būtu iespējama skaidra vispārējās procedūras pārvaldība un lai nodrošinātu vienotu kontaktpunktu ieguldītājiem. Dalībvalstīm būtu jāieceļ kompetenta iestāde saskaņā ar savu tiesisko regulējumu un administratīvo kārtību.

  jāieceļ vienota kompetenta iestāde saskaņā
  ar
  savu tiesisko regulējumu un administratīvo kārtību
  , lai
  nodrošinātu, ka projekti pamattīklā var gūt labumu no atļauju piešķiršanas procedūru integrēšanas un vienota kontaktpunkta ieguldītājiem, tādējādi nodrošinot efektīvu un skaidru vispārējās procedūras pārvaldību
  .
  Ja nepieciešams, vienotā kompetentā iestāde var deleģēt savas pilnvaras, pienākumus un uzdevumus citai iestādei attiecīgajā reģionālajā, vietējā vai citā administratīvā līmenī. [Gr. 7]

| (6) | Tādas vienotas kompetentas iestādes izveidei valsts līmenī, kuras pārziņā ir visas atļauju piešķiršanas procedūras (vienas pieturas aģentūra), būtu jāsamazina procedūru sarežģītība, jāuzlabo to efektivitāte un
  koordinācija un
  jāpalielina to

  procedūru un lēmumu pieņemšanas
  pārredzamība
  un ātrums
  . Tai attiecīgā gadījumā arī būtu jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā sadarbība. Procedūrām būtu jāsekmē reāla sadarbība starp ieguldītājiem un vienoto kompetento iestādi, un tāpēc vajadzētu būt iespējai noteikt piemērošanas jomu atļauju piešķiršanas procedūras pirmspieteikuma posmā. Šāda piemērošanas jomas noteikšana būtu jāiekļauj sīki izstrādātajā pieteikumu iesniegšanas kārtības aprakstā un jāveic atbilstoši procedūrai, kas noteikta ar Direktīvu 2014/52/ES grozītās Direktīvas 2011/92/ES 5. panta 2. punktā. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(6)

Tādas vienotas kompetentas iestādes izveidei valsts līmenī, kuras pārziņā ir visas atļauju piešķiršanas procedūras (vienas pieturas aģentūra), būtu jāsamazina procedūru sarežģītība, jāuzlabo to efektivitāte un
  koordinācija un
  jāpalielina to

  procedūru un lēmumu pieņemšanas
  pārredzamība
  un ātrums
  . Tai attiecīgā gadījumā arī būtu jāuzlabo dalībvalstu savstarpējā sadarbība. Procedūrām būtu jāsekmē reāla sadarbība starp ieguldītājiem un vienoto kompetento iestādi, un tāpēc vajadzētu būt iespējai noteikt piemērošanas jomu atļauju piešķiršanas procedūras pirmspieteikuma posmā. Šāda piemērošanas jomas noteikšana būtu jāiekļauj sīki izstrādātajā pieteikumu iesniegšanas kārtības aprakstā un jāveic atbilstoši procedūrai, kas noteikta ar Direktīvu 2014/52/ES grozītās Direktīvas 2011/92/ES 5. panta 2. punktā. [Gr. 8]

| (6a) | Ja kopīgu interešu projektus uzskata par Savienības prioritāriem projektiem, var izveidot kopēju kompetento iestādi, par kuru vienojušās vienotās kompetentās iestādes no divām vai vairākām dalībvalstīm vai dalībvalstīm un trešām valstīm, lai izpildītu šajā regulā noteiktos pienākumus. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Ja kopīgu interešu projektus uzskata par Savienības prioritāriem projektiem, var izveidot kopēju kompetento iestādi, par kuru vienojušās vienotās kompetentās iestādes no divām vai vairākām dalībvalstīm vai dalībvalstīm un trešām valstīm, lai izpildītu šajā regulā noteiktos pienākumus. [Gr. 9]

| (7) | Šajā regulā izklāstītā procedūra nedrīkstētu ietekmēt to prasību izpildi, kuras noteiktas starptautiskajās un Savienības tiesībās, tostarp vides un cilvēka veselības aizsardzības noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā izklāstītā procedūra nedrīkstētu ietekmēt to prasību izpildi, kuras noteiktas starptautiskajās un Savienības tiesībās, tostarp vides un cilvēka veselības aizsardzības noteikumu izpildi.

| (8) | Ņemot vērā TEN-T pamattīkla pabeigšanas
  līdz 2030. gadam
  steidzamību, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš, kurā atbildīgajām kompetentajām iestādēm jāpieņem visaptverošs lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina

  jānodrošina
  efektīvāka procedūru īstenošana, un tas nekādā ziņā nedrīkstētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus.
  Projekti būtu jāizvērtē, ņemot vērā projektu atlases termiņa kritērijus, kas noteikti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā. Veicot šādus novērtējumus, būtu jāņem vērā šajā regulā noteikto termiņu ievērošana. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā TEN-T pamattīkla pabeigšanas
  līdz 2030. gadam
  steidzamību, papildus atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošanai būtu jānosaka termiņš, kurā atbildīgajām kompetentajām iestādēm jāpieņem visaptverošs lēmums par projekta būvniecību. Šādam termiņam būtu jāveicina

  jānodrošina
  efektīvāka procedūru īstenošana, un tas nekādā ziņā nedrīkstētu apdraudēt Savienības augstos vides aizsardzības un sabiedrības līdzdalības standartus.
  Projekti būtu jāizvērtē, ņemot vērā projektu atlases termiņa kritērijus, kas noteikti Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā. Veicot šādus novērtējumus, būtu jāņem vērā šajā regulā noteikto termiņu ievērošana. [Gr. 10]

| (9) | Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārsūdzības, ar ko apstrīd visaptverošā lēmuma likumību pēc būtības vai procesuālo likumību, tiek izskatītas pēc iespējas efektīvāk. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, ka pārsūdzības, ar ko apstrīd visaptverošā lēmuma likumību pēc būtības vai procesuālo likumību, tiek izskatītas pēc iespējas efektīvāk.

| (10) | Pārrobežu TEN-T infrastruktūras projektos ir īpašas problēmas saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru koordināciju. Būtu jāpiešķir
  Regulas (ES) Nr. 1315/2013 45. pantā minētajiem
  Eiropas koordinatoriem pilnvaras uzraudzīt šīs procedūras un veicināt to sinhronizāciju un pabeigšanu
  , lai ievērotu šajā regulā noteiktos termiņus
  . [Gr. 11] |
| --- | --- |

(10)

Pārrobežu TEN-T infrastruktūras projektos ir īpašas problēmas saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūru koordināciju. Būtu jāpiešķir
  Regulas (ES) Nr. 1315/2013 45. pantā minētajiem
  Eiropas koordinatoriem pilnvaras uzraudzīt šīs procedūras un veicināt to sinhronizāciju un pabeigšanu
  , lai ievērotu šajā regulā noteiktos termiņus
  . [Gr. 11]

| (11) | Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (14) un/vai 2014/24/ES (15). Lai nodrošinātu pamattīkla kopīgu interešu pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs subjekts, būtu jāpiemēro vienas valsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts noteikumi, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai noteikt piemērojamos tiesību aktus starpvaldību nolīgumā. |
| --- | --- |

(11)

Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos būtu jāveic saskaņā ar Līgumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (14) un/vai 2014/24/ES (15). Lai nodrošinātu pamattīkla kopīgu interešu pārrobežu projektu efektīvu pabeigšanu, publiskajam iepirkumam, ko rīko kopējs subjekts, būtu jāpiemēro vienas valsts tiesību akti. Atkāpjoties no Savienības tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā, principā būtu jāpiemēro tās dalībvalsts noteikumi, kurā atrodas kopējā subjekta juridiskā adrese. Joprojām vajadzētu būt iespējai noteikt piemērojamos tiesību aktus starpvaldību nolīgumā.

| (12) | Komisija netiek sistemātiski iesaistīta individuālu projektu apstiprināšanā. Tomēr dažos gadījumos daži projekta sagatavošanas aspekti ir jāapstiprina Savienības līmenī. Ja procedūrās iesaistās Komisija, tā piešķir prioritāru režīmu Savienības kopīgu interešu projektiem un nodrošina noteiktību projektu virzītājiem. Dažos gadījumos var būt vajadzīga valsts atbalsta apstiprināšana.
  Neskarot šajā regulā noteiktos termiņus un
  atbilstoši Paraugprakses kodeksam par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi dalībvalstis var

  vajadzētu būt iespējai
  lūgt, lai Komisija TEN-T pamattīkla kopīgu interešu projektiem, ko tās uzskata par prioritāriem, nosaka paredzamākus termiņus atbilstoši “lietu portfeļa” pieejai vai savstarpēji saskaņotam plānam. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(12)

Komisija netiek sistemātiski iesaistīta individuālu projektu apstiprināšanā. Tomēr dažos gadījumos daži projekta sagatavošanas aspekti ir jāapstiprina Savienības līmenī. Ja procedūrās iesaistās Komisija, tā piešķir prioritāru režīmu Savienības kopīgu interešu projektiem un nodrošina noteiktību projektu virzītājiem. Dažos gadījumos var būt vajadzīga valsts atbalsta apstiprināšana.
  Neskarot šajā regulā noteiktos termiņus un
  atbilstoši Paraugprakses kodeksam par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi dalībvalstis var

  vajadzētu būt iespējai
  lūgt, lai Komisija TEN-T pamattīkla kopīgu interešu projektiem, ko tās uzskata par prioritāriem, nosaka paredzamākus termiņus atbilstoši “lietu portfeļa” pieejai vai savstarpēji saskaņotam plānam. [Gr. 1]

| (13) | TEN-T pamattīkla infrastruktūras projektu īstenošana būtu arī jāatbalsta ar Komisijas pamatnostādnēm, kas vieš lielāku skaidrību par konkrētu projektu veidu īstenošanu, vienlaikus ievērojot Savienības acquis. Piemēram, Rīcības plānā dabai, cilvēkam un ekonomikai (16) ir paredzēti šādi norādījumi, lai viestu lielāku skaidrību saistībā ar Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas ievērošanu. Kopīgu interešu projektos būtu jādara pieejams tiešs atbalsts saistībā ar publisko iepirkumu, lai
  pēc iespējas samazinātu ārējās izmaksas un
  gūtu maksimālu vērtību no publiskā finansējuma (17). Turklāt, lai finansiāli atbalstītu kopīgu interešu TEN-T projektus, būtu jādara pieejama atbilstoša tehniskā palīdzība saskaņā ar mehānismiem, kas izstrādāti daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(13)

TEN-T pamattīkla infrastruktūras projektu īstenošana būtu arī jāatbalsta ar Komisijas pamatnostādnēm, kas vieš lielāku skaidrību par konkrētu projektu veidu īstenošanu, vienlaikus ievērojot Savienības acquis. Piemēram, Rīcības plānā dabai, cilvēkam un ekonomikai (16) ir paredzēti šādi norādījumi, lai viestu lielāku skaidrību saistībā ar Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas ievērošanu. Kopīgu interešu projektos būtu jādara pieejams tiešs atbalsts saistībā ar publisko iepirkumu, lai
  pēc iespējas samazinātu ārējās izmaksas un
  gūtu maksimālu vērtību no publiskā finansējuma (17). Turklāt, lai finansiāli atbalstītu kopīgu interešu TEN-T projektus, būtu jādara pieejama atbilstoša tehniskā palīdzība saskaņā ar mehānismiem, kas izstrādāti daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam. [Gr. 13]

| (14) | Tā kā dalībvalstis nevar sasniegt šīs regulas mērķus pietiekami labi un tāpēc, ņemot vērā vajadzību šos mērķus koordinēt, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir noteikti tikai tādi pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā dalībvalstis nevar sasniegt šīs regulas mērķus pietiekami labi un tāpēc, ņemot vērā vajadzību šos mērķus koordinēt, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir noteikti tikai tādi pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (15) | Juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ šīs regulas noteikumus nevajadzētu piemērot administratīvajām procedūrām, kas sāktas pirms šīs regulas stāšanās spēkā,
  ja vien iesaistītās puses nav vienojušās citādi, [Gr. 14] |
| --- | --- |

(15)

Juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ šīs regulas noteikumus nevajadzētu piemērot administratīvajām procedūrām, kas sāktas pirms šīs regulas stāšanās spēkā,
  ja vien iesaistītās puses nav vienojušās citādi, [Gr. 14]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas piemērojamas administratīvajām procedūrām, kuras ievēro dalībvalstu kompetentās iestādes attiecībā uz Eiropas transporta tīkla pamattīkla visu kopīgu interešu projektu apstiprināšanu un īstenošanu
  , kuri attiecas uz Regulu (ES) Nr. 1315/2013, tostarp projektiem, kas iepriekš izvēlēti III daļā pielikumā regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 2021.–2027. gadam
  . [Gr. 15]

Dalībvalstis var nolemt paplašināt visu šīs regulas noteikumu kā kopuma piemērošanu kopīgu interešu projektiem, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkla visaptverošo tīklu. [Gr. 16]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir piemērojamas Regulā (ES) Nr. 1315/2013 ietvertās definīcijas. Ir piemērojamas arī šādas definīcijas:

| a) | “visaptverošs lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kuru pieņem dalībvalsts
  vienotā kompetentā
  iestāde,
  vai iestādes,

  un attiecīgā gadījumā kopējā kompetentā iestāde
  , kas nav tiesu iestādes,

  iestāde
  , un kurā, neskarot lēmumus, kas pieņemti administratīvās pārsūdzības procedūrā, ir noteikts, vai projekta virzītājam piešķirt vai atteikt atļauju būvēt transporta infrastruktūru, kas vajadzīga, lai pabeigtu projektu; [Gr. 17] |
| --- | --- |

a)

“visaptverošs lēmums” ir lēmums vai lēmumu kopums, kuru pieņem dalībvalsts
  vienotā kompetentā
  iestāde,
  vai iestādes,

  un attiecīgā gadījumā kopējā kompetentā iestāde
  , kas nav tiesu iestādes,

  iestāde
  , un kurā, neskarot lēmumus, kas pieņemti administratīvās pārsūdzības procedūrā, ir noteikts, vai projekta virzītājam piešķirt vai atteikt atļauju būvēt transporta infrastruktūru, kas vajadzīga, lai pabeigtu projektu; [Gr. 17]

| b) | “atļauju piešķiršanas procedūra” ir ikviena procedūra, kas jāievēro, un ikviens pasākums, kas jāveic dalībvalsts
  kompetentajās
  iestādēs atbilstoši Savienības vai valsts tiesību aktiem, pirms projekta virzītājs var īstenot projektu
  , un kas sākas no dienas, kad dalībvalsts vienotā kompetentā iestāde ir parakstījusi paziņojuma apstiprinājumu
  ; [Gr. 18] |
| --- | --- |

b)

“atļauju piešķiršanas procedūra” ir ikviena procedūra, kas jāievēro, un ikviens pasākums, kas jāveic dalībvalsts
  kompetentajās
  iestādēs atbilstoši Savienības vai valsts tiesību aktiem, pirms projekta virzītājs var īstenot projektu
  , un kas sākas no dienas, kad dalībvalsts vienotā kompetentā iestāde ir parakstījusi paziņojuma apstiprinājumu
  ; [Gr. 18]

| c) | “projekta virzītājs” ir privāta projekta atļaujas pieprasītājs

  jebkura fiziska persona vai publiska
  vai publiska iestāde,

  privāta juridiska persona
  , kas ierosina

  iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai, lai uzsāktu
  projektu; [Gr. 19] |
| --- | --- |

c)

“projekta virzītājs” ir privāta projekta atļaujas pieprasītājs

  jebkura fiziska persona vai publiska
  vai publiska iestāde,

  privāta juridiska persona
  , kas ierosina

  iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai, lai uzsāktu
  projektu; [Gr. 19]

| d) | “vienota kompetenta iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts
  saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem
  ieceļ par iestādi, kura atbild par šīs regulas uzlikto pienākumu izpildi; [Gr. 20] |
| --- | --- |

d)

“vienota kompetenta iestāde” ir iestāde, ko dalībvalsts
  saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem
  ieceļ par iestādi, kura atbild par šīs regulas uzlikto pienākumu izpildi; [Gr. 20]

| e) | “kopīgu interešu pārrobežu projekts” ir kopīgu interešu projekts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta nozīmē, kurš aptver pārrobežu posmu, kas definēts minētās regulas 3. panta m) punktā, un kuru īsteno kopējs subjekts; |
| --- | --- |

e)

“kopīgu interešu pārrobežu projekts” ir kopīgu interešu projekts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 7. panta nozīmē, kurš aptver pārrobežu posmu, kas definēts minētās regulas 3. panta m) punktā, un kuru īsteno kopējs subjekts;

| ea) | “Kopējā kompetentā iestāde” ir iestāde, kas izveidota ar divu vai vairāku dalībvalstu vai vienas vai vairāku dalībvalstu un vienas vai vairāku trešo valstu, kuras atbild par atļauju piešķiršanas procedūru atvieglošanu saistībā ar kopīgu interešu pārrobežu projektiem, vienoto kompetento iestāžu savstarpēju vienošanos. [Gr. 21] |
| --- | --- |

ea)

“Kopējā kompetentā iestāde” ir iestāde, kas izveidota ar divu vai vairāku dalībvalstu vai vienas vai vairāku dalībvalstu un vienas vai vairāku trešo valstu, kuras atbild par atļauju piešķiršanas procedūru atvieglošanu saistībā ar kopīgu interešu pārrobežu projektiem, vienoto kompetento iestāžu savstarpēju vienošanos. [Gr. 21]

II NODAĻA

ATĻAUJU PIEŠĶIRŠANA

3. pants

Kopīgu interešu projektu “prioritārais statuss”

1.   Katram
  kopīgu interešu projektam

  TEN-T
  pamattīkla kopīgu interešu projektam

  pamattīklā, tostarp iepriekš izvēlētās iedaļās Regulas [XXX], ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, pielikuma III daļā,
  piemēro integrētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko pārvalda vienota kompetenta iestāde, kuru ieceļ katra dalībvalsts saskaņā ar 5. un 6. pantu. [Gr. 22]

2.   Ja valsts tiesību aktos ir paredzēts prioritārs statuss, kopīgu interešu projektiem piešķir augstāko iespējamo valsts nozīmes statusu un pret tiem attiecas kā tādiem atļauju piešķiršanas procedūrās tā, kā attiecīgajiem transporta infrastruktūras veidiem piemērojamajos valsts tiesību aktos ir paredzēts attiekties pret šādiem projektiem, ja šāda attieksme minētajos aktos ir paredzēta.

3.   Lai nodrošinātu efektīvas
  un lietderīgas
  ar kopīgu interešu projektiem saistītās administratīvās procedūras, projektu virzītāji un visas attiecīgās iestādes nodrošina, ka šādiem projektiem tiek piemērots visātrākais juridiski iespējamais režīms, tostarp
  projektu atlases kritēriju novērtēšanas un
  resursu piešķiršanas ziņā. [Gr. 23]

4. pants

Atļauju piešķiršanas procedūru integrācija

1.   Lai ievērotu 6. pantā noteiktos termiņus un mazinātu ar kopīgu interešu projektu pabeigšanu saistīto administratīvo slogu, visas administratīvās

  atļauju piešķiršanas
  procedūras, kas izriet no piemērojamajiem
  tiesību aktiem, tostarp attiecīgajiem vides novērtējumiem, gan
  valsts, un

  gan
  Savienības tiesību aktiem,

  līmenī
  , integrē un par tām pieņem tikai vienu visaptverošu lēmumu
  , neskarot pārredzamību, sabiedrības līdzdalību un prasības vides un drošības jomā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem
  . [Gr. 24]

2.   
  Neskarot šīs regulas 6. pantā noteiktos termiņus,
  tādu kopīgu interešu projektu gadījumā, kuros pienākums veikt ietekmes uz vidi novērtējumus izriet gan no Direktīvas 2011/92/ES, gan no citiem Savienības tiesību aktiem, dalībvalstis nodrošina, ka ir paredzētas apvienotas procedūras Direktīvas 2011/92/ES 2. panta 3. punkta nozīmē. [Gr. 25]

5. pants

Vienota kompetenta atļauju piešķiršanas iestāde

1.   Līdz [..]
  (OP, lūdzu ierakstīt datumu, kas ir vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā)


  ... [viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī
  katra dalībvalsts ieceļ vienu vienotu kompetentu iestādi, kura atbild par
  vajadzīgo
  atļauju piešķiršanas procesa

  procedūru
  veicināšanu, tostarp par visaptverošā lēmuma pieņemšanu.

  visaptverošā lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šā panta 3. punktu
  . [Gr. 26]

2.   Katrā kopīgu interešu projektā vai konkrētā kopīgu interešu projektu kategorijā šā panta 1. punktā minētās

  pēc
  vienotās kompetentās iestādes
  iniciatīvas savu
  atbildību
  , pienākumus
  un/vai ar šādu atbildību

  tiem
  saistītos uzdevumus
  , kā minēts 1. punktā, ar dalībvalsts piekrišanu
  var deleģēt citai iestādei vai tos var veikt cita iestāde attiecīgajā administratīvajā

  attiecīgajā reģionālajā, vietējā vai citā administratīvā
  līmenī
  , izņemot šā panta 3. punktā minētā visaptverošā lēmuma pieņemšanu,
  ar šādiem nosacījumiem: [Gr. 27]

| a) | par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena
  kompetentā
  iestāde; [Gr. 28] |
| --- | --- |

a)

par katru kopīgu interešu projektu ir atbildīga tikai viena
  kompetentā
  iestāde; [Gr. 28]

| b) | kompetentā
  iestāde ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procedūrā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu;
  un [Gr. 29] |
| --- | --- |

b)

kompetentā
  iestāde ir vienīgais kontaktpunkts projekta virzītājam procedūrā, kas noslēdzas ar visaptverošā lēmuma pieņemšanu par attiecīgo kopīgu interešu projektu;
  un [Gr. 29]

| c) | kompetentā
  iestāde koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu. [Gr. 30] |
| --- | --- |

c)

kompetentā
  iestāde koordinē visu attiecīgo dokumentu un informācijas iesniegšanu. [Gr. 30]

Vienotā kompetentā iestāde var saglabāt pienākumu noteikt termiņus, neskarot termiņus, kas noteikti saskaņā ar 6. pantu.

3.   Vienotā kompetentā iestāde izdod visaptverošo lēmumu 6. pantā noteiktajos termiņos. To darot, tā ievēro apvienotas procedūras.

Vienotās kompetentās iestādes izdotais visaptverošais lēmums ir vienīgais juridiski saistošais lēmums, kas izriet no tiesību aktos noteiktās atļauju piešķiršanas procedūras.
  Neskarot šīs regulas 6. pantā paredzētos termiņus,
  ja projekts skar citas iestādes, tās var kā ieguldījumu procedūrā sniegt savu atzinumu saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Vienotā kompetentā iestāde ņem

  Vienotajai kompetentajai iestādei ir pienākums ņemt
  vērā minēto atzinumu.

  šādus atzinumus, jo īpaši tad, ja tie attiecas uz Direktīvās 2014/52/ES un 92/43/EEK noteiktajām prasībām
  . [Gr. 31]

4.   Pieņemot visaptverošo lēmumu, vienotā kompetentā iestāde nodrošina starptautiskajās un Savienības tiesībās noteikto attiecīgo prasību ievērošanu un pienācīgi pamato savu lēmumu
  , pamatojoties uz piemērojamām tiesību normām
  . [Gr. 32]

5.   Ja kopīgu interešu projektā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs
  vai vienā vai vairākās dalībvalstīs un vienā vai vairākās trešās valstīs
  , attiecīgās kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu savstarpējo sadarbību un koordināciju
  vai, neskarot 6. pantā noteiktos termiņus, var izveidot kopēju kompetento iestādi, kas ir atbildīga par atļauju piešķiršanas procedūras atvieglošanu
  . Neskarot pienākumus, kas izriet no piemērojamajām Savienības un starptautiskajām tiesībām, dalībvalstis cenšas paredzēt apvienotas procedūras, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumu. [Gr. 33]

5.a
     
  Lai nodrošinātu šīs regulas un jo īpaši tās 6.a panta efektīvu īstenošanu, vienotā kompetentā iestāde Komisijai paziņo datumu, kurā sākas atļauju piešķiršanas process un tiek pieņemts visaptverošais lēmums, kā noteikts 6. pantā. [Gr. 34]

6. pants

Atļauju piešķiršanas procedūras ilgums un īstenošana

1.   Atļauju piešķiršanas procedūra sastāv no pirmspieteikuma posma un posma, kurā vienotā kompetentā iestāde novērtē pieteikumu un pieņem lēmumu.

2.   Pirmspieteikuma posms, kas aptver laikposmu no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma līdz visas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanai vienotajai kompetentajai iestādei, principā nepārsniedz divus gadus.

  18 mēnešus
  . [Gr. 35]

3.   Lai sāktu atļauju piešķiršanas procedūru, projekta virzītājs rakstiski paziņo attiecīgo dalībvalstu vienotajai kompetentajai iestādei
  vai attiecīgā gadījumā kopējai kompetentajai iestādei
  par projektu un paziņojumā ietver sīku projekta aprakstu. Ne vēlāk kā divu mēnešu

  viena mēneša
  laikā pēc minētā paziņojuma saņemšanas vienotā kompetentā iestāde rakstiski apstiprina paziņojumu vai noraida to, ja tā uzskata, ka projekts vēl nav pietiekami sagatavots atļauju piešķiršanas procedūras sākšanai. Ja vienotā kompetentā iestāde izlemj noraidīt paziņojumu, tā pamato savu lēmumu. Par atļauju piešķiršanas procedūras sākumu uzskata dienu, kad kompetentā iestāde paraksta paziņojuma apstiprinājumu. Ja iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, par atļauju piešķiršanas procedūras sākuma dienu uzskata dienu, kad attiecīgā kompetentā iestāde apstiprinājusi pēdējo paziņojumu. [Gr. 36]

4.   Trīs

  Divu
  mēnešu laikā no atļauju piešķiršanas procedūras sākuma vienotā
  kompetentā iestāde vai attiecīgā gadījumā kopējā
  kompetentā iestāde, cieši sadarbojoties ar projekta virzītāju un citām attiecīgām iestādēm un ņemot vērā informāciju, ko sniedzis projekta virzītājs 3. punktā minētajā paziņojumā, sagatavo un nodod projekta virzītājam sīki izstrādātu pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kurā norāda: [Gr. 37]

| -a) | kompetentā iestāde, kas ir atbildīga attiecīgajā administratīvajā līmenī, ja to deleģē vienotā kompetentā iestāde saskaņā ar 5. panta 2. punktu; [Gr. 38] |
| --- | --- |

-a)

kompetentā iestāde, kas ir atbildīga attiecīgajā administratīvajā līmenī, ja to deleģē vienotā kompetentā iestāde saskaņā ar 5. panta 2. punktu; [Gr. 38]

| a) | tās informācijas materiālo piemērošanas jomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāsniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma pieņemšanai; |
| --- | --- |

a)

tās informācijas materiālo piemērošanas jomu un detalizācijas pakāpi, kas projekta virzītājam jāsniedz kā daļa no pieteikuma dokumentācijas visaptverošā lēmuma pieņemšanai;

| b) | atļauju piešķiršanas procesa laika grafiku, norādot vismaz šādu informāciju:






  i) | saņemamie lēmumi, un

  atļaujas,
  atzinumi
  un novērtējumi
  ; [Gr. 39] |
| --- | --- | --- |

b)

atļauju piešķiršanas procesa laika grafiku, norādot vismaz šādu informāciju:

i)

saņemamie lēmumi, un

  atļaujas,
  atzinumi
  un novērtējumi
  ; [Gr. 39]

| ii) | potenciāli skartās iestādes, ieinteresētās personas un sabiedrība
  un novērtējumi
  ; [Gr. 40] |
| --- | --- |

ii)

potenciāli skartās iestādes, ieinteresētās personas un sabiedrība
  un novērtējumi
  ; [Gr. 40]

| iii) | procedūras atsevišķie posmi un to ilgums; |
| --- | --- |

iii)

procedūras atsevišķie posmi un to ilgums;

| iv) | būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi ceļā uz pieņemamo visaptverošo lēmumu
  , kā arī paredzētais kopējais laikposms
  ; [Gr. 41] |
| --- | --- |

iv)

būtiskākie sasniedzamie starprezultāti un to termiņi ceļā uz pieņemamo visaptverošo lēmumu
  , kā arī paredzētais kopējais laikposms
  ; [Gr. 41]

| v) | iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem. |
| --- | --- |

v)

iestāžu plānotie resursi un iespējamās vajadzības pēc papildu resursiem.

5.   Lai nodrošinātu to, ka pieteikuma dokumentācija ir pilnīga un pietiekami kvalitatīva, projekta virzītājs prasa vienotās kompetentās iestādes atzinumu par savu pieteikumu, cik drīz vien iespējams pirmspieteikuma procedūrā. Projekta virzītājs pilnībā sadarbojas ar vienoto kompetento iestādi, lai ievērotu termiņus un sīki izstrādāto pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, kas noteikts 4. punktā.

6.   Projekta virzītājs iesniedz pieteikuma dokumentāciju, pamatojoties uz sīki izstrādāto pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstu, 21 mēneša

  15 mēnešu
  laikā no minētā sīki izstrādātā pieteikuma iesniegšanas kārtības apraksta saņemšanas. Uzskata, ka pēc minētā termiņa beigām sīki izstrādātais pieteikuma iesniegšanas kārtības apraksts vairs nav piemērojams, ja vien vienotā kompetentā iestāde nenolemj pagarināt minēto termiņu,
  par ne vairāk kā sešiem mēnešiem pēc savas iniciatīvas vai
  pamatojoties uz pamatotu projekta virzītāja pieprasījumu. [Gr. 42]

7.   Vēlākais divu mēnešu laikā no pilnīgas pieteikuma dokumentācijas iesniegšanas dienas kompetentā iestāde rakstiski apliecina pieteikuma dokumentācijas pilnīgumu un to paziņo projekta virzītājam. Projekta virzītāja iesniegto pieteikuma dokumentāciju uzskata par pilnīgu, ja vien divu mēnešu laikā no iesniegšanas dienas kompetentā iestāde nepieprasa, lai projekta virzītājs iesniedz trūkstošu informāciju. Šāds pieprasījums materiālās piemērošanas jomas un detalizācijas pakāpes ziņā attiecas tikai uz elementiem, kas norādīti sīki izstrādātajā pieteikuma iesniegšanas kārtības aprakstā. Ikviens papildu informācijas pieprasījums izriet tikai no izņēmuma un neparedzētiem jauniem apstākļiem, un vienotā kompetentā iestāde to pienācīgi pamato.

8.   Vienotā kompetentā iestāde novērtē pieteikumu un pieņem visaptverošu
  saistošu
  lēmumu viena gada laikā no dienas, kad saskaņā ar 7. punktu ir iesniegta pilnīga pieteikuma dokumentācija
  , ja vien vienotā kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas nenolemj pagarināt šo termiņu ne vairāk kā par 3 mēnešiem, pamatojot savu lēmumu
  . Dalībvalstis attiecīgā gadījumā var noteikt īsāku termiņu. [Gr. 43]

9.   Iepriekšējos noteikumos minētie termiņi neskar pienākumus, kas izriet no Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, kā arī administratīvās pārsūdzības procedūras un tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiesā.

6.a pants

Atļauju piešķiršanas procedūra un Savienības finansiālā palīdzība

1.
     
  Atbilstīgi šīs regulas 6. pantā minētajai procedūrai gūto progresu projekta īstenošanā ņem vērā, novērtējot projektus saskaņā ar projektu atlases kritērijiem, kas noteikti Regulas (ES).../... [ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu] 13. pantā.

2.
     
  Kavēšanās, kura rodas saistībā ar 6. pantā noteiktajiem posmiem un termiņiem, ir pamats, lai izmeklētu projekta gaitu un pārskatītu finansiālo palīdzību, ko Savienība saņēmusi no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, kā noteikts Regulas (ES).../... [EISI] 17. panta 1. punktā, un kuras rezultātā var tikt samazināts vai atcelts atbalsts. [Gr. 44]

7. pants

Pārrobežu atļauju piešķiršanas procedūras koordinēšana

1.   Attiecībā uz projektiem, kuros iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis
  vai viena vai vairākas dalībvalstis un viena vai vairākas trešās valstis
  , attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņo savus grafikus un vienojas par kopīgu grafiku. [Gr. 45]

1.a
     
  Šādos gadījumos, lai atvieglotu atļauju piešķiršanas procedūru, vienotās kompetentās iestādes no divām vai vairākām dalībvalstīm vai vienas vai vairākām dalībvalstīm un vienas vai vairākām trešām valstīm, savstarpēji vienojoties, var izveidot kopēju kompetento iestādi, kā paredzēts 5. panta 5. punktā. [Gr. 46]

2.   Regulas (ES) Nr. 1315/2013 45. pantā minētais Eiropas koordinators ir pilnvarots cieši sekot līdzi atļauju piešķiršanas procedūrai kopīgu interešu pārrobežu projektu gadījumā un veicināt saziņu
  un sadarbību
  starp iesaistītajām kompetentajām iestādēm
  un attiecīgā gadījumā ar kopējo kompetento iestādi
  . [Gr. 47]

3.   Neskarot pienākumu ievērot šajā regulā noteiktos termiņus, ja termiņš visaptverošā lēmuma pieņemšanai netiek ievērots,
  vienotā
  kompetentā iestāde nekavējoties informē
  Komisiju un attiecīgā gadījumā
  attiecīgo Eiropas koordinatoru par pasākumiem, kas veikti vai jāveic, lai noslēgtu atļauju piešķiršanas procedūru ar iespējami mazāku kavēšanos.
  Komisija un attiecīgā gadījumā
  Eiropas koordinators var prasīt, lai
  vienotā
  kompetentā iestāde regulāri ziņo par panākto progresu. [Gr. 48]

III NODAĻA

PUBLISKAIS IEPIRKUMS

8. pants

Publiskais iepirkums kopīgu interešu pārrobežu projektos

1.   Publisko iepirkumu kopīgu interešu pārrobežu projektos veic saskaņā ar Līgumu un Direktīvu 2014/25/ES un/vai 2014/24/ES.

2.   Ja iepirkuma procedūras veic iesaistīto dalībvalstu izveidots kopējs subjekts, tas
  , kā arī attiecīgā gadījumā tā meitasuzņēmumi
  piemēro vienas šādas dalībvalsts noteikumus, un, atkāpjoties no minētajām direktīvām, šādi noteikumi ir noteikumi, kas noteikti saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2014/25/ES 57. panta 5. punkta a) apakšpunktu vai Direktīvas 2014/24/ES 39. panta 5. punkta a) apakšpunktu, ja vien vienošanās starp iesaistītajām dalībvalstīm nenosaka citādi. Šāda vienošanās jebkurā gadījumā paredz piemērot vienas valsts tiesību aktus, ja iepirkuma procedūras

  procedūrām, ko
  veic kopējs subjekts
  un attiecīgā gadījumā tā meitasuzņēmumi, visa projekta ietvaros
  . [Gr. 49]

IV NODAĻA

TEHNISKĀ PALĪDZĪBA

9. pants

Tehniskā palīdzība

Pēc projekta virzītāja vai dalībvalsts lūguma Savienība saskaņā ar attiecīgajām Savienības finansēšanas programmām un neskarot daudzgadu finanšu shēmu dara pieejamu tehnisko
  , konsultatīvo un finansiālo
  palīdzību šīs regulas īstenošanai un kopīgu interešu projektu īstenošanas veicināšanai
  katrā procesa posmā
  . [Gr. 50]

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

10. pants

Pārejas noteikumi

Šī regula nav piemērojama administratīvajām procedūrām, kas sākušās pirms regulas spēkā stāšanās dienas.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 4., 5., 6. un 7. pantu attiecīgajā dalībvalstī piemēro no dienas, kad šī dalībvalsts ir izraudzījusies vienoto kompetento iestādi saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

Komisija publicēs Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu, kad šie noteikumi kļūs piemērojami dalībvalstī. [Gr. 51]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  2018. gada 17. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2019. gada 7. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts)

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/52/ES (2014. gada 16. aprlis), ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.)..

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/18/ES (2012. gada 4. jūlijs) par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK (OV L 197, 24.7.2012., 1. lpp.).”

12

(13)  Komisijas Īstenošanas direktīva 2011/42/ES (2011. gada 11. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu flutriafolu kā darbīgo vielu, un groza Komisijas Lēmumu 2008/934/EK (OV L 97, 12.4.2011., 42. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

15

(16)  COM(2017)0198.

16

(17)  COM(2017)0573.

17

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/586 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/586

---

P8_TA(2019)0110

Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un par kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (COM(2018)0336 – C8-0211/2018 – 2018/0168(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/63)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Civiltiesiskās atbildības apdrošināšana saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana) ir
  jo
  īpaši svarīga Eiropas iedzīvotājiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir apdrošinājuma ņēmēji vai
  potenciālie cietušie
  satiksmes
  negadījumā
  . Tā arī ir nozīmīgs jautājums apdrošināšanas sabiedrībām, jo tā ir svarīgs elements nedzīvības apdrošināšanas uzņēmējdarbībā Savienībā. Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana arī ietekmē personu pārvietošanās brīvību un preču un transportlīdzekļu brīvu apriti. Tādēļ galvenajam Savienības darbības mērķim finanšu pakalpojumu jomā vajadzētu būt mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas iekšējā tirgus stiprināšanai un konsolidēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Civiltiesiskās atbildības apdrošināšana saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana) ir
  jo
  īpaši svarīga Eiropas iedzīvotājiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir apdrošinājuma ņēmēji vai
  potenciālie cietušie
  satiksmes
  negadījumā
  . Tā arī ir nozīmīgs jautājums apdrošināšanas sabiedrībām, jo tā ir svarīgs elements nedzīvības apdrošināšanas uzņēmējdarbībā Savienībā. Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana arī ietekmē personu pārvietošanās brīvību un preču un transportlīdzekļu brīvu apriti. Tādēļ galvenajam Savienības darbības mērķim finanšu pakalpojumu jomā vajadzētu būt mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas iekšējā tirgus stiprināšanai un konsolidēšanai.

| (1) | Civiltiesiskās atbildības apdrošināšana saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana) ir īpaši svarīga Eiropas iedzīvotājiem neatkarīgi no tā, vai tie ir apdrošinājuma ņēmēji vai
  cilvēki, kas
  satiksmes
  negadījuma rezultātā var kļūt par cietušajām personām
  . Tā arī ir nozīmīgs jautājums apdrošināšanas sabiedrībām, jo tā ir svarīgs elements nedzīvības apdrošināšanas uzņēmējdarbībā Savienībā. Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana arī
  ievērojami
  ietekmē personu pārvietošanās brīvību un preču un transportlīdzekļu brīvu apriti
  , un līdz ar to tā ievērojami ietekmē arī iekšējo tirgu un Šengenas zonu
  . Tādēļ galvenajam Savienības darbības mērķim finanšu pakalpojumu jomā vajadzētu būt mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas iekšējā tirgus stiprināšanai un konsolidēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Civiltiesiskās atbildības apdrošināšana saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu (mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana) ir īpaši svarīga Eiropas iedzīvotājiem neatkarīgi no tā, vai tie ir apdrošinājuma ņēmēji vai
  cilvēki, kas
  satiksmes
  negadījuma rezultātā var kļūt par cietušajām personām
  . Tā arī ir nozīmīgs jautājums apdrošināšanas sabiedrībām, jo tā ir svarīgs elements nedzīvības apdrošināšanas uzņēmējdarbībā Savienībā. Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana arī
  ievērojami
  ietekmē personu pārvietošanās brīvību un preču un transportlīdzekļu brīvu apriti
  , un līdz ar to tā ievērojami ietekmē arī iekšējo tirgu un Šengenas zonu
  . Tādēļ galvenajam Savienības darbības mērķim finanšu pakalpojumu jomā vajadzētu būt mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas iekšējā tirgus stiprināšanai un konsolidēšanai.

(Ja šis grozījums tiek pieņemts, atbilstoši grozījumi būtu jāizstrādā vēl arī citiem šī grozījumu tiesību akta apsvērumiem.)

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Komisija ir izvērtējusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK (15) darbību, tostarp tās efektivitāti un saskaņotību ar citām Savienības politikas jomām. Novērtējuma secinājums bija, ka Direktīva 2009/103/EK kopumā darbojas labi, un tai nav vajadzīgi grozījumi vairumā aspektu. Tomēr tika noteiktas četras jomas, kurās būtu lietderīgi veikt mērķtiecīgus grozījumus: kompensācija negadījumos
  cietušajiem
  apdrošinātāja maksātnespējas gadījumā, minimālās obligātā apdrošināšanas seguma summas, transportlīdzekļu apdrošināšanas pārbaudes, ko veic dalībvalstis, un apdrošinājuma ņēmēju prasījumu vēstures paziņojumu izmantošana, ko veic jauna apdrošināšanas sabiedrība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Komisija ir izvērtējusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK (15) darbību, tostarp tās efektivitāti un saskaņotību ar citām Savienības politikas jomām. Novērtējuma secinājums bija, ka Direktīva 2009/103/EK kopumā darbojas labi, un tai nav vajadzīgi grozījumi vairumā aspektu. Tomēr tika noteiktas četras jomas, kurās būtu lietderīgi veikt mērķtiecīgus grozījumus: kompensācija negadījumos
  cietušajiem
  apdrošinātāja maksātnespējas gadījumā, minimālās obligātā apdrošināšanas seguma summas, transportlīdzekļu apdrošināšanas pārbaudes, ko veic dalībvalstis, un apdrošinājuma ņēmēju prasījumu vēstures paziņojumu izmantošana, ko veic jauna apdrošināšanas sabiedrība.

| (2) | Komisija ir izvērtējusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK (15) darbību, tostarp tās efektivitāti un saskaņotību ar citām Savienības politikas jomām. Novērtējuma secinājums bija, ka Direktīva 2009/103/EK kopumā darbojas labi, un tai nav vajadzīgi grozījumi vairumā aspektu. Tomēr tika noteiktas četras jomas, kurās būtu lietderīgi veikt mērķtiecīgus grozījumus: kompensācija negadījumos
  cietušajām personām
  apdrošinātāja maksātnespējas gadījumā, minimālās obligātā apdrošināšanas seguma summas, transportlīdzekļu apdrošināšanas pārbaudes, ko veic dalībvalstis, un apdrošinājuma ņēmēju prasījumu vēstures paziņojumu izmantošana, ko veic jauna apdrošināšanas sabiedrība.
  Lai labāk aizsargātu cietušās personas, papildus šīm četrām jomām būtu jāievieš jauni noteikumi, ar ko būtu paredzēta atbildība negadījumos, kuros iesaistīts motorizēts transportlīdzeklis ar piekabi. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir izvērtējusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/103/EK (15) darbību, tostarp tās efektivitāti un saskaņotību ar citām Savienības politikas jomām. Novērtējuma secinājums bija, ka Direktīva 2009/103/EK kopumā darbojas labi, un tai nav vajadzīgi grozījumi vairumā aspektu. Tomēr tika noteiktas četras jomas, kurās būtu lietderīgi veikt mērķtiecīgus grozījumus: kompensācija negadījumos
  cietušajām personām
  apdrošinātāja maksātnespējas gadījumā, minimālās obligātā apdrošināšanas seguma summas, transportlīdzekļu apdrošināšanas pārbaudes, ko veic dalībvalstis, un apdrošinājuma ņēmēju prasījumu vēstures paziņojumu izmantošana, ko veic jauna apdrošināšanas sabiedrība.
  Lai labāk aizsargātu cietušās personas, papildus šīm četrām jomām būtu jāievieš jauni noteikumi, ar ko būtu paredzēta atbildība negadījumos, kuros iesaistīts motorizēts transportlīdzeklis ar piekabi.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Daži mehāniskie transportlīdzekļi, piemēram, elektriskie velosipēdi un Segway pārvietošanās līdzekļi, ir mazāka izmēra, un līdz ar to mazāka ir arī iespēja, ka tie varētu nodarīt nopietnu kaitējumu fiziskām personām vai īpašumam, nekā citu transportlīdzekļu gadījumā. Būtu nesamērīgi un nākotnes prasībām neatbilstoši tos iekļaut Direktīvas 2009/103/EK darbības jomā, jo tādējādi tiktu noteikts pienākums nodrošināt šo transportlīdzekļu dārgu un pārmērīgu apdrošināšanas segumu. Šādā situācijā arī būtu grūtāk panākt attiecīgo transportlīdzekļu izmantošanu un mazinātos inovācijas stimuls, kaut arī nepietiek pierādījumu tam, ka šie transportlīdzekļi varētu izraisīt tikpat nopietnus negadījumus ar cietušām personām, kādus var izraisīt citi transportlīdzekļi, piemēram, vieglie vai kravas automobiļi. Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu Savienības līmeņa prasības būtu jāattiecina uz tiem transportlīdzekļiem, kas var radīt būtisku kaitējumu pārrobežu situācijā. Tāpēc Direktīvas 2009/103/EK darbības joma ir jāierobežo, nosakot, ka direktīvu piemēro tiem transportlīdzekļiem, kuriem Savienība uzskata par vajadzīgu noteikt drošības un drošas ekspluatācijas prasības, kas jāizpilda pirms šādu transportlīdzekļu laišanas tirgū, proti, direktīvu piemēro transportlīdzekļiem, kuriem ir nepieciešams ES tipa apstiprinājums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Daži mehāniskie transportlīdzekļi, piemēram, elektriskie velosipēdi un Segway pārvietošanās līdzekļi, ir mazāka izmēra, un līdz ar to mazāka ir arī iespēja, ka tie varētu nodarīt nopietnu kaitējumu fiziskām personām vai īpašumam, nekā citu transportlīdzekļu gadījumā. Būtu nesamērīgi un nākotnes prasībām neatbilstoši tos iekļaut Direktīvas 2009/103/EK darbības jomā, jo tādējādi tiktu noteikts pienākums nodrošināt šo transportlīdzekļu dārgu un pārmērīgu apdrošināšanas segumu. Šādā situācijā arī būtu grūtāk panākt attiecīgo transportlīdzekļu izmantošanu un mazinātos inovācijas stimuls, kaut arī nepietiek pierādījumu tam, ka šie transportlīdzekļi varētu izraisīt tikpat nopietnus negadījumus ar cietušām personām, kādus var izraisīt citi transportlīdzekļi, piemēram, vieglie vai kravas automobiļi. Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu Savienības līmeņa prasības būtu jāattiecina uz tiem transportlīdzekļiem, kas var radīt būtisku kaitējumu pārrobežu situācijā. Tāpēc Direktīvas 2009/103/EK darbības joma ir jāierobežo, nosakot, ka direktīvu piemēro tiem transportlīdzekļiem, kuriem Savienība uzskata par vajadzīgu noteikt drošības un drošas ekspluatācijas prasības, kas jāizpilda pirms šādu transportlīdzekļu laišanas tirgū, proti, direktīvu piemēro transportlīdzekļiem, kuriem ir nepieciešams ES tipa apstiprinājums.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | Tomēr ir svarīgi ļaut dalībvalstīm pašām lemt par to, kāds būtu adekvāts aizsardzības līmenis personām, kas var kļūt par cietušajiem negadījumos, kurus izraisījuši citi transportlīdzekļi, kam ES tipa apstiprinājums nav vajadzīgs. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu saglabāt un ieviest jaunus obligātos noteikumus par šādu citu veidu transportlīdzekļu lietotāju aizsardzību, lai aizsargātu personas, kuras var kļūt par cietušajiem ceļu satiksmes negadījuma rezultātā. Ja dalībvalsts izvēlas noteikt, ka attiecīgais apdrošināšanas segums ir obligāts, tas būtu jādara, ņemot vērā iespējamību, ka transportlīdzekļa izmantošana varētu notikt pārrobežu situācijā, un ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt iespējamās citā dalībvalstī cietušās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3b)

Tomēr ir svarīgi ļaut dalībvalstīm pašām lemt par to, kāds būtu adekvāts aizsardzības līmenis personām, kas var kļūt par cietušajiem negadījumos, kurus izraisījuši citi transportlīdzekļi, kam ES tipa apstiprinājums nav vajadzīgs. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis varētu saglabāt un ieviest jaunus obligātos noteikumus par šādu citu veidu transportlīdzekļu lietotāju aizsardzību, lai aizsargātu personas, kuras var kļūt par cietušajiem ceļu satiksmes negadījuma rezultātā. Ja dalībvalsts izvēlas noteikt, ka attiecīgais apdrošināšanas segums ir obligāts, tas būtu jādara, ņemot vērā iespējamību, ka transportlīdzekļa izmantošana varētu notikt pārrobežu situācijā, un ņemot vērā nepieciešamību aizsargāt iespējamās citā dalībvalstī cietušās personas.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

3.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3c) | No Direktīvas 2009/103/EK darbības jomas ir lietderīgi svītrot arī transportlīdzekļus, ko paredzēts izmantot tikai tehniskajos sporta veidos, jo uz šādiem transportlīdzekļiem parasti attiecas citi civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas veidi un mehāniskais transportlīdzeklis nav obligāti jāapdrošina, ja to izmanto tikai sacīkstēm. Tā kā šādus transportlīdzekļus izmanto tikai kontrolētā trasē vai telpā, līdz ar to mazāka ir iespējamība, ka notiks negadījums ar citiem transportlīdzekļiem vai fiziskām personām, kas sacīkstēs nepiedalās. Tomēr ir svarīgi, lai dalībvalstis saglabātu vai ieviestu jaunus obligātus noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas piedalās tehnisko sporta veidu sacīkstēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3c)

No Direktīvas 2009/103/EK darbības jomas ir lietderīgi svītrot arī transportlīdzekļus, ko paredzēts izmantot tikai tehniskajos sporta veidos, jo uz šādiem transportlīdzekļiem parasti attiecas citi civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas veidi un mehāniskais transportlīdzeklis nav obligāti jāapdrošina, ja to izmanto tikai sacīkstēm. Tā kā šādus transportlīdzekļus izmanto tikai kontrolētā trasē vai telpā, līdz ar to mazāka ir iespējamība, ka notiks negadījums ar citiem transportlīdzekļiem vai fiziskām personām, kas sacīkstēs nepiedalās. Tomēr ir svarīgi, lai dalībvalstis saglabātu vai ieviestu jaunus obligātus noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas piedalās tehnisko sporta veidu sacīkstēs.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

3.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3d) | Ar šo direktīvu nodrošina atbilstīgu līdzsvaru starp sabiedrības interesēm un izdevumiem, kas varētu rasties publiskām iestādēm, apdrošinātājiem un apdrošinājuma ņēmējiem, lai nodrošinātu, ka ierosinātie pasākumi ir efektīvi no izmaksu viedokļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3d)

Ar šo direktīvu nodrošina atbilstīgu līdzsvaru starp sabiedrības interesēm un izdevumiem, kas varētu rasties publiskām iestādēm, apdrošinātājiem un apdrošinājuma ņēmējiem, lai nodrošinātu, ka ierosinātie pasākumi ir efektīvi no izmaksu viedokļa.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

3.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3e) | Transportlīdzekļa izmantošanai ceļu satiksmē cita starpā vajadzētu nozīmēt transportlīdzekļa izmantošanu uz koplietošanas un privātas lietošanas ceļiem. Tie cita starpā varētu būt visi piebraucamie ceļi, stāvvietas vai citas funkcionāli līdzīgas vietas uz privātas zemes, kas ir visiem pieejamas. Ja transportlīdzeklis tiek izmantos slēgtā teritorijā, kas visiem nav pieejama, tad nebūtu jāuzskata, ka transportlīdzeklis tiek izmantots ceļu satiksmē. Tomēr tad, ja transportlīdzekli jebkurā brīdī var izmantot ceļu satiksmē un uz to tādēļ attiecas prasība par obligāto apdrošināšanu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka transportlīdzeklim ir apdrošināšanas polise, kas uz līgumā noteikto periodu sedz kaitējumu personām, kuras var kļūt par cietušajiem, neatkarīgi no tā, vai negadījuma brīdī transportlīdzeklis ir piedalījies ceļu satiksmē vai ne, izņemot gadījumus, kad transportlīdzeklis izmantots kādā no tehnisko sporta veidu sacīkstēm. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja ierobežot ar ceļu satiksmi nesaistītas apdrošināšanas segumu, ja seguma esamību nav pamata sagaidīt, piemēram, situācijā, kad negadījumā ir iesaistīts traktors, kura galvenais uzdevums negadījuma brīdī ir bijis nevis pildīt transportlīdzekļa funkciju, bet gan darba veikšanai paredzēta mehānisma funkciju ģenerēt darbībai nepieciešamo dzinējspēku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3e)

Transportlīdzekļa izmantošanai ceļu satiksmē cita starpā vajadzētu nozīmēt transportlīdzekļa izmantošanu uz koplietošanas un privātas lietošanas ceļiem. Tie cita starpā varētu būt visi piebraucamie ceļi, stāvvietas vai citas funkcionāli līdzīgas vietas uz privātas zemes, kas ir visiem pieejamas. Ja transportlīdzeklis tiek izmantos slēgtā teritorijā, kas visiem nav pieejama, tad nebūtu jāuzskata, ka transportlīdzeklis tiek izmantots ceļu satiksmē. Tomēr tad, ja transportlīdzekli jebkurā brīdī var izmantot ceļu satiksmē un uz to tādēļ attiecas prasība par obligāto apdrošināšanu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka transportlīdzeklim ir apdrošināšanas polise, kas uz līgumā noteikto periodu sedz kaitējumu personām, kuras var kļūt par cietušajiem, neatkarīgi no tā, vai negadījuma brīdī transportlīdzeklis ir piedalījies ceļu satiksmē vai ne, izņemot gadījumus, kad transportlīdzeklis izmantots kādā no tehnisko sporta veidu sacīkstēm. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja ierobežot ar ceļu satiksmi nesaistītas apdrošināšanas segumu, ja seguma esamību nav pamata sagaidīt, piemēram, situācijā, kad negadījumā ir iesaistīts traktors, kura galvenais uzdevums negadījuma brīdī ir bijis nevis pildīt transportlīdzekļa funkciju, bet gan darba veikšanai paredzēta mehānisma funkciju ģenerēt darbībai nepieciešamo dzinējspēku.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

3.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3f) | Transportlīdzekļa izmantošana vienīgi ārpus ceļu satiksmes būtu jāizslēdz no Direktīvas 2009/103/EK darbības jomas. Turklāt dalībvalstīm nevajadzētu prasīt apdrošināšanas segumu par transportlīdzekļiem, kas pastāvīgi vai uz laiku ir izņemti no reģistra sakarā ar to, ka tos nevar izmantot kā transporta līdzekli tādēļ, ka, piemēram, tie atrodas muzejā, tie tiek atjaunoti vai cita iemesla dēļ nav izmantoti ilgāku laika posmu, piemēram, sezonālas lietošanas gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3f)

Transportlīdzekļa izmantošana vienīgi ārpus ceļu satiksmes būtu jāizslēdz no Direktīvas 2009/103/EK darbības jomas. Turklāt dalībvalstīm nevajadzētu prasīt apdrošināšanas segumu par transportlīdzekļiem, kas pastāvīgi vai uz laiku ir izņemti no reģistra sakarā ar to, ka tos nevar izmantot kā transporta līdzekli tādēļ, ka, piemēram, tie atrodas muzejā, tie tiek atjaunoti vai cita iemesla dēļ nav izmantoti ilgāku laika posmu, piemēram, sezonālas lietošanas gadījumā.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Dalībvalstīm
  patlaban
  būtu jāatturas
  veikt pārbaudes attiecībā uz tādu transportlīdzekļu apdrošināšanu, kas parasti atrodas citas dalībvalsts teritorijā, un transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas trešās valsts teritorijā, taču iebrauc to teritorijā no citas dalībvalsts teritorijas. Jaunu tehnoloģiju attīstība ļauj pārbaudīt transportlīdzekļu apdrošināšanu, tos neapturot un tādējādi netraucējot personu brīvu pārvietošanos. Tāpēc ir lietderīgi atļaut minētās pārbaudes tikai tad, ja tās ir nediskriminējošas, nepieciešamas un samērīgas un ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā,
  un
  tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Dalībvalstīm
  patlaban
  būtu jāatturas
  veikt pārbaudes attiecībā uz tādu transportlīdzekļu apdrošināšanu, kas parasti atrodas citas dalībvalsts teritorijā, un transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas trešās valsts teritorijā, taču iebrauc to teritorijā no citas dalībvalsts teritorijas. Jaunu tehnoloģiju attīstība ļauj pārbaudīt transportlīdzekļu apdrošināšanu, tos neapturot un tādējādi netraucējot personu brīvu pārvietošanos. Tāpēc ir lietderīgi atļaut minētās pārbaudes tikai tad, ja tās ir nediskriminējošas, nepieciešamas un samērīgas un ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā,
  un
  tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos.

| (4) | Dalībvalstis
  patlaban
  atturas
  veikt pārbaudes attiecībā uz tādu transportlīdzekļu apdrošināšanu, kas parasti atrodas citas dalībvalsts teritorijā, un transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas trešās valsts teritorijā, taču iebrauc to teritorijā no citas dalībvalsts teritorijas. Jaunu tehnoloģiju
  , piemēram, tehnoloģijas, kas spēj nodrošināt automātisku imatrikulācijas plākšņu lasīšanu,
  attīstība ļauj
  neuzkrītoši
  pārbaudīt transportlīdzekļu apdrošināšanu, tos neapturot un tādējādi netraucējot personu brīvu pārvietošanos. Tāpēc ir lietderīgi atļaut minētās pārbaudes tikai tad, ja tās ir nediskriminējošas, nepieciešamas un samērīgas un ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā,
  tiek veiktas arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti tās dalībvalsts teritorijā, kura veic pārbaudes,
  tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos
  un ja saistībā ar tām tiek nodrošināta attiecīgo personu tiesību, brīvību un leģitīmo interešu aizsardzība
  . |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis
  patlaban
  atturas
  veikt pārbaudes attiecībā uz tādu transportlīdzekļu apdrošināšanu, kas parasti atrodas citas dalībvalsts teritorijā, un transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas trešās valsts teritorijā, taču iebrauc to teritorijā no citas dalībvalsts teritorijas. Jaunu tehnoloģiju
  , piemēram, tehnoloģijas, kas spēj nodrošināt automātisku imatrikulācijas plākšņu lasīšanu,
  attīstība ļauj
  neuzkrītoši
  pārbaudīt transportlīdzekļu apdrošināšanu, tos neapturot un tādējādi netraucējot personu brīvu pārvietošanos. Tāpēc ir lietderīgi atļaut minētās pārbaudes tikai tad, ja tās ir nediskriminējošas, nepieciešamas un samērīgas un ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā,
  tiek veiktas arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti tās dalībvalsts teritorijā, kura veic pārbaudes,
  tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos
  un ja saistībā ar tām tiek nodrošināta attiecīgo personu tiesību, brīvību un leģitīmo interešu aizsardzība
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Lai šāda sistēma varētu darboties, ir jānotiek informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, kas dod iespēju pārbaudīt mehāniskā transportlīdzekļa apdrošināšanas segumu arī tad, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts citā dalībvalstī. Šādai informācijas apmaiņai, balstoties uz pašlaik izveidoto EUCARIS (Eiropas Transportlīdzekļu un vadītāja apliecību informācijas) sistēmu, būtu jānotiek bez diskriminācijas, jo attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem būtu jāveic viena un tā pati pārbaude. Ar šo direktīvu ieviesto grozījumu ietekme uz publiskā sektora pārvaldes iestādēm būs ierobežota, jo minētā apmaiņas sistēma jau ir izveidota un tiek izmantota, vēršoties pret ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Lai šāda sistēma varētu darboties, ir jānotiek informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, kas dod iespēju pārbaudīt mehāniskā transportlīdzekļa apdrošināšanas segumu arī tad, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts citā dalībvalstī. Šādai informācijas apmaiņai, balstoties uz pašlaik izveidoto EUCARIS (Eiropas Transportlīdzekļu un vadītāja apliecību informācijas) sistēmu, būtu jānotiek bez diskriminācijas, jo attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem būtu jāveic viena un tā pati pārbaude. Ar šo direktīvu ieviesto grozījumu ietekme uz publiskā sektora pārvaldes iestādēm būs ierobežota, jo minētā apmaiņas sistēma jau ir izveidota un tiek izmantota, vēršoties pret ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšana, proti, mehāniskā transportlīdzekļa izmantošana bez civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas, Savienībā kļūst par aizvien lielāku problēmu. Šādas neapdrošinātas transportlīdzekļa vadīšanas izmaksas 2011. gadā prasījumos ES kopumā tika lēstas 870 miljonu EUR apmērā. Būtu jāuzsver, ka neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšana negatīvi ietekmē plašu ieinteresēto personu loku, tostarp satiksmes negadījumos cietušos, apdrošinātājus, garantiju fondus un mehānisko transportlīdzekļu apdrošinājuma ņēmējus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšana, proti, mehāniskā transportlīdzekļa izmantošana bez civiltiesiskās atbildības obligātās apdrošināšanas, Savienībā kļūst par aizvien lielāku problēmu. Šādas neapdrošinātas transportlīdzekļa vadīšanas izmaksas 2011. gadā prasījumos ES kopumā tika lēstas 870 miljonu EUR apmērā. Būtu jāuzsver, ka neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšana negatīvi ietekmē plašu ieinteresēto personu loku, tostarp satiksmes negadījumos cietušos, apdrošinātājus, garantiju fondus un mehānisko transportlīdzekļu apdrošinājuma ņēmējus.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Ievērojot izklāstītos principus, dalībvalstīm dati nebūtu jāglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams, lai pārbaudītu, vai transportlīdzeklim ir derīgs apdrošināšanas segums. Ja tiek konstatēts, ka transportlīdzeklis ir apdrošināts, visi ar attiecīgo pārbaudi saistītie dati būtu jādzēš. Ja pārbaudes sistēmai neizdodas noteikt, vai transportlīdzeklis ir vai nav apdrošināts, dati būtu jāglabā ne ilgāk kā 30 dienas vai līdz brīdim, kad tiek uzskatāmi apliecināts, ka transportlīdzeklim ir derīgs apdrošināšanas segums, priekšroku dodot īsākajam no abiem minētajiem termiņiem. Ja tiek konstatēts, ka derīga apdrošināšanas seguma transportlīdzeklim nav, tad ir pamats pieprasīt ar konkrēto transportlīdzekli saistīto datu glabāšanu tik ilgi, kamēr noslēdzas attiecīgais administratīvais vai tiesvedības process un transportlīdzeklim ir izsniegta derīga apdrošināšanas polise. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Ievērojot izklāstītos principus, dalībvalstīm dati nebūtu jāglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams, lai pārbaudītu, vai transportlīdzeklim ir derīgs apdrošināšanas segums. Ja tiek konstatēts, ka transportlīdzeklis ir apdrošināts, visi ar attiecīgo pārbaudi saistītie dati būtu jādzēš. Ja pārbaudes sistēmai neizdodas noteikt, vai transportlīdzeklis ir vai nav apdrošināts, dati būtu jāglabā ne ilgāk kā 30 dienas vai līdz brīdim, kad tiek uzskatāmi apliecināts, ka transportlīdzeklim ir derīgs apdrošināšanas segums, priekšroku dodot īsākajam no abiem minētajiem termiņiem. Ja tiek konstatēts, ka derīga apdrošināšanas seguma transportlīdzeklim nav, tad ir pamats pieprasīt ar konkrēto transportlīdzekli saistīto datu glabāšanu tik ilgi, kamēr noslēdzas attiecīgais administratīvais vai tiesvedības process un transportlīdzeklim ir izsniegta derīga apdrošināšanas polise.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Efektīva un lietderīga satiksmes negadījumu upuru
  aizsardzība prasa, lai
  šādi cietušie
  vienmēr saņemtu kompensāciju par miesas bojājumiem vai par kaitējumu viņu īpašumam, neatkarīgi no tā, vai atbildīgās puses apdrošināšanas sabiedrība ir maksātspējīga. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāieceļ struktūra, kas nodrošina sākotnējo kompensāciju cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā, un kurai ir tiesības pieprasīt šo kompensāciju no struktūras, kas izveidota vai iecelta tam pašam mērķim tajā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic apdrošināšanas sabiedrība, kura izdevusi atbildīgās puses transportlīdzekļa apdrošināšanas polisi. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek iesniegti paralēli prasījumi, satiksmes negadījumu
  upuriem nebūtu jāļauj
  iesniegt kompensācijas prasījumu šai
  struktūrai
  , ja
  viņi
  jau ir
  iesnieguši
  savu prasījumu
  vai ir uzsākuši tiesvedību ar attiecīgo apdrošināšanas sabiedrību
  un attiecīgais prasījums joprojām tiek izskatīts
  un lieta vēl nav noslēgusies
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Efektīva un lietderīga satiksmes negadījumu upuru
  aizsardzība prasa, lai
  šādi cietušie
  vienmēr saņemtu kompensāciju par miesas bojājumiem vai par kaitējumu viņu īpašumam, neatkarīgi no tā, vai atbildīgās puses apdrošināšanas sabiedrība ir maksātspējīga. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāieceļ struktūra, kas nodrošina sākotnējo kompensāciju cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā, un kurai ir tiesības pieprasīt šo kompensāciju no struktūras, kas izveidota vai iecelta tam pašam mērķim tajā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic apdrošināšanas sabiedrība, kura izdevusi atbildīgās puses transportlīdzekļa apdrošināšanas polisi. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek iesniegti paralēli prasījumi, satiksmes negadījumu
  upuriem nebūtu jāļauj
  iesniegt kompensācijas prasījumu šai
  struktūrai
  , ja
  viņi
  jau ir
  iesnieguši
  savu prasījumu
  vai ir uzsākuši tiesvedību ar attiecīgo apdrošināšanas sabiedrību
  un attiecīgais prasījums joprojām tiek izskatīts
  un lieta vēl nav noslēgusies
  .

| (7) | Satiksmes negadījumu rezultātā cietušo personu efektīva un lietderīga
  aizsardzība prasa, lai
  šādas cietušās personas
  vienmēr saņemtu kompensāciju par
  summām, kas radušās saistībā ar
  miesas bojājumiem vai par kaitējumu viņu īpašumam, neatkarīgi no tā, vai atbildīgās puses apdrošināšanas sabiedrība ir maksātspējīga. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāieceļ struktūra, kas
  nekavējoties
  nodrošina sākotnējo kompensāciju
  , vismaz ievērojot Direktīvas 2009/103/EK 9. panta 1. punktā noteiktās obligātās apdrošināšanas līmeni vai dalībvalsts noteiktās garantijas līmeni, ja tas ir augstāks,
  cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā, un kurai ir tiesības pieprasīt šo kompensāciju no struktūras, kas izveidota vai iecelta tam pašam mērķim tajā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic apdrošināšanas sabiedrība, kura izdevusi atbildīgās puses transportlīdzekļa apdrošināšanas polisi. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek iesniegti paralēli prasījumi,
  nebūtu jāļauj
  satiksmes negadījumu
  rezultātā cietušajām personām
  iesniegt kompensācijas prasījumu šai
  iestādei
  , ja
  tās
  jau ir
  iesniegušas
  savu prasījumu un attiecīgais prasījums joprojām tiek izskatīts. |
| --- | --- |

(7)

Satiksmes negadījumu rezultātā cietušo personu efektīva un lietderīga
  aizsardzība prasa, lai
  šādas cietušās personas
  vienmēr saņemtu kompensāciju par
  summām, kas radušās saistībā ar
  miesas bojājumiem vai par kaitējumu viņu īpašumam, neatkarīgi no tā, vai atbildīgās puses apdrošināšanas sabiedrība ir maksātspējīga. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizveido vai jāieceļ struktūra, kas
  nekavējoties
  nodrošina sākotnējo kompensāciju
  , vismaz ievērojot Direktīvas 2009/103/EK 9. panta 1. punktā noteiktās obligātās apdrošināšanas līmeni vai dalībvalsts noteiktās garantijas līmeni, ja tas ir augstāks,
  cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā, un kurai ir tiesības pieprasīt šo kompensāciju no struktūras, kas izveidota vai iecelta tam pašam mērķim tajā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic apdrošināšanas sabiedrība, kura izdevusi atbildīgās puses transportlīdzekļa apdrošināšanas polisi. Tomēr, lai izvairītos no tā, ka tiek iesniegti paralēli prasījumi,
  nebūtu jāļauj
  satiksmes negadījumu
  rezultātā cietušajām personām
  iesniegt kompensācijas prasījumu šai
  iestādei
  , ja
  tās
  jau ir
  iesniegušas
  savu prasījumu un attiecīgais prasījums joprojām tiek izskatīts.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Būtu viegli jāautentificē to apdrošinājuma ņēmēju iepriekšējā prasījumu vēsture, kuri vēlas slēgt jaunus apdrošināšanas līgumus ar apdrošināšanas sabiedrībām, lai veicinātu šādu prasījumu vēstures atzīšanu brīdī, kad tiek izsniegta jauna apdrošināšanas polise. Lai vienkāršotu ziņojumu par prasījumu vēsturi pārskatu pārbaudi un autentifikāciju, ir svarīgi, lai šādu ziņojumu par prasījumu vēsturi saturs un formāts visās dalībvalstīs būtu vienāds. Turklāt, ja apdrošinātāji mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas prēmiju noteikšanai ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tie nebūtu jādiskriminē pēc valstspiederības vai tikai
  pamatojoties uz iepriekšējo apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvietas dalībvalsti
  . Lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, kā apdrošināšanas
  uzņēmumi
  izskata ziņojumus par prasījumu vēsturi, apdrošināšanas sabiedrībām, aprēķinot prēmijas, būtu jāpublicē sava politika attiecībā uz to, kā tās izmanto prasījumu vēsturi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Būtu viegli jāautentificē to apdrošinājuma ņēmēju iepriekšējā prasījumu vēsture, kuri vēlas slēgt jaunus apdrošināšanas līgumus ar apdrošināšanas sabiedrībām, lai veicinātu šādu prasījumu vēstures atzīšanu brīdī, kad tiek izsniegta jauna apdrošināšanas polise. Lai vienkāršotu ziņojumu par prasījumu vēsturi pārskatu pārbaudi un autentifikāciju, ir svarīgi, lai šādu ziņojumu par prasījumu vēsturi saturs un formāts visās dalībvalstīs būtu vienāds. Turklāt, ja apdrošinātāji mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas prēmiju noteikšanai ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tie nebūtu jādiskriminē pēc valstspiederības vai tikai
  pamatojoties uz iepriekšējo apdrošinājuma ņēmēja dzīvesvietas dalībvalsti
  . Lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, kā apdrošināšanas
  uzņēmumi
  izskata ziņojumus par prasījumu vēsturi, apdrošināšanas sabiedrībām, aprēķinot prēmijas, būtu jāpublicē sava politika attiecībā uz to, kā tās izmanto prasījumu vēsturi.

| (8) | Būtu viegli jāautentificē to apdrošinājuma ņēmēju iepriekšējā prasījumu vēsture, kuri vēlas slēgt jaunus apdrošināšanas līgumus ar apdrošināšanas sabiedrībām, lai veicinātu šādu prasījumu vēstures atzīšanu brīdī, kad tiek izsniegta jauna apdrošināšanas polise. Lai vienkāršotu ziņojumu par prasījumu vēsturi pārskatu pārbaudi un autentifikāciju, ir svarīgi, lai šādu ziņojumu par prasījumu vēsturi saturs un formāts visās dalībvalstīs būtu vienāds. Turklāt, ja apdrošinātāji mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas prēmiju noteikšanai ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tie nebūtu jādiskriminē pēc valstspiederības vai tikai
  pamato Turklāt apdrošināšanas sabiedrībām pret ziņojumiem no citas dalībvalsts būtu jāizturas tāpat kā pret savas valsts ziņojumiem un jāpiemēro jebkādas atlaides, ko ir tiesības saņemt citādā ziņā identiskam potenciālajam klientam, kā arī jāpiemēro attiecīgās dalībvalsts valsts tiesību aktos noteiktās atlaides. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja arī turpmāk pēc saviem ieskatiem pieņemt tiesību aktus, ar ko tiek reglamentētas bonus-malus sistēmas, jo tās būtībā ir valsts sistēmas, bez pārrobežu elementa, un tāpēc saskaņā ar subsidiaritātes principu par šādām sistēmām joprojām būtu jālemj pašām dalībvalstīm.
  Lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, kā apdrošināšanas
  sabiedrības
  izskata ziņojumus par prasījumu vēsturi, apdrošināšanas sabiedrībām, aprēķinot prēmijas, būtu jāpublicē sava politika attiecībā uz to, kā tās izmanto prasījumu vēsturi. |
| --- | --- |

(8)

Būtu viegli jāautentificē to apdrošinājuma ņēmēju iepriekšējā prasījumu vēsture, kuri vēlas slēgt jaunus apdrošināšanas līgumus ar apdrošināšanas sabiedrībām, lai veicinātu šādu prasījumu vēstures atzīšanu brīdī, kad tiek izsniegta jauna apdrošināšanas polise. Lai vienkāršotu ziņojumu par prasījumu vēsturi pārskatu pārbaudi un autentifikāciju, ir svarīgi, lai šādu ziņojumu par prasījumu vēsturi saturs un formāts visās dalībvalstīs būtu vienāds. Turklāt, ja apdrošinātāji mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas prēmiju noteikšanai ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tie nebūtu jādiskriminē pēc valstspiederības vai tikai
  pamato Turklāt apdrošināšanas sabiedrībām pret ziņojumiem no citas dalībvalsts būtu jāizturas tāpat kā pret savas valsts ziņojumiem un jāpiemēro jebkādas atlaides, ko ir tiesības saņemt citādā ziņā identiskam potenciālajam klientam, kā arī jāpiemēro attiecīgās dalībvalsts valsts tiesību aktos noteiktās atlaides. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja arī turpmāk pēc saviem ieskatiem pieņemt tiesību aktus, ar ko tiek reglamentētas bonus-malus sistēmas, jo tās būtībā ir valsts sistēmas, bez pārrobežu elementa, un tāpēc saskaņā ar subsidiaritātes principu par šādām sistēmām joprojām būtu jālemj pašām dalībvalstīm.
  Lai dalībvalstis varētu pārbaudīt, kā apdrošināšanas
  sabiedrības
  izskata ziņojumus par prasījumu vēsturi, apdrošināšanas sabiedrībām, aprēķinot prēmijas, būtu jāpublicē sava politika attiecībā uz to, kā tās izmanto prasījumu vēsturi.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz ziņojuma par prasījumu vēstures saturu un veidu. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011

   (20)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz ziņojuma par prasījumu vēstures saturu un veidu. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011

   (20)

  .

svītrots

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Lai, aprēķinot prēmijas, pilnībā izmantotu ziņojumus par prasījumu vēsturi, dalībvalstīm būtu jāveicina apdrošināšanas sabiedrību līdzdalība pārredzamos cenu salīdzināšanas instrumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Lai, aprēķinot prēmijas, pilnībā izmantotu ziņojumus par prasījumu vēsturi, dalībvalstīm būtu jāveicina apdrošināšanas sabiedrību līdzdalība pārredzamos cenu salīdzināšanas instrumentos.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai
  nodrošinātu to, ka minimālās summas atbilstu mainīgajai ekonomikas realitātei (un laika gaitā netiktu samazinātas), Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz minēto minimālo seguma summu koriģēšanu,
  kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu trešās personas civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, lai atspoguļotu mainīgo ekonomikas realitāti,
  kā arī lai noteiktu procesuālos uzdevumus un procesuālos pienākumus, kas jāpilda iestādēm, kuras izveidotas, lai sniegtu kompensāciju, vai kurām uzticēts uzdevums sniegt kompensāciju saskaņā ar 10.a pantu attiecībā uz atlīdzināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai
  nodrošinātu to, ka minimālās summas atbilstu mainīgajai ekonomikas realitātei (un laika gaitā netiktu samazinātas), Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz minēto minimālo seguma summu koriģēšanu,
  kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu trešās personas civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu, lai atspoguļotu mainīgo ekonomikas realitāti,
  kā arī lai noteiktu procesuālos uzdevumus un procesuālos pienākumus, kas jāpilda iestādēm, kuras izveidotas, lai sniegtu kompensāciju, vai kurām uzticēts uzdevums sniegt kompensāciju saskaņā ar 10.a pantu attiecībā uz atlīdzināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (10) | Komisijai attiecībā uz to, lai noteiktu ziņojuma par prasījumu vēsturi saturu un veidu, būtu jāsaņem pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Lai
  nodrošinātu to, ka
  mehānisko transportlīdzekļu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas
  minimālās summas atbilstu mainīgajai ekonomikas realitātei (un laika gaitā netiktu samazinātas), Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz minēto minimālo seguma summu koriģēšanu, kā arī lai noteiktu procesuālos uzdevumus un procesuālos pienākumus, kas jāpilda iestādēm, kuras izveidotas, lai sniegtu kompensāciju, vai kurām uzticēts uzdevums sniegt kompensāciju saskaņā ar
  Direktīvas 2009/103/EK
  10.a pantu attiecībā uz atlīdzināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (1a). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(10)

Komisijai attiecībā uz to, lai noteiktu ziņojuma par prasījumu vēsturi saturu un veidu, būtu jāsaņem pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Lai
  nodrošinātu to, ka
  mehānisko transportlīdzekļu civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas
  minimālās summas atbilstu mainīgajai ekonomikas realitātei (un laika gaitā netiktu samazinātas), Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz minēto minimālo seguma summu koriģēšanu, kā arī lai noteiktu procesuālos uzdevumus un procesuālos pienākumus, kas jāpilda iestādēm, kuras izveidotas, lai sniegtu kompensāciju, vai kurām uzticēts uzdevums sniegt kompensāciju saskaņā ar
  Direktīvas 2009/103/EK
  10.a pantu attiecībā uz atlīdzināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (1a). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Direktīvas darbības novērtēšanas ietvaros Eiropas Komisijai būtu jāuzrauga direktīvas piemērošana, ņemot vērā cietušo skaitu, nesamaksāto prasījumu summu saistībā ar maksājumu kavējumiem pēc pārrobežu maksātnespējas gadījumiem, minimālo seguma summu līmeni dalībvalstīs, prasījumu summu saistībā ar neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšanu pārrobežu satiksmē, un sūdzību skaitu
  attiecībā uz
  prasījumu
  vēstures paziņojumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Direktīvas darbības novērtēšanas ietvaros Eiropas Komisijai būtu jāuzrauga direktīvas piemērošana, ņemot vērā cietušo skaitu, nesamaksāto prasījumu summu saistībā ar maksājumu kavējumiem pēc pārrobežu maksātnespējas gadījumiem, minimālo seguma summu līmeni dalībvalstīs, prasījumu summu saistībā ar neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšanu pārrobežu satiksmē, un sūdzību skaitu
  attiecībā uz
  prasījumu
  vēstures paziņojumiem
  .

| (11) | Direktīvas 
  2009/103/EK
  darbības novērtēšanas ietvaros Eiropas Komisijai būtu jāuzrauga
  minētās
  direktīvas piemērošana, ņemot vērā cietušo
  personu
  skaitu, nesamaksāto prasījumu summu saistībā ar maksājumu kavējumiem pēc pārrobežu maksātnespējas gadījumiem, minimālo seguma summu līmeni dalībvalstīs, prasījumu summu saistībā ar neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšanu pārrobežu satiksmē un sūdzību skaitu
  saistībā ar ziņojumiem par
  prasījumu
  vēsturi. Komisijai Direktīva 2009/103/EK būtu arī jāuzrauga un jāpārskata tehnoloģiju attīstības kontekstā, cita starpā ņemot vērā to, ka tiek izmantots aizvien vairāk autonomu un pusautonomu transportlīdzekļu, un tādējādi jānodrošina, ka direktīva arī turpmāk kalpo savam mērķim, proti, garantē aizsardzību personām, kas var kļūt par cietušajiem negadījumos, kuros iesaistīti mehāniskie transportlīdzekļi. Tai būtu arī jāanalizē ātrgaitas vieglo transportlīdzekļu atbildības sistēma un iespējamo Savienības mēroga bonus-malus sistēmas risinājums. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 
  2009/103/EK
  darbības novērtēšanas ietvaros Eiropas Komisijai būtu jāuzrauga
  minētās
  direktīvas piemērošana, ņemot vērā cietušo
  personu
  skaitu, nesamaksāto prasījumu summu saistībā ar maksājumu kavējumiem pēc pārrobežu maksātnespējas gadījumiem, minimālo seguma summu līmeni dalībvalstīs, prasījumu summu saistībā ar neapdrošināta transportlīdzekļa vadīšanu pārrobežu satiksmē un sūdzību skaitu
  saistībā ar ziņojumiem par
  prasījumu
  vēsturi. Komisijai Direktīva 2009/103/EK būtu arī jāuzrauga un jāpārskata tehnoloģiju attīstības kontekstā, cita starpā ņemot vērā to, ka tiek izmantots aizvien vairāk autonomu un pusautonomu transportlīdzekļu, un tādējādi jānodrošina, ka direktīva arī turpmāk kalpo savam mērķim, proti, garantē aizsardzību personām, kas var kļūt par cietušajiem negadījumos, kuros iesaistīti mehāniskie transportlīdzekļi. Tai būtu arī jāanalizē ātrgaitas vieglo transportlīdzekļu atbildības sistēma un iespējamo Savienības mēroga bonus-malus sistēmas risinājums.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, jo īpaši, lai nodrošinātu vienlīdzīgu minimālo aizsardzību ceļu satiksmes
  negadījumos cietušajiem
  visā Savienībā
  un
  nodrošinātu
  cietušo
  aizsardzību apdrošināšanas uzņēmumu maksātnespējas gadījumā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, jo īpaši, lai nodrošinātu vienlīdzīgu minimālo aizsardzību ceļu satiksmes
  negadījumos cietušajiem
  visā Savienībā
  un
  nodrošinātu
  cietušo
  aizsardzību apdrošināšanas uzņēmumu maksātnespējas gadījumā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (12) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, jo īpaši, lai nodrošinātu vienlīdzīgu minimālo aizsardzību ceļu satiksmes
  negadījumu rezultātā cietušām personām
  visā Savienībā, nodrošinātu
  viņu
  aizsardzību apdrošināšanas uzņēmumu maksātnespējas gadījumā
  un panāktu, ka apdrošinātāji attiecībā uz iespējamajiem apdrošinājuma ņēmējiem, kas šķērso Savienības iekšējās robežas, veicot ziņojumu par prasījumu vēstures autentifikāciju, ievērotu vienlīdzības principu
  , nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, jo īpaši, lai nodrošinātu vienlīdzīgu minimālo aizsardzību ceļu satiksmes
  negadījumu rezultātā cietušām personām
  visā Savienībā, nodrošinātu
  viņu
  aizsardzību apdrošināšanas uzņēmumu maksātnespējas gadījumā
  un panāktu, ka apdrošinātāji attiecībā uz iespējamajiem apdrošinājuma ņēmējiem, kas šķērso Savienības iekšējās robežas, veicot ziņojumu par prasījumu vēstures autentifikāciju, ievērotu vienlīdzības principu
  , nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Lai veicinātu konsekventu pieeju tādu negadījumu rezultātā cietušām personām, kur mehāniskais transportlīdzeklis tiek izmantots kā ierocis vardarbīga nozieguma vai terora akta veikšanai, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to kompensācijas iestāde, kas izveidota vai pilnvarota saskaņā ar Direktīvas 2009/103/EK 10. pantu, apstrādā ikvienu prasījumu, kas izriet no šāda nozieguma vai akta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Lai veicinātu konsekventu pieeju tādu negadījumu rezultātā cietušām personām, kur mehāniskais transportlīdzeklis tiek izmantots kā ierocis vardarbīga nozieguma vai terora akta veikšanai, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to kompensācijas iestāde, kas izveidota vai pilnvarota saskaņā ar Direktīvas 2009/103/EK 10. pantu, apstrādā ikvienu prasījumu, kas izriet no šāda nozieguma vai akta.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | visā direktīvā vārdu “upuris” aizstāj ar vārdiem “cietusī persona” un vārdu “upuri” ar vārdiem “cietušās personas”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

(Jēdziena “cietusī persona” precīzs galīgais atveidojums ir jānosaka, skatot katru gadījumu atsevišķi un ievērojot gramatikas likumus, turklāt, ja šis grozījums tiek pieņemts, grozītajā direktīvā būtu jāiestrādā vēl arī citi atbilstoši grozījumi.)

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 2009/103/EK

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.a | “transportlīdzekļa izmantošana”
  ir jebkāda tāda
  transportlīdzekļa
  izmantošana
  ,
  ko parasti paredzēts izmantot
  transporta vajadzībām
  un kas atbilst transportlīdzekļa parastajai funkcijai
  neatkarīgi no transportlīdzekļa parametriem un neatkarīgi no apvidus, kurā mehāniskais transportlīdzeklis tiek lietots, un no tā, vai tas ir nekustīgs vai kustībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a

“transportlīdzekļa izmantošana”
  ir jebkāda tāda
  transportlīdzekļa
  izmantošana
  ,
  ko parasti paredzēts izmantot
  transporta vajadzībām
  un kas atbilst transportlīdzekļa parastajai funkcijai
  neatkarīgi no transportlīdzekļa parametriem un neatkarīgi no apvidus, kurā mehāniskais transportlīdzeklis tiek lietots, un no tā, vai tas ir nekustīgs vai kustībā.

| 1.a | “transportlīdzekļa izmantošana”
  nozīmē jebkādu tādu
  transportlīdzekļa
  izmantošanu satiksmē
  ,
  kas atbilst konkrētā transportlīdzekļa izmantošanai
  transporta vajadzībām
  negadījuma brīdī,
  neatkarīgi no transportlīdzekļa parametriem un neatkarīgi no apvidus, kurā mehāniskais transportlīdzeklis tiek lietots, un no tā, vai tas ir nekustīgs vai kustībā; |
| --- | --- |

1.a

“transportlīdzekļa izmantošana”
  nozīmē jebkādu tādu
  transportlīdzekļa
  izmantošanu satiksmē
  ,
  kas atbilst konkrētā transportlīdzekļa izmantošanai
  transporta vajadzībām
  negadījuma brīdī,
  neatkarīgi no transportlīdzekļa parametriem un neatkarīgi no apvidus, kurā mehāniskais transportlīdzeklis tiek lietots, un no tā, vai tas ir nekustīgs vai kustībā;

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

2. pants – 1.a un 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | direktīvas 2. pantu papildina ar šādām daļām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

“Direktīvu piemēro tikai tiem transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) 2018/858

   (*)

  , Regula (ES) Nr. 167/2013

   (**)

  vai Regula (ES) Nr. 168/2013

   (***)

  .

Šo direktīvu nepiemēro transportlīdzekļiem, kurus paredzēts izmantot tikai dalībai sporta sacīkstēs vai ar tām saistītos sporta pasākumos, kas notiek slēgtā teritorijā.”

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

3. pants – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | direktīvas 3. pantam pievieno šādu daļu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

“Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja saskaņā ar pirmās daļas prasībām apdrošināšana transportlīdzeklim ir vajadzīga, tā ir derīga un sedz kaitējumu arī personām, kuras var kļūt par negadījumā cietušajiem:

| (a) | ja transportlīdzeklis piedalās ceļu satiksmē un netiek izmantots atbilstīgi tā primārajai funkcijai; kā arī |
| --- | --- |

(a)

ja transportlīdzeklis piedalās ceļu satiksmē un netiek izmantots atbilstīgi tā primārajai funkcijai; kā arī

| (b) | ja transportlīdzeklis netiek izmantots satiksmē. |
| --- | --- |

(b)

ja transportlīdzeklis netiek izmantots satiksmē.

Dalībvalstis var pieņemt ierobežojumus apdrošināšanas segumam attiecībā uz gadījumiem, kad transportlīdzeklis netiek izmantots ceļu satiksmē, kā minēts piektās daļas b) apakšpunktā. Šo noteikumu izmanto izņēmuma gadījumā un tikai tad, ja dalībvalstis uzskata, ka attiecīgais segums būtu lielāks, nekā to ir pamats sagaidīt no mehāniskā transportlīdzekļa apdrošināšanas. Šo noteikumu nekādā gadījumā nedrīkst izmantot, lai apietu šajā direktīvā izklāstītos principus un noteikumus.”

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/103/EK

4. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr tās var veikt šādas apdrošināšanas pārbaudes, ja šīs pārbaudes nav diskriminējošas, ir nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu noteikto mērķi, un | Tomēr tās var veikt šādas apdrošināšanas pārbaudes, ja šīs pārbaudes nav diskriminējošas
  un
  ir nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu noteikto mērķi, un
  nodrošina attiecīgo personu tiesību, brīvību un leģitīmo interešu ievērošanu, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tomēr tās var veikt šādas apdrošināšanas pārbaudes, ja šīs pārbaudes nav diskriminējošas, ir nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu noteikto mērķi, un

Tomēr tās var veikt šādas apdrošināšanas pārbaudes, ja šīs pārbaudes nav diskriminējošas
  un
  ir nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu noteikto mērķi, un
  nodrošina attiecīgo personu tiesību, brīvību un leģitīmo interešu ievērošanu, un

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/103/EK

4. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tās ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā, un tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

tās ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā, un tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos.

| (b) | tās ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā,
  tās veic arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas pārbaudi veicošās dalībvalsts teritorijā,
  un tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos. |
| --- | --- |

(b)

tās ir daļa no vispārējās kontroles sistēmas valsts teritorijā,
  tās veic arī attiecībā uz transportlīdzekļiem, kuri parasti atrodas pārbaudi veicošās dalībvalsts teritorijā,
  un tās neprasa transportlīdzekļa apstāšanos.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/103/EK

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai būtu iespējams veikt 1. punktā norādīto apdrošināšanas pārbaudi, dalībvalsts nodrošina, ka citām dalībvalstīm ir pieejami šādi valsts transportlīdzekļu reģistrācijas dati un ka tām ir tiesības tajos veikt automātisku meklēšanu: |
| | (a) | dati par to, vai transportlīdzeklim ir obligātās apdrošināšanas segums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Lai būtu iespējams veikt 1. punktā norādīto apdrošināšanas pārbaudi, dalībvalsts nodrošina, ka citām dalībvalstīm ir pieejami šādi valsts transportlīdzekļu reģistrācijas dati un ka tām ir tiesības tajos veikt automātisku meklēšanu:

(a)

(a)

dati par to, vai transportlīdzeklim ir obligātās apdrošināšanas segums;

dati par to, vai transportlīdzeklim ir obligātās apdrošināšanas segums;

| (b) | dati par transportlīdzekļa īpašnieku vai turētāju saistībā ar to 3. pantā noteikto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(b)

(b)

dati par transportlīdzekļa īpašnieku vai turētāju saistībā ar to 3. pantā noteikto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu.

dati par transportlīdzekļa īpašnieku vai turētāju saistībā ar to 3. pantā noteikto civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu.

Minēto datu pieejamību nodrošina ar valsts kontaktpunktu starpniecību, kurus dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/413

   (*1)

  4. panta 2. punktu.

Minēto datu pieejamību nodrošina ar valsts kontaktpunktu starpniecību, kurus dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/413

*1

4. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/103/EK

4. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Valsts kontaktpunkts, kuru norīkojusi dalībvalsts, kas veic apdrošināšanas pārbaudi, meklēšanai ar izejošu pieprasījumu izmanto pilnu reģistrācijas numuru. Šādu meklēšanu veic Lēmuma 2008/616/TI

   (*2)

  pielikuma 3. nodaļā noteiktajā kārtībā. Dalībvalsts, kas veic apdrošināšanas pārbaudi, iegūtos datus izmanto, lai noteiktu, vai transportlīdzeklim ir derīgs šīs direktīvas 3. pantā prasītās obligātās apdrošināšanas segums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Valsts kontaktpunkts, kuru norīkojusi dalībvalsts, kas veic apdrošināšanas pārbaudi, meklēšanai ar izejošu pieprasījumu izmanto pilnu reģistrācijas numuru. Šādu meklēšanu veic Lēmuma 2008/616/TI

   (*2)

  pielikuma 3. nodaļā noteiktajā kārtībā. Dalībvalsts, kas veic apdrošināšanas pārbaudi, iegūtos datus izmanto, lai noteiktu, vai transportlīdzeklim ir derīgs šīs direktīvas 3. pantā prasītās obligātās apdrošināšanas segums.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/103/EK

4. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Dalībvalstis garantē datu drošu pārsūtīšanu un attiecīgo datu aizsardzību, pēc iespējas izmantojot pašlaik pieejamo lietojumprogrammatūru — piemēram, tādu kā Lēmuma 2008/616/TI 15. pantā minēto, — un šādas lietojumprogrammatūras atjauninātās versijas, ievērojot Lēmuma 2008/616/TI* pielikuma 3. nodaļas prasības. Lietojumprogrammatūras atjauninātās versijas darbojas gan tiešsaistes apmaiņas režīmā reāllaikā, gan pakešapmaiņas režīmā, kurš ļauj vienā ziņojumā apmainīties ar vairākiem pieprasījumiem vai atbildēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Dalībvalstis garantē datu drošu pārsūtīšanu un attiecīgo datu aizsardzību, pēc iespējas izmantojot pašlaik pieejamo lietojumprogrammatūru — piemēram, tādu kā Lēmuma 2008/616/TI 15. pantā minēto, — un šādas lietojumprogrammatūras atjauninātās versijas, ievērojot Lēmuma 2008/616/TI* pielikuma 3. nodaļas prasības. Lietojumprogrammatūras atjauninātās versijas darbojas gan tiešsaistes apmaiņas režīmā reāllaikā, gan pakešapmaiņas režīmā, kurš ļauj vienā ziņojumā apmainīties ar vairākiem pieprasījumiem vai atbildēm.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/103/EK

4. pants – 2. punkts – 1.a – 1.c daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Jo īpaši dalībvalstis precīzi nosaka mērķi, norāda attiecīgo juridisko pamatu, pilda attiecīgās drošības prasības un ievēro datu nepieciešamības, proporcionalitātes un to izmantošanas mērķa ierobežojuma principus, un tās nosaka datu samērīgu glabāšanas periodu. |
| | Saskaņā ar šo pantu apstrādātos personas datus drīkst glabāt tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams apdrošināšanas pārbaudes īstenošanas vajadzībām. Tiklīdz šie dati minētajam nolūkam vairs nav vajadzīgi, tos pilnībā dzēš. Ja apdrošināšanas pārbaude liecina, ka transportlīdzeklim ir 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas segums, pārbaudes veicējs attiecīgos datus nekavējoties dzēš. Ja pārbaudes rezultātā neizdodas noteikt, vai transportlīdzeklim ir 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas segums, datus glabā samērīgu periodu, kas nepārsniedz 30 dienas, vai tik ilgu laiku, kāds ir nepieciešams, lai pārliecinātos par apdrošināšanas seguma esamību, un priekšroku dod īsākajam no abiem minētajiem termiņiem. |
| | Ja dalībvalsts konstatē, ka transportlīdzeklis pārvietojas bez 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas, tā var piemērot sankcijas, kas noteiktas saskaņā ar 27. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Jo īpaši dalībvalstis precīzi nosaka mērķi, norāda attiecīgo juridisko pamatu, pilda attiecīgās drošības prasības un ievēro datu nepieciešamības, proporcionalitātes un to izmantošanas mērķa ierobežojuma principus, un tās nosaka datu samērīgu glabāšanas periodu.

Jo īpaši dalībvalstis precīzi nosaka mērķi, norāda attiecīgo juridisko pamatu, pilda attiecīgās drošības prasības un ievēro datu nepieciešamības, proporcionalitātes un to izmantošanas mērķa ierobežojuma principus, un tās nosaka datu samērīgu glabāšanas periodu.

Saskaņā ar šo pantu apstrādātos personas datus drīkst glabāt tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams apdrošināšanas pārbaudes īstenošanas vajadzībām. Tiklīdz šie dati minētajam nolūkam vairs nav vajadzīgi, tos pilnībā dzēš. Ja apdrošināšanas pārbaude liecina, ka transportlīdzeklim ir 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas segums, pārbaudes veicējs attiecīgos datus nekavējoties dzēš. Ja pārbaudes rezultātā neizdodas noteikt, vai transportlīdzeklim ir 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas segums, datus glabā samērīgu periodu, kas nepārsniedz 30 dienas, vai tik ilgu laiku, kāds ir nepieciešams, lai pārliecinātos par apdrošināšanas seguma esamību, un priekšroku dod īsākajam no abiem minētajiem termiņiem.

Saskaņā ar šo pantu apstrādātos personas datus drīkst glabāt tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams apdrošināšanas pārbaudes īstenošanas vajadzībām. Tiklīdz šie dati minētajam nolūkam vairs nav vajadzīgi, tos pilnībā dzēš. Ja apdrošināšanas pārbaude liecina, ka transportlīdzeklim ir 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas segums, pārbaudes veicējs attiecīgos datus nekavējoties dzēš. Ja pārbaudes rezultātā neizdodas noteikt, vai transportlīdzeklim ir 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas segums, datus glabā samērīgu periodu, kas nepārsniedz 30 dienas, vai tik ilgu laiku, kāds ir nepieciešams, lai pārliecinātos par apdrošināšanas seguma esamību, un priekšroku dod īsākajam no abiem minētajiem termiņiem.

Ja dalībvalsts konstatē, ka transportlīdzeklis pārvietojas bez 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas, tā var piemērot sankcijas, kas noteiktas saskaņā ar 27. pantu.

Ja dalībvalsts konstatē, ka transportlīdzeklis pārvietojas bez 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas, tā var piemērot sankcijas, kas noteiktas saskaņā ar 27. pantu.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2009/103/EK

9. pants – 1. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | attiecībā uz miesas bojājumiem: EUR 6 070 000 par katru negadījumu neatkarīgi no cietušo skaita vai EUR 1 220 000
  katram cietušajam
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

attiecībā uz miesas bojājumiem: EUR 6 070 000 par katru negadījumu neatkarīgi no cietušo skaita vai EUR 1 220 000
  katram cietušajam
  ;

katram cietušajam

| (a) | attiecībā uz miesas bojājumiem: EUR 6 070 000 par katru negadījumu neatkarīgi no cietušo
  personu
  skaita vai EUR 1 220 000
  katrai cietušajai personai
  ; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz miesas bojājumiem: EUR 6 070 000 par katru negadījumu neatkarīgi no cietušo
  personu
  skaita vai EUR 1 220 000
  katrai cietušajai personai
  ;

personu

katrai cietušajai personai

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2009/103/EK

9. pants – 1. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | par kaitējumu īpašumam – EUR 1 220 000 par
  prasījumu
  neatkarīgi no cietušo skaita. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

par kaitējumu īpašumam – EUR 1 220 000 par
  prasījumu
  neatkarīgi no cietušo skaita.

prasījumu

| (b) | par kaitējumu īpašumam — EUR 1 220 000 par
  katru negadījumu
  neatkarīgi no cietušo
  personu
  skaita. |
| --- | --- |

(b)

par kaitējumu īpašumam — EUR 1 220 000 par
  katru negadījumu
  neatkarīgi no cietušo
  personu
  skaita.

katru negadījumu

personu

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

10. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | direktīvas 10. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)

(3a)

direktīvas 10. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

Katra dalībvalsts izveido vai pilnvaro iestādi, kas sniegtu kompensāciju vismaz obligātās apdrošināšanas līmenī par kaitējumu īpašumam vai miesas bojājumiem negadījumos, kurus izraisījuši neidentificēti transportlīdzekļi vai transportlīdzekļi, kam nav nokārtota 3. pantā paredzētā apdrošināšana.

“Katra dalībvalsts izveido vai pilnvaro iestādi, kas sniegtu kompensāciju vismaz
  9. panta 1. punktā noteiktās
  obligātās apdrošināšanas līmenī
  vai dalībvalsts noteiktās garantijas līmeni, ja tas ir augstāks,
  par kaitējumu īpašumam vai miesas bojājumiem negadījumos, kurus izraisījuši neidentificēti transportlīdzekļi vai transportlīdzekļi, kam nav nokārtota 3. pantā paredzētā apdrošināšana
  , tostarp negadījumos, kuros mehānisko transportlīdzekli izmanto kā ieroci vardarbīga nozieguma vai terora akta veikšanai
  .”

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2009/103/EK

10.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.a pants | 10.a pants |
| Cietušo personu aizsardzība apdrošināšanas sabiedrības maksātnespējas gadījumā
  vai sadarbības trūkuma gadījumā | Cietušo personu aizsardzība apdrošināšanas sabiedrības maksātnespējas gadījumā |
| | -1.
     
  Dalībvalstis dara visu nepieciešamo, lai garantētu cietušajām personām tiesības pieprasīt kompensāciju vismaz 9. panta 1. punktā minētās obligātās apdrošināšanas summas apmērā vai dalībvalsts noteiktās garantijas līmeni, ja tas ir augstāks, par miesas bojājumiem vai kaitējumu īpašumam, ko nodarījis transportlīdzeklis, kuru apdrošinājusi apdrošināšanas sabiedrība, kas nonākusi kādā no šīm situācijām: |
| | (a) | uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas bankrota procedūra vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

10.a pants

Cietušo personu aizsardzība apdrošināšanas sabiedrības maksātnespējas gadījumā
  vai sadarbības trūkuma gadījumā

vai sadarbības trūkuma gadījumā

Cietušo personu aizsardzība apdrošināšanas sabiedrības maksātnespējas gadījumā

-1.
     
  Dalībvalstis dara visu nepieciešamo, lai garantētu cietušajām personām tiesības pieprasīt kompensāciju vismaz 9. panta 1. punktā minētās obligātās apdrošināšanas summas apmērā vai dalībvalsts noteiktās garantijas līmeni, ja tas ir augstāks, par miesas bojājumiem vai kaitējumu īpašumam, ko nodarījis transportlīdzeklis, kuru apdrošinājusi apdrošināšanas sabiedrība, kas nonākusi kādā no šīm situācijām:

(a)

(a)

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas bankrota procedūra vai

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas bankrota procedūra vai

| (b) | uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas likvidācijas process, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK

   (*)

  268. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(b)

(b)

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas likvidācijas process, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK

   (*)

  268. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas likvidācijas process, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK

*

268. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

1.   
  Dalībvalstis
  izveido vai
  pilnvaro struktūru, lai atlīdzinātu cietušajām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir to teritorijā
  ,
  vismaz līdz 9. panta
  1. punktā
  minētajām apdrošināšanas saistībām attiecībā uz miesas bojājumiem vai kaitējumu īpašumam
  ,
  ko izraisījis kāds apdrošināšanas sabiedrības apdrošināts transportlīdzeklis kādā no turpmāk minētajām situācijām:

1.   
  Katra dalībvalsts
  izveido vai
  norīko iestādi
  ,
  kas -
  1. punktā
  minētajās situācijās izmaksā kompensāciju cietušajām personām
  ,
  kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir attiecīgās dalībvalsts teritorijā.

| (a) | uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas bankrota procedūra; |
| --- | --- |

(a)

(a)

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas bankrota procedūra;

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas bankrota procedūra;

| (b) | uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas likvidācijas procedūra, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK 268. panta d) punktā

   (***)

  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas likvidācijas procedūra, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK 268. panta d) punktā

   (***)

  ;

uz apdrošināšanas sabiedrību attiecas likvidācijas procedūra, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK 268. panta d) punktā

***

;

| (c) | apdrošināšanas sabiedrība vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvis trīs mēnešu laikā pēc dienas, kurā cietusī persona ir iesniegusi savu prasījumu šai apdrošināšanas sabiedrībai, nav sniegusi pamatotu atbildi uz kompensācijas prasījumā ietvertajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(c)

(c)

apdrošināšanas sabiedrība vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvis trīs mēnešu laikā pēc dienas, kurā cietusī persona ir iesniegusi savu prasījumu šai apdrošināšanas sabiedrībai, nav sniegusi pamatotu atbildi uz kompensācijas prasījumā ietvertajiem jautājumiem.

apdrošināšanas sabiedrība vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvis trīs mēnešu laikā pēc dienas, kurā cietusī persona ir iesniegusi savu prasījumu šai apdrošināšanas sabiedrībai, nav sniegusi pamatotu atbildi uz kompensācijas prasījumā ietvertajiem jautājumiem.

2.
     
  Cietušās personas var nesniegt prasījumu 1. punktā minētajai struktūrai, ja tās ir iesniegušas prasījumu tieši apdrošināšanas sabiedrībai vai sākusi tiesvedību tieši pret apdrošināšanas sabiedrību, un šāds prasījums vai tiesvedība joprojām tiek izskatīta.

3.   
  Šā panta
  1.
  punktā minētā struktūra
  sniedz atbildi
  uz prasījumu divu
  mēnešu laikā
  pēc
  dienas, kad cietusī persona ir
  iesniegusi savu kompensācijas prasījumu
  .

3.   
  Cietusī persona var pieprasīt kompensāciju tieši no 1. punktā minētās iestādes. Attiecīgā iestāde, pamatojoties uz informāciju, ko tā pēc sava pieprasījuma ir saņēmusi no cietušās personas, sniedz cietušajai personai pamatotu atbildi par jebkādas kompensācijas izmaksu trīs mēnešu laikā, skaitot no dienas, kad cietusī persona ir pieprasījusi kompensāciju.

Ja kompensācija ir jāizmaksā, 1. punktā minētā iestāde trīs mēnešu laikā pēc savas atbildes sniegšanas izmaksā cietušajai personai pilnu kompensāciju vai — ja kompensācija tiek īstenota noteiktu periodisku maksājumu veidā — sāk šādus maksājumus.

Ja kompensācija ir jāizmaksā, 1. punktā minētā iestāde trīs mēnešu laikā pēc savas atbildes sniegšanas izmaksā cietušajai personai pilnu kompensāciju vai — ja kompensācija tiek īstenota noteiktu periodisku maksājumu veidā — sāk šādus maksājumus.

Ja cietusī persona ir iesniegusi prasību apdrošināšanas sabiedrībai vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvim, uz kuru pirms prasījuma iesniegšanas vai tās laikā attiecās - 1. punktā minētās situācijas, un minētā cietusī persona vēl nav saņēmusi pamatotu atbildi no šādas apdrošināšanas sabiedrības vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvja, cietusī persona var no jauna iesniegt savu prasījumu par zaudējumu atlīdzināšanu iestādei, kas minēta 1. punktā.

Ja cietusī persona ir iesniegusi prasību apdrošināšanas sabiedrībai vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvim, uz kuru pirms prasījuma iesniegšanas vai tās laikā attiecās - 1. punktā minētās situācijas, un minētā cietusī persona vēl nav saņēmusi pamatotu atbildi no šādas apdrošināšanas sabiedrības vai tās atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvja, cietusī persona var no jauna iesniegt savu prasījumu par zaudējumu atlīdzināšanu iestādei, kas minēta 1. punktā.

4.   Ja
  cietusī persona dzīvo citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā uzņēmējdarbību veic 1. punktā minētā apdrošināšanas sabiedrība
  , 1. punktā minētā
  struktūra, kas
  ir
  izsniegusi kompensāciju šai cietušajai personai tās dzīvesvietas dalībvalstī,
  ir tiesīga pieprasīt no 1. punktā minētās
  struktūras
  kompensācijas veidā izmaksātās summas atmaksāšanu dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība
  , kas izdevusi atbildīgās puses apdrošināšanas polisi, veic uzņēmējdarbību
  .

4.   Ja
  apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 14. pantu licenci ir saņēmusi citā dalībvalstī, kas nav dalībvalsts
  ,
  kurai
  1. punktā minētā
  iestāde
  ir
  kompetentā iestāde, tad šī iestāde
  ir tiesīga pieprasīt no 1. punktā minētās
  iestādes
  kompensācijas veidā izmaksātās summas atmaksāšanu dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība
  ir saņēmusi licenci
  .

5.   Šā panta
  1
  . – 4. punkts neskar:

5.   Šā panta
  -1
  . – 4. punkts neskar:

| (a) | dalībvalstu tiesības 1. punktā minētās struktūras izmaksāto kompensāciju uzskatīt par subsidētu vai nesubsidētu; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalstu tiesības 1. punktā minētās struktūras izmaksāto kompensāciju uzskatīt par subsidētu vai nesubsidētu;

| (a) | dalībvalstu tiesības 1. punktā minētās struktūras izmaksāto kompensāciju uzskatīt par subsidētu vai nesubsidētu; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalstu tiesības 1. punktā minētās struktūras izmaksāto kompensāciju uzskatīt par subsidētu vai nesubsidētu;

| (b) | dalībvalstu tiesības paredzēt prasījumu nokārtošanu attiecībā uz vienu un to pašu negadījumu starp: |
| --- | --- |

(b)

dalībvalstu tiesības paredzēt prasījumu nokārtošanu attiecībā uz vienu un to pašu negadījumu starp:

| (b) | dalībvalstu tiesības paredzēt prasījumu nokārtošanu attiecībā uz vienu un to pašu negadījumu starp: |
| --- | --- |

(b)

dalībvalstu tiesības paredzēt prasījumu nokārtošanu attiecībā uz vienu un to pašu negadījumu starp:

| | (i) | šā panta 1. punktā minēto struktūru; |
| --- | --- | --- |

(i)

šā panta 1. punktā minēto struktūru;

| | (i) | šā panta 1. punktā minēto struktūru; |
| --- | --- | --- |

(i)

šā panta 1. punktā minēto struktūru;

| | (ii) | personu vai personām, kas ir atbildīgas par negadījumu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

personu vai personām, kas ir atbildīgas par negadījumu;

| | (ii) | personu vai personām, kas ir atbildīgas par negadījumu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

personu vai personām, kas ir atbildīgas par negadījumu;

| | (iii) | citām apdrošināšanas sabiedrībām vai sociālā nodrošinājuma iestādēm, kam jākompensē cietusī puse. |
| --- | --- | --- |

(iii)

citām apdrošināšanas sabiedrībām vai sociālā nodrošinājuma iestādēm, kam jākompensē cietusī puse.

| | (iii) | citām apdrošināšanas sabiedrībām vai sociālā nodrošinājuma iestādēm, kam jākompensē cietusī puse. |
| --- | --- | --- |

(iii)

citām apdrošināšanas sabiedrībām vai sociālā nodrošinājuma iestādēm, kam jākompensē cietusī puse.

6.   Dalībvalstis neļauj 1. punktā minētajai struktūrai izmaksāt kompensāciju saskaņā ar citiem
  nosacījumiem
  , nekā nosaka šī direktīva, jo īpaši
  saskaņā ar
  prasību, ka cietušajai personai būtu
  jākonstatē
  ,
  ka
  atbildīgā persona
  ir maksātnespējīga
  vai atsakās maksāt.

6.   Dalībvalstis neļauj 1. punktā minētajai struktūrai izmaksāt kompensāciju saskaņā ar citiem
  samazinājumiem vai citām prasībām
  , nekā nosaka šī direktīva. Jo īpaši
  dalībvalstis neļauj 1. punktā minētajai iestādei kompensācijas izmaksai piemērot
  prasību,
  kas paredz,
  ka cietušajai personai būtu
  jānoskaidro
  ,
  vai
  atbildīgā persona
  vai apdrošināšanas sabiedrība nespēj
  vai atsakās maksāt.

7.   
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28.b pantā minēto procedūru, lai definētu saskaņā ar 10.a pantu izveidoto vai apstiprināto iestāžu procesuālos uzdevumus un procesuālos pienākumus attiecībā uz atlīdzināšanu.

7.   
  Šis pants stājas spēkā:

| (a) | pēc tam, kad visas 1. punktā minētās dalībvalstu izveidotās vai pilnvarotās kompensācijas iestādes ir noslēgušas vienošanos par savām funkcijām un pienākumiem, kā arī par atmaksāšanas kārtību; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pēc tam, kad visas 1. punktā minētās dalībvalstu izveidotās vai pilnvarotās kompensācijas iestādes ir noslēgušas vienošanos par savām funkcijām un pienākumiem, kā arī par atmaksāšanas kārtību;

pēc tam, kad visas 1. punktā minētās dalībvalstu izveidotās vai pilnvarotās kompensācijas iestādes ir noslēgušas vienošanos par savām funkcijām un pienākumiem, kā arī par atmaksāšanas kārtību;

| (b) | no dienas, kas jānosaka Komisijai, tiklīdz tā ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir noskaidrojusi, ka a) apakšpunktā minētā vienošanās ir noslēgta.” |
| --- | --- |

(b)

(b)

no dienas, kas jānosaka Komisijai, tiklīdz tā ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir noskaidrojusi, ka a) apakšpunktā minētā vienošanās ir noslēgta.”

no dienas, kas jānosaka Komisijai, tiklīdz tā ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm ir noskaidrojusi, ka a) apakšpunktā minētā vienošanās ir noslēgta.”

7.a
     
  Direktīvas 20. panta 1. punktā minētās cietušās personas šā panta - 1. punktā norādītajās situācijās kompensāciju no 24. pantā minētās kompensācijas iestādes var pieprasīt savā dzīvesvietas dalībvalstī.

7.b
     
  Cietusī persona var pieprasīt kompensāciju tieši no kompensācijas iestādes, kurai, pamatojoties uz informāciju, ko tā pēc sava pieprasījuma ir saņēmusi no cietušās personas, ir jāsniedz cietušajai personai pamatota atbilde trīs mēnešu laikā, skaitot no dienas, kad cietusī persona ir pieprasījusi kompensāciju.

Saņemot prasījumu, kompensācijas iestāde par cietušās personas prasījuma saņemšanu informē šādas personas vai iestādes:

Saņemot prasījumu, kompensācijas iestāde par cietušās personas prasījuma saņemšanu informē šādas personas vai iestādes:

| (a) | apdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas bankrota vai likvidācijas procedūra; |
| --- | --- |

(a)

(a)

apdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas bankrota vai likvidācijas procedūra;

apdrošināšanas sabiedrību, uz kuru attiecas bankrota vai likvidācijas procedūra;

| (b) | attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai iecelto likvidatoru, kā tas definēts Direktīvas 2009/138/EK 268. panta 1. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(b)

(b)

attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai iecelto likvidatoru, kā tas definēts Direktīvas 2009/138/EK 268. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

attiecīgajai apdrošināšanas sabiedrībai iecelto likvidatoru, kā tas definēts Direktīvas 2009/138/EK 268. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

| (c) | kompensācijas iestādi tajā dalībvalstī, kurā noticis negadījums; kā arī |
| --- | --- |

(c)

(c)

kompensācijas iestādi tajā dalībvalstī, kurā noticis negadījums; kā arī

kompensācijas iestādi tajā dalībvalstī, kurā noticis negadījums; kā arī

| (d) | kompensācijas iestādi dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 14. pantu ir saņēmusi licenci, ja tā ir cita, nevis negadījuma vietas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(d)

(d)

kompensācijas iestādi dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 14. pantu ir saņēmusi licenci, ja tā ir cita, nevis negadījuma vietas dalībvalsts.

kompensācijas iestādi dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 14. pantu ir saņēmusi licenci, ja tā ir cita, nevis negadījuma vietas dalībvalsts.

7.c
     
  Saņemot 7.b punktā norādīto informāciju, kompensācijas iestāde dalībvalstī, kurā noticis negadījums, informē cietušās personas dzīvesvietas dalībvalsts kompensācijas iestādi par to, vai kompensācija no 1. punktā minētās iestādes ir uzskatāma par subsidētu vai nesubsidētu. Cietušās personas dzīvesvietas dalībvalsts kompensācijas iestāde šo informāciju ņem vērā, izmaksājot kompensāciju.

7.d
     
  Kompensācijas iestāde, kas cietušajai personai izmaksājusi kompensāciju cietušās personas dzīvesvietas dalībvalstī, ir tiesīga pieprasīt kompensācijas veidā izmaksātās summas atmaksāšanu no kompensācijas iestādes dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība ir saņēmusi licenci saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 14. pantu.

7.e
     
  Minētā kompensācijas iestāde pārņem cietušās personas prasības pret 1. punktā minēto iestādi, kas izveidota dalībvalstī, kurā apdrošināšanas sabiedrība ir saņēmusi licenci saskaņā ar Direktīvas 2009/138/EK 14. pantu, un to dara tik lielā apmērā, kādā cietušās personas dzīvesvietas dalībvalsts kompensācijas iestāde ir izmaksājusi kompensāciju par miesas bojājumiem vai kaitējumu īpašumam.

Katrai dalībvalstij ir pienākums atzīt šādu jebkurā citā dalībvalstī īstenotu pārņemšanu.

Katrai dalībvalstij ir pienākums atzīt šādu jebkurā citā dalībvalstī īstenotu pārņemšanu.

7.f
     
  24. panta 3. punktā minēto kompensācijas iestāžu vienošanās ietver ar kompensācijas iestāžu funkcijām, pienākumiem un atmaksāšanas kārtību saistītus noteikumus, kas izriet no šā panta prasībām.

7.g
     
  Ja līdz [divi gadi pēc šīs grozošās direktīvas stāšanās spēkā] nav panākta 7. punkta a) apakšpunktā minētā vienošanās vai nav veikti grozījumi attiecībā uz 7.f punktā paredzēto vienošanos, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 28.b punktā paredzēto procedūru, paredzot procesuālos uzdevumus un procesuālos pienākumus, kas jāpilda iestādēm, kuras izveidotas vai pilnvarotas saskaņā ar minēto pantu attiecībā uz atlīdzināšanu, vai veicot grozījumus attiecībā uz vienošanos saskaņā ar 24. panta 3. punktu, vai arī nepieciešamības gadījumā veicot abus pasākumus.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

15. pants

| |
| --- |
| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| | (4a) | direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu:

15. pants

“15. pants

Transportlīdzeklis, kas nosūtīts no vienas valsts uz otru

Transportlīdzeklis, kas nosūtīts no vienas valsts uz otru

1.   Atkāpjoties no Direktīvas
  88
  /
  357
  /
  EE 2
  . panta
  d)
  punkta
  otrā ievilkuma
  , ja
  transportlīdzekli nosūta
  no vienas dalībvalsts uz
  otru
  , tad par riska dalībvalsti uzskata
  galamērķa dalībvalsti trīsdesmit dienas uzreiz pēc dienas
  ,
  kurā
  pircējs ir akceptējis piegādi, pat ja transportlīdzeklis nav oficiāli reģistrēts
  galamērķa dalībvalstī
  .

1.   Atkāpjoties no
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas 
  2009
  /
  138
  /
  EK

   (*)

  13
  . panta
  13.
   punkta
  b) apakšpunkta
  , ja
  transportlīdzeklis tiek nosūtīts
  no vienas dalībvalsts uz
  citu
  , tad par riska dalībvalsti
  30 dienas
  uzskata
  vai nu reģistrācijas dalībvalsti, vai arī galamērķa dalībvalsti
  ,
  tiklīdz
  pircējs ir akceptējis piegādi, pat ja transportlīdzeklis
  galamērķa dalībvalstī
  nav oficiāli reģistrēts.

2.   
  Gadījumā, ja transportlīdzeklis ir iesaistīts negadījumā šā panta 1. punktā minētā laika posmā
  ,
  un tas nav bijis apdrošināts, 10. panta 1. punktā minētā iestāde galamērķa dalībvalstī ir atbildīga par 9. pantā paredzēto kompensāciju
  .

2.   
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, ar ko nodrošina
  ,
  lai apdrošināšanas sabiedrības transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts informācijas centram darītu zināmu, ka ir izsniegušas apdrošināšanas polisi attiecīgā transportlīdzekļa lietošanai
  .”

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

15.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4b)

(4b)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“15.a pants

Atbildība par negadījumu, kurā iesaistīs motorizēts transportlīdzeklis ar piekabi

Ja negadījumu ir izraisījis kombinēts transportlīdzeklis, kas sastāv no motorizēta vilcēja un piekabes, kompensāciju no sabiedrības, kura apdrošinājusi piekabi, cietusī persona saņem šādos gadījumos:

| — | katram transportlīdzekļa komponentam ir sava civiltiesiskās atbildības apdrošināšana; un |
| --- | --- |

—

katram transportlīdzekļa komponentam ir sava civiltiesiskās atbildības apdrošināšana; un

| — | piekabi var identificēt, turpretim tās motorizēto vilcēju identificēt nav iespējams. |
| --- | --- |

—

piekabi var identificēt, turpretim tās motorizēto vilcēju identificēt nav iespējams.

Sabiedrībai, kura šādā gadījumā izmaksā kompensāciju cietušajai personai, ir tiesības vērsties pie sabiedrības, kas apdrošinājusi motorizēto vilcēja transportlīdzekli, ja šāda iespēja ir paredzēta valsts tiesību aktos.”

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2009/103/EK

16. pants – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības
  vai
  struktūras, kas minētas otrajā daļā, ņemot vērā citu apdrošināšanas sabiedrību vai citu struktūru, kas minētas šā panta otrajā daļā, izsniegtus ziņojumus par prasījumu vēsturi, nediskriminē apdrošinājuma ņēmējus vai neuzliek prēmiju piemaksas to valstspiederības dēļ vai pamatojoties tikai uz to iepriekšējo dzīvesvietas dalībvalsti. | Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības
  un
  struktūras, kas minētas otrajā daļā, ņemot vērā citu apdrošināšanas sabiedrību vai citu struktūru, kas minētas šā panta otrajā daļā, izsniegtus ziņojumus par prasījumu vēsturi, nediskriminē apdrošinājuma ņēmējus vai neuzliek prēmiju piemaksas to valstspiederības dēļ vai pamatojoties tikai uz to iepriekšējo dzīvesvietas dalībvalsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības
  vai
  struktūras, kas minētas otrajā daļā, ņemot vērā citu apdrošināšanas sabiedrību vai citu struktūru, kas minētas šā panta otrajā daļā, izsniegtus ziņojumus par prasījumu vēsturi, nediskriminē apdrošinājuma ņēmējus vai neuzliek prēmiju piemaksas to valstspiederības dēļ vai pamatojoties tikai uz to iepriekšējo dzīvesvietas dalībvalsti.

vai

Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības
  un
  struktūras, kas minētas otrajā daļā, ņemot vērā citu apdrošināšanas sabiedrību vai citu struktūru, kas minētas šā panta otrajā daļā, izsniegtus ziņojumus par prasījumu vēsturi, nediskriminē apdrošinājuma ņēmējus vai neuzliek prēmiju piemaksas to valstspiederības dēļ vai pamatojoties tikai uz to iepriekšējo dzīvesvietas dalībvalsti.

un

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2009/103/EK

16. pants – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja apdrošināšanas sabiedrība, nosakot apdrošināšanas prēmijas, ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tā ņemtu vērā arī ziņojumus par prasījumu vēsturi, kurus sniegušas apdrošināšanas sabiedrības, kas atrodas citās dalībvalstīs, un uzskatītu tos par līdzvērtīgiem savas dalībvalsts apdrošinātāja sniegtam ziņojumam un lai tā saskaņā ar valsts tiesību aktiem pildītu tajos paredzētās prasības attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju noteikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja apdrošināšanas sabiedrība, nosakot apdrošināšanas prēmijas, ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tā ņemtu vērā arī ziņojumus par prasījumu vēsturi, kurus sniegušas apdrošināšanas sabiedrības, kas atrodas citās dalībvalstīs, un uzskatītu tos par līdzvērtīgiem savas dalībvalsts apdrošinātāja sniegtam ziņojumam un lai tā saskaņā ar valsts tiesību aktiem pildītu tajos paredzētās prasības attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju noteikšanu.

Dalībvalstis nodrošina, lai tad, ja apdrošināšanas sabiedrība, nosakot apdrošināšanas prēmijas, ņem vērā ziņojumus par prasījumu vēsturi, tā ņemtu vērā arī ziņojumus par prasījumu vēsturi, kurus sniegušas apdrošināšanas sabiedrības, kas atrodas citās dalībvalstīs, un uzskatītu tos par līdzvērtīgiem savas dalībvalsts apdrošinātāja sniegtam ziņojumam un lai tā saskaņā ar valsts tiesību aktiem pildītu tajos paredzētās prasības attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju noteikšanu.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2009/103/EK

16. pants – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības, aprēķinot prēmijas, publicē savu politiku attiecībā uz ziņojumu par prasījumu vēsturi izmantošanu. | Neskarot apdrošināšanas sabiedrību cenu politiku,
  dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības, aprēķinot prēmijas, publicē savu politiku attiecībā uz ziņojumu par prasījumu vēsturi izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības, aprēķinot prēmijas, publicē savu politiku attiecībā uz ziņojumu par prasījumu vēsturi izmantošanu.

Neskarot apdrošināšanas sabiedrību cenu politiku,
  dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrības, aprēķinot prēmijas, publicē savu politiku attiecībā uz ziņojumu par prasījumu vēsturi izmantošanu.

Neskarot apdrošināšanas sabiedrību cenu politiku,

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2009/103/EK

16. pants – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus saskaņā ar 28.
  a panta 2. punktu
  ,
  precizējot
  otrajā daļā minētā ziņojuma par prasījumu vēsturi saturu un formu. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju
  par visu
  turpmāk minēto: | Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus saskaņā ar 28.
  b pantu
  ,
  paredzot
  otrajā daļā minētā ziņojuma par prasījumu vēsturi saturu un formu. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju
  vismaz par
  turpmāk minēto: |
| (a) | tās apdrošināšanas sabiedrības identitāte, kas izdevusi ziņojumu par prasījumu vēsturi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  īstenošanas
  aktus saskaņā ar 28.
  a panta 2. punktu
  ,
  precizējot
  otrajā daļā minētā ziņojuma par prasījumu vēsturi saturu un formu. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju
  par visu
  turpmāk minēto:

īstenošanas

a panta 2. punktu

precizējot

par visu

Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  deleģētos
  aktus saskaņā ar 28.
  b pantu
  ,
  paredzot
  otrajā daļā minētā ziņojuma par prasījumu vēsturi saturu un formu. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju
  vismaz par
  turpmāk minēto:

deleģētos

b pantu

paredzot

vismaz par

(a)

tās apdrošināšanas sabiedrības identitāte, kas izdevusi ziņojumu par prasījumu vēsturi;

| (a) | tās apdrošināšanas sabiedrības identitāte, kas izdevusi ziņojumu par prasījumu vēsturi; |
| --- | --- |

(a)

tās apdrošināšanas sabiedrības identitāte, kas izdevusi ziņojumu par prasījumu vēsturi;

| (b) | apdrošinājuma ņēmēja identitāte; |
| --- | --- |

(b)

apdrošinājuma ņēmēja identitāte;

| (b) | apdrošinājuma ņēmēja identitāte
  , tostarp dzimšanas datums, kontaktadrese un attiecīgā gadījumā vadītāja apliecības numurs un izdošanas datums
  ; |
| --- | --- |

(b)

apdrošinājuma ņēmēja identitāte
  , tostarp dzimšanas datums, kontaktadrese un attiecīgā gadījumā vadītāja apliecības numurs un izdošanas datums
  ;

, tostarp dzimšanas datums, kontaktadrese un attiecīgā gadījumā vadītāja apliecības numurs un izdošanas datums

| (c) | apdrošinātais transportlīdzeklis; |
| --- | --- |

(c)

apdrošinātais transportlīdzeklis;

| (c) | apdrošinātais transportlīdzeklis
  un tā transportlīdzekļa identifikācijas numurs
  ; |
| --- | --- |

(c)

apdrošinātais transportlīdzeklis
  un tā transportlīdzekļa identifikācijas numurs
  ;

un tā transportlīdzekļa identifikācijas numurs

| (d) | apdrošinātā transportlīdzekļa
  apdrošināšanas perioda
  ilgums: |
| --- | --- |

(d)

apdrošinātā transportlīdzekļa
  apdrošināšanas perioda
  ilgums:

apdrošinātā transportlīdzekļa

ilgums:

| (d) | transportlīdzekļa
  apdrošināšanas perioda
  sākuma un beigu datums; |
| --- | --- |

(d)

transportlīdzekļa
  apdrošināšanas perioda
  sākuma un beigu datums;

transportlīdzekļa

sākuma un beigu datums;

| (e) | deklarēto
  trešās personas civiltiesiskās atbildības prasījumu skaits
  un vērtība
  periodā, uz
  ko
  attiecas ziņojums par prasījumu vēsturi. |
| --- | --- |

(e)

deklarēto
  trešās personas civiltiesiskās atbildības prasījumu skaits
  un vērtība
  periodā, uz
  ko
  attiecas ziņojums par prasījumu vēsturi.

deklarēto

un vērtība

ko

| (e) | to deklarēto
  trešās personas civiltiesiskās atbildības prasījumu skaits periodā, uz
  kuru
  attiecas ziņojums par prasījumu vēsturi
  , kuros apdrošinājuma ņēmējs bija vainīgā persona, cita starpā norādot arī katra prasījuma datumu un raksturojot tā veidu, attiecībā uz mantisku kaitējumu vai miesas bojājumiem un norādot, vai prasījuma izskatīšana vēl turpinās vai ir jau noslēgusies
  . |
| --- | --- |

(e)

to deklarēto
  trešās personas civiltiesiskās atbildības prasījumu skaits periodā, uz
  kuru
  attiecas ziņojums par prasījumu vēsturi
  , kuros apdrošinājuma ņēmējs bija vainīgā persona, cita starpā norādot arī katra prasījuma datumu un raksturojot tā veidu, attiecībā uz mantisku kaitējumu vai miesas bojājumiem un norādot, vai prasījuma izskatīšana vēl turpinās vai ir jau noslēgusies
  .

to deklarēto

kuru

, kuros apdrošinājuma ņēmējs bija vainīgā persona, cita starpā norādot arī katra prasījuma datumu un raksturojot tā veidu, attiecībā uz mantisku kaitējumu vai miesas bojājumiem un norādot, vai prasījuma izskatīšana vēl turpinās vai ir jau noslēgusies

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2009/103/EK

16. pants – 5.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pirms šādu deleģēto aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un cenšas panākt ieinteresēto personu savstarpēju vienošanos par to, kāda satura un veida ziņojums ir sniedzams par prasījumu vēsturi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirms šādu deleģēto aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un cenšas panākt ieinteresēto personu savstarpēju vienošanos par to, kāda satura un veida ziņojums ir sniedzams par prasījumu vēsturi.

Pirms šādu deleģēto aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un cenšas panākt ieinteresēto personu savstarpēju vienošanos par to, kāda satura un veida ziņojums ir sniedzams par prasījumu vēsturi.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

16.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  direktīvā iekļauj šādu pantu: |
| | “16.a pants |
| | Cenu salīdzināšanas rīks |
| | 1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai patērētājiem bez maksas būtu pieejams vismaz viens objektīvs salīdzināšanas rīks, kas ļauj tiem kopumā salīdzināt un izvērtēt dažādu 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas sniedzēju piedāvātās cenas un tarifus un kas balstās uz patērētāju sniegto informāciju. |
| | 2.
     
  Apdrošinātāji, kas piedāvā obligātās apdrošināšanas segumu, sniedz kompetentajām iestādēm visu šādam rīkam pieprasīto informāciju un nodrošina, lai attiecīgā informācija būtu precīza un vajadzības gadījumā šādas precizitātes garantēšanai atjaunināta. Šādu rīku var izstrādāt izmantošanai ne vien 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas, bet arī vēl citām mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas seguma izvēles iespējām. |
| | 3.
     
  Salīdzināšanas rīks: |
| | (a) | ir funkcionāli neatkarīgs no pakalpojumu sniedzējiem, tā nodrošinot, ka attieksme pret pakalpojumu sniedzējiem meklēšanas rezultātos ir vienlīdzīga; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)
     
  direktīvā iekļauj šādu pantu:

“16.a pants

“16.a pants

Cenu salīdzināšanas rīks

Cenu salīdzināšanas rīks

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai patērētājiem bez maksas būtu pieejams vismaz viens objektīvs salīdzināšanas rīks, kas ļauj tiem kopumā salīdzināt un izvērtēt dažādu 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas sniedzēju piedāvātās cenas un tarifus un kas balstās uz patērētāju sniegto informāciju.

2.
     
  Apdrošinātāji, kas piedāvā obligātās apdrošināšanas segumu, sniedz kompetentajām iestādēm visu šādam rīkam pieprasīto informāciju un nodrošina, lai attiecīgā informācija būtu precīza un vajadzības gadījumā šādas precizitātes garantēšanai atjaunināta. Šādu rīku var izstrādāt izmantošanai ne vien 3. pantā minētās obligātās apdrošināšanas, bet arī vēl citām mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas seguma izvēles iespējām.

3.
     
  Salīdzināšanas rīks:

(a)

(a)

ir funkcionāli neatkarīgs no pakalpojumu sniedzējiem, tā nodrošinot, ka attieksme pret pakalpojumu sniedzējiem meklēšanas rezultātos ir vienlīdzīga;

ir funkcionāli neatkarīgs no pakalpojumu sniedzējiem, tā nodrošinot, ka attieksme pret pakalpojumu sniedzējiem meklēšanas rezultātos ir vienlīdzīga;

| (b) | skaidri norāda, kas ir salīdzināšanas rīka īpašnieki un operatori; |
| --- | --- |

(b)

(b)

skaidri norāda, kas ir salīdzināšanas rīka īpašnieki un operatori;

skaidri norāda, kas ir salīdzināšanas rīka īpašnieki un operatori;

| (c) | nosaka skaidrus un objektīvus kritērijus, kas ir salīdzināšanas pamatā; |
| --- | --- |

(c)

(c)

nosaka skaidrus un objektīvus kritērijus, kas ir salīdzināšanas pamatā;

nosaka skaidrus un objektīvus kritērijus, kas ir salīdzināšanas pamatā;

| (d) | izmanto vienkāršu un nepārprotamu valodas izteiksmi; |
| --- | --- |

(d)

(d)

izmanto vienkāršu un nepārprotamu valodas izteiksmi;

izmanto vienkāršu un nepārprotamu valodas izteiksmi;

| (e) | sniedz precīzu un atjauninātu informāciju un norāda pēdējās atjaunināšanas datumu; |
| --- | --- |

(e)

(e)

sniedz precīzu un atjauninātu informāciju un norāda pēdējās atjaunināšanas datumu;

sniedz precīzu un atjauninātu informāciju un norāda pēdējās atjaunināšanas datumu;

| (f) | ir pieejams ikvienam apdrošinātājam, kas piedāvā obligātās apdrošināšanas segumu un sniedz vajadzīgo informāciju, un ietver plašu piedāvājumu klāstu nozīmīgai tirgus daļai, turklāt tad, ja norādītā informācija nav pilnīgs tirgus pārskats, par to ir nepārprotams paziņojums pirms rezultātu uzrādīšanas; |
| --- | --- |

(f)

(f)

ir pieejams ikvienam apdrošinātājam, kas piedāvā obligātās apdrošināšanas segumu un sniedz vajadzīgo informāciju, un ietver plašu piedāvājumu klāstu nozīmīgai tirgus daļai, turklāt tad, ja norādītā informācija nav pilnīgs tirgus pārskats, par to ir nepārprotams paziņojums pirms rezultātu uzrādīšanas;

ir pieejams ikvienam apdrošinātājam, kas piedāvā obligātās apdrošināšanas segumu un sniedz vajadzīgo informāciju, un ietver plašu piedāvājumu klāstu nozīmīgai tirgus daļai, turklāt tad, ja norādītā informācija nav pilnīgs tirgus pārskats, par to ir nepārprotams paziņojums pirms rezultātu uzrādīšanas;

| (g) | nodrošina kārtību, kādā efektīvi ziņot par kļūdainu informāciju; |
| --- | --- |

(g)

(g)

nodrošina kārtību, kādā efektīvi ziņot par kļūdainu informāciju;

nodrošina kārtību, kādā efektīvi ziņot par kļūdainu informāciju;

| (h) | ietver paziņojumu par to, ka cenu pamatā ir apdrošinātāju sniegta informācija un ka attiecīgā informācija neuzliek apdrošinātājiem nekādus pienākumus. |
| --- | --- |

(h)

(h)

ietver paziņojumu par to, ka cenu pamatā ir apdrošinātāju sniegta informācija un ka attiecīgā informācija neuzliek apdrošinātājiem nekādus pienākumus.

ietver paziņojumu par to, ka cenu pamatā ir apdrošinātāju sniegta informācija un ka attiecīgā informācija neuzliek apdrošinātājiem nekādus pienākumus.

4.
     
  Salīdzināšanas rīkus, kas atbilst 3. punkta a) līdz h) apakšpunkta prasībām, pēc šāda rīka piedāvātāja pieprasījuma kompetentās iestādes sertificē.

5.
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 28.b pantā izklāstīto kārtību pieņemt deleģētu aktu, ar ko šo direktīvu papildina, nosakot, kāda veida ir salīdzināšanas rīks un kādas ir tā funkcijas, un kādas kategorijas informācija ir jāsaņem no apdrošinātājiem, ņemot vērā to, ka apdrošināšanas polises būtībā ir individuālas.

6.
     
  Neskarot citus Savienības tiesību aktus un saskaņā ar 27. pantu, dalībvalstis var piemērot sankcijas, tostarp naudas sodus, tiem salīdzināšanas rīka operatoriem, kuri maldinājuši patērētājus vai skaidri neatklāj, kas ir to īpašnieki un vai tie no kāda apdrošinātāja saņem atlīdzību.”

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

18.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5b)

(5b)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“18.a pants

Negadījuma reģistrēšanas dokumentu pieejamība

Dalībvalstis garantē cietušajai personai tiesības no kompetentajām iestādēm savlaicīgi saņemt negadījuma reģistrēšanas dokumenta kopiju. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem gadījumos, kad dalībvalsts nevar nodrošināt, lai uzreiz būtu pilnībā uzrādīts negadījuma reģistrēšanas dokuments, tā garantē cietušajai personai iespēju saņemt attiecīgā dokumenta rediģētu versiju uz laiku, kamēr nav pieejama dokumenta pilnā versija. Teksts būtu jārediģē tikai tik lielā mērā, cik tas ir absolūti nepieciešams un vajadzīgs Savienības vai valsts tiesību aktu prasību izpildei.”

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns) – a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns) – a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

23. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | direktīvas 23. pantu groza šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5c)

(5c)

direktīvas 23. pantu groza šādi:

| (a) | iekļauj šādu punktu: |
| --- | --- |

(a)

(a)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

| | “1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir pienākums sniegt visu vajadzīgo informāciju, kas pieprasīta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam reģistram, cita starpā arī ziņas par visām numura zīmēm, kurām segumu nodrošina attiecīgās sabiedrības izsniegta apdrošināšanas polise. Turklāt dalībvalstis prasa, lai apdrošināšanas sabiedrības pirms polises derīguma termiņa notecēšanas darītu informācijas centram zināmu, no kura laika polise vairs nebūs derīga vai kā citādi vairs nenodrošinās segumu transportlīdzeklim ar attiecīgo numura zīmi.”; |
| --- | --- |

“1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka apdrošināšanas sabiedrībām ir pienākums sniegt visu vajadzīgo informāciju, kas pieprasīta 1. punkta a) apakšpunktā minētajam reģistram, cita starpā arī ziņas par visām numura zīmēm, kurām segumu nodrošina attiecīgās sabiedrības izsniegta apdrošināšanas polise. Turklāt dalībvalstis prasa, lai apdrošināšanas sabiedrības pirms polises derīguma termiņa notecēšanas darītu informācijas centram zināmu, no kura laika polise vairs nebūs derīga vai kā citādi vairs nenodrošinās segumu transportlīdzeklim ar attiecīgo numura zīmi.”;

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns) – b apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns) – b apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

23. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b) | iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

| | “5.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punkta a) apakšpunktā minētais reģistrs tiek uzturēts un atjaunināts un ir pilnībā integrēts transportlīdzekļu reģistrācijas datubāzē un ka tas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/413 ir pieejams valstu kontaktpunktiem.”; |
| --- | --- |

“5.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punkta a) apakšpunktā minētais reģistrs tiek uzturēts un atjaunināts un ir pilnībā integrēts transportlīdzekļu reģistrācijas datubāzē un ka tas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/413 ir pieejams valstu kontaktpunktiem.”;

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns) – c apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns) – c apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

23. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.   
  Šā panta 1. līdz 5. punktā norādīto personas datu apstrādi jāveic saskaņā ar valsts pasākumiem
  saskaņā ar
  Direktīvu 95/46
  /
  EK
  .

| | “6.   
  Personas datu apstrādi, kas īstenojama, ievērojot šā panta 1. līdz 5.a punktu, veic
  saskaņā ar
  Regulu (ES) 2016
  /
  679
  .” |
| --- | --- |

“6.   
  Personas datu apstrādi, kas īstenojama, ievērojot šā panta 1. līdz 5.a punktu, veic
  saskaņā ar
  Regulu (ES) 2016
  /
  679
  .”

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.d punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.d punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

26.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5d) | direktīvā iekļauj šādu 26.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5d)

(5d)

direktīvā iekļauj šādu 26.a pantu:

“26.a pants

Kompensācijas iestādes

1.
     
  Dalībvalstis cenšas panākt, lai 10., 10.a un 24. pantā minēto kompensācijas iestāžu pārvaldību nodrošinātu viena administratīva vienība, aptverot visas funkcijas, ko pilda dažādas kompensācijas iestādes, uz kurām attiecas šī direktīva.

2.
     
  Ja dalībvalstij nav vienas administratīvās vienības minēto iestāžu pārvaldībai, dalībvalsts par to paziņo un sava lēmuma pamatojumu izklāsta Komisijai un pārējām dalībvalstīm.”

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.e punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.e punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

26.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5e) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5e)

(5e)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“26.b pants

“26.b pants

Noilguma termiņš

Noilguma termiņš

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai noilguma termiņš būtu vismaz četri gadi attiecībā uz kompensācijas prasījumiem saskaņā ar 19. pantu un 20. panta 2. punktu gadījumos, kad pārrobežu ceļu satiksmes negadījuma rezultātā radies personisks aizskārums vai mantisks kaitējums. Noilguma termiņš sākas ar dienu, kurā prasītājs uzzina vai kad viņam ir pietiekams pamats uzzināt par miesas bojājumu, zaudējuma vai kaitējuma apmēru, tā cēloni un vainīgās personas identitāti un noskaidrot to apdrošināšanas sabiedrību, kas apdrošina vainīgās personas civiltiesisko atbildību, vai atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvi vai kompensācijas iestādi, kas izmaksā atlīdzību personai, pret kuru var vērsties ar prasījumu.

2.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad prasību reglamentējošā valsts tiesību aktā ir paredzēts noilguma termiņš, kas ir ilgāks par četriem gadiem, piemēro šo noilguma termiņu.

3.
     
  Dalībvalstis sniedz Komisijai atjauninātu informāciju par saviem noteikumiem par to zaudējumu kompensācijas noilgumu, kurus ir radījuši satiksmes negadījumi. Komisija šīs dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkumu publisko visās Savienības valodās.”

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.f punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.f punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

26.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5f) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5f)

(5f)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“26.c pants

“26.c pants

Noilguma apturēšana

Noilguma apturēšana

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai 26.a pantā noteiktais noilgums netiktu piemērots laikposmā, kas sākas, prasītājam iesniedzot prasījumu:

| (a) | negadījumu izraisījušās personas apdrošināšanas sabiedrībai vai atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvim, kā minēts 21. un 22. pantā; vai |
| --- | --- |

(a)

(a)

negadījumu izraisījušās personas apdrošināšanas sabiedrībai vai atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvim, kā minēts 21. un 22. pantā; vai

negadījumu izraisījušās personas apdrošināšanas sabiedrībai vai atlīdzības prasījumu administrēšanas pārstāvim, kā minēts 21. un 22. pantā; vai

| (b) | kompensācijas iestādei, kas ir minēta šīs direktīvas 24. un 25. pantā, un ilgst līdz brīdim, kad atbildētājs prasījumu noraida. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kompensācijas iestādei, kas ir minēta šīs direktīvas 24. un 25. pantā, un ilgst līdz brīdim, kad atbildētājs prasījumu noraida.

kompensācijas iestādei, kas ir minēta šīs direktīvas 24. un 25. pantā, un ilgst līdz brīdim, kad atbildētājs prasījumu noraida.

2.
     
  Ja pēc tam, kad pagaidu ierobežojums beidzas, atlikušais noilguma termiņš ir mazāks par sešiem mēnešiem, dalībvalstis nodrošina, lai prasītājam tiktu noteikts papildu sešu mēnešu minimālais periods, kura laikā viņam ir jāvēršas tiesā.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai gadījumā, ja minētais termiņš beidzas sestdienā, svētdienā vai vienā no to oficiālajām svētku dienām, to pagarina līdz pirmās nākamās darba dienas beigām.”

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.g punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.g punkts (jauns)

Direktīva 2009/103/EK

26.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5 g) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5 g)

(5 g)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“26.d pants

“26.d pants

Termiņu aprēķināšana

Termiņu aprēķināšana

Dalībvalstis nodrošina, lai ikviens periods, kas ir noteikts šajā direktīvā, tiktu aprēķināts šādi:

Dalībvalstis nodrošina, lai ikviens periods, kas ir noteikts šajā direktīvā, tiktu aprēķināts šādi:

| (a) | aprēķins sākas nākamajā dienā pēc attiecīgā notikuma; |
| --- | --- |

(a)

(a)

aprēķins sākas nākamajā dienā pēc attiecīgā notikuma;

aprēķins sākas nākamajā dienā pēc attiecīgā notikuma;

| (b) | ja termiņš ir noteikts gados, tas beidzas attiecīgā nākamā gada tajā pašā mēnesī un dienā, kurā minētais noteikums notika. Ja attiecīgajā nākamajā mēnesī nav dienas, kas atbilst attiecīgajam skaitlim, termiņš beidzas šā mēneša pēdējā dienā; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ja termiņš ir noteikts gados, tas beidzas attiecīgā nākamā gada tajā pašā mēnesī un dienā, kurā minētais noteikums notika. Ja attiecīgajā nākamajā mēnesī nav dienas, kas atbilst attiecīgajam skaitlim, termiņš beidzas šā mēneša pēdējā dienā;

ja termiņš ir noteikts gados, tas beidzas attiecīgā nākamā gada tajā pašā mēnesī un dienā, kurā minētais noteikums notika. Ja attiecīgajā nākamajā mēnesī nav dienas, kas atbilst attiecīgajam skaitlim, termiņš beidzas šā mēneša pēdējā dienā;

| (c) | termiņu tecējumu tiesas oficiālās brīvdienas neaptur.” |
| --- | --- |

(c)

(c)

termiņu tecējumu tiesas oficiālās brīvdienas neaptur.”

termiņu tecējumu tiesas oficiālās brīvdienas neaptur.”

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2009/103/EK

28.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 28.a pants | svītrots |
| Komiteju procedūra | |
| 1.
     
  Komisijai palīdz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/9/EK ****.Šī komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē*****. | |
| 2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

28.a pants

28.a pants

svītrots

svītrots

Komiteju procedūra

Komiteju procedūra

1.
     
  Komisijai palīdz Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/9/EK ****.Šī komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē*****.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2009/103/EK

28.b pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 2. punktā
  un 10
  .
  a panta 7
  .
  punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laikposmu, sākot
  no
  30. pantā minētā datuma
  . | 2.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 2. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ..
  .
  [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena]
  .
  Pilnvaras pieņemt 10.a panta 7.g. punktā, 16. panta piektajā daļā un 16.a panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 2. punktā
  un 10
  .
  a panta 7
  .
  punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laikposmu, sākot
  no
  30. pantā minētā datuma
  .

2.   Pilnvaras pieņemt 9. panta 2. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ..
  .
  [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena]
  .
  Pilnvaras pieņemt 10.a panta 7.g. punktā, 16. panta piektajā daļā un 16.a panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no [šīs grozījumu direktīvas spēkā stāšanās diena].

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2009/103/EK

28.b pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktu
  un
  10.a panta 7. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja
  divos
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 5.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktu, 10.a panta 7.
  g punktu, 16. panta piekto daļu un 16.a panta 5.
  punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja
  trijos
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktu
  un
  10.a panta 7. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja
  divos
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

5.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktu, 10.a panta 7.
  g punktu, 16. panta piekto daļu un 16.a panta 5.
  punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja
  trijos
  mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2009/103/EK

28.c pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 28.c pants | 28.c pants |
| Izvērtēšana | Izvērtēšana
  un pārskatīšana |
| Ne vēlāk kā
  septiņus
  gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas
  veic šīs direktīvas novērtējumu. Novērtējuma secinājumus
  Komisija
  dara zināmus
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  un Reģionu komitejai
  ,
  secinājumiem pievienojot savus apsvērumus. | Ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas Komisija
  iesniedz ziņojumu
  Eiropas Parlamentam, Padomei
  un
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  , par šīs direktīvas īstenošanas izvērtējumu
  ,
  jo īpaši attiecībā uz: |
| | (a) | tās piemērošanu saistībā ar tehnoloģiju attīstību, jo īpaši attiecībā uz autonomiem un pusautonomiem transportlīdzekļiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

28.c pants

28.c pants

Izvērtēšana

Izvērtēšana
  un pārskatīšana

un pārskatīšana

Ne vēlāk kā
  septiņus
  gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas
  veic šīs direktīvas novērtējumu. Novērtējuma secinājumus
  Komisija
  dara zināmus
  Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  un Reģionu komitejai
  ,
  secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.

septiņus

veic šīs direktīvas novērtējumu. Novērtējuma secinājumus

dara zināmus

un Reģionu komitejai

secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.

Ne vēlāk kā
  piecus
  gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas dienas Komisija
  iesniedz ziņojumu
  Eiropas Parlamentam, Padomei
  un
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  , par šīs direktīvas īstenošanas izvērtējumu
  ,
  jo īpaši attiecībā uz:

piecus

iesniedz ziņojumu

un

, par šīs direktīvas īstenošanas izvērtējumu

jo īpaši attiecībā uz:

(a)

(a)

tās piemērošanu saistībā ar tehnoloģiju attīstību, jo īpaši attiecībā uz autonomiem un pusautonomiem transportlīdzekļiem;

tās piemērošanu saistībā ar tehnoloģiju attīstību, jo īpaši attiecībā uz autonomiem un pusautonomiem transportlīdzekļiem;

| (b) | tās darbības jomas atbilstību, ņemot vērā dažādo mehānisko transportlīdzekļu radītos negadījumu riskus un iespējamās izmaiņas tirgū, jo īpaši attiecībā uz maziem ātrgaitas transportlīdzekļiem, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. panta 2. punkta h), i), j) un k) apakšpunktā minētajās transportlīdzekļu kategorijās, piemēram, e-velosipēdiem, Segway pārvietošanās līdzekļiem un elektriskajiem mopēdiem, un vai ar direktīvu noteiktā atbildības sistēma varētu būt atbilstoša nākotnes vajadzībām; |
| --- | --- |

(b)

(b)

tās darbības jomas atbilstību, ņemot vērā dažādo mehānisko transportlīdzekļu radītos negadījumu riskus un iespējamās izmaiņas tirgū, jo īpaši attiecībā uz maziem ātrgaitas transportlīdzekļiem, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. panta 2. punkta h), i), j) un k) apakšpunktā minētajās transportlīdzekļu kategorijās, piemēram, e-velosipēdiem, Segway pārvietošanās līdzekļiem un elektriskajiem mopēdiem, un vai ar direktīvu noteiktā atbildības sistēma varētu būt atbilstoša nākotnes vajadzībām;

tās darbības jomas atbilstību, ņemot vērā dažādo mehānisko transportlīdzekļu radītos negadījumu riskus un iespējamās izmaiņas tirgū, jo īpaši attiecībā uz maziem ātrgaitas transportlīdzekļiem, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 168/2013 2. panta 2. punkta h), i), j) un k) apakšpunktā minētajās transportlīdzekļu kategorijās, piemēram, e-velosipēdiem, Segway pārvietošanās līdzekļiem un elektriskajiem mopēdiem, un vai ar direktīvu noteiktā atbildības sistēma varētu būt atbilstoša nākotnes vajadzībām;

| (c) | to, lai mudinātu apdrošināšanas sabiedrības savos apdrošināšanas līgumos iekļaut bonus-malus sistēmu, ieskaitot atlaides par apdrošināšanas atlīdzības izmaksu neesamību, kurā prēmijas ietekmē apdrošinājuma ņēmēju ziņojumi par prasījumu vēsturi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

to, lai mudinātu apdrošināšanas sabiedrības savos apdrošināšanas līgumos iekļaut bonus-malus sistēmu, ieskaitot atlaides par apdrošināšanas atlīdzības izmaksu neesamību, kurā prēmijas ietekmē apdrošinājuma ņēmēju ziņojumi par prasījumu vēsturi.

to, lai mudinātu apdrošināšanas sabiedrības savos apdrošināšanas līgumos iekļaut bonus-malus sistēmu, ieskaitot atlaides par apdrošināšanas atlīdzības izmaksu neesamību, kurā prēmijas ietekmē apdrošinājuma ņēmēju ziņojumi par prasījumu vēsturi.

Minētajam ziņojumam pievieno Komisijas apsvērumus un attiecīgā gadījumā arī tiesību akta priekšlikumu.

Minētajam ziņojumam pievieno Komisijas apsvērumus un attiecīgā gadījumā arī tiesību akta priekšlikumu.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0035/2019).

1

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/103/EK (2009. gada 16. septembris) par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (OV L 263, 7.10.2009, 11. lpp.).

15

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/103/EK (2009. gada 16. septembris) par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (OV L 263, 7.10.2009., 11. lpp.).

15

(20)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

20

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(*)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

(**)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

**

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

(***)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

***

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

(*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.).

*1

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.).

(*2)  
  Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši — apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

*2

Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši — apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

(*)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

(***)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

***

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

(*)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2019. gada 14. februāra

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/619 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/619

---

P8_TA(2019)0118

Mehānisms juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (COM(2018)0373 – C8-0228/2018 – 2018/0198(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/64)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0373),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu 2. punktu un 175. panta trešo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu 2. punktu un 175. panta trešo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0228/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs, un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs, un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0414/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 124. lpp.

(2)  OV C ...

---

P8_TC1-COD(2018)0198

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019 .../... par mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai īstenotu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēto sociālās un ekonomiskās kohēzijas mērķi, LESD 175. panta trešā daļa paredz īpašas darbības, par kurām jālemj atsevišķi no fondiem, uz ko attiecas minētā panta pirmā daļa. Visas Savienības teritorijas saskaņota attīstība un lielāka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija ir saistīta ar teritoriālās sadarbības stiprināšanu. Šajā sakarā ir lietderīgi apstiprināt teritoriālās sadarbības īstenošanas nosacījumu uzlabošanai vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Lai īstenotu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēto sociālās un ekonomiskās kohēzijas mērķi, LESD 175. panta trešā daļa paredz īpašas darbības, par kurām jālemj atsevišķi no fondiem, uz ko attiecas minētā panta pirmā daļa. Visas Savienības teritorijas saskaņota attīstība un lielāka ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija ir saistīta ar teritoriālās sadarbības stiprināšanu. Šajā sakarā ir lietderīgi apstiprināt teritoriālās sadarbības īstenošanas nosacījumu uzlabošanai vajadzīgos pasākumus.

| (2) | LESD 174. pants atzīst problēmas, ar kurām saskaras pierobežas reģioni, un paredz, ka Savienībai, izstrādājot un veicot darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, šiem reģioniem būtu jāpievērš īpaša uzmanība. Savienības sauszemes un jūras robežu skaits ir audzis, sasniedzot 40 iekšējās sauszemes robežas, tostarp ar tās tiešajām kaimiņvalstīm no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (“EBTA”). |
| --- | --- |

(2)

LESD 174. pants atzīst problēmas, ar kurām saskaras pierobežas reģioni, un paredz, ka Savienībai, izstrādājot un veicot darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, šiem reģioniem būtu jāpievērš īpaša uzmanība. Savienības sauszemes un jūras robežu skaits ir audzis, sasniedzot 40 iekšējās sauszemes robežas, tostarp ar tās tiešajām kaimiņvalstīm no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (“EBTA”).

| (2a) | Lai uzlabotu iedzīvotāju dzīvi pārrobežu reģionos pie jūras robežām vai pārrobežu reģionos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, šīs regulas piemērošana un mehānisma izmantošana juridisko un administratīvo šķēršļu atrisināšanai būtu jāattiecina uz visiem Savienības pierobežas reģioniem, vienlaikus ievērojot Savienības tiesību aktus. [Am. 1] |
| --- | --- |

(2a)

Lai uzlabotu iedzīvotāju dzīvi pārrobežu reģionos pie jūras robežām vai pārrobežu reģionos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, šīs regulas piemērošana un mehānisma izmantošana juridisko un administratīvo šķēršļu atrisināšanai būtu jāattiecina uz visiem Savienības pierobežas reģioniem, vienlaikus ievērojot Savienības tiesību aktus. [Am. 1]

| (3) | Paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (4) (“Pierobežas reģionu paziņojums”) Komisija apraksta, ka pēdējās desmitgadēs Eiropas integrācijas process ir sekmējis iekšējo pierobežas reģionu pārtapšanu no galvenokārt nomaļiem apgabaliem par izaugsmes un iespēju teritorijām. 1992. gadā pabeigtā vienotā tirgus izveide Savienībā ir palielinājusi ražīgumu un samazinājusi izmaksas, jo ir atceltas muitas formalitātes, saskaņoti tehniskie noteikumi vai panākta to savstarpēja atzīšana, kā arī konkurences rezultātā samazinājušās cenas; ES iekšējās tirdzniecības apjoms 10 gadu laikā ir audzis par 15 %; ir radīta papildu augsme un apmēram par 2,5 miljoniem vairāk darbvietu. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (4) (“Pierobežas reģionu paziņojums”) Komisija apraksta, ka pēdējās desmitgadēs Eiropas integrācijas process ir sekmējis iekšējo pierobežas reģionu pārtapšanu no galvenokārt nomaļiem apgabaliem par izaugsmes un iespēju teritorijām. 1992. gadā pabeigtā vienotā tirgus izveide Savienībā ir palielinājusi ražīgumu un samazinājusi izmaksas, jo ir atceltas muitas formalitātes, saskaņoti tehniskie noteikumi vai panākta to savstarpēja atzīšana, kā arī konkurences rezultātā samazinājušās cenas; ES iekšējās tirdzniecības apjoms 10 gadu laikā ir audzis par 15 %; ir radīta papildu augsme un apmēram par 2,5 miljoniem vairāk darbvietu.

| (4) | Pierobežas reģionu paziņojums apliecinājis arī, ka pierobežas reģionos joprojām ir daudz juridisku šķēršļu, jo īpaši tādu, kas saistīti ar veselības pakalpojumiem, darbtiesisko regulējumu, nodokļiem, uzņēmējdarbības attīstību, kā arī pastāv ar administratīvās kultūras un nacionālā tiesiskā regulējuma atšķirībām saistīti šķēršļi. Lai atrisinātu problēmu, ko rezultatīvai sadarbībai rada patiešām nosprostojoši šķēršļi, nepietiek nedz ar Eiropas teritoriālās sadarbības finansējumu, nedz ar institucionālo atbalstu, ko sadarbībai sniedz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG). |
| --- | --- |

(4)

Pierobežas reģionu paziņojums apliecinājis arī, ka pierobežas reģionos joprojām ir daudz juridisku šķēršļu, jo īpaši tādu, kas saistīti ar veselības pakalpojumiem, darbtiesisko regulējumu, nodokļiem, uzņēmējdarbības attīstību, kā arī pastāv ar administratīvās kultūras un nacionālā tiesiskā regulējuma atšķirībām saistīti šķēršļi. Lai atrisinātu problēmu, ko rezultatīvai sadarbībai rada patiešām nosprostojoši šķēršļi, nepietiek nedz ar Eiropas teritoriālās sadarbības finansējumu, nedz ar institucionālo atbalstu, ko sadarbībai sniedz Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG).

| (5) | Kopš 1990. gada pārrobežu sadarbības programmas, kas tiek īstenotas Savienības pierobežas reģionos, ieskaitot robežas ar EBTA valstīm, ir atbalstītas no Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (labāk pazīstams ar nosaukumu Interreg (5)) programmām. Minētais finansējums ir piešķirts tūkstošiem projektu un iniciatīvu, kas palīdzējuši uzlabot Eiropas integrāciju. Pie galvenajiem Interreg programmu sasniegumiem pieder: lielāka uzticēšanās, augstāks savienotības līmenis, uzlabota vide, labāki veselības standarti un ekonomiskā izaugsme. Iniciatīva Interreg ar cilvēku savstarpējās mijiedarbības projektiem, investīcijām infrastruktūrā un atbalstu institucionālās sadarbības iniciatīvām ir pierobežas reģionos radījusi īstas pārmaiņas un sekmējusi to pārveidi. Interreg ir atbalstījusi arī sadarbību pie dažām jūras robežām. Tomēr jūras robežreģionos juridiski šķēršļi rada daudz mazāk problēmu, jo tur nav fiziski iespējams ik dienu vai vairākas reizes nedēļā šķērsot robežu darba, izglītības un mācību vai iepirkšanās nolūkā vai infrastruktūras un vispārīgas ekonomiskas intereses pakalpojumu vai to kombinācijas izmantošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 1990. gada pārrobežu sadarbības programmas, kas tiek īstenotas Savienības pierobežas reģionos, ieskaitot robežas ar EBTA valstīm, ir atbalstītas no Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (labāk pazīstams ar nosaukumu Interreg (5)) programmām. Minētais finansējums ir piešķirts tūkstošiem projektu un iniciatīvu, kas palīdzējuši uzlabot Eiropas integrāciju. Pie galvenajiem Interreg programmu sasniegumiem pieder: lielāka uzticēšanās, augstāks savienotības līmenis, uzlabota vide, labāki veselības standarti un ekonomiskā izaugsme. Iniciatīva Interreg ar cilvēku savstarpējās mijiedarbības projektiem, investīcijām infrastruktūrā un atbalstu institucionālās sadarbības iniciatīvām ir pierobežas reģionos radījusi īstas pārmaiņas un sekmējusi to pārveidi. Interreg ir atbalstījusi arī sadarbību pie dažām jūras robežām. Tomēr jūras robežreģionos juridiski šķēršļi rada daudz mazāk problēmu, jo tur nav fiziski iespējams ik dienu vai vairākas reizes nedēļā šķērsot robežu darba, izglītības un mācību vai iepirkšanās nolūkā vai infrastruktūras un vispārīgas ekonomiskas intereses pakalpojumu vai to kombinācijas izmantošanas vajadzībām.

| (6) | Iniciatīvas Interreg finansiālo atbalstu pārrobežu sadarbībai ir papildinājušas kopš 2006. gada uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1082/2006 (6) pamata izveidotās ETSG. Tomēr, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 1082/2006 7. panta 4. punkta, juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā ETSG nav iespējams izmantot likumdošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(6)

Iniciatīvas Interreg finansiālo atbalstu pārrobežu sadarbībai ir papildinājušas kopš 2006. gada uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1082/2006 (6) pamata izveidotās ETSG. Tomēr, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 1082/2006 7. panta 4. punkta, juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā ETSG nav iespējams izmantot likumdošanas pilnvaras.

| (7) | Komisija savā Pierobežas reģionu paziņojumā citu pasākumu vidū minēja iniciatīvu, kas tika sākta Luksemburgas prezidentūras laikā 2015. gadā: vairākas dalībvalstis apsver, cik noderīgs būtu jauns instruments, ar kura palīdzību tiktu vienkāršots pārrobežu projektu darbs, paverot iespēju vienas dalībvalsts noteikumus brīvprātīgi un ar atbildīgo kompetento iestāžu piekrišanu piemērot kaimiņu dalībvalstī. Tas attiektos uz atsevišķu projektu vai laikā ierobežotu darbību, kuri atrodas pierobežas reģionā un kurus ierosinājušas vietējās vai reģionālās iestādes. |
| --- | --- |

(7)

Komisija savā Pierobežas reģionu paziņojumā citu pasākumu vidū minēja iniciatīvu, kas tika sākta Luksemburgas prezidentūras laikā 2015. gadā: vairākas dalībvalstis apsver, cik noderīgs būtu jauns instruments, ar kura palīdzību tiktu vienkāršots pārrobežu projektu darbs, paverot iespēju vienas dalībvalsts noteikumus brīvprātīgi un ar atbildīgo kompetento iestāžu piekrišanu piemērot kaimiņu dalībvalstī. Tas attiektos uz atsevišķu projektu vai laikā ierobežotu darbību, kuri atrodas pierobežas reģionā un kurus ierosinājušas vietējās vai reģionālās iestādes.

| (8) | Lai gan dažos Savienības reģionos starpvaldību, reģionālā un vietējā līmenī jau ir vairāki rezultatīvi pārrobežu sadarbības mehānismi, tie neaptver visus Savienības pierobežas reģionus. Tāpēc, lai līdzšinējās sistēmas papildinātu, ir nepieciešams izveidot brīvprātīgu mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai visos pierobežas reģionos (“Mehānisms”)
  , taču tas netraucē izveidot alternatīvus salīdzināmus mehānismus atkarībā no īpašām vajadzībām valsts, reģionālā vai vietējā līmenī
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(8)

Lai gan dažos Savienības reģionos starpvaldību, reģionālā un vietējā līmenī jau ir vairāki rezultatīvi pārrobežu sadarbības mehānismi, tie neaptver visus Savienības pierobežas reģionus. Tāpēc, lai līdzšinējās sistēmas papildinātu, ir nepieciešams izveidot brīvprātīgu mehānismu juridisku un administratīvu šķēršļu novēršanai visos pierobežas reģionos (“Mehānisms”)
  , taču tas netraucē izveidot alternatīvus salīdzināmus mehānismus atkarībā no īpašām vajadzībām valsts, reģionālā vai vietējā līmenī
  . [Am. 2]

| (9) | Pilnībā respektējot dalībvalstu konstitucionālo un institucionālo iekārtu, attiecībā uz kādas konkrētas dalībvalsts pierobežas reģioniem, kuros jau ir cits rezultatīvs mehānisms vai tāds ar šo kaimiņu dalībvalsti varētu tikt izveidots, Mehānisma izmantošanai vajadzētu būt brīvprātīgai.

  izmantošana ir brīvprātīga.
  Tajā vajadzētu būt diviem pasākumiem: Eiropas pārrobežu saistībnolīguma (“saistībnolīgums”) parakstīšanai un noslēgšanai vai Eiropas pārrobežu deklarācijas (“deklarācija”) parakstīšanai.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties izmantot instrumentu, kuru tās uzskata par izdevīgāku. [Am. 3] |
| --- | --- |

(9)

Pilnībā respektējot dalībvalstu konstitucionālo un institucionālo iekārtu, attiecībā uz kādas konkrētas dalībvalsts pierobežas reģioniem, kuros jau ir cits rezultatīvs mehānisms vai tāds ar šo kaimiņu dalībvalsti varētu tikt izveidots, Mehānisma izmantošanai vajadzētu būt brīvprātīgai.

  izmantošana ir brīvprātīga.
  Tajā vajadzētu būt diviem pasākumiem: Eiropas pārrobežu saistībnolīguma (“saistībnolīgums”) parakstīšanai un noslēgšanai vai Eiropas pārrobežu deklarācijas (“deklarācija”) parakstīšanai.
  Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties izmantot instrumentu, kuru tās uzskata par izdevīgāku. [Am. 3]

| (9a) | Iesaistīto dalībvalstu, valstu, vienību vai reģionu kompetentajām iestādēm saskaņā ar to konstitucionālajām un juridiski noteiktajām īpašajām kompetencēm būtu jāpieņem ierosinātais ad hoc juridiskais risinājums pirms saistībnolīguma noslēgšanas un parakstīšanas vai deklarācijas parakstīšanas saskaņā ar šo regulu. [Am. 4] |
| --- | --- |

(9a)

Iesaistīto dalībvalstu, valstu, vienību vai reģionu kompetentajām iestādēm saskaņā ar to konstitucionālajām un juridiski noteiktajām īpašajām kompetencēm būtu jāpieņem ierosinātais ad hoc juridiskais risinājums pirms saistībnolīguma noslēgšanas un parakstīšanas vai deklarācijas parakstīšanas saskaņā ar šo regulu. [Am. 4]

| (10) | Saistībnolīgumam vajadzētu būt pašizpildīgam, proti, no saistībnolīguma noslēgšanas izriet, ka noteiktas vienas dalībvalsts tiesību normas tiks piemērotas kaimiņu dalībvalsts teritorijā. Tāpēc vajadzētu būt arī pieņemamam, ka dalībvalstīm jāpieņem leģislatīvs akts, kurš ļautu noslēgt saistībnolīgumu, lai nepieļautu, ka likumdevēja oficiāli pieņemtam nacionālam tiesību aktam, pārkāpjot juridisko skaidrību un pārredzamību vai tos abus, izņēmumu taisa iestāde, kas nav attiecīgais likumdevējs. |
| --- | --- |

(10)

Saistībnolīgumam vajadzētu būt pašizpildīgam, proti, no saistībnolīguma noslēgšanas izriet, ka noteiktas vienas dalībvalsts tiesību normas tiks piemērotas kaimiņu dalībvalsts teritorijā. Tāpēc vajadzētu būt arī pieņemamam, ka dalībvalstīm jāpieņem leģislatīvs akts, kurš ļautu noslēgt saistībnolīgumu, lai nepieļautu, ka likumdevēja oficiāli pieņemtam nacionālam tiesību aktam, pārkāpjot juridisko skaidrību un pārredzamību vai tos abus, izņēmumu taisa iestāde, kas nav attiecīgais likumdevējs.

| (11) | Šādai deklarācijai attiecīgajā dalībvalstī joprojām būtu vajadzīga likumdošanas procedūra. Deklarācijas noslēdzējai iestādei būtu oficiāli jādeklarē, ka tā līdz noteiktam termiņam iedarbinās likumdošanas procedūru, kas nepieciešama, lai parasti piemērojamos nacionālos tiesību aktus grozītu un skaidri noteikta izņēmuma kārtībā piemērotu kādas kaimiņu dalībvalsts tiesību aktu(s)
  ar nolūku novērst šķēršļus kopīgu pārrobežu projektu īstenošanai
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(11)

Šādai deklarācijai attiecīgajā dalībvalstī joprojām būtu vajadzīga likumdošanas procedūra. Deklarācijas noslēdzējai iestādei būtu oficiāli jādeklarē, ka tā līdz noteiktam termiņam iedarbinās likumdošanas procedūru, kas nepieciešama, lai parasti piemērojamos nacionālos tiesību aktus grozītu un skaidri noteikta izņēmuma kārtībā piemērotu kādas kaimiņu dalībvalsts tiesību aktu(s)
  ar nolūku novērst šķēršļus kopīgu pārrobežu projektu īstenošanai
  . [Am. 5]

| (12) | Juridiskus šķēršļus galvenokārt izjūt personas, kas mijiedarbojas uz sauszemes robežām,
  piemēram, pārrobežu darba ņēmēji,
  jo cilvēki robežas šķērso katru dienu vai katru nedēļu. Lai šīs regulas ietekmi koncentrētu uz robežai vistuvākajiem reģioniem, kuros kaimiņos esošas dalībvalstis ir integrētas un mijiedarbojas visvairāk, šī regula būtu jāpiemēro pārrobežu reģioniem tādā nozīmē kā NUTS 3. līmeņa (7) reģiona teritorija, ko divās vai vairākās dalībvalstīs aptver sauszemes
  vai jūras
  pierobežas kaimiņreģioni. Tas nedrīkstētu atturēt dalībvalstis Mehānismu piemērot arī ārējām robežām ar valstīm, kas nav EBTA valstis
  , rīkojoties brīvprātīgi attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm
  . [Am. 6] |
| --- | --- |

(12)

Juridiskus šķēršļus galvenokārt izjūt personas, kas mijiedarbojas uz sauszemes robežām,
  piemēram, pārrobežu darba ņēmēji,
  jo cilvēki robežas šķērso katru dienu vai katru nedēļu. Lai šīs regulas ietekmi koncentrētu uz robežai vistuvākajiem reģioniem, kuros kaimiņos esošas dalībvalstis ir integrētas un mijiedarbojas visvairāk, šī regula būtu jāpiemēro pārrobežu reģioniem tādā nozīmē kā NUTS 3. līmeņa (7) reģiona teritorija, ko divās vai vairākās dalībvalstīs aptver sauszemes
  vai jūras
  pierobežas kaimiņreģioni. Tas nedrīkstētu atturēt dalībvalstis Mehānismu piemērot arī ārējām robežām ar valstīm, kas nav EBTA valstis
  , rīkojoties brīvprātīgi attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm
  . [Am. 6]

| (13) | Lai konkrētās dalībvalstīs un starp vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm koordinētu dažādo iestāžu uzdevumus, pie kurām dažās dalībvalstīs piederēs nacionāli un reģionāli likumdevēji, katrai dalībvalstij, kura izvēlas Mehānismu izmantot, būtu pienākums izveidot nacionālu pārrobežu koordinācijas punktu un attiecīgā

  atbilstošā
  gadījumā šādus

  reģionālus pārrobežu koordinācijas
  punktus, kā arī noteikt to uzdevumus un kompetences dažādajos Mehānisma soļos, kuri aptver saistībnolīgumu un deklarāciju ierosināšanu, slēgšanu, īstenošanu un pārraudzību. [Am. 7] |
| --- | --- |

(13)

Lai konkrētās dalībvalstīs un starp vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm koordinētu dažādo iestāžu uzdevumus, pie kurām dažās dalībvalstīs piederēs nacionāli un reģionāli likumdevēji, katrai dalībvalstij, kura izvēlas Mehānismu izmantot, būtu pienākums izveidot nacionālu pārrobežu koordinācijas punktu un attiecīgā

  atbilstošā
  gadījumā šādus

  reģionālus pārrobežu koordinācijas
  punktus, kā arī noteikt to uzdevumus un kompetences dažādajos Mehānisma soļos, kuri aptver saistībnolīgumu un deklarāciju ierosināšanu, slēgšanu, īstenošanu un pārraudzību. [Am. 7]

| (14) | Komisijai būtu jāizveido Pierobežas reģionu paziņojumā pieteiktais Savienības līmeņa koordinācijas punkts. Minētajam koordinācijas punktam būtu jāsadarbojas ar dažādajiem nacionālajiem un attiecīgā gadījumā reģionālajiem pārrobežu koordinācijas punktiem. Komisijai būtu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (8) jāizveido un jāuztur saistībnolīgumu un deklarāciju datubāze. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai būtu jāizveido Pierobežas reģionu paziņojumā pieteiktais Savienības līmeņa koordinācijas punkts. Minētajam koordinācijas punktam būtu jāsadarbojas ar dažādajiem nacionālajiem un attiecīgā gadījumā reģionālajiem pārrobežu koordinācijas punktiem. Komisijai būtu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (8) jāizveido un jāuztur saistībnolīgumu un deklarāciju datubāze.

| (15) | Šai regulai būtu jāapraksta saistībnolīguma vai deklarācijas noslēgšanas procedūra un detalizēti jāapraksta dažādie soļi: iniciatīvas dokumenta sagatavošana un iesniegšana, priekšanalīze, ko izdara dalībvalsts, kura nodomājusi piemērot kaimiņu dalībvalsts tiesību normas, noslēdzamā saistībnolīguma vai deklarācijas sagatavošana un, visbeidzot, gan saistībnolīguma, gan deklarācijas noslēgšana. Būtu detalizēti jāapraksta gan elementi, ko paredzēts aptvert iniciatīvas dokumentam, saistībnolīguma vai deklarācijas projekts un galīgā redakcija, gan arī piemērojamie termiņi. |
| --- | --- |

(15)

Šai regulai būtu jāapraksta saistībnolīguma vai deklarācijas noslēgšanas procedūra un detalizēti jāapraksta dažādie soļi: iniciatīvas dokumenta sagatavošana un iesniegšana, priekšanalīze, ko izdara dalībvalsts, kura nodomājusi piemērot kaimiņu dalībvalsts tiesību normas, noslēdzamā saistībnolīguma vai deklarācijas sagatavošana un, visbeidzot, gan saistībnolīguma, gan deklarācijas noslēgšana. Būtu detalizēti jāapraksta gan elementi, ko paredzēts aptvert iniciatīvas dokumentam, saistībnolīguma vai deklarācijas projekts un galīgā redakcija, gan arī piemērojamie termiņi.

| (16) | Konkrētāk, šajā regulā būtu jānosaka, kurš var būt kopprojekta iniciators. Tā kā Mehānismam vajadzētu uzlabot pārrobežu kopprojektu īstenošanu, pirmajai grupai vajadzētu būt struktūrām, kas šādu kopprojektu ierosina vai gan ierosina, gan īsteno. Termins “projekts” būtu jāsaprot plašā nozīmē, attiecībā uz kādu konkrētu teritoriju to attiecinot gan uz konkrētu infrastruktūras vienību, gan uz vairākām aktivitātēm, gan uz tiem abiem. Otrkārt, vietējas vai reģionālas iestādes, kas atrodas kādā konkrētā pārrobežu reģionā vai šajā pārrobežu reģionā īsteno publisko varu, būtu jāpilnvaro uzņemties iniciatīvu tādu nacionālu tiesību aktu piemērošanā, kuri rada šķērsli, bet kurus šādas iestādes nav institucionāli pilnvarotas grozīt vai tiem taisīt izņēmumu. Treškārt, būtu jānosaka, ka iniciators var būt pārrobežu sadarbībai izveidotas struktūras, arī ETSG, kas atrodas kādā konkrētā pārrobežu reģionā vai to vismaz daļēji aptver, vai līdzīgas struktūras, kuru uzdevums ir strukturētā veidā organizēt pārrobežu attīstību. Visbeidzot, sākt iniciatīvu būtu jāatļauj arī pārrobežu sadarbībā specializētām struktūrām, kas līdzīgai problēmai var zināt citur Savienībā rodamus rezultatīvus risinājumus. Lai struktūrām, ko šķērslis tieši ietekmē, radītu sinerģijas ar struktūrām, kam ir vispārīgas speciālās zināšanas par pārrobežu sadarbību, visas grupas mehānismu var ierosināt kopīgi. |
| --- | --- |

(16)

Konkrētāk, šajā regulā būtu jānosaka, kurš var būt kopprojekta iniciators. Tā kā Mehānismam vajadzētu uzlabot pārrobežu kopprojektu īstenošanu, pirmajai grupai vajadzētu būt struktūrām, kas šādu kopprojektu ierosina vai gan ierosina, gan īsteno. Termins “projekts” būtu jāsaprot plašā nozīmē, attiecībā uz kādu konkrētu teritoriju to attiecinot gan uz konkrētu infrastruktūras vienību, gan uz vairākām aktivitātēm, gan uz tiem abiem. Otrkārt, vietējas vai reģionālas iestādes, kas atrodas kādā konkrētā pārrobežu reģionā vai šajā pārrobežu reģionā īsteno publisko varu, būtu jāpilnvaro uzņemties iniciatīvu tādu nacionālu tiesību aktu piemērošanā, kuri rada šķērsli, bet kurus šādas iestādes nav institucionāli pilnvarotas grozīt vai tiem taisīt izņēmumu. Treškārt, būtu jānosaka, ka iniciators var būt pārrobežu sadarbībai izveidotas struktūras, arī ETSG, kas atrodas kādā konkrētā pārrobežu reģionā vai to vismaz daļēji aptver, vai līdzīgas struktūras, kuru uzdevums ir strukturētā veidā organizēt pārrobežu attīstību. Visbeidzot, sākt iniciatīvu būtu jāatļauj arī pārrobežu sadarbībā specializētām struktūrām, kas līdzīgai problēmai var zināt citur Savienībā rodamus rezultatīvus risinājumus. Lai struktūrām, ko šķērslis tieši ietekmē, radītu sinerģijas ar struktūrām, kam ir vispārīgas speciālās zināšanas par pārrobežu sadarbību, visas grupas mehānismu var ierosināt kopīgi.

| (17) | Galvenajam aktoram dalībvalstīs, kurām tiek lūgts slēgt saistībnolīgumu vai deklarāciju, vajadzētu būt attiecīgajiem nacionālajiem vai reģionālajiem pārrobežu koordinācijas punktiem, kuriem jāsadarbojas ar visām kompetentajām iestādēm savā dalībvalstī un ar ekvivalento struktūru kaimiņu dalībvalstī. Būtu arī skaidri jānosaka, ka pārrobežu koordinācijas punkts var izlemt, ka jāsāk procedūra, kuras rezultātā tiek slēgts saistībnolīgums vai deklarācija, vai arī ka attiecībā uz vienu vai vairākiem juridiskiem šķēršļiem jau ir rasts risinājums, kuru būtu iespējams piemērot. No otras puses, būtu arī jānosaka, ka dalībvalsts, kuras tiesību normas paredzēts piemērot otrā dalībvalstī, šādu piemērošanu ārpus savas teritorijas var atteikt. Visi lēmumi būtu
  pienācīgi
  jāpamato un jādara zināmi

  savlaicīgi jāpaziņo visiem partneriem
  . [Am. 8] |
| --- | --- |

(17)

Galvenajam aktoram dalībvalstīs, kurām tiek lūgts slēgt saistībnolīgumu vai deklarāciju, vajadzētu būt attiecīgajiem nacionālajiem vai reģionālajiem pārrobežu koordinācijas punktiem, kuriem jāsadarbojas ar visām kompetentajām iestādēm savā dalībvalstī un ar ekvivalento struktūru kaimiņu dalībvalstī. Būtu arī skaidri jānosaka, ka pārrobežu koordinācijas punkts var izlemt, ka jāsāk procedūra, kuras rezultātā tiek slēgts saistībnolīgums vai deklarācija, vai arī ka attiecībā uz vienu vai vairākiem juridiskiem šķēršļiem jau ir rasts risinājums, kuru būtu iespējams piemērot. No otras puses, būtu arī jānosaka, ka dalībvalsts, kuras tiesību normas paredzēts piemērot otrā dalībvalstī, šādu piemērošanu ārpus savas teritorijas var atteikt. Visi lēmumi būtu
  pienācīgi
  jāpamato un jādara zināmi

  savlaicīgi jāpaziņo visiem partneriem
  . [Am. 8]

| (18) | Ar šo regulu būtu jānosaka detalizēti noteikumi par saistībnolīgumu un deklarāciju īstenošanu, piemērošanu un pārraudzību. |
| --- | --- |

(18)

Ar šo regulu būtu jānosaka detalizēti noteikumi par saistībnolīgumu un deklarāciju īstenošanu, piemērošanu un pārraudzību.

| (19) | Pašizpildīga saistībnolīguma īstenošanai vajadzētu izpausties kā citas dalībvalsts nacionālo tiesību normu piemērošanai
  , kad tiek īstenoti kopīgi projekti
  . Minētā rezultātā būtu vai nu jāgroza parasti piemērojamo nacionālo tiesību aktu kārtībā jau pieņemti juridiski saistoši administratīvie akti vai, ja tas vēl nav izdarīts, jāpieņem uz citas dalībvalsts tiesību aktiem balstīti jauni administratīvie akti
  termiņā, par kuru vienojušies visi partneri, lai savlaicīgi varētu uzsākt kopīgus projektus
  . Ja attiecībā uz dažādiem sarežģīta juridiska šķēršļa elementiem kompetentas ir vairākas iestādes, saistībnolīgums būtu jāpapildina ar katram no minētajiem elementiem paredzētu laika grafiku. Respektējot subsidiaritātes principu, minētie grozītie vai jaunie administratīvie akti būtu jāpieņem un jāpārsūta saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, kuri reglamentē administratīvās procedūras. [Am. 9] |
| --- | --- |

(19)

Pašizpildīga saistībnolīguma īstenošanai vajadzētu izpausties kā citas dalībvalsts nacionālo tiesību normu piemērošanai
  , kad tiek īstenoti kopīgi projekti
  . Minētā rezultātā būtu vai nu jāgroza parasti piemērojamo nacionālo tiesību aktu kārtībā jau pieņemti juridiski saistoši administratīvie akti vai, ja tas vēl nav izdarīts, jāpieņem uz citas dalībvalsts tiesību aktiem balstīti jauni administratīvie akti
  termiņā, par kuru vienojušies visi partneri, lai savlaicīgi varētu uzsākt kopīgus projektus
  . Ja attiecībā uz dažādiem sarežģīta juridiska šķēršļa elementiem kompetentas ir vairākas iestādes, saistībnolīgums būtu jāpapildina ar katram no minētajiem elementiem paredzētu laika grafiku. Respektējot subsidiaritātes principu, minētie grozītie vai jaunie administratīvie akti būtu jāpieņem un jāpārsūta saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, kuri reglamentē administratīvās procedūras. [Am. 9]

| (20) | Deklarāciju īstenošanai galvenokārt būtu jāizpaužas kā tādu juridisku priekšlikumu sagatavošanai un iesniegšanai, ar kuriem groza spēkā esošus nacionālus tiesību aktus vai tiem taisa izņēmumu. Pēc pieņemšanas minētie grozījumi vai izņēmumi būtu jāpublisko un tad, līdzīgi saistībnolīgumiem, arī jāīsteno, grozot un pieņemot juridiski saistošus administratīvus aktus. |
| --- | --- |

(20)

Deklarāciju īstenošanai galvenokārt būtu jāizpaužas kā tādu juridisku priekšlikumu sagatavošanai un iesniegšanai, ar kuriem groza spēkā esošus nacionālus tiesību aktus vai tiem taisa izņēmumu. Pēc pieņemšanas minētie grozījumi vai izņēmumi būtu jāpublisko un tad, līdzīgi saistībnolīgumiem, arī jāīsteno, grozot un pieņemot juridiski saistošus administratīvus aktus.

| (21) | Balstoties uz juridiski saistošajiem aktiem, būtu jāpārrauga šo aktu adresātu pienākumu un tiesību ievērošana. Būtu jāatļauj dalībvalstīm izlemt, vai pārraudzību uzticēt tās dalībvalsts iestādēm, kura ir devusi savas tiesību normas, jo šīs iestādes ar minētajiem noteikumiem ir labāk pazīstamas, vai arī šo pārraudzību uzticēt tās dalībvalsts iestādēm, kurā šīs normas tiek piemērotas, jo šīs iestādes pārņēmējās dalībvalstīs labāk pārzina pārējo juridisko sistēmu un tiesību aktus, kas reglamentē normu adresātus. |
| --- | --- |

(21)

Balstoties uz juridiski saistošajiem aktiem, būtu jāpārrauga šo aktu adresātu pienākumu un tiesību ievērošana. Būtu jāatļauj dalībvalstīm izlemt, vai pārraudzību uzticēt tās dalībvalsts iestādēm, kura ir devusi savas tiesību normas, jo šīs iestādes ar minētajiem noteikumiem ir labāk pazīstamas, vai arī šo pārraudzību uzticēt tās dalībvalsts iestādēm, kurā šīs normas tiek piemērotas, jo šīs iestādes pārņēmējās dalībvalstīs labāk pārzina pārējo juridisko sistēmu un tiesību aktus, kas reglamentē normu adresātus.

| (22) | Būtu jāprecizē aizsardzība attiecībā uz kāda saistībnolīguma un uz kādas deklarācijas pamata grozīto tiesību aktu piemērošanas un pārraudzības tieši vai netieši skartām pārrobežu reģionos dzīvojošām personām, kuras uzskata, ka ir cietušas no piemērošanas darbībām vai no tās izrietošas bezdarbības. Gan attiecībā uz saistībnolīgumu, gan deklarāciju kaimiņu dalībvalsts tiesību akti pārņēmējdalībvalstī tiktu piemēroti tā, it kā tie būtu iestrādāti pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos, tāpēc tiesiskajai aizsardzībai būtu jāpiekrīt pārņēmējdalībvalsts tiesām, pat ja personas ir pārnesējdalībvalsts likumīgi rezidenti. Tas pats princips būtu jāattiecina uz tiesību aizsardzību tiesā pret dalībvalsti, kuras administratīvais akts tiek apstrīdēts. Tomēr tiesību aizsardzībai tiesā pret saistībnolīgumu vai deklarāciju piemērošanas pārraudzību būtu jāizmanto atšķirīga pieeja. Ja kāda pārnesējdalībvalsts iestāde ir pieņēmusi, ka pārraudzīs pārņēmējdalībvalsts grozīto tiesību normu piemērošanu un attiecībā uz pārrobežu apgabalā dzīvojošām personām var rīkoties, pārstāvot pārņēmējdalībvalsts iestādes, bet savā vārdā, kompetentām vajadzētu būt tās dalībvalsts tiesām, kurā šīs personas ir likumīgi rezidenti. No otras puses, ja kompentā pārnesējiestāde nevar rīkoties savā vārdā, bet gan kompetentās pārņēmējiestādes vārdā, neraugoties uz to, kur attiecīgā persona ir likumīgs rezidents, kompetentām vajadzētu būt pārņēmējdalībvalsts tiesām. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāprecizē aizsardzība attiecībā uz kāda saistībnolīguma un uz kādas deklarācijas pamata grozīto tiesību aktu piemērošanas un pārraudzības tieši vai netieši skartām pārrobežu reģionos dzīvojošām personām, kuras uzskata, ka ir cietušas no piemērošanas darbībām vai no tās izrietošas bezdarbības. Gan attiecībā uz saistībnolīgumu, gan deklarāciju kaimiņu dalībvalsts tiesību akti pārņēmējdalībvalstī tiktu piemēroti tā, it kā tie būtu iestrādāti pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos, tāpēc tiesiskajai aizsardzībai būtu jāpiekrīt pārņēmējdalībvalsts tiesām, pat ja personas ir pārnesējdalībvalsts likumīgi rezidenti. Tas pats princips būtu jāattiecina uz tiesību aizsardzību tiesā pret dalībvalsti, kuras administratīvais akts tiek apstrīdēts. Tomēr tiesību aizsardzībai tiesā pret saistībnolīgumu vai deklarāciju piemērošanas pārraudzību būtu jāizmanto atšķirīga pieeja. Ja kāda pārnesējdalībvalsts iestāde ir pieņēmusi, ka pārraudzīs pārņēmējdalībvalsts grozīto tiesību normu piemērošanu un attiecībā uz pārrobežu apgabalā dzīvojošām personām var rīkoties, pārstāvot pārņēmējdalībvalsts iestādes, bet savā vārdā, kompetentām vajadzētu būt tās dalībvalsts tiesām, kurā šīs personas ir likumīgi rezidenti. No otras puses, ja kompentā pārnesējiestāde nevar rīkoties savā vārdā, bet gan kompetentās pārņēmējiestādes vārdā, neraugoties uz to, kur attiecīgā persona ir likumīgs rezidents, kompetentām vajadzētu būt pārņēmējdalībvalsts tiesām.

| (23) | Šajā regulā būtu jāizklāsta noteikumi par tās īstenošanu, tās piemērošanas pārraudzīšanu un par dalībvalstu pienākumiem attiecībā uz to nacionālajiem īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(23)

Šajā regulā būtu jāizklāsta noteikumi par tās īstenošanu, tās piemērošanas pārraudzīšanu un par dalībvalstu pienākumiem attiecībā uz to nacionālajiem īstenošanas noteikumiem.

| (24) | Lai saskaņā ar 8

  7
  . pantu izveidotu datubāzi, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras noteikt noteikumus par tās ekspluatāciju, par datu aizsardzību un par paraugu, kas pārrobežu koordinācijas punktiem jāizmanto, iesniedzot informāciju par Mehānisma īstenošanu un izmantošanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 182/2011 (9) noteikto konsultēšanās procedūru. Praktiskām vajadzībām un koordinēšanas nolūkā attiecībā uz īstenošanas aktu pieņemšanas procedūru kompetentajai komitejai vajadzētu būt “Eiropas strukturālo un investīcijas fondu koordinācijas komitejai”. [Am. 10] |
| --- | --- |

(24)

Lai saskaņā ar 8

  7
  . pantu izveidotu datubāzi, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras noteikt noteikumus par tās ekspluatāciju, par datu aizsardzību un par paraugu, kas pārrobežu koordinācijas punktiem jāizmanto, iesniedzot informāciju par Mehānisma īstenošanu un izmantošanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 182/2011 (9) noteikto konsultēšanās procedūru. Praktiskām vajadzībām un koordinēšanas nolūkā attiecībā uz īstenošanas aktu pieņemšanas procedūru kompetentajai komitejai vajadzētu būt “Eiropas strukturālo un investīcijas fondu koordinācijas komitejai”. [Am. 10]

| (25) | Nacionālajiem īstenošanas noteikumiem jāprecizē, kurus konkrētas dalībvalsts pierobežas reģionus saistībnolīgums vai deklarācija aptver. Tātad Komisijai būs iespējams novērtēt, vai kādas neminētās robežas vajadzībām attiecīgā dalībvalsts ir izraudzījusies kādu citu mehānismu. [Am. 11] |
| --- | --- |

(25)

Nacionālajiem īstenošanas noteikumiem jāprecizē, kurus konkrētas dalībvalsts pierobežas reģionus saistībnolīgums vai deklarācija aptver. Tātad Komisijai būs iespējams novērtēt, vai kādas neminētās robežas vajadzībām attiecīgā dalībvalsts ir izraudzījusies kādu citu mehānismu. [Am. 11]

| (26) | Šajā regulā ir ievēroti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītie principi, jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), uz izglītību (14. pants), brīvība izvēlēties profesiju un tiesības strādāt, jo īpaši tiesības meklēt darbu, strādāt, izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus jebkurā dalībvalstī (15. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants), piekļuve sociālajam nodrošinājumam un sociālajai palīdzībai (34. pants), piekļuve veselības aprūpei (35. pants), pieeja pakalpojumiem ar vispārīgu tautsaimniecisku nozīmi (36. pants)
  un augsts vides aizsardzības līmenis saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu (37. pants)
  . [Am. 12] |
| --- | --- |

(26)

Šajā regulā ir ievēroti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītie principi, jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), uz izglītību (14. pants), brīvība izvēlēties profesiju un tiesības strādāt, jo īpaši tiesības meklēt darbu, strādāt, izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus jebkurā dalībvalstī (15. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants), piekļuve sociālajam nodrošinājumam un sociālajai palīdzībai (34. pants), piekļuve veselības aprūpei (35. pants), pieeja pakalpojumiem ar vispārīgu tautsaimniecisku nozīmi (36. pants)
  un augsts vides aizsardzības līmenis saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu (37. pants)
  . [Am. 12]

| (27) | Teritoriālās sadarbības nosacījumi būtu jāizstrādā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktā nostiprināto subsidiaritātes principu. Lai novērstu juridiskus šķēršļus attiecībā uz robežām, dalībvalstis ir īstenojušas individuālas, divpusējas vai pat daudzpusējas iniciatīvas. Tomēr šādu mehānismu nav visās dalībvalstīs vai tādu nav attiecībā uz visām kādas dalībvalsts robežām. Lai visā Savienībā novērstu juridiskus šķēršļus attiecībā uz robežām, ar Savienības līmenī nodrošinātajiem finansēšanas instrumentiem (galvenokārt Interreg) un juridiskajiem instrumentiem (galvenokārt ETSG) līdz šim nav pieticis. Tātad ierosinātās rīcības mērķus dalībvalstīm nedz centrālā, nedz reģionālā vai vietējā līmenī pietiekami labi sasniegt nav iespējams, taču, ņemot vērā ieteiktās darbības mērogu vai ietekmi, valstīm tos labāk iespējams sasniegt Savienības līmenī. Tāpēc tālāk jārīkojas Savienības likumdevējam. |
| --- | --- |

(27)

Teritoriālās sadarbības nosacījumi būtu jāizstrādā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktā nostiprināto subsidiaritātes principu. Lai novērstu juridiskus šķēršļus attiecībā uz robežām, dalībvalstis ir īstenojušas individuālas, divpusējas vai pat daudzpusējas iniciatīvas. Tomēr šādu mehānismu nav visās dalībvalstīs vai tādu nav attiecībā uz visām kādas dalībvalsts robežām. Lai visā Savienībā novērstu juridiskus šķēršļus attiecībā uz robežām, ar Savienības līmenī nodrošinātajiem finansēšanas instrumentiem (galvenokārt Interreg) un juridiskajiem instrumentiem (galvenokārt ETSG) līdz šim nav pieticis. Tātad ierosinātās rīcības mērķus dalībvalstīm nedz centrālā, nedz reģionālā vai vietējā līmenī pietiekami labi sasniegt nav iespējams, taču, ņemot vērā ieteiktās darbības mērogu vai ietekmi, valstīm tos labāk iespējams sasniegt Savienības līmenī. Tāpēc tālāk jārīkojas Savienības likumdevējam.

| (28) | Saskaņā ar LES 5. panta 4. punktā izklāstīto proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturam un veidam vajadzētu būt samērīgam ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Uz šīs regulas pamata izveidotā īpašā mehānisma
  juridisku šķēršļu novēršanai pārrobežu reģionos
  izmantošana ir brīvprātīga
  un nekādā ziņā neizslēdz alternatīvu salīdzināmu instrumentu izmantošanu
  . Ja kāda dalībvalsts nolemj, ka uz konkrētas robežas

  konkrētam kopīgam projektam
  ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm juridiskus šķēršļus konkrētā pārrobežu reģionā joprojām novērsīs, balstoties uz esošiem un rezultatīviem mehānismiem, kuri izveidoti vai nu nacionālā līmenī, vai kurus tā oficiāli vai neoficiāli izveidojusi kopā ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm, nav noteikti jāizraugās ar šo regulu izveidotā Mehānisma modelis. Līdzīgi, ja kāda dalībvalsts
  konkrētam kopīgam projektam
  ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm izlemj — ar noteikumu, ka pievienošanās šim mehānismam ir iespējama, — pievienoties jau esošam rezultatīvam mehānismam, ko oficiāli vai neoficiāli izveidojušas viena vai vairākas kaimiņu dalībvalstis, arī tādā gadījumā
  nav noteikti jāizraugās ar šo regulu izveidotā Mehānisma modelis. Visbeidzot, ja dalībvalsts kopā ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm nolemj oficiāli vai neoficiāli izveidot jaunu efektīvu mehānismu, lai atrisinātu juridiskus šķēršļus, kas kavē kopīga projekta īstenošanu pārrobežu reģionos,
  nav noteikti jāizraugās ar šo regulu izveidotā Mehānisma modelis. Tāpēc šī regula attiecas tikai uz to, kas nepieciešams, lai tās mērķi tiktu panākti pārrobežu reģionos, attiecībā uz kuriem dalībvalstīm nav efektīvu mehānismu juridisko šķēršļu novēršanai, [Am. 13] |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar LES 5. panta 4. punktā izklāstīto proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturam un veidam vajadzētu būt samērīgam ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Uz šīs regulas pamata izveidotā īpašā mehānisma
  juridisku šķēršļu novēršanai pārrobežu reģionos
  izmantošana ir brīvprātīga
  un nekādā ziņā neizslēdz alternatīvu salīdzināmu instrumentu izmantošanu
  . Ja kāda dalībvalsts nolemj, ka uz konkrētas robežas

  konkrētam kopīgam projektam
  ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm juridiskus šķēršļus konkrētā pārrobežu reģionā joprojām novērsīs, balstoties uz esošiem un rezultatīviem mehānismiem, kuri izveidoti vai nu nacionālā līmenī, vai kurus tā oficiāli vai neoficiāli izveidojusi kopā ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm, nav noteikti jāizraugās ar šo regulu izveidotā Mehānisma modelis. Līdzīgi, ja kāda dalībvalsts
  konkrētam kopīgam projektam
  ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm izlemj — ar noteikumu, ka pievienošanās šim mehānismam ir iespējama, — pievienoties jau esošam rezultatīvam mehānismam, ko oficiāli vai neoficiāli izveidojušas viena vai vairākas kaimiņu dalībvalstis, arī tādā gadījumā
  nav noteikti jāizraugās ar šo regulu izveidotā Mehānisma modelis. Visbeidzot, ja dalībvalsts kopā ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm nolemj oficiāli vai neoficiāli izveidot jaunu efektīvu mehānismu, lai atrisinātu juridiskus šķēršļus, kas kavē kopīga projekta īstenošanu pārrobežu reģionos,
  nav noteikti jāizraugās ar šo regulu izveidotā Mehānisma modelis. Tāpēc šī regula attiecas tikai uz to, kas nepieciešams, lai tās mērķi tiktu panākti pārrobežu reģionos, attiecībā uz kuriem dalībvalstīm nav efektīvu mehānismu juridisko šķēršļu novēršanai, [Am. 13]

| (28a) | Šai regulai būtu jāatbilst subsidiaritātes principam. Tā nekādā veidā neietekmē ne dalībvalstu suverenitāti, nedz arī ir pretrunā to konstitūcijām. [Am. 14] |
| --- | --- |

(28a)

Šai regulai būtu jāatbilst subsidiaritātes principam. Tā nekādā veidā neietekmē ne dalībvalstu suverenitāti, nedz arī ir pretrunā to konstitūcijām. [Am. 14]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets

1.   Šī regula izveido
  brīvprātīgu
  mehānismu, kas dod iespēju vienā dalībvalstī
  vienam kopīgam projektam
  kādā pārrobežu reģionā piemērot citas dalībvalsts tiesību normas un kas darbojas gadījumos, kur pirmās valsts tiesību normu piemērošana radītu juridisku šķērsli, kurš

  vienu vai vairākus juridiskus šķēršļus
  ,
  kas
  kavē kāda kopprojekta īstenošanu (“Mehānisms”). [Am. 15]

2.   Mehānismu veido viens no šādiem pasākumiem:

| a) | Eiropas pārrobežu saistībnolīguma noslēgšana; saistībnolīgums ir pašizpildīgs, |
| --- | --- |

a)

Eiropas pārrobežu saistībnolīguma noslēgšana; saistībnolīgums ir pašizpildīgs,

| b) | Eiropas pārrobežu deklarācijas noslēgšana; šajā gadījumā dalībvalstī būtu jāīsteno likumdošanas procedūra. |
| --- | --- |

b)

Eiropas pārrobežu deklarācijas noslēgšana; šajā gadījumā dalībvalstī būtu jāīsteno likumdošanas procedūra.

3.   Šī regula arī nosaka:

| a) | kā dalībvalstīs ir organizēti pārrobežu koordinācijas punkti un kādi ir to uzdevumi, |
| --- | --- |

a)

kā dalībvalstīs ir organizēti pārrobežu koordinācijas punkti un kādi ir to uzdevumi,

| b) | Komisijas koordinējošo lomu Mehānisma sakarā, |
| --- | --- |

b)

Komisijas koordinējošo lomu Mehānisma sakarā,

| c) | Mehānisma sakarā — pārrobežu reģiona iedzīvotāju
  vai cilvēku, kas tur dzīvo ierobežotu laiku,
  tiesību aizsardzību tiesā. [Am. 16] |
| --- | --- |

c)

Mehānisma sakarā — pārrobežu reģiona iedzīvotāju
  vai cilvēku, kas tur dzīvo ierobežotu laiku,
  tiesību aizsardzību tiesā. [Am. 16]

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz pārrobežu reģioniem, kas definēti 3. panta 1. punktā.

2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kam ir vairākas ar likumdošanas pilnvarām apveltītas teritoriālas vienības, šo regulu piemēro arī attiecīgajām teritoriālajām vienībām un to attiecīgajām varas iestādēm vai tiesību normām.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “pārrobežu reģions” ir NUTS 3. līmeņa reģionu teritorija, ko divās vai vairākās dalībvalstīs aptver sauszemes
  vai jūras
  pierobežas kaimiņreģioni; [Am. 17] |
| --- | --- |

(1)

“pārrobežu reģions” ir NUTS 3. līmeņa reģionu teritorija, ko divās vai vairākās dalībvalstīs aptver sauszemes
  vai jūras
  pierobežas kaimiņreģioni; [Am. 17]

| (2) | “kopprojekts” ir jebkurš infrastruktūras elements, kas ietekmē kādu konkrētu pārrobežu reģionu, vai jebkurš vispārīgas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, kas tiek sniegts kādā konkrētā pārrobežu reģionā
  , neatkarīgi no tā, vai šī ietekme parādās abās robežas pusēs vai tikai vienā pusē
  ; [Am. 18] |
| --- | --- |

(2)

“kopprojekts” ir jebkurš infrastruktūras elements, kas ietekmē kādu konkrētu pārrobežu reģionu, vai jebkurš vispārīgas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, kas tiek sniegts kādā konkrētā pārrobežu reģionā
  , neatkarīgi no tā, vai šī ietekme parādās abās robežas pusēs vai tikai vienā pusē
  ; [Am. 18]

| (3) | “tiesību norma” ir jebkura tiesību norma vai administratīva norma, noteikums vai administratīva prakse, kas attiecas uz kādu kopprojektu, neatkarīgi no tā, vai to pieņēmusi vai īsteno likumdevēja struktūra vai izpildvaras struktūra; |
| --- | --- |

(3)

“tiesību norma” ir jebkura tiesību norma vai administratīva norma, noteikums vai administratīva prakse, kas attiecas uz kādu kopprojektu, neatkarīgi no tā, vai to pieņēmusi vai īsteno likumdevēja struktūra vai izpildvaras struktūra;

| (4) | “juridisks šķērslis” ir jebkāda uz kopprojekta plānošanu, izstrādi, personālnodrošinājumu, finansēšanu vai darbību attiecināma tiesību norma, kas pārrobežu mijiedarbībā neļauj pilnvērtīgi izpausties kāda pierobežas reģiona potenciālam; |
| --- | --- |

(4)

“juridisks šķērslis” ir jebkāda uz kopprojekta plānošanu, izstrādi, personālnodrošinājumu, finansēšanu vai darbību attiecināma tiesību norma, kas pārrobežu mijiedarbībā neļauj pilnvērtīgi izpausties kāda pierobežas reģiona potenciālam;

| (5) | “iniciators” ir aktors, kurš apzina juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  un, iesniegdams iniciatīvas dokumentu, iedarbina Mehānismu; [Am. 19] |
| --- | --- |

(5)

“iniciators” ir aktors, kurš apzina juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  un, iesniegdams iniciatīvas dokumentu, iedarbina Mehānismu; [Am. 19]

| (6) | “iniciatīvas dokuments” ir dokuments, kuru Mehānisma iedarbināšanai sagatavojuši viens vai vairāki iniciatori; |
| --- | --- |

(6)

“iniciatīvas dokuments” ir dokuments, kuru Mehānisma iedarbināšanai sagatavojuši viens vai vairāki iniciatori;

| (7) | “pārņēmējdalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras teritorijā uz Eiropas pārrobežu saistībnolīguma (“saistībnolīgums”) vai Eiropas pārrobežu deklarācijas (“deklarācija”) pamata tiks piemērotas viena vai vairākas kādas pārnesējdalībvalsts tiesību normas vai kurā attiecīgas tiesību normas neesības dēļ tiks iedibināts ad hoc juridisks noregulējums; |
| --- | --- |

(7)

“pārņēmējdalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras teritorijā uz Eiropas pārrobežu saistībnolīguma (“saistībnolīgums”) vai Eiropas pārrobežu deklarācijas (“deklarācija”) pamata tiks piemērotas viena vai vairākas kādas pārnesējdalībvalsts tiesību normas vai kurā attiecīgas tiesību normas neesības dēļ tiks iedibināts ad hoc juridisks noregulējums;

| (8) | “pārnesējdalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras tiesību normas uz kāda konkrēta saistībnolīguma vai deklarācijas pamata tiks piemērotas pārņēmējdalībvalstī; |
| --- | --- |

(8)

“pārnesējdalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras tiesību normas uz kāda konkrēta saistībnolīguma vai deklarācijas pamata tiks piemērotas pārņēmējdalībvalstī;

| (9) | “kompetentā pārņēmējiestāde” ir pārņēmējdalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir uz kāda konkrēta saistībnolīguma pamata pieņemt pārnesējdalībvalsts tiesību normu piemērošanu savā teritorijā vai — deklarācijas gadījumā — uzņemties saistības sākt likumdošanas procedūru, kas vajadzīga, lai taisītu tās iekšējo tiesību normu izņēmumu; |
| --- | --- |

(9)

“kompetentā pārņēmējiestāde” ir pārņēmējdalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir uz kāda konkrēta saistībnolīguma pamata pieņemt pārnesējdalībvalsts tiesību normu piemērošanu savā teritorijā vai — deklarācijas gadījumā — uzņemties saistības sākt likumdošanas procedūru, kas vajadzīga, lai taisītu tās iekšējo tiesību normu izņēmumu;

| (10) | “kompetentā pārnesējiestāde” ir pārnesējdalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir pieņemt tiesību normas, kas tiks piemērotas pārņēmējdalībvalstī, un tās piemērot savā teritorijā, vai arī abi šie elementi; |
| --- | --- |

(10)

“kompetentā pārnesējiestāde” ir pārnesējdalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir pieņemt tiesību normas, kas tiks piemērotas pārņēmējdalībvalstī, un tās piemērot savā teritorijā, vai arī abi šie elementi;

| (11) | “piemērošanas apgabals” ir tāds pārņēmējdalībvalsts apgabals, kur tiks piemērota pārnesējdalībvalsts tiesību norma vai kāds ad hoc juridisks noregulējums. |
| --- | --- |

(11)

“piemērošanas apgabals” ir tāds pārņēmējdalībvalsts apgabals, kur tiks piemērota pārnesējdalībvalsts tiesību norma vai kāds ad hoc juridisks noregulējums.

4. pants

Dalībvalstu risinājumi attiecībā uz juridisku šķēršļu novēršanu

1.   Lai novērstu juridiskus šķēršļus, kuri pārrobežu reģionos pie konkrētas robežas ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm kavē kāda kopprojekta īstenošanu, dalībvalsts izraugās vai nu

  dalībvalstis var izraudzīties
  Mehānismu, vai kādu jau esošu

  citus šķēršļu
  novēršanas veidu

  veidus
  . [Am. 20]

2.   Dalībvalsts var arī lemt, ka attiecībā uz konkrētu robežu

  kopīgu projektu pārrobežu reģionos
  ar vienu vai vairākām kaimiņu dalībvalstīm pievienosies

  pievienoties
  kādam jau esošam rezultatīvam
  šķēršļu
  novēršanas veidam, ko oficiāli vai neoficiāli izveidojušas viena vai vairākas kaimiņu dalībvalstis
  , vai arī attiecībā uz deklarāciju piemērot Mehānismu
  . [Am. 21]

3.   Dalībvalstis šo Mehānismu var izmantot arī pārrobežu reģionos, kur ir jūras robežas, vai

  piemērot kopīgam projektam
  pārrobežu reģionos, kur robeža ir ar vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm vai vienu vai vairākām aizjūras zemēm un teritorijām
  , rīkojoties brīvprātīgi attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm
  . [Am. 22]

4.   Par lēmumiem, kas pieņemti uz šā panta pamata, dalībvalstis informē Komisiju.

5. pants

Pārrobežu koordinācijas punkti

1.   Ja

  Ikviena
  dalībvalsts izvēlas piemērot Mehānismu, tā iedibina vienu vai vairākus pārrobežu koordinācijas punktus vienā no šādiem veidiem: [Am. 23]

| a) | par pārrobežu koordinācijas punktu ieceļ atsevišķu nacionāla vai reģionāla līmeņa vai abu šo līmeņu struktūru; |
| --- | --- |

a)

par pārrobežu koordinācijas punktu ieceļ atsevišķu nacionāla vai reģionāla līmeņa vai abu šo līmeņu struktūru;

| b) | nacionāla vai reģionāla līmeņa pārrobežu koordinācijas punktu izveido jau esošā iestādē vai struktūrā; |
| --- | --- |

b)

nacionāla vai reģionāla līmeņa pārrobežu koordinācijas punktu izveido jau esošā iestādē vai struktūrā;

| c) | nacionālam vai reģionālam pārrobežu koordinācijas punktam piekritīgos papildu uzdevumus uztic attiecīgai iestādei vai struktūrai. |
| --- | --- |

c)

nacionālam vai reģionālam pārrobežu koordinācijas punktam piekritīgos papildu uzdevumus uztic attiecīgai iestādei vai struktūrai.

2.   Pārņēmējdalībvalstis un pārnesējdalībvalstis nosaka arī:

| a) | to, vai noslēgt un parakstīt saistībnolīgumu un lemt, ka no minētā saistībnolīguma spēkā stāšanās brīža spēkā būs piemērojamā nacionālā tiesību akta izņēmums, var pārrobežu koordinācijas punkts vai kompetenta pārņēmējiestāde/pārnesējiestāde; vai arī |
| --- | --- |

a)

to, vai noslēgt un parakstīt saistībnolīgumu un lemt, ka no minētā saistībnolīguma spēkā stāšanās brīža spēkā būs piemērojamā nacionālā tiesību akta izņēmums, var pārrobežu koordinācijas punkts vai kompetenta pārņēmējiestāde/pārnesējiestāde; vai arī

| b) | to, vai deklarāciju parakstīt un tajā oficiāli deklarēt, ka kompetentā pārņēmējiestāde līdz noteiktam termiņam izdarīs visu vajadzīgo, lai kompetentās likumdevējas iestādes minētajā dalībvalstī līdz noteiktam termiņam pieņemtu tiesību aktus vai citus normatīvus aktus, var pārrobežu koordinācijas punkts vai kompetenta pārņēmējiestāde/pārnesējiestāde. |
| --- | --- |

b)

to, vai deklarāciju parakstīt un tajā oficiāli deklarēt, ka kompetentā pārņēmējiestāde līdz noteiktam termiņam izdarīs visu vajadzīgo, lai kompetentās likumdevējas iestādes minētajā dalībvalstī līdz noteiktam termiņam pieņemtu tiesību aktus vai citus normatīvus aktus, var pārrobežu koordinācijas punkts vai kompetenta pārņēmējiestāde/pārnesējiestāde.

3.   Par ieceltajiem pārrobežu koordinācijas punktiem dalībvalstis Komisiju informē līdz dienai, kad sāk piemērot šo regulu.

6. pants

Pārrobežu koordinācijas punktu uzdevumi

1.   Katram pārrobežu koordinācijas punktam ir vismaz šādi uzdevumi:

| a) | īstenot 10. un 11. punktā izklāstīto procedūru; |
| --- | --- |

a)

īstenot 10. un 11. punktā izklāstīto procedūru;

| b) | koordinēt visu savas dalībvalsts teritoriju skarošo saistībnolīgumu un deklarāciju sagatavošanu, parakstīšanu, īstenošanu un pārraudzību; |
| --- | --- |

b)

koordinēt visu savas dalībvalsts teritoriju skarošo saistībnolīgumu un deklarāciju sagatavošanu, parakstīšanu, īstenošanu un pārraudzību;

| c) | izveidot un uzturēt datubāzi, kas attiecībā uz savas dalībvalsts teritoriju aptver visus pārrobežu koordinācijas punktus; |
| --- | --- |

c)

izveidot un uzturēt datubāzi, kas attiecībā uz savas dalībvalsts teritoriju aptver visus pārrobežu koordinācijas punktus;

| d) | ar vienas vai vairāku kaimiņu dalībvalstu pārrobežu koordinācijas punktiem, ja tādi ir, un, ja tādi ir, ar pārrobežu koordinācijas punktiem no savas dalībvalsts vai citu dalībvalstu teritoriālām vienībām, kurām ir likumdošanas pilnvaras; [Am. 24] |
| --- | --- |

d)

ar vienas vai vairāku kaimiņu dalībvalstu pārrobežu koordinācijas punktiem, ja tādi ir, un, ja tādi ir, ar pārrobežu koordinācijas punktiem no savas dalībvalsts vai citu dalībvalstu teritoriālām vienībām, kurām ir likumdošanas pilnvaras; [Am. 24]

| e) | sadarboties ar Komisiju; |
| --- | --- |

e)

sadarboties ar Komisiju;

| f) | atbalstīt Komisiju attiecībā uz Komisijas deklarāciju un saistību datubāzi. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt Komisiju attiecībā uz Komisijas deklarāciju un saistību datubāzi.

2.   Katra dalībvalsts vai katra teritoriālā vienība, kurai minētajā dalībvalstī ir likumdošanas pilnvaras, var lemt attiecīgajam pārrobežu koordinācijas punktam uzticēt arī šādus uzdevumus:

| a) | attiecīgā gadījumā uz 16. panta 2. punkta un 17. panta 2. punkta pamata slēgt saistībnolīgumus vai deklarācijas; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā uz 16. panta 2. punkta un 17. panta 2. punkta pamata slēgt saistībnolīgumus vai deklarācijas;

| b) | pēc kāda konkrēta iniciatora lūguma šo iniciatoru atbalstīt, cita starpā identificējot kompetento pārņēmējiestādi tai pašā dalībvalstī vai kompetento pārnesējiestādi citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

pēc kāda konkrēta iniciatora lūguma šo iniciatoru atbalstīt, cita starpā identificējot kompetento pārņēmējiestādi tai pašā dalībvalstī vai kompetento pārnesējiestādi citā dalībvalstī;

| c) | pēc lūguma, kuru izteikusi konkrēta pārņēmējiestāde, kas atrodas citā dalībvalstī, kurai nav sava pārrobežu koordinācijas punkta, veikt kāda iniciatīvas dokumenta priekšanalīzi; [Am. 25] |
| --- | --- |

c)

pēc lūguma, kuru izteikusi konkrēta pārņēmējiestāde, kas atrodas citā dalībvalstī, kurai nav sava pārrobežu koordinācijas punkta, veikt kāda iniciatīvas dokumenta priekšanalīzi; [Am. 25]

| d) | pārraudzīt visu savas dalībvalsts teritoriju skarošo saistībnolīgumu un deklarāciju īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

pārraudzīt visu savas dalībvalsts teritoriju skarošo saistībnolīgumu un deklarāciju īstenošanu;

| e) | atgādināt kompetentajai pārņēmējiestādei ievērot ar kādu konkrētu saistībnolīgumu vai deklarāciju iedibinātos termiņus un lūgt, lai atbilde tiktu sniegta konkrētā termiņā; |
| --- | --- |

e)

atgādināt kompetentajai pārņēmējiestādei ievērot ar kādu konkrētu saistībnolīgumu vai deklarāciju iedibinātos termiņus un lūgt, lai atbilde tiktu sniegta konkrētā termiņā;

| f) | par jebkādu konkrētā saistībnolīgumā vai deklarācijā iedibinātu termiņu kavējumiem informēt kompetentās pārņēmējiestādes uzraudzītājiestādi. |
| --- | --- |

f)

par jebkādu konkrētā saistībnolīgumā vai deklarācijā iedibinātu termiņu kavējumiem informēt kompetentās pārņēmējiestādes uzraudzītājiestādi.

3.   Ja vismaz viens no vairākiem juridiskiem šķēršļiem attiecas uz kādu nacionāla līmeņa likumdošanas kompetences jautājumu, 9.–17. pantā izklāstītos uzdevumus uzņemas nacionālais pārrobežu koordinācijas punkts, darbību koordinējot ar tās pašas dalībvalsts attiecīgo reģionālo pārrobežu koordinācijas punktu vai punktiem, ja vien šī dalībvalsts nav nolēmusi 14.–17. pantā izklāstītos uzdevumus uzticēt nacionāla līmeņa kompetentai pārņēmējiestādei.

4.   Ja neviens no juridiskajiem šķēršļiem neattiecas uz nacionāla līmeņa likumdošanas kompetences jautājumu, 9.–17. pantā izklāstītos uzdevumus uzņemas kompetentais reģionālais pārrobežu koordinācijas punkts un, ja kopprojekts skar vairāk nekā vienu teritoriālu vienību, darbību saskaņo ar citiem reģionālajiem pārrobežu koordinācijas punktiem tajās pašās dalībvalstīs, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav nolēmusi 14.–17. pantā izklāstītos uzdevumus uzticēt nacionālam pārrobežu koordinācijas punktam. Minētais kompetentais reģionālais pārrobežu koordinācijas punkts gādā, ka par jebkādu saistībnolīguma vai deklarācijas procedūru ir informēts nacionālais pārrobežu koordinācijas punkts.

7. pants

Komisijai piekritīgie koordinācijas uzdevumi

1.   Komisija pilda šādus koordinācijas uzdevumus:

| a) | sadarbojas ar pārrobežu koordinācijas punktiem; |
| --- | --- |

a)

sadarbojas ar pārrobežu koordinācijas punktiem;

| b) | izveido un
  publicē visu nacionālo un reģionālo pārrobežu koordinācijas punktu sarakstu

  datubāzi
  un gādā par tā

  tās
  atjaunināšanu; [Am. 26] |
| --- | --- |

b)

izveido un
  publicē visu nacionālo un reģionālo pārrobežu koordinācijas punktu sarakstu

  datubāzi
  un gādā par tā

  tās
  atjaunināšanu; [Am. 26]

| c) | izveido un uztur visu saistībnolīgumu un deklarāciju datubāzi. |
| --- | --- |

c)

izveido un uztur visu saistībnolīgumu un deklarāciju datubāzi.

1.a
     
  Komisija sagatavo atbalsta komunikācijas stratēģiju, lai:

| a) | veicinātu
  paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

a)

veicinātu
  paraugprakses apmaiņu;

| b) | sniegtu praktisku informāciju un interpretētu šīs regulas darbības jomu un tematisko
  mērķi
  ; un |
| --- | --- |

b)

sniegtu praktisku informāciju un interpretētu šīs regulas darbības jomu un tematisko
  mērķi
  ; un

| c) | noteiktu
  precīzu procedūru saistībnolīguma vai deklarācijas noslēgšanai. [Am. 27] |
| --- | --- |

c)

noteiktu
  precīzu procedūru saistībnolīguma vai deklarācijas noslēgšanai. [Am. 27]

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktu, kas attiecas uz 1. punkta c) apakšpunktā minētās datubāzes darbību, un veidlapām, kuras jāizmanto, pārrobežu koordinācijas punktiem iesniedzot informāciju par Mehānisma īstenošanu un tā darbību. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 23. panta 2. punktā.

II NODAĻA

Saistībnolīguma slēgšanas un parakstīšanas vai deklarācijas parakstīšanas procedūra

8. pants

Iniciatīvas dokumenta sagatavošana un iesniegšana

1.   Iniciators identificē kopprojekta plānošanas, izstrādes, personālnodrošinājuma, finansēšanas vai darbības juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  . [Am. 28]

2.   Iniciators ir viens no šiem:

| a) | publiskā vai privātā struktūra, kas atbildīga par kāda kopprojekta ierosināšanu vai gan tā ierosināšanu, gan īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

publiskā vai privātā struktūra, kas atbildīga par kāda kopprojekta ierosināšanu vai gan tā ierosināšanu, gan īstenošanu;

| b) | viena vai vairākas vietējās vai reģionālās iestādes, kas atrodas kādā konkrētā pārrobežu reģionā vai šajā pārrobežu reģionā īsteno publisko varu; |
| --- | --- |

b)

viena vai vairākas vietējās vai reģionālās iestādes, kas atrodas kādā konkrētā pārrobežu reģionā vai šajā pārrobežu reģionā īsteno publisko varu;

| c) | tāda pārrobežu sadarbībai izveidota struktūra ar juridiskas personas statusu vai bez tā, kas atrodas konkrētā pārrobežu reģionā vai to vismaz daļēji aptver, ieskaitot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, kas izveidotas uz Regulas (EK) Nr. 1082/2006 pamata, eiroreģionus, “Euroregio” un līdzīgas struktūras; |
| --- | --- |

c)

tāda pārrobežu sadarbībai izveidota struktūra ar juridiskas personas statusu vai bez tā, kas atrodas konkrētā pārrobežu reģionā vai to vismaz daļēji aptver, ieskaitot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, kas izveidotas uz Regulas (EK) Nr. 1082/2006 pamata, eiroreģionus, “Euroregio” un līdzīgas struktūras;

| d) | tādas pārrobežu reģionu vārdā izveidotas organizācijas, kuru uzdevums ir atbalstīt pārrobežu teritoriju intereses un spēlētājiem atvieglināt tīklošanos un pieredzes apmaiņu, kā Eiropas Pierobežas reģionu asociācija, Mission opérationnelle transfrontalière vai Centrāleiropas Pārrobežu iniciatīvu dienests; vai |
| --- | --- |

d)

tādas pārrobežu reģionu vārdā izveidotas organizācijas, kuru uzdevums ir atbalstīt pārrobežu teritoriju intereses un spēlētājiem atvieglināt tīklošanos un pieredzes apmaiņu, kā Eiropas Pierobežas reģionu asociācija, Mission opérationnelle transfrontalière vai Centrāleiropas Pārrobežu iniciatīvu dienests; vai

| e) | vairāki no a) līdz d) punktā minētajiem subjektiem kopā. |
| --- | --- |

e)

vairāki no a) līdz d) punktā minētajiem subjektiem kopā.

3.   Iniciators sagatavo saskaņā ar 9. pantu izstrādātu iniciatīvas dokumentu.

4.   Iniciators iniciatīvas dokumentu iesniedz pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam un tā kopiju nosūta pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam.

9. pants

Iniciatīvas dokumenta saturs

1.   Iniciatīvas dokumentā ir vismaz šādi elementi:

| a) | kopprojekta un tā konteksta, kā arī attiecīgā pārņēmējdalībvalsts juridiskā šķēršļa

  attiecīgā viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  apraksts un juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  novēršanas pamatojums; [Am. 29] |
| --- | --- |

a)

kopprojekta un tā konteksta, kā arī attiecīgā pārņēmējdalībvalsts juridiskā šķēršļa

  attiecīgā viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  apraksts un juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  novēršanas pamatojums; [Am. 29]

| b) | saraksts ar konkrētajām pārnesējdalībvalsts tiesību normām, kuras juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  novērš vai, ja attiecīgas tiesību normas nav, ad hoc juridiska noregulējuma priekšlikums; [Am. 30] |
| --- | --- |

b)

saraksts ar konkrētajām pārnesējdalībvalsts tiesību normām, kuras juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  novērš vai, ja attiecīgas tiesību normas nav, ad hoc juridiska noregulējuma priekšlikums; [Am. 30]

| c) | pamatojums attiecībā uz piemērošanas apgabalu; |
| --- | --- |

c)

pamatojums attiecībā uz piemērošanas apgabalu;

| d) | paredzamais ilgums vai, ja tas ir pienācīgi pamatoti, neierobežotība laikā; |
| --- | --- |

d)

paredzamais ilgums vai, ja tas ir pienācīgi pamatoti, neierobežotība laikā;

| e) | saraksts, kur norādīta kompetentā pārņēmējiestāde vai kompetentās pārņēmējiestādes; |
| --- | --- |

e)

saraksts, kur norādīta kompetentā pārņēmējiestāde vai kompetentās pārņēmējiestādes;

| f) | saraksts, kur norādīta kompetentā pārnesējiestāde vai kompetentās pārnesējiestādes. |
| --- | --- |

f)

saraksts, kur norādīta kompetentā pārnesējiestāde vai kompetentās pārnesējiestādes.

2.   Piemērošanas apgabals ir tikai tik liels, cik nepieciešams kopprojekta rezultatīvai īstenošanai.

10. pants

Iniciatīvas dokumenta priekšanalīze, ko veic pārņēmējdalībvalsts
  vai dalībvalstis un pārnesējdalībvalsts vai dalībvalstis [Am. 31]

1.   
  Pārņēmējdalībvalsts
  kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts iniciatīvas dokumentu izanalizē. Tas sazinās ar visām pārņēmējdalībvalsts kompetentajām pārņēmējiestādēm, tās nacionālo pārrobežu koordinācijas punktu vai attiecīgā gadījumā citiem reģionāliem pārrobežu koordinācijas punktiem un ar pārnesējdalībvalsts nacionālo pārrobežu koordinācijas punktu. [Am. 32]

1.a
     
  Triju mēnešu laikā pēc iniciatīvas dokumenta saņemšanas pārnesējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts savu sākotnējo reakciju nosūta pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam. [Am. 33]

2.   Triju

  Sešu
  mēnešu laikā pēc iniciatīvas dokumenta saņemšanas kompetentais
  pārņēmējdalībvalsts
  pārrobežu koordinācijas punkts izdara vienu vai vairākas no šādām darbībām, par kurām rakstiski informē iniciatoru: [Am. 34]

| a) | informē iniciatoru, ka iniciatīvas dokuments ir sagatavots saskaņā ar 9. pantu un tāpēc uzskatāms par pieņemamu; |
| --- | --- |

a)

informē iniciatoru, ka iniciatīvas dokuments ir sagatavots saskaņā ar 9. pantu un tāpēc uzskatāms par pieņemamu;

| b) | ja nepieciešams, pieprasa, lai tiktu iesniegts pārskatīts iniciatīvas dokuments vai specifiska papildinformācija, turklāt aprakstot, kāpēc un kādā aspektā iniciatīvas dokuments nav uzskatāms par pietiekamu; |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams, pieprasa, lai tiktu iesniegts pārskatīts iniciatīvas dokuments vai specifiska papildinformācija, turklāt aprakstot, kāpēc un kādā aspektā iniciatīvas dokuments nav uzskatāms par pietiekamu;

| c) | informē iniciatoru par savu novērtējumu, ka juridiska šķēršļa nav, turklāt sniedzot pamatojumu un arī minot pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ar kuriem vērsties pret šo lēmumu; |
| --- | --- |

c)

informē iniciatoru par savu novērtējumu, ka juridiska šķēršļa nav, turklāt sniedzot pamatojumu un arī minot pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ar kuriem vērsties pret šo lēmumu;

| d) | informē iniciatoru, ka juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  novērtējis par vienu no 12. panta 4. punktā norādītajiem gadījumiem, un apraksta kompetentās pārņēmējiestādes saistības attiecībā uz minēto juridisko šķērsli ieviest grozījumus vai pielāgojumus; [Am. 35] |
| --- | --- |

d)

informē iniciatoru, ka juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  novērtējis par vienu no 12. panta 4. punktā norādītajiem gadījumiem, un apraksta kompetentās pārņēmējiestādes saistības attiecībā uz minēto juridisko šķērsli ieviest grozījumus vai pielāgojumus; [Am. 35]

| e) | informē iniciatoru, ka juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  novērtējis par vienu no 12. panta 4. punktā norādītajiem gadījumiem, turklāt izklāstot, ar kādu pamatojumu grozījumus vai pielāgojumus attiecībā uz juridisko šķērsli atsaka, un minot pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ar kuriem vērsties pret šo lēmumu; [Am. 36] |
| --- | --- |

e)

informē iniciatoru, ka juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  novērtējis par vienu no 12. panta 4. punktā norādītajiem gadījumiem, turklāt izklāstot, ar kādu pamatojumu grozījumus vai pielāgojumus attiecībā uz juridisko šķērsli atsaka, un minot pārņēmējdalībvalsts tiesību aktos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ar kuriem vērsties pret šo lēmumu; [Am. 36]

| f) | iniciatoram apņemas juridisko šķērsli vai šķēršļus sešu mēnešu laikā atrisināt, vai nu parakstot saistībnolīgumu ar pārnesējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punktu vai ar kompetento pārnesējiestādi, — atkarībā no tā, kā to noteikusi pārnesējdalībvalsts, — vai arī ierosinot ad hoc juridisku noregulējumu pārņēmējdalībvalsts tiesiskajā regulējumā, |
| --- | --- |

f)

iniciatoram apņemas juridisko šķērsli vai šķēršļus sešu mēnešu laikā atrisināt, vai nu parakstot saistībnolīgumu ar pārnesējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punktu vai ar kompetento pārnesējiestādi, — atkarībā no tā, kā to noteikusi pārnesējdalībvalsts, — vai arī ierosinot ad hoc juridisku noregulējumu pārņēmējdalībvalsts tiesiskajā regulējumā,

| fa) | novirza ierosinātāju izvēlēties esošo mehānismu, kā minēts 4. panta 2. punktā, lai novērstu kopīgā projekta īstenošanu kavējošus vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus, vai arī tieši nodot iniciatīvas dokumentu kompetentajai iestādei saskaņā ar attiecīgo mehānismu; [Am. 37] |
| --- | --- |

fa)

novirza ierosinātāju izvēlēties esošo mehānismu, kā minēts 4. panta 2. punktā, lai novērstu kopīgā projekta īstenošanu kavējošus vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus, vai arī tieši nodot iniciatīvas dokumentu kompetentajai iestādei saskaņā ar attiecīgo mehānismu; [Am. 37]

| fb) | informē iniciatoru, ka viena vai vairākas attiecīgās dalībvalstis ir nolēmušas nenovērst veikt vienu vai vairākus no iniciatora konstatētajiem juridiskajiem šķēršļiem, vienlaikus rakstiski izklāstot šāda lēmuma iemeslus. [Am. 38] |
| --- | --- |

fb)

informē iniciatoru, ka viena vai vairākas attiecīgās dalībvalstis ir nolēmušas nenovērst veikt vienu vai vairākus no iniciatora konstatētajiem juridiskajiem šķēršļiem, vienlaikus rakstiski izklāstot šāda lēmuma iemeslus. [Am. 38]

3.   Pienācīgi pamatotos gadījumos kompetentā pārņēmējiestāde var vienreiz ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem 2. punkta f) apakšpunktā minēto termiņu pagarināt, par to attiecīgi informējot iniciatoru un pārnesējdalībvalsti, turklāt rakstiski izklāstot iemeslus.

11. pants

Iniciatīvas dokumenta priekšanalīze, ko veic pārnesējdalībvalsts

Saņemot iniciatīvas dokumentu, 10. panta 2. punktā minētos uzdevumus veic arī pārnesējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts, kurš savu sākotnējo reakciju var nosūtīt pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam.
  [Am. 39]

12. pants

Iniciatīvas dokumenta priekšanalīzes tālākapstrāde

1.   Ja pārņēmējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts pieprasa pārskatītu iniciatīvas dokumentu vai specifisku papildinformāciju, tas pārskatīto iniciatīvas dokumentu, specifisko papildinformāciju vai tos abus izanalizē un triju

  sešu
  mēnešu laikā kopš to saņemšanas izpilda tādas darbības kā iniciatīvas dokumenta pirmās saņemšanas gadījumā. [Am. 40]

2.   Ja pārņēmējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts uzskata, ka pārskatītais iniciatīvas dokuments joprojām nav uzskatāms par sagatavotu saskaņā ar 10. punktu vai ka ar šo specifisko papildinformāciju joprojām nepietiek, triju

  sešu
  mēnešu laikā no pārskatītā iniciatīvas dokumenta saņemšanas tas iniciatoru rakstiski informē par savu lēmumu procedūru izbeigt. Lēmums tiek pienācīgi pamatots. [Am. 41]

3.   Ja pārņēmējdalībvalsts kompetentā pārrobežu koordinācijas punkta vai kompetentās pārņēmējiestādes analīzē tiek secināts, ka iniciatīvas dokumentā aprakstītā juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  pamatā ir pārpratums, nepareiza attiecīgā tiesību akta interpretācija vai tas, ka par attiecīgo tiesību aktu trūkst pietiekamas informācijas, procedūra beidzas, iniciatoram tiekot informētam par novērtējumu, ka juridiska šķēršļa nav. [Am. 42]

4.   Ja juridiskais šķērslis

  viens vai vairāki juridiskie šķēršļi
  ir tikai pārņēmējdalībvalsts administratīva norma, noteikums vai prakse vai tāda administratīva norma, noteikums vai prakse, kas nepārprotami atšķiras no kādas likumdošanas procedūrā pieņemtas normas un tātad to iespējams grozīt vai pielāgot bez likumdošanas procedūras, kompetentā pārņēmējiestāde iniciatoru rakstiski informē par atteikšanos vai vēlmi astoņu mēnešu laikā attiecīgo administratīvo normu, noteikumu vai praksi grozīt vai pielāgot. [Am. 43]

5.   Pienācīgi pamatotos gadījumos kompetentā pārņēmējiestāde 4. punktā minēto termiņu var vienreiz ne vairāk kā uz astoņiem mēnešiem pagarināt, par to attiecīgi informējot iniciatoru un pārnesējdalībvalsti, turklāt rakstiski izklāstot iemeslus.

13. pants

Saistībnolīguma vai deklarācijas projekta sagatavošana

Pārņēmējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punkts vai kompetentā pārņēmējiestāde, balstoties uz iniciatīvas dokumentu, saskaņā ar 14. pantu izstrādā saistībnolīguma vai deklarācijas projektu.

14. pants

Saistībnolīguma vai deklarācijas projekta saturs

1.   Saistībnolīguma projektā ir vismaz šādi elementi:

| a) | kopprojekta un tā konteksta, kā arī attiecīgā juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  apraksts un juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  novēršanas pamatojums; [Am. 44] |
| --- | --- |

a)

kopprojekta un tā konteksta, kā arī attiecīgā juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  apraksts un juridiskā šķēršļa

  viena vai vairāku juridisko šķēršļu
  novēršanas pamatojums; [Am. 44]

| b) | konkrēto juridisko normu saraksts, kuras veido juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  un kopprojektam attiecīgi netiek piemērotas; [Am. 45] |
| --- | --- |

b)

konkrēto juridisko normu saraksts, kuras veido juridisko šķērsli

  vienu vai vairākus juridiskos šķēršļus
  un kopprojektam attiecīgi netiek piemērotas; [Am. 45]

| c) | piemērošanas apgabals; |
| --- | --- |

c)

piemērošanas apgabals;

| d) | piemērošanas ilgums un tā pamatojums; |
| --- | --- |

d)

piemērošanas ilgums un tā pamatojums;

| e) | kompetentā pārņēmējiestāde vai kompetentās pārņēmējiestādes; |
| --- | --- |

e)

kompetentā pārņēmējiestāde vai kompetentās pārņēmējiestādes;

| f) | konkrētā pārnesējdalībvalsts tiesību norma, kura tiks piemērota kopprojektam; |
| --- | --- |

f)

konkrētā pārnesējdalībvalsts tiesību norma, kura tiks piemērota kopprojektam;

| g) | ja pārnesējdalībvalsts tiesiskajā regulējumā attiecīgas tiesību normas nav, ad hoc juridiska noregulējuma priekšlikums; |
| --- | --- |

g)

ja pārnesējdalībvalsts tiesiskajā regulējumā attiecīgas tiesību normas nav, ad hoc juridiska noregulējuma priekšlikums;

| h) | kompetentā pārnesējiestāde vai kompetentās pārnesējiestādes; |
| --- | --- |

h)

kompetentā pārnesējiestāde vai kompetentās pārnesējiestādes;

| i) | pārņēmējdalībvalsts iestāde vai iestādes, kuru kompetencē ir īstenošana un pārraudzība; |
| --- | --- |

i)

pārņēmējdalībvalsts iestāde vai iestādes, kuru kompetencē ir īstenošana un pārraudzība;

| j) | pārnesējdalībvalsts iestāde vai iestādes, kuras ierosināts iecelt par kopīgām īstenošanas un pārraudzības uzdevumu pildītājām; |
| --- | --- |

j)

pārnesējdalībvalsts iestāde vai iestādes, kuras ierosināts iecelt par kopīgām īstenošanas un pārraudzības uzdevumu pildītājām;

| k) | spēkā stāšanās diena. |
| --- | --- |

k)

spēkā stāšanās diena.

Šā punkta k) apakšpunktā minētā spēkā stāšanās diena ir vai nu diena, kad parakstu licis pēdējais no abiem pārrobežu koordinācijas punktiem vai kompetentajām iestādēm, vai diena, kad tas paziņots iniciatoram.

2.   Papildus 1. punktā norādītajiem elementiem saistībnolīguma projektā ieraksta arī piemērošanas sākuma dienu, kura var būt:

| a) | noteikta ar spēkā stāšanās dienu; |
| --- | --- |

a)

noteikta ar spēkā stāšanās dienu;

| b) | noteikta ar atpakaļejošu spēku; |
| --- | --- |

b)

noteikta ar atpakaļejošu spēku;

| c) | pārcelta uz nākotni. |
| --- | --- |

c)

pārcelta uz nākotni.

3.   Papildus 1. punktā minētajiem elementiem deklarācijas projektā arī oficiāli deklarē, līdz kurai dienai vai dienām katra kompetentā pārņēmējiestāde attiecīgajam likumdevējam iesniedz oficiālu priekšlikumu, kas paredzēts attiecīgai nacionālo tiesību normu grozīšanai.

Pirmajā daļā minētā diena nav vēlāk kā 12 mēnešus pēc deklarācijas noslēgšanas.

15. pants

Saistībnolīguma vai deklarācijas projekta pārsūtīšana

1.   Ja kompetentā pārņēmējiestāde sagatavojusi saistībnolīguma vai deklarācijas projektu, tā šo projektu pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam pārsūta:

| a) | ne vēlāk kā trijus

  sešus
  mēnešus pēc tam, kad tā pārsūtījusi informāciju uz 10. panta 2. punkta vai 12. panta 1. un 2. panta pamata; [Am. 46] |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā trijus

  sešus
  mēnešus pēc tam, kad tā pārsūtījusi informāciju uz 10. panta 2. punkta vai 12. panta 1. un 2. panta pamata; [Am. 46]

| b) | ne vēlāk kā astoņu mēnešu laikā uz 12. panta 4. un 5. punkta pamata. |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā astoņu mēnešu laikā uz 12. panta 4. un 5. punkta pamata.

2.   Ja pārņēmējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts sagatavojis saistībnolīguma vai deklarācijas projektu vai ja tas to saņēmis no kompetentās pārņēmējiestādes, tas šo projektu pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam pārsūta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajā laikā.

3.   Abos gadījumos kopiju informēšanas nolūkā nosūta arī iniciatoram.

16. pants

Pārnesējdalībvalsts uzdevumi saistībnolīguma noslēgšanā un parakstīšanā vai deklarācijas parakstīšanā

1.   Pārnesējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts izskata uz 15. panta pamata saņemto saistībnolīguma vai deklarācijas projektu un ne vēlāk kā triju

  sešu
  mēnešu laikā pēc projekta saņemšanas un apspriešanās ar kompetentajām pārnesējiestādēm veic vienu vai vairākas šādas darbības: [Am. 47]

| a) | izteic piekrišanu saistībnolīguma vai deklarācijas projektam, paraksta divus oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam; |
| --- | --- |

a)

izteic piekrišanu saistībnolīguma vai deklarācijas projektam, paraksta divus oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam;

| b) | piekrišanu saistībnolīguma vai deklarācijas projektam izteic pēc tam, kad izlabojis vai papildinājis 14. panta 1. punkta f) un h) apakšpunktā minēto informāciju, paraksta divus pārskatītā saistībnolīguma vai deklarācijas oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam; |
| --- | --- |

b)

piekrišanu saistībnolīguma vai deklarācijas projektam izteic pēc tam, kad izlabojis vai papildinājis 14. panta 1. punkta f) un h) apakšpunktā minēto informāciju, paraksta divus pārskatītā saistībnolīguma vai deklarācijas oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam;

| c) | saistībnolīguma vai deklarācijas projektu parakstīt atsakās un pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam pārsūta detalizētu pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

saistībnolīguma vai deklarācijas projektu parakstīt atsakās un pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam pārsūta detalizētu pamatojumu;

| d) | saistībnolīguma vai deklarācijas projektu parakstīt atsakās un pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam nosūta atpakaļ projektu, kas grozīts attiecībā uz 14. panta 1. punkta c), d) un attiecīgā gadījumā g) apakšpunktā minēto informāciju, saistībnolīguma projekts — arī attiecībā 14. panta 2. punktā minēto informāciju, kā arī šādu grozījumu pamatojumu. |
| --- | --- |

d)

saistībnolīguma vai deklarācijas projektu parakstīt atsakās un pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam nosūta atpakaļ projektu, kas grozīts attiecībā uz 14. panta 1. punkta c), d) un attiecīgā gadījumā g) apakšpunktā minēto informāciju, saistībnolīguma projekts — arī attiecībā 14. panta 2. punktā minēto informāciju, kā arī šādu grozījumu pamatojumu.

2.   Dalībvalstīs, kur saistībnolīgumu vai deklarāciju paraksta kompetentā pārnesējiestāde, pārnesējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts saskaņā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktu nosūta divus

  vienu no diviem
  kompetentās pārnesējiestādes parakstītos oriģināleksemplārus

  parakstītiem oriģināleksemplāriem pārņēmējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam
  . [Am. 48]

3.   Ja pārnesējdalībvalsts saskaņā ar 1. punkta a) vai b) apakšpunktu piekrīt parakstīt saistībnolīgumu vai deklarāciju, tā turklāt nepārprotami apstiprina vai noraida, ka saistībnolīguma vai deklarācijas īstenošanas vai pārraudzības uzdevumu izpildi piemērošanas apgabalā uzņemas kompetentā iestāde vai iestādes, kuras ierosināts uz 14. panta 1. punkta j) apakšpunkta pamata iecelt par kopīgām šo uzdevumu pildītājām.

17. pants

Pārņēmējdalībvalsts uzdevumi saistībnolīguma noslēgšanā un parakstīšanā vai deklarācijas parakstīšanā

1.   Pārņēmējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts izskata pārnesējdalībvalsts kompetentā pārrobežu koordinācijas punkta pārsūtīto atbildi un ne vēlāk kā vienu mēnesi

  trīs mēnešus
  pēc tās saņemšanas izdara vienu vai vairākas šādas darbības, par kurām rakstiski informē kompetento pārrobežu pārnesējiestādi: [Am. 49]

| a) | šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta a) apakšpunkta gadījumā saistībnolīgumu vai deklarācijas projektu pabeidz, paraksta divus

  trīs
  oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam parakstīšanai; [Am. 50] |
| --- | --- |

a)

šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta a) apakšpunkta gadījumā saistībnolīgumu vai deklarācijas projektu pabeidz, paraksta divus

  trīs
  oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam parakstīšanai; [Am. 50]

| b) | šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta b) apakšpunkta gadījumā saistībnolīgumu vai deklarāciju groza attiecībā uz saistībnolīguma vai deklarācijas projekta informāciju, uz kuru attiecas attiecīgi 14. panta 1. punkta f) un h) punkts, saistībnolīgumu vai deklarāciju pabeidz, paraksta divus

  trīs
  oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam parakstīšanai; [Am. 51] |
| --- | --- |

b)

šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta b) apakšpunkta gadījumā saistībnolīgumu vai deklarāciju groza attiecībā uz saistībnolīguma vai deklarācijas projekta informāciju, uz kuru attiecas attiecīgi 14. panta 1. punkta f) un h) punkts, saistībnolīgumu vai deklarāciju pabeidz, paraksta divus

  trīs
  oriģināleksemplārus un vienu nosūta atpakaļ pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam parakstīšanai; [Am. 51]

| c) | šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta c) apakšpunkta gadījumā informē iniciatoru un Komisiju, turklāt pievienojot kompetentās pārnesējiestādes izklāstīto pamatojumu; [Am. 52] |
| --- | --- |

c)

šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta c) apakšpunkta gadījumā informē iniciatoru un Komisiju, turklāt pievienojot kompetentās pārnesējiestādes izklāstīto pamatojumu; [Am. 52]

| d) | šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta d) apakšpunkta gadījumā ņem vērā grozījumus un vai nu turpina rīkoties, kā noteikts šā punkta b) apakšpunktā, vai saskaņā ar 9. pantu sāk otru procedūru,
  turpina rīkoties, kā noteikts šā punkta c) apakšpunktā
  aprakstot, kāpēc kompetentā pārņēmējiestāde nevar pieņemt pilnīgi

  dažus vai
  visus grozījumus vai nevar pieņemt nevienu no tiem. [Am. 53] |
| --- | --- |

d)

šā

  regulas 16.
  panta 2.
  1
   punkta d) apakšpunkta gadījumā ņem vērā grozījumus un vai nu turpina rīkoties, kā noteikts šā punkta b) apakšpunktā, vai saskaņā ar 9. pantu sāk otru procedūru,
  turpina rīkoties, kā noteikts šā punkta c) apakšpunktā
  aprakstot, kāpēc kompetentā pārņēmējiestāde nevar pieņemt pilnīgi

  dažus vai
  visus grozījumus vai nevar pieņemt nevienu no tiem. [Am. 53]

2.   Saņemot saistībnolīgumu vai deklarāciju, ko 1. punkta a) vai b) apakšpunkta gadījumā parakstījis arī kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts vai kompetentā pārnesējiestāde, vai pēc pārnesējdalībvalsts kompetentā pārrobežu koordinācijas punkta pozitīvas reaģēšanas 1. punkta d) apakšpunktā, pārņēmējdalībvalsts kompetentais pārrobežu koordinācijas punkts rīkojas šādi: [Am. 54]

| a) | galīgo saistībnolīgumu vai deklarāciju pārsūta iniciatoram; |
| --- | --- |

a)

galīgo saistībnolīgumu vai deklarāciju pārsūta iniciatoram;

| b) | otro oriģināleksemplāru pārsūta pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam; |
| --- | --- |

b)

otro oriģināleksemplāru pārsūta pārnesējdalībvalsts kompetentajam pārrobežu koordinācijas punktam;

| c) | nosūta kopiju visām kompetentajām pārņēmējiestādēm; |
| --- | --- |

c)

nosūta kopiju visām kompetentajām pārņēmējiestādēm;

| d) | nosūta kopiju Savienības līmeņa koordinācijas punktam; un |
| --- | --- |

d)

nosūta kopiju Savienības līmeņa koordinācijas punktam; un

| e) | lūdz, lai par oficiālām publikācijām atbildīgais pārņēmējdalībvalsts kompetentais dienests šo saistībnolīgumu vai deklarāciju publicē. |
| --- | --- |

e)

lūdz, lai par oficiālām publikācijām atbildīgais pārņēmējdalībvalsts kompetentais dienests šo saistībnolīgumu vai deklarāciju publicē.

III NODAĻA

Saistībnolīgumu un deklarāciju īstenošana un pārraudzība

18. pants

Saistībnolīguma īstenošana

1.   Kopā ar šīs regulas 17. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto informāciju, kas nosūtīta visām attiecīgajām kompetentajām pārņēmējiestādēm, ir dots laika grafiks, saskaņā ar kuru ikviena no šīm iestādēm attiecīgā gadījumā groza jebkuru administratīvu aktu, kas attiecībā uz kopprojektu pieņemts saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, turklāt pieņem visus administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai saistībnolīgumu piemērotu kopprojektam un lai tam varētu piemērot pārnesējdalībvalsts tiesību normu vai ad hoc tiesisko noregulējumu.

2.   Laika grafika kopiju nosūta pārņēmējdalībvalsts nacionālajam pārrobežu koordinācijas punktam un attiecīgā gadījumā reģionālajam pārrobežu koordinācijas punktam.

3.   Visus 1. punktā minētos administratīvos aktus pieņem un iniciatoram, jo īpaši, par kopprojekta ierosināšanu atbildīgajai vai gan tā ierosinātājai, gan īstenotājai publiskajai vai privātajai iestādei, paziņo saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, ko šādiem administratīvajiem aktiem piemēro.

4.   Kad visi administratīvie akti attiecībā uz kādu konkrētu kopprojektu pieņemti, pārņēmējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punkts attiecīgi informē pārnesējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punktu un Savienības līmeņa koordinācijas punktu.

5.   Pārņēmējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punkts attiecīgā gadījumā informē kompetentās pārņēmējiestādes.

19. pants

Deklarācijas īstenošana

1.   Katra uz 14. panta 3. punkta pamata sarakstā norādītā kompetentā pārņēmējiestāde līdz attiecīgajai dienai, kas noteikta parakstītajā deklarācijā, attiecīgajam likumdevējam iesniedz oficiālu priekšlikumu, kura uzdevums ir attiecīgi grozīt nacionālās tiesību normas.

2.   Ja dienu, kas attiecīgi noteikta parakstītajā deklarācijā, nav iespējams ievērot, jo īpaši sakarā ar gaidāmām kompetentā likumdevēja vēlēšanām, kompetentā pārņēmējiestāde attiecīgi rakstiski informē iniciatoru un gan pārņēmējdalībvalsts, gan pārnesējdalībvalsts kompetento pārrobežu koordinācijas punktu.

3.   Kad attiecīgajam likumdevējam iesniegts oficiāls priekšlikums, attiecīgā kompetentā pārņēmējiestāde no jauna rakstiski informē iniciatoru un gan pārņēmējdalībvalsts, gan pārnesējdalībvalsts kompetento pārrobežu koordinācijas punktu par dinamikas novērojumiem attiecībā uz šo likumdevēju, un šādi rīkojas ik pēc sešiem mēnešiem pēc oficiālās iesniegšanas dienas.

4.   Kad grozošais leģislatīvais akts stājies spēkā, publicēts oficiālajā laikrakstā vai izpildījušies abi šie apstākļi, katra kompetentā pārņēmējiestāde uz jebkādu piemērojamo nacionālo tiesību aktu pamata attiecībā uz kopprojektu pieņemtu administratīvo aktu groza un pieņem jebkādu administratīvu aktu, kas nepieciešams, lai kopprojektam varētu piemērot grozītās tiesību normas.

5.   Jebkuru 4. punktā minēto administratīvo aktu pieņem un iniciatoram — jo īpaši tad, ja šis iniciators ir par kopprojekta ierosināšanu vai gan par tā ierosināšanu, gan īstenošanu atbildīga publiska vai privāta iestāde, — paziņo saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, ko šādiem administratīvajiem aktiem piemēro.

6.   Kad visi administratīvie akti attiecībā uz kādu konkrētu kopprojektu pieņemti, pārņēmējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punkts attiecīgi informē pārnesējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punktu un Savienības līmeņa koordinācijas punktu.

7.   Pārņēmējdalībvalsts pārrobežu koordinācijas punkts attiecīgā gadījumā informē kompetentās pārņēmējiestādes.

20. pants

Saistībnolīgumu un deklarāciju pārraudzība

1.   Balstoties uz 18. panta 1. punktā un 19. panta 4. punktā minētajiem administratīvajiem aktiem, pārņēmējdalībvalsts un pārnesējdalībvalsts lemj, vai kāda saistībnolīguma vai uz kādas deklarācijas pamata grozīto nacionālo tiesību aktu piemērošanas pārraudzīšanu uzticēt pārnesējdalībvalsts iestādēm, — jo īpaši sakarā ar to speciālajām zināšanām par pārnestajām tiesību normām, — vai pārņēmējdalībvalsts iestādēm.

2.   Ja pārnesto tiesību normu piemērošanas pārraudzīšana ir uzticēta pārnesējdalībvalsts iestādēm, pārņēmējdalībvalsts, vienodamās ar pārnesējdalībvalstīm, lemj, vai attiecībā uz pārraudzības uzdevumu adresātiem pārņēmējdalībvalsts iestādes rīkojas, pārstāvot pārnesējdalībvalsts iestādes un to vārdā vai tās pārstāvot, bet savā vārdā.

IV NODAĻA

Tiesību aizsardzība tiesā pret saistībnolīgumu un deklarāciju piemērošanu un pārraudzību

21. pants

Tiesību aizsardzība tiesā pret kāda saistībnolīguma vai deklarācijas piemērošanu

1.   Jebkurai personai, kas, būdama rezidents teritorijā, uz kuru attiecas kāds saistībnolīgums vai deklarācija, vai, ja tā, būdama attiecīgajā teritorijā sniegta vispārīgas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma lietotājs (“pārrobežu reģionā dzīvojoša persona”), bet nebūdama tās rezidents, uzskata, ka ir cietusi no darbības vai bezdarbības, kas izriet no pārnesējdalībvalsts tiesību normas piemērošanas uz kāda saistībnolīguma vai deklarācijas pamata, ir tiesīga vērsties pārņēmējdalībvalsts tiesās ar prasību saņemt tiesisku aizsardzību.

2.   Tomēr tiesiskā aizsardzība attiecībā uz administratīviem aktiem, kas pieņemti uz 18. panta 3. punkta un 19. panta 5. punkta pamata, ir tikai tās dalībvalsts tiesu kompetencē, kuras iestādes ir izdevušas attiecīgo administratīvo aktu.

3.   Šī regula nekādi neliedz personām izmantot savas nacionālās konstitucionālās tiesības pret iestādēm, kas ir kāda saistībnolīguma puses, iesniegt pārsūdzību attiecībā uz:

| a) | administratīviem lēmumiem par aktivitātēm, kas tiek veiktas uz kāda saistībnolīguma pamata; |
| --- | --- |

a)

administratīviem lēmumiem par aktivitātēm, kas tiek veiktas uz kāda saistībnolīguma pamata;

| b) | piekļuvi pakalpojumiem viņu pašu valodā; un |
| --- | --- |

b)

piekļuvi pakalpojumiem viņu pašu valodā; un

| c) | piekļuvi informācijai. |
| --- | --- |

c)

piekļuvi informācijai.

Šādos gadījumos kompetentās tiesas ir tās dalībvalsts tiesas, no kuras konstitūcijas izriet pārsūdzības tiesības.

22. pants

Tiesību aizsardzība tiesā pret saistībnolīgumu vai deklarāciju pārraudzību

1.   Ja kompetentā pārnesējiestāde ir piekritusi attiecīgajā apgabalā pārraudzīt pārnesējdalībvalsts tiesību normu piemērošanu un attiecībā uz pārņēmējdalībvalsts pārrobežu reģionā dzīvojošām personām var rīkoties savā vārdā, attiecībā uz vēršanos tiesā saņemt tiesisku aizsardzību pret jebkādu varas iestāžu darbību vai bezdarbību kompetentas ir tās dalībvalsts tiesas, kurās šīs personas ir likumīgi rezidenti.

2.   Ja kompetentā pārnesējiestāde ir piekritusi pārņēmējdalībvalsts teritorijā pārraudzīt pārņēmējdalībvalsts tiesību normu piemērošanu, taču attiecībā pret pārrobežas reģionā dzīvojošām personām nevar rīkoties savā vārdā, attiecībā uz vēršanos tiesā saņemt tiesisku aizsardzību pret jebkādu attiecīgās iestādes darbību vai bezdarbību kompetentas ir tikai pārņēmējdalībvalsts tiesas, arī attiecībā uz personām, kuras ir pārnesējdalībvalsts likumīgi rezidenti.

V NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

23. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas strukturālo un investīcijas fondu koordinācijas komiteja, kas izveidota ar 108. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [jaunā KNR]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

24. pants

Dalībvalstu īstenošanas noteikumi

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu piemērošanu.

2.   Par jebkādām uz 1. punkta pamata pieņemtām normām dalībvalstis Komisiju informē līdz ... [šīs regulas piemērošanas diena].

3.   Komisija no dalībvalstīm saņemto informāciju publisko.

25. pants

Ziņošana

1.
     Līdz dd mm gggg [t.i., pirmā diena nākamajā mēnesī pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas + trīs gadi], Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai iesniedz ziņojumu, kurā šīs regulas piemērošana novērtēta pēc tādiem rādītājiem kā tās rezultativitāte, efektivitāte, relevantums, Eiropas pievienotā vērtība un vienkāršošanas iespējas.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā Komisija īpaši atsaucas uz šīs regulas ģeogrāfisko un tematisko jomu, kā attiecīgi definēts 3. panta 1. un 2. punktā.

3.
     
  Pirms ziņojuma sagatavošanas Komisija rīko sabiedrisko apspriešanu ar dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp vietējām un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. [Am. 55]

26. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ... [pirmā diena nākamajā mēnesī pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas + viens gads].

Tomēr 24. pantu piemēro no ... [pirmā diena nākamajā mēnesī pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 440, 6.12.2018., 124. lpp.

1

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra nostāja.

3

(4)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”, COM(2017)0534, 20.9.2017.

4

(5)  Cits citu ir nomainījuši pieci Interreg programmēšanas periodi: INTERREG I (1990–1993), INTERREG II (1994–1999), INTERREG III (2000–2006), INTERREG IV (2007–2013) un INTERREG V (2014–2020).

5

Interreg

INTERREG

INTERREG

INTERREG

INTERREG

INTERREG

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

7

NUTS

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

9

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/637 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/637

---

P8_TA(2019)0119

Projekts nolīgumam par sadarbību starp Eurojust un Gruziju *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust noslēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Gruziju (13483/2018 – C8-0484/2018 – 2018/0813(CNS))

(Apspriešanās)

(2020/C 449/65)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (13483/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (13483/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0484/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0484/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1), un jo īpaši tā 26.a panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (1), un jo īpaši tā 26.a panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0065/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0065/2019),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/638 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/638

---

P8_TA(2019)0120

Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/66)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0051),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0024/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0024/2018),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Vācijas Bundestāgs, Francijas parlamenta Senāts un Polijas Sejms un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Vācijas Bundestāgs, Francijas parlamenta Senāts un Polijas Sejms un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0289/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0289/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 283, 10.8.2018., 28. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 3. oktobrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0369).

---

P8_TC1-COD(2018)0018

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu
  un 168. panta 4. punktu
  , [Gr. 1]

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Veselības aprūpes tehnoloģiju attīstība Savienībai ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes un inovācijas dzinulis.

  ir svarīga, lai sasniegtu augstu veselības aizsardzības līmeni, kas veselības aprūpes politikai ir jānodrošina visiem iedzīvotājiem
  . Tā veido tādu daļu

  Veselības aprūpes tehnoloģijas ir novatoriska ekonomikas nozare, kura ir daļa
  no kopējā veselības aprūpes izdevumu tirgus, kas dod 10 % no ES iekšzemes kopprodukta. Veselības aprūpes tehnoloģijas aptver zāles, medicīniskās ierīces un medicīniskās procedūras, kā arī slimību profilakses, diagnostikas un ārstēšanas pasākumus. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Veselības aprūpes tehnoloģiju attīstība Savienībai ir svarīgs ekonomiskās izaugsmes un inovācijas dzinulis.

  ir svarīga, lai sasniegtu augstu veselības aizsardzības līmeni, kas veselības aprūpes politikai ir jānodrošina visiem iedzīvotājiem
  . Tā veido tādu daļu

  Veselības aprūpes tehnoloģijas ir novatoriska ekonomikas nozare, kura ir daļa
  no kopējā veselības aprūpes izdevumu tirgus, kas dod 10 % no ES iekšzemes kopprodukta. Veselības aprūpes tehnoloģijas aptver zāles, medicīniskās ierīces un medicīniskās procedūras, kā arī slimību profilakses, diagnostikas un ārstēšanas pasākumus. [Gr. 2]

| (1a) | Izdevumi par zālēm 2014. gadā bija 1,41 % no IKP un 17,1 % no kopējām veselības aprūpes izmaksām, tādējādi veidojot lielu daļu no veselības aprūpes izmaksām. Veselības aprūpes izmaksas Savienībā veido 10 % no IKP, t. i., 1 300 000 miljonus EUR gadā, no kuriem 220 000 miljoni EUR ir izdevumi par zālēm, bet 110 000 miljoni EUR — par medicīniskajām ierīcēm. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(1a)

Izdevumi par zālēm 2014. gadā bija 1,41 % no IKP un 17,1 % no kopējām veselības aprūpes izmaksām, tādējādi veidojot lielu daļu no veselības aprūpes izmaksām. Veselības aprūpes izmaksas Savienībā veido 10 % no IKP, t. i., 1 300 000 miljonus EUR gadā, no kuriem 220 000 miljoni EUR ir izdevumi par zālēm, bet 110 000 miljoni EUR — par medicīniskajām ierīcēm. [Gr. 3]

| (1b) | Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumos un Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcijā par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību
   (4)

  tika uzsvērts, ka Savienībā zāļu pieejamību un novatorisku tehnoloģiju pieejamību apgrūtina daudzi šķēršļi, no kuriem galvenie saistīti ar to, ka dažām slimībām nav jaunu ārstēšanas veidu, un ka ir augstas cenas par zālēm, kurām daudzos gadījumos nav pievienotās terapeitiskās vērtības. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(1b)

Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumos un Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcijā par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību
   (4)

  tika uzsvērts, ka Savienībā zāļu pieejamību un novatorisku tehnoloģiju pieejamību apgrūtina daudzi šķēršļi, no kuriem galvenie saistīti ar to, ka dažām slimībām nav jaunu ārstēšanas veidu, un ka ir augstas cenas par zālēm, kurām daudzos gadījumos nav pievienotās terapeitiskās vērtības. [Gr. 4]

| (1c) | Eiropas Zāļu aģentūra zāļu tirdzniecības atļaujas piešķir, balstoties uz drošuma un iedarbīguma principu. Parasti valsts veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas aģentūras izvērtē salīdzinošo iedarbīgumu, jo tirdzniecības atļaujas neietver salīdzinošā iedarbīguma pētījumu. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(1c)

Eiropas Zāļu aģentūra zāļu tirdzniecības atļaujas piešķir, balstoties uz drošuma un iedarbīguma principu. Parasti valsts veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas aģentūras izvērtē salīdzinošo iedarbīgumu, jo tirdzniecības atļaujas neietver salīdzinošā iedarbīguma pētījumu. [Gr. 5]

| (2) | Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana (HTA) ir uz
  zinātniskiem
  pierādījumiem balstīts process, kas kompetentajām iestādēm dod iespēju noteikt jaunu vai jau esošu tehnoloģiju relatīvo iedarbīgumu. HTA īpašu uzmanību pievērš tam, kāda ir veselības aprūpes tehnoloģijas pievienotā
  terapeitiskā
  vērtība salīdzinājumā ar citām jaunām vai jau esošām veselības aprūpes tehnoloģijām. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(2)

Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana (HTA) ir uz
  zinātniskiem
  pierādījumiem balstīts process, kas kompetentajām iestādēm dod iespēju noteikt jaunu vai jau esošu tehnoloģiju relatīvo iedarbīgumu. HTA īpašu uzmanību pievērš tam, kāda ir veselības aprūpes tehnoloģijas pievienotā
  terapeitiskā
  vērtība salīdzinājumā ar citām jaunām vai jau esošām veselības aprūpes tehnoloģijām. [Gr. 6]

| (2a) | Kā 2014. maijā notikušajā 67. Pasaules Veselības asamblejā norādīja Pasaules Veselības organizācija (PVO), HTA jābūt veselības vispārēja tvēruma atbalsta rīkam. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(2a)

Kā 2014. maijā notikušajā 67. Pasaules Veselības asamblejā norādīja Pasaules Veselības organizācija (PVO), HTA jābūt veselības vispārēja tvēruma atbalsta rīkam. [Gr. 7]

| (2b) | HTA jābūt nozīmīgai tādas inovācijas veicināšanā, kas piedāvā vislabākos risinājumus pacientiem un sabiedrībai kopumā, un tā ir rīks, kas vajadzīgs, lai garantētu veselības aprūpes tehnoloģiju pienācīgu ieviešanu un izmantošanu. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(2b)

HTA jābūt nozīmīgai tādas inovācijas veicināšanā, kas piedāvā vislabākos risinājumus pacientiem un sabiedrībai kopumā, un tā ir rīks, kas vajadzīgs, lai garantētu veselības aprūpes tehnoloģiju pienācīgu ieviešanu un izmantošanu. [Gr. 8]

| (3) | HTA aptver gan klīniskos, gan neklīniskos veselības aprūpes tehnoloģiju aspektus. ES līdzfinansētajās vienotajās rīcībās attiecībā uz HTA (EUnet vienotās rīcības attiecībā uz HTA) ir apzinātas deviņas jomas, kuru griezumā veselības aprūpes tehnoloģijas tiek novērtētas. No
  minētajām
  deviņām jomām
  (kas veido HTA pamatmodeli)
  četras ir klīniskas, bet piecas — neklīniskas. Novērtēšanas četras klīniskās jomas attiecas uz veselības problēmas un pašreizējās tehnoloģijas apzināšanu, vērtējamās tehnoloģijas tehnisko raksturlielumu izpēti, tās relatīvā drošuma un relatīvā klīniskā iedarbīguma izpēti. Piecas neklīniskās jomas attiecas uz tehnoloģijas izmaksu un ekonomiskā aspekta izvērtēšanu, kā arī uz tehnoloģijas ētiskajiem, organizatoriskajiem, sociālajiem un juridiskajiem aspektiem. Tāpēc kopīgai novērtēšanai ES līmenī, kura balstās uz zinātniskajiem pierādījumiem, vairāk piemērotas ir klīniskās jomas, savukārt neklīnisko jomu novērtēšana lielākoties ir ciešāk saistīta ar nacionālo un reģionālo kontekstu un pieeju. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(3)

HTA aptver gan klīniskos, gan neklīniskos veselības aprūpes tehnoloģiju aspektus. ES līdzfinansētajās vienotajās rīcībās attiecībā uz HTA (EUnet vienotās rīcības attiecībā uz HTA) ir apzinātas deviņas jomas, kuru griezumā veselības aprūpes tehnoloģijas tiek novērtētas. No
  minētajām
  deviņām jomām
  (kas veido HTA pamatmodeli)
  četras ir klīniskas, bet piecas — neklīniskas. Novērtēšanas četras klīniskās jomas attiecas uz veselības problēmas un pašreizējās tehnoloģijas apzināšanu, vērtējamās tehnoloģijas tehnisko raksturlielumu izpēti, tās relatīvā drošuma un relatīvā klīniskā iedarbīguma izpēti. Piecas neklīniskās jomas attiecas uz tehnoloģijas izmaksu un ekonomiskā aspekta izvērtēšanu, kā arī uz tehnoloģijas ētiskajiem, organizatoriskajiem, sociālajiem un juridiskajiem aspektiem. Tāpēc kopīgai novērtēšanai ES līmenī, kura balstās uz zinātniskajiem pierādījumiem, vairāk piemērotas ir klīniskās jomas, savukārt neklīnisko jomu novērtēšana lielākoties ir ciešāk saistīta ar nacionālo un reģionālo kontekstu un pieeju. [Gr. 9]

| (3a) | Veselības nozares darbiniekiem, pacientiem un veselības iestādēm ir jāzina, vai konkrēta jauna veselības aprūpes tehnoloģija uzlabo esošās veselības aprūpes tehnoloģijas priekšrocību un risku ziņā. Tādēļ kopīgas klīniskās novērtēšanas mērķis ir noteikt jaunu vai esošu veselības aprūpes tehnoloģiju pievienoto terapeitisko vērtību salīdzinājumā ar citām jaunām vai jau esošām veselības aprūpes tehnoloģijām, veicot salīdzinošu novērtējumu, kas balstīts uz salīdzinošiem izmēģinājumiem, pretstatam izmantojot pašlaik vislabāko pārbaudīto intervences veidu (“standarta ārstēšanas veids”) vai pašlaik visbiežāk izmantoto ārstēšanas veidu, ja šāda standarta ārstēšanas veida nav. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(3a)

Veselības nozares darbiniekiem, pacientiem un veselības iestādēm ir jāzina, vai konkrēta jauna veselības aprūpes tehnoloģija uzlabo esošās veselības aprūpes tehnoloģijas priekšrocību un risku ziņā. Tādēļ kopīgas klīniskās novērtēšanas mērķis ir noteikt jaunu vai esošu veselības aprūpes tehnoloģiju pievienoto terapeitisko vērtību salīdzinājumā ar citām jaunām vai jau esošām veselības aprūpes tehnoloģijām, veicot salīdzinošu novērtējumu, kas balstīts uz salīdzinošiem izmēģinājumiem, pretstatam izmantojot pašlaik vislabāko pārbaudīto intervences veidu (“standarta ārstēšanas veids”) vai pašlaik visbiežāk izmantoto ārstēšanas veidu, ja šāda standarta ārstēšanas veida nav. [Gr. 10]

| (4) | HTA
  iznākumus

  ir svarīgs rīks, lai veicinātu kvalitatīvu inovāciju, virzītu pētniecību uz to, ka tiek apmierinātas veselības aprūpes sistēmu nenodrošinātās vajadzības diagnostikas, ārstēšanas un procedūras jomā, kā arī lai noteiktu klīnisko un sociālo prioritāšu virzību. HTA var arī uzlabot zinātniskos pierādījumus, ko
  izmanto informācijai uz kuras balstās lēmumi par budžeta līdzekļu piešķiršanu veselības aprūpē, piemēram, attiecībā uz

  klīnisku lēmumu pieņemšanai
  ,
  resursu izmantošanas efektivitāti, veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju, šo veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamību pacientiem un nozares konkurētspēju, uzlabojot prognozējamību un pētniecības efektivitāti. Dalībvalstis izmanto HTA rezultātus
  ,
  lai palielinātu zinātniskos pierādījumus
  ,
  ko tās izmanto informācijai lēmumu pieņemšanā nolūkā savās sistēmās ieviest
  veselības aprūpes tehnoloģiju cenu vai kompensāciju līmeņa noteikšanu.

  tehnoloģijas, proti, lai sniegtu informāciju attiecībā uz lēmumiem par to, kā piešķirami līdzekļi
  . Tāpēc veselības aprūpes tehnoloģijas var dalībvalstīm palīdzēt izveidot un uzturēt ilgtspējīgas veselības aprūpes sistēmas, kā arī stimulēt inovāciju, kas pacientiem dod labākus rezultātus. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(4)

HTA
  iznākumus

  ir svarīgs rīks, lai veicinātu kvalitatīvu inovāciju, virzītu pētniecību uz to, ka tiek apmierinātas veselības aprūpes sistēmu nenodrošinātās vajadzības diagnostikas, ārstēšanas un procedūras jomā, kā arī lai noteiktu klīnisko un sociālo prioritāšu virzību. HTA var arī uzlabot zinātniskos pierādījumus, ko
  izmanto informācijai uz kuras balstās lēmumi par budžeta līdzekļu piešķiršanu veselības aprūpē, piemēram, attiecībā uz

  klīnisku lēmumu pieņemšanai
  ,
  resursu izmantošanas efektivitāti, veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju, šo veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamību pacientiem un nozares konkurētspēju, uzlabojot prognozējamību un pētniecības efektivitāti. Dalībvalstis izmanto HTA rezultātus
  ,
  lai palielinātu zinātniskos pierādījumus
  ,
  ko tās izmanto informācijai lēmumu pieņemšanā nolūkā savās sistēmās ieviest
  veselības aprūpes tehnoloģiju cenu vai kompensāciju līmeņa noteikšanu.

  tehnoloģijas, proti, lai sniegtu informāciju attiecībā uz lēmumiem par to, kā piešķirami līdzekļi
  . Tāpēc veselības aprūpes tehnoloģijas var dalībvalstīm palīdzēt izveidot un uzturēt ilgtspējīgas veselības aprūpes sistēmas, kā arī stimulēt inovāciju, kas pacientiem dod labākus rezultātus. [Gr. 11]

| (4a) | Sadarbība HTA jomā var arī būt nozīmīga visā veselības aprūpes tehnoloģijas ciklā: agrīnajā izstrādes posmā, lietojot horizontālo analīzi (“horizontal scanning”), lai atklātu tehnoloģijas, kurām būs liela ietekme; agrīnā dialoga un zinātnisko konsultāciju posmā; attiecībā uz labāko pētījumu izstrādi, lai nodrošinātu lielāku pētniecības efektivitāti; un vispārējā novērtējuma galvenajos posmos, kad tehnoloģija jau ir ieviesta. Visbeidzot, HTA var palīdzēt pieņemt lēmumus beigt ieguldīt resursus, ja tehnoloģija ir novecojusi un nepiemērota salīdzinājumā ar labākām pieejamām alternatīvām. Lielākai dalībvalstu sadarbībai HTA jomā būtu arī jāpalīdz uzlabot un saskaņot aprūpes standartus, kā arī diagnostikas un jaundzimušo skrīninga praksi visā Savienībā. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(4a)

Sadarbība HTA jomā var arī būt nozīmīga visā veselības aprūpes tehnoloģijas ciklā: agrīnajā izstrādes posmā, lietojot horizontālo analīzi (“horizontal scanning”), lai atklātu tehnoloģijas, kurām būs liela ietekme; agrīnā dialoga un zinātnisko konsultāciju posmā; attiecībā uz labāko pētījumu izstrādi, lai nodrošinātu lielāku pētniecības efektivitāti; un vispārējā novērtējuma galvenajos posmos, kad tehnoloģija jau ir ieviesta. Visbeidzot, HTA var palīdzēt pieņemt lēmumus beigt ieguldīt resursus, ja tehnoloģija ir novecojusi un nepiemērota salīdzinājumā ar labākām pieejamām alternatīvām. Lielākai dalībvalstu sadarbībai HTA jomā būtu arī jāpalīdz uzlabot un saskaņot aprūpes standartus, kā arī diagnostikas un jaundzimušo skrīninga praksi visā Savienībā. [Gr. 12]

| (4b) | Sadarbība HTA jomā var attiekties ne tikai uz zālēm un medicīniskajām ierīcēm. Tā var ietvert arī tādas jomas kā diagnostiku, ko izmanto papildus ārstēšanai, ķirurģiskas procedūras, profilaksi, skrīningu un veselības veicināšanas programmas, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) rīkus, veselības aprūpes organizāciju plānus un integrētas aprūpes procedūras. Dažādu tehnoloģiju novērtēšanas prasības atšķiras atkarībā no to specifikas, tādēļ attiecībā uz šīm dažādajām tehnoloģijām būtu jāpiemēro saskaņota un atbilstoša pieeja HTA jomā. Turklāt konkrētās jomās, piemēram, retu slimību ārstēšanas, lietošanai pediatrijā paredzētu zāļu, precīzijas medicīnas vai uzlabotas terapijas jomā, sadarbībai Savienības līmenī varētu būt vēl lielāka pievienotā vērtība. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(4b)

Sadarbība HTA jomā var attiekties ne tikai uz zālēm un medicīniskajām ierīcēm. Tā var ietvert arī tādas jomas kā diagnostiku, ko izmanto papildus ārstēšanai, ķirurģiskas procedūras, profilaksi, skrīningu un veselības veicināšanas programmas, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) rīkus, veselības aprūpes organizāciju plānus un integrētas aprūpes procedūras. Dažādu tehnoloģiju novērtēšanas prasības atšķiras atkarībā no to specifikas, tādēļ attiecībā uz šīm dažādajām tehnoloģijām būtu jāpiemēro saskaņota un atbilstoša pieeja HTA jomā. Turklāt konkrētās jomās, piemēram, retu slimību ārstēšanas, lietošanai pediatrijā paredzētu zāļu, precīzijas medicīnas vai uzlabotas terapijas jomā, sadarbībai Savienības līmenī varētu būt vēl lielāka pievienotā vērtība. [Gr. 13]

| (5) | Sakarā ar to, ka novērtēšana vairākās dalībvalstīs notiek paralēli un ka atšķiras nacionālie

  valsts
  tiesību akti, noteikumi un administratīvās normas, kas reglamentē novērtēšanas procedūras un metodiku,
  atšķiras,
  veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem var nākties saskarties ar vairākiem un atšķirīgiem pieprasījumiem pēc datiem. Tā dēļ var dublēties un variēties arī iznākumi, palielinot ar datu
  pieprasījumu dublēšanos, un tas varētu palielināt
  finansiālo un administratīvo slogu, kas apgrūtina attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju brīvu apriti un iekšējā tirgus netraucētu darbību.
  Dažos pamatotos gadījumos, kad jāņem vērā valsts un reģionālās veselības aprūpes sistēmu specifika un prioritātes, var būt nepieciešams veikt konkrētu aspektu papildu novērtējumu. Tomēr novērtējumi, kas lēmumu pieņemšanai nav būtiski, dažās dalībvalstīs varētu aizkavēt novatorisku tehnoloģiju ieviešanu un tādējādi apgrūtināt pacientu piekļuvi labvēlīgiem inovatīviem ārstēšanas veidiem. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(5)

Sakarā ar to, ka novērtēšana vairākās dalībvalstīs notiek paralēli un ka atšķiras nacionālie

  valsts
  tiesību akti, noteikumi un administratīvās normas, kas reglamentē novērtēšanas procedūras un metodiku,
  atšķiras,
  veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem var nākties saskarties ar vairākiem un atšķirīgiem pieprasījumiem pēc datiem. Tā dēļ var dublēties un variēties arī iznākumi, palielinot ar datu
  pieprasījumu dublēšanos, un tas varētu palielināt
  finansiālo un administratīvo slogu, kas apgrūtina attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju brīvu apriti un iekšējā tirgus netraucētu darbību.
  Dažos pamatotos gadījumos, kad jāņem vērā valsts un reģionālās veselības aprūpes sistēmu specifika un prioritātes, var būt nepieciešams veikt konkrētu aspektu papildu novērtējumu. Tomēr novērtējumi, kas lēmumu pieņemšanai nav būtiski, dažās dalībvalstīs varētu aizkavēt novatorisku tehnoloģiju ieviešanu un tādējādi apgrūtināt pacientu piekļuvi labvēlīgiem inovatīviem ārstēšanas veidiem. [Gr. 14]

| (6) | ES līdzfinansētās vienotās rīcībās dalībvalstis gan novērtēšanu dažreiz veikušas kopīgi. , tomēr iznākums gūts neefektīvi, paļaujoties uz sadarbību projektos, nevis uz ilgtspējīgas sadarbības modeli. Rezultāti, ko dod vienotas

  Minētie novērtējumi tika veikti trīs posmos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/24/ES
   (5)

  15. pantu un īstenojot trīs vienotās
  rīcības, arī kopīga klīniska novērtēšana, dalībvalstu līmenī joprojām izmantoti maz, tātad nepietiekami novēršot, ka vienā un tajā pašā vai tuvā laikposmā dažādu dalībvalstu iestādes

  , no kurām katra ar konkrētiem mērķiem

  struktūras,

  un noteiktu budžetu: EUnetHTA 1 2010.–2012. gadam (6 miljoni EUR); EUnetHTA 2 2012.–2015. gadam 9,5 miljoni EUR); EUnetHTA 3, kas uzsākta 2016. gada jūnijā un beigsies 2020. gadā (EUR 20 miljoni). Ņemot vērā minēto rīcību īstenošanas grafiku un interesi nodrošināt nepārtrauktību
  ,
  šajā regulā paredz ilgtspējīgāku veidu garantēt kopīgās novērtēšanas nepārtrauktību. Līdz šim galvenie kopīgā darba rezultāti cita starpā ir šādi: novērtēšanas HTA pamatmodelis, kas veido HTA ziņojumu satvaru; datubāze, lai kopīgotu projektus, kas tiek plānoti, pašlaik īstenoti vai kurus nesen publicējušas konkrētas aģentūras (POP datubāze); datubāze un zināšanu bāze ar mērķi glabāt informāciju
  un
  daudzsološu tehnoloģiju novērtēšanas statusu vai pieprasījumu par papildu pētījumiem
  , kas atbildīgas par

  izriet no HTA, un metodikas rokasgrāmata un

  HTA, vienu un to pašu
  HTA
  aprūpes tehnoloģiju novērtē divkārt.

  aģentūrām paredzētu atbalsta rīku kopums
  ,
  tostarp norādījumi, lai pielāgotu vienas valsts ziņojumus citai valstij
  . [Gr. 15] |
| --- | --- |

(6)

ES līdzfinansētās vienotās rīcībās dalībvalstis gan novērtēšanu dažreiz veikušas kopīgi. , tomēr iznākums gūts neefektīvi, paļaujoties uz sadarbību projektos, nevis uz ilgtspējīgas sadarbības modeli. Rezultāti, ko dod vienotas

  Minētie novērtējumi tika veikti trīs posmos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/24/ES
   (5)

  15. pantu un īstenojot trīs vienotās
  rīcības, arī kopīga klīniska novērtēšana, dalībvalstu līmenī joprojām izmantoti maz, tātad nepietiekami novēršot, ka vienā un tajā pašā vai tuvā laikposmā dažādu dalībvalstu iestādes

  , no kurām katra ar konkrētiem mērķiem

  struktūras,

  un noteiktu budžetu: EUnetHTA 1 2010.–2012. gadam (6 miljoni EUR); EUnetHTA 2 2012.–2015. gadam 9,5 miljoni EUR); EUnetHTA 3, kas uzsākta 2016. gada jūnijā un beigsies 2020. gadā (EUR 20 miljoni). Ņemot vērā minēto rīcību īstenošanas grafiku un interesi nodrošināt nepārtrauktību
  ,
  šajā regulā paredz ilgtspējīgāku veidu garantēt kopīgās novērtēšanas nepārtrauktību. Līdz šim galvenie kopīgā darba rezultāti cita starpā ir šādi: novērtēšanas HTA pamatmodelis, kas veido HTA ziņojumu satvaru; datubāze, lai kopīgotu projektus, kas tiek plānoti, pašlaik īstenoti vai kurus nesen publicējušas konkrētas aģentūras (POP datubāze); datubāze un zināšanu bāze ar mērķi glabāt informāciju
  un
  daudzsološu tehnoloģiju novērtēšanas statusu vai pieprasījumu par papildu pētījumiem
  , kas atbildīgas par

  izriet no HTA, un metodikas rokasgrāmata un

  HTA, vienu un to pašu
  HTA
  aprūpes tehnoloģiju novērtē divkārt.

  aģentūrām paredzētu atbalsta rīku kopums
  ,
  tostarp norādījumi, lai pielāgotu vienas valsts ziņojumus citai valstij
  . [Gr. 15]

| (6a) | Tomēr, īstenojot vienotu rīcību, iznākums gūts neefektīvi, paļaujoties uz sadarbību projektos, nevis uz ilgtspējīgas sadarbības modeli. Rezultāti, ko dod vienotas rīcības, arī kopīga klīniska novērtēšana, dalībvalstu līmenī joprojām izmantoti maz, tātad nepietiekami nenovēršot iespēju, ka vienā un tajā pašā vai tuvā laikposmā dažādu dalībvalstu iestādes un struktūras, kas atbildīgas par HTA, vienu un to pašu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtē divreiz. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(6a)

Tomēr, īstenojot vienotu rīcību, iznākums gūts neefektīvi, paļaujoties uz sadarbību projektos, nevis uz ilgtspējīgas sadarbības modeli. Rezultāti, ko dod vienotas rīcības, arī kopīga klīniska novērtēšana, dalībvalstu līmenī joprojām izmantoti maz, tātad nepietiekami nenovēršot iespēju, ka vienā un tajā pašā vai tuvā laikposmā dažādu dalībvalstu iestādes un struktūras, kas atbildīgas par HTA, vienu un to pašu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtē divreiz. [Gr. 16]

| (7) | Padome 2014. gada decembra secinājumos
  par inovāciju pacientu labā
   (6) atzina veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas svarīgo nozīmi, un

  jo tas ir veselības politikas instruments, ar ko veicināt uz pierādījumiem balstītu, ilgtspējīgu un taisnīgu izvēli veselības aprūpes un veselības aprūpes tehnoloģiju jomā pacientu labā. Padome
  aicināja Komisiju arī turpmāk atbalstīt ilgtspējīgu sadarbību
  un prasīja dalībvalstīm veikt nozīmīgāku kopīgo darbu HTA jomā, kā arī atbalstīt vajadzību izpētīt sadarbības iespējas saistībā ar kompetento iestāžu informācijas apmaiņu. Turklāt Padome 2015. gada decembra secinājumos par personalizētu medicīnu pacientiem aicināja dalībvalstis un Komisiju nostiprināt HTA metodiku, kas piemērojama personalizētai medicīnai, un Padomes 2016. gada jūnija secinājumos par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs vēlreiz apstiprināja, ka dalībvalstis redz skaidru pievienoto vērtību, ko nodrošina sadarbība HTA jomā. Savukārt Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ĢD un Ekonomikas politikas komitejas 2016. gada oktobra kopīgajā ziņojumā pausts aicinājums vairāk attīstīt Eiropas sadarbību HTA jomā
  . [Gr. 17] |
| --- | --- |

(7)

Padome 2014. gada decembra secinājumos
  par inovāciju pacientu labā
   (6) atzina veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas svarīgo nozīmi, un

  jo tas ir veselības politikas instruments, ar ko veicināt uz pierādījumiem balstītu, ilgtspējīgu un taisnīgu izvēli veselības aprūpes un veselības aprūpes tehnoloģiju jomā pacientu labā. Padome
  aicināja Komisiju arī turpmāk atbalstīt ilgtspējīgu sadarbību
  un prasīja dalībvalstīm veikt nozīmīgāku kopīgo darbu HTA jomā, kā arī atbalstīt vajadzību izpētīt sadarbības iespējas saistībā ar kompetento iestāžu informācijas apmaiņu. Turklāt Padome 2015. gada decembra secinājumos par personalizētu medicīnu pacientiem aicināja dalībvalstis un Komisiju nostiprināt HTA metodiku, kas piemērojama personalizētai medicīnai, un Padomes 2016. gada jūnija secinājumos par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs vēlreiz apstiprināja, ka dalībvalstis redz skaidru pievienoto vērtību, ko nodrošina sadarbība HTA jomā. Savukārt Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ĢD un Ekonomikas politikas komitejas 2016. gada oktobra kopīgajā ziņojumā pausts aicinājums vairāk attīstīt Eiropas sadarbību HTA jomā
  . [Gr. 17]

| (8) | Eiropas Parlaments 2017. gada 2. marta rezolūcijā par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (7)
  Komisiju aicina

  aicināja Komisiju
  pēc iespējas drīzāk piedāvāt tiesību aktu par Eiropas sistēmu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanai un
  saskaņot pārredzamus veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas kritērijus
  , lai varētu

  būtu iespējams
  noteikt, kāda ir zāļu

  veselības aprūpes tehnoloģiju
  pievienotā terapeitiskā vērtība, saskaņot caurredzamus veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas kritērijus.

  un relatīvais iedarbīgums salīdzinājumā ar labāko pieejamo alternatīvu
  ,
  ņemot vērā inovācijas līmeni un ieguvumus pacientiem
  . [Gr. 18] |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlaments 2017. gada 2. marta rezolūcijā par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (7)
  Komisiju aicina

  aicināja Komisiju
  pēc iespējas drīzāk piedāvāt tiesību aktu par Eiropas sistēmu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanai un
  saskaņot pārredzamus veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas kritērijus
  , lai varētu

  būtu iespējams
  noteikt, kāda ir zāļu

  veselības aprūpes tehnoloģiju
  pievienotā terapeitiskā vērtība, saskaņot caurredzamus veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas kritērijus.

  un relatīvais iedarbīgums salīdzinājumā ar labāko pieejamo alternatīvu
  ,
  ņemot vērā inovācijas līmeni un ieguvumus pacientiem
  . [Gr. 18]

| (9) | 2015. gada paziņojumā par Vienotā tirgus pilnīgošanu (8) Komisija deklarēja, ka tā nodomājusi ieviest HTA iniciatīvu, kuras mērķis būs uzlabot koordināciju ar nolūku izvairīties no produkta vairākkārtējas novērtēšanas dažādās dalībvalstīs un uzlabot vienotā tirgus darbību veselības aprūpes tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

(9)

2015. gada paziņojumā par Vienotā tirgus pilnīgošanu (8) Komisija deklarēja, ka tā nodomājusi ieviest HTA iniciatīvu, kuras mērķis būs uzlabot koordināciju ar nolūku izvairīties no produkta vairākkārtējas novērtēšanas dažādās dalībvalstīs un uzlabot vienotā tirgus darbību veselības aprūpes tehnoloģiju jomā.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka labāk darbojas iekšējais tirgus, un palīdzētu sasniegt augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni, lietderīgi ir savstarpēji tuvināt noteikumus par klīnisko novērtēšanu dalībvalstu līmenī, par noteiktu veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko novērtēšanu Savienības līmenī — noteikumus, kuri arī atbalsta turpmāku brīvprātīgu dalībvalstu sadarbību noteiktos HTA aspektos.
  Minētajai tuvināšanai būtu jānodrošina visaugstākie kvalitātes standarti, un tā būtu jāsaskaņo ar vislabāko pieejamo praksi. Ar to nevajadzētu nedz veicināt konverģenci, meklējot mazāko kopsaucēju, nedz arī piespiest HTA struktūras, kurām ir lielāka pieredze un augstāki standarti, pieņemt zemākas prasības. Tai drīzāk vajadzētu uzlabot HTA spēju un kvalitāti valsts un reģionālā līmenī. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka labāk darbojas iekšējais tirgus, un palīdzētu sasniegt augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni, lietderīgi ir savstarpēji tuvināt noteikumus par klīnisko novērtēšanu dalībvalstu līmenī, par noteiktu veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko novērtēšanu Savienības līmenī — noteikumus, kuri arī atbalsta turpmāku brīvprātīgu dalībvalstu sadarbību noteiktos HTA aspektos.
  Minētajai tuvināšanai būtu jānodrošina visaugstākie kvalitātes standarti, un tā būtu jāsaskaņo ar vislabāko pieejamo praksi. Ar to nevajadzētu nedz veicināt konverģenci, meklējot mazāko kopsaucēju, nedz arī piespiest HTA struktūras, kurām ir lielāka pieredze un augstāki standarti, pieņemt zemākas prasības. Tai drīzāk vajadzētu uzlabot HTA spēju un kvalitāti valsts un reģionālā līmenī. [Gr. 19]

| (11) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. panta 7. punktu atbildība par veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanu un sniegšanu paliek dalībvalstīm. Tāpēc lietderīgi ir
  lietderīgi
  noteikt, ka Savienības noteikumu tvērumā ir tikai ar veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko novērtēšanu saistītie HTA aspekti. un, konkrētāk, raudzīties, lai novērtēšanas secinājumi attiektos tikai uz konstatējumiem.

  Kopīga klīniskā novērtēšana
  ,
  kas noteikta šajā regulā, ir zinātniska analīze
  par kādas veselības aprūpes tehnoloģijas relatīvo
  ietekmi uz
  iedarbīgumu
  , drošumu un efektivitāti, ko vispārēji dēvē par klīniskajiem rezultātiem, kurus vērtē pēc pašreiz par atbilstīgiem uzskatītiem salīdzināmiem izvēles rādītājiem izvēles pacientu grupās vai apakšgrupās un ņemot vērā HTA pamatmodeļa kritērijus. Tas nozīmē, ka, pamatojoties uz pierādījumiem, kas ir pieejami, cita starpā tiek izvērtēts, cik lielā mērā var paļauties uz to, ka tieši tādi relatīvie rezultāti ir iespējami
  . Tāpēc šādas
  kopīgas klīniskās
  novērtēšanas iznākumiem nebūtu jāietekmē

  rezultāti nedrīkstētu ietekmēt
  dalībvalstu brīvība

  tiesības pašām lemt par to, kādus lēmumus
  turpmāk lemt

  pieņemt
  par attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju cenu noteikšanu un kompensēšanu, arī par
  to, pēc kādiem
  kritērijiem šādai

  ir veicama šāda
  cenu noteikšanai

  noteikšana
  un kompensēšanai,

  kompensēšana
  , kura

  kas
  var būt atkarīga gan no klīniskiem, gan neklīniskiem apsvērumiem un kura joprojām

  kas nemainīgi
  ir vienīgi dalībvalstu

  tikai valsts
  kompetencē.
  Līdz ar to uz novērtējumu, ko katra dalībvalsts veic valsts līmeņa vērtēšanas procedūras posmā, šī regula neattiecas. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. panta 7. punktu atbildība par veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanu un sniegšanu paliek dalībvalstīm. Tāpēc lietderīgi ir
  lietderīgi
  noteikt, ka Savienības noteikumu tvērumā ir tikai ar veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko novērtēšanu saistītie HTA aspekti. un, konkrētāk, raudzīties, lai novērtēšanas secinājumi attiektos tikai uz konstatējumiem.

  Kopīga klīniskā novērtēšana
  ,
  kas noteikta šajā regulā, ir zinātniska analīze
  par kādas veselības aprūpes tehnoloģijas relatīvo
  ietekmi uz
  iedarbīgumu
  , drošumu un efektivitāti, ko vispārēji dēvē par klīniskajiem rezultātiem, kurus vērtē pēc pašreiz par atbilstīgiem uzskatītiem salīdzināmiem izvēles rādītājiem izvēles pacientu grupās vai apakšgrupās un ņemot vērā HTA pamatmodeļa kritērijus. Tas nozīmē, ka, pamatojoties uz pierādījumiem, kas ir pieejami, cita starpā tiek izvērtēts, cik lielā mērā var paļauties uz to, ka tieši tādi relatīvie rezultāti ir iespējami
  . Tāpēc šādas
  kopīgas klīniskās
  novērtēšanas iznākumiem nebūtu jāietekmē

  rezultāti nedrīkstētu ietekmēt
  dalībvalstu brīvība

  tiesības pašām lemt par to, kādus lēmumus
  turpmāk lemt

  pieņemt
  par attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju cenu noteikšanu un kompensēšanu, arī par
  to, pēc kādiem
  kritērijiem šādai

  ir veicama šāda
  cenu noteikšanai

  noteikšana
  un kompensēšanai,

  kompensēšana
  , kura

  kas
  var būt atkarīga gan no klīniskiem, gan neklīniskiem apsvērumiem un kura joprojām

  kas nemainīgi
  ir vienīgi dalībvalstu

  tikai valsts
  kompetencē.
  Līdz ar to uz novērtējumu, ko katra dalībvalsts veic valsts līmeņa vērtēšanas procedūras posmā, šī regula neattiecas. [Gr. 20]

| (12) | Lai būtu drošība,

  panāktu
  , ka saskaņoti noteikumi par HTA klīniskajiem aspektiem tiek plaši piemēroti
  un veicinātu dalībvalstu savstarpējo sadarbību saistībā ar tiem
  , un lai būtu iespējams apvienot visu HTA struktūru speciālās

  speciālistu
  zināšanas un resursus, lietderīgi

  tādējādi samazinot izšķērdēšanu un neefektivitāti veselības aprūpē,
  ir
  lietderīgi
  prasīt kopīgu klīnisko novērtēšanu jebkurām

  visām
  zālēm, attiecībā uz kurām tiek veikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 noteiktā centralizētās

  centralizētā
  tirdzniecības atļaujas
  piešķiršanas
  procedūra (9), vai kurās ir iestrādāta jauna aktīvā viela, vai arī kuras pēc tam atļauts lietot jaunai terapeitiskai indikācijai. Kopīga klīniskā novērtēšana būtu jāizdara arī noteiktām medicīniskām ierīcēm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (10) izpratnē, kuras pieder pie augstākajām riska klasēm un par kurām attiecīgās ekspertu grupas ir sniegušas atzinumus vai izteikušas viedokli. Medicīniskās ierīces kopīgai klīniskai novērtēšanai būtu jāizraugās, balstoties uz specifiskiem kritērijiem.

  ņemot vērā vajadzību palielināt visu šo jauno veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko pierādījumu apjomu
  . [Gr. 21] |
| --- | --- |

(12)

Lai būtu drošība,

  panāktu
  , ka saskaņoti noteikumi par HTA klīniskajiem aspektiem tiek plaši piemēroti
  un veicinātu dalībvalstu savstarpējo sadarbību saistībā ar tiem
  , un lai būtu iespējams apvienot visu HTA struktūru speciālās

  speciālistu
  zināšanas un resursus, lietderīgi

  tādējādi samazinot izšķērdēšanu un neefektivitāti veselības aprūpē,
  ir
  lietderīgi
  prasīt kopīgu klīnisko novērtēšanu jebkurām

  visām
  zālēm, attiecībā uz kurām tiek veikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 noteiktā centralizētās

  centralizētā
  tirdzniecības atļaujas
  piešķiršanas
  procedūra (9), vai kurās ir iestrādāta jauna aktīvā viela, vai arī kuras pēc tam atļauts lietot jaunai terapeitiskai indikācijai. Kopīga klīniskā novērtēšana būtu jāizdara arī noteiktām medicīniskām ierīcēm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/745 (10) izpratnē, kuras pieder pie augstākajām riska klasēm un par kurām attiecīgās ekspertu grupas ir sniegušas atzinumus vai izteikušas viedokli. Medicīniskās ierīces kopīgai klīniskai novērtēšanai būtu jāizraugās, balstoties uz specifiskiem kritērijiem.

  ņemot vērā vajadzību palielināt visu šo jauno veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko pierādījumu apjomu
  . [Gr. 21]

| (13) | Lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes tehnoloģiju kopīgā klīniskā novērtēšana vienmēr ir precīza
  , atbilst vajadzībām, ir kvalitatīva

  un atbilst vajadzībām,

  balstīta uz labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem
  ,
  kas pieejami jebkurā konkrētajā brīdī,
  ir lietderīgi ir
  lietderīgi
  noteikt, ar kādiem nosacījumiem novērtējumus atjaunina,

  elastīgu un regulētu procedūru novērtējumu atjaunināšanai
  , jo īpaši gadījumos, kur

  kad
  pēc sākotnējās novērtēšanas kļūst pieejami
  jauni pierādījumi vai
  papildu dati, kuri novērtējumu var precizēt.

  var palielināt zinātnisko pierādījumu apjomu un tādējādi arī novērtējuma kvalitāti
  . [Gr. 22] |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes tehnoloģiju kopīgā klīniskā novērtēšana vienmēr ir precīza
  , atbilst vajadzībām, ir kvalitatīva

  un atbilst vajadzībām,

  balstīta uz labākajiem zinātniskajiem pierādījumiem
  ,
  kas pieejami jebkurā konkrētajā brīdī,
  ir lietderīgi ir
  lietderīgi
  noteikt, ar kādiem nosacījumiem novērtējumus atjaunina,

  elastīgu un regulētu procedūru novērtējumu atjaunināšanai
  , jo īpaši gadījumos, kur

  kad
  pēc sākotnējās novērtēšanas kļūst pieejami
  jauni pierādījumi vai
  papildu dati, kuri novērtējumu var precizēt.

  var palielināt zinātnisko pierādījumu apjomu un tādējādi arī novērtējuma kvalitāti
  . [Gr. 22]

| (14) | Būtu jāizveido koordinācijas grupa, kuras sastāvā būtu dalībvalstu aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas iestāžu un struktūru pārstāvji un kuras pienākums
  un akreditētā kompetence
  būtu uzraudzīt
  to
  , kā tiek izdarīta kopīgā

  veikta kopīga
  klīniskā novērtēšana un cita veida kopīga darbība.

  citu veidu kopīgas darbības šīs regulas darbības jomas ietvaros
  . [Gr. 23] |
| --- | --- |

(14)

Būtu jāizveido koordinācijas grupa, kuras sastāvā būtu dalībvalstu aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas iestāžu un struktūru pārstāvji un kuras pienākums
  un akreditētā kompetence
  būtu uzraudzīt
  to
  , kā tiek izdarīta kopīgā

  veikta kopīga
  klīniskā novērtēšana un cita veida kopīga darbība.

  citu veidu kopīgas darbības šīs regulas darbības jomas ietvaros
  . [Gr. 23]

| (15) | Lai būtu drošība,

  panāktu
  , ka pieeju kopīgām klīniskām novērtēšanām

  kopīgai klīniskajai novērtēšanai
  un zinātniskām konsultācijām nosaka dalībvalstis, tām būtu jāieceļ nacionālas

  jāizraugās valsts vai reģionālas

  HTA iestādes un struktūras, kas kā koordinācijas grupas locekļi informatīvi atbalstītu lemšanu.

  sastāvā informētu lēmumu pieņēmējus par šādas novērtēšanas veikšanu
  . Ieceltajām

  Izraudzītajām
  iestādēm un struktūrām būtu attiecīgi

  atbilstoši
  augstā līmenī jānodrošina pārstāvība Koordinācijas grupā, un speciālās

  tehniskās
  zināšanas — attiecīgajās

  tās
  apakšgrupās, ņemot vērā, ka tādā

  jo attiecībā uz zālēm un medicīniskām ierīcēm

  HTA, kuras priekšmets ir zāles un medicīniskās ierīces, būs jāizmanto speciālās zināšanas.

  var būt nepieciešams sniegt speciālistu zināšanas. Organizatoriskajā struktūrā būtu jāievēro to apakšgrupu atšķirīgās pilnvaras, kas veic kopīgu klīnisko novērtēšanu un sniedz kopīgās zinātniskās konsultācijas. Nedrīkstētu pieļaut nevienu interešu konfliktu. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(15)

Lai būtu drošība,

  panāktu
  , ka pieeju kopīgām klīniskām novērtēšanām

  kopīgai klīniskajai novērtēšanai
  un zinātniskām konsultācijām nosaka dalībvalstis, tām būtu jāieceļ nacionālas

  jāizraugās valsts vai reģionālas

  HTA iestādes un struktūras, kas kā koordinācijas grupas locekļi informatīvi atbalstītu lemšanu.

  sastāvā informētu lēmumu pieņēmējus par šādas novērtēšanas veikšanu
  . Ieceltajām

  Izraudzītajām
  iestādēm un struktūrām būtu attiecīgi

  atbilstoši
  augstā līmenī jānodrošina pārstāvība Koordinācijas grupā, un speciālās

  tehniskās
  zināšanas — attiecīgajās

  tās
  apakšgrupās, ņemot vērā, ka tādā

  jo attiecībā uz zālēm un medicīniskām ierīcēm

  HTA, kuras priekšmets ir zāles un medicīniskās ierīces, būs jāizmanto speciālās zināšanas.

  var būt nepieciešams sniegt speciālistu zināšanas. Organizatoriskajā struktūrā būtu jāievēro to apakšgrupu atšķirīgās pilnvaras, kas veic kopīgu klīnisko novērtēšanu un sniedz kopīgās zinātniskās konsultācijas. Nedrīkstētu pieļaut nevienu interešu konfliktu. [Gr. 24]

| (15a) | Procesā ir būtiski ievērot pārredzamību un sabiedrības informētības principu. Tādēļ attiecībā uz visiem izvērtētajiem klīniskajiem datiem būtu jānodrošina visaugstākā līmeņa pārredzamība un sabiedrības informētība, lai panāktu uzticēšanos sistēmai. Ja komerciālu iemeslu dēļ pastāv konfidenciāli dati, šāda konfidencialitāte ir skaidri jādefinē un jāpamato, un konfidenciālie dati ir jānorobežo un jāaizsargā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(15a)

Procesā ir būtiski ievērot pārredzamību un sabiedrības informētības principu. Tādēļ attiecībā uz visiem izvērtētajiem klīniskajiem datiem būtu jānodrošina visaugstākā līmeņa pārredzamība un sabiedrības informētība, lai panāktu uzticēšanos sistēmai. Ja komerciālu iemeslu dēļ pastāv konfidenciāli dati, šāda konfidencialitāte ir skaidri jādefinē un jāpamato, un konfidenciālie dati ir jānorobežo un jāaizsargā. [Gr. 25]

| (16) | Lai saskaņotās procedūras atbilstu savam uzdevumam iekšējā tirgū, būtu jāpieprasa, lai dalībvalstis visā pilnībā ņem

  un sasniegtu tām noteikto mērķi
  ,
  kas paredz uzlabot inovāciju un klīnisko pierādījumu kvalitāti, dalībvalstīm būtu jāņem
  vērā kopīgo klīnisko novērtēšanu rezultātus

  rezultāti,
  un
  tām nevajadzētu
  šādu novērtēšanu neatkārto.

  atkārtot
  .
  Būtu jānodrošina dalībvalstīm tiesības atkarībā no valsts vajadzībām kopīgo klīnisko novērtēšanu papildināt ar papildu klīniskajiem pierādījumiem un analīzi, lai ņemtu vērā komparatoru atšķirības vai valsts konkrētos apstākļus saistībā ar ārstēšanu. Šādi papildu klīniskie novērtējumi būtu pienācīgi jāpamato, tiem vajadzētu būt samērīgiem, un par tiem būtu jāpaziņo Komisijai un Koordinācijas grupai. Turklāt
  šā pienākuma pildīšana dalībvalstīm neliedz tās pašas veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēt neklīniski un arī neliedz attiecīgo tehnoloģiju pievienoto
  klīnisko
  vērtību izsecināt nacionālās

  valsts
  vērtēšanas procedūrās, kurās var tikt apsvērti gan klīniski, gan neklīniski dati un kritēriji
  attiecībā uz konkrēto dalībvalsti valsts un/vai reģionālā līmenī
  . Tas neliedz dalībvalstīm izstrādāt savus ieteikumus vai lēmumus par cenu noteikšanu vai kompensēšanu. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(16)

Lai saskaņotās procedūras atbilstu savam uzdevumam iekšējā tirgū, būtu jāpieprasa, lai dalībvalstis visā pilnībā ņem

  un sasniegtu tām noteikto mērķi
  ,
  kas paredz uzlabot inovāciju un klīnisko pierādījumu kvalitāti, dalībvalstīm būtu jāņem
  vērā kopīgo klīnisko novērtēšanu rezultātus

  rezultāti,
  un
  tām nevajadzētu
  šādu novērtēšanu neatkārto.

  atkārtot
  .
  Būtu jānodrošina dalībvalstīm tiesības atkarībā no valsts vajadzībām kopīgo klīnisko novērtēšanu papildināt ar papildu klīniskajiem pierādījumiem un analīzi, lai ņemtu vērā komparatoru atšķirības vai valsts konkrētos apstākļus saistībā ar ārstēšanu. Šādi papildu klīniskie novērtējumi būtu pienācīgi jāpamato, tiem vajadzētu būt samērīgiem, un par tiem būtu jāpaziņo Komisijai un Koordinācijas grupai. Turklāt
  šā pienākuma pildīšana dalībvalstīm neliedz tās pašas veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēt neklīniski un arī neliedz attiecīgo tehnoloģiju pievienoto
  klīnisko
  vērtību izsecināt nacionālās

  valsts
  vērtēšanas procedūrās, kurās var tikt apsvērti gan klīniski, gan neklīniski dati un kritēriji
  attiecībā uz konkrēto dalībvalsti valsts un/vai reģionālā līmenī
  . Tas neliedz dalībvalstīm izstrādāt savus ieteikumus vai lēmumus par cenu noteikšanu vai kompensēšanu. [Gr. 26]

| (16a) | Lai klīnisko novērtējumu izmantotu valsts lēmumu pieņemšanai par kompensēšanu, tam ideālā gadījumā būtu jāattiecas uz tiem iedzīvotājiem, kuriem konkrētajā dalībvalstī attiecīgās zāles tiktu atmaksātas. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(16a)

Lai klīnisko novērtējumu izmantotu valsts lēmumu pieņemšanai par kompensēšanu, tam ideālā gadījumā būtu jāattiecas uz tiem iedzīvotājiem, kuriem konkrētajā dalībvalstī attiecīgās zāles tiktu atmaksātas. [Gr. 27]

| (17) | Zāļu kopīgas klīniskās novērtēšanas termiņi būtu pēc iespējas jāpieskaņo termiņiem, kas piemērojami Regulā (EK) Nr. 726/2004 noteiktās centralizētās tirdzniecības atļaujas procedūras pabeigšanai. Šādai saskaņošanai būtu jāpanāk, ka klīniskā novērtēšana var faktiski atvieglot piekļuvi tirgum, un jāsekmē, ka inovatīvas tehnoloģijas laikus ir pieejamas pacientiem. Procedūrai noteikti vajadzētu būt pabeigtai līdz brīdim, kad tiek publicēts Komisijas lēmums par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu.
  [Gr. 28] |
| --- | --- |

(17)

Zāļu kopīgas klīniskās novērtēšanas termiņi būtu pēc iespējas jāpieskaņo termiņiem, kas piemērojami Regulā (EK) Nr. 726/2004 noteiktās centralizētās tirdzniecības atļaujas procedūras pabeigšanai. Šādai saskaņošanai būtu jāpanāk, ka klīniskā novērtēšana var faktiski atvieglot piekļuvi tirgum, un jāsekmē, ka inovatīvas tehnoloģijas laikus ir pieejamas pacientiem. Procedūrai noteikti vajadzētu būt pabeigtai līdz brīdim, kad tiek publicēts Komisijas lēmums par tirdzniecības atļaujas piešķiršanu.
  [Gr. 28]

| (17a) | Izvērtējot zāles retu slimību ārstēšanai, kopīgajai zinātniskajai konsultācijai ir jānodrošina, ka neviena jauna pieeja nerada lieku kavēšanos saistībā ar zāļu retu slimību ārstēšanai novērtējumu salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju un ka tiek ņemta vērā pragmatiskā pieeja, kas īstenota ar EUnetHTA starpniecību. [Gr. 29] |
| --- | --- |

(17a)

Izvērtējot zāles retu slimību ārstēšanai, kopīgajai zinātniskajai konsultācijai ir jānodrošina, ka neviena jauna pieeja nerada lieku kavēšanos saistībā ar zāļu retu slimību ārstēšanai novērtējumu salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju un ka tiek ņemta vērā pragmatiskā pieeja, kas īstenota ar EUnetHTA starpniecību. [Gr. 29]

| (18) | Nosakot medicīnisko ierīču

  veselības aprūpes tehnoloģiju
  kopīgo klīnisko novērtēšanu termiņus, būtu jāņem vērā
  termiņi
  , ka

  kas Regulā (EK) Nr. 726/2004 paredzēti reģistrēšanas centralizētās procedūras pabeigšanai attiecībā uz zālēm un kas attiecībā uz
  medicīnisko ierīču piekļuve tirgum ir stipri decentralizēta; jāņem arī vērā, vai kopīgas klīniskas novērtēšanas vajadzībām ir pieejami attiecīgi pierādījumu dati. Vajadzīgie pierādījumi var kļūt pieejami tikai pēc tam, kad medicīniska ierīce jau laista tirgū, un, lai būtu iespējama izraudzīto medicīnisko ierīču

  CE atbilstības zīmi ir paredzēti Regulā (ES) 2017/745 un attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746
   (11)

  . Minētajos novērtējumos vienmēr jāņem vērā, vai ir pieejams pietiekami daudz attiecīgu zinātnisko pierādījumu un pamatojošo datu, kas ir vajadzīgi, lai veiktu
  kopīgu klīnisko novērtēšanu, veikt piemērotā laikā, būtu vajadzīgs, ka šādas medicīniskās ierīces var novērtēt arī pēc tam, kad tās jau ievadītas tirgū.

  un laika ziņā novērtējumi būtu jāveic pēc iespējas tuvāk tirdzniecības atļaujas piešķiršanai zāļu gadījumā un — jebkurā gadījumā — bez nepamatotiem un liekiem kavējumiem
  . [Gr. 30] |
| --- | --- |

(18)

Nosakot medicīnisko ierīču

  veselības aprūpes tehnoloģiju
  kopīgo klīnisko novērtēšanu termiņus, būtu jāņem vērā
  termiņi
  , ka

  kas Regulā (EK) Nr. 726/2004 paredzēti reģistrēšanas centralizētās procedūras pabeigšanai attiecībā uz zālēm un kas attiecībā uz
  medicīnisko ierīču piekļuve tirgum ir stipri decentralizēta; jāņem arī vērā, vai kopīgas klīniskas novērtēšanas vajadzībām ir pieejami attiecīgi pierādījumu dati. Vajadzīgie pierādījumi var kļūt pieejami tikai pēc tam, kad medicīniska ierīce jau laista tirgū, un, lai būtu iespējama izraudzīto medicīnisko ierīču

  CE atbilstības zīmi ir paredzēti Regulā (ES) 2017/745 un attiecībā uz in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/746
   (11)

  . Minētajos novērtējumos vienmēr jāņem vērā, vai ir pieejams pietiekami daudz attiecīgu zinātnisko pierādījumu un pamatojošo datu, kas ir vajadzīgi, lai veiktu
  kopīgu klīnisko novērtēšanu, veikt piemērotā laikā, būtu vajadzīgs, ka šādas medicīniskās ierīces var novērtēt arī pēc tam, kad tās jau ievadītas tirgū.

  un laika ziņā novērtējumi būtu jāveic pēc iespējas tuvāk tirdzniecības atļaujas piešķiršanai zāļu gadījumā un — jebkurā gadījumā — bez nepamatotiem un liekiem kavējumiem
  . [Gr. 30]

| (19) | Saskaņā ar šo regulu veiktajā kopīgajā darbā, jo īpaši kopīgajā klīniskajā novērtēšanā, vienmēr būtu jāiegūst augsti kvalitatīvi un savlaicīgi rezultāti, un tā nedrīkstētu kavēt

  nekavējot un neietekmējot

  CE zīmes uzlikšanu medicīniskām ierīcēm. vai veselības aprūpes tehnoloģiju piekļuvi tirgum. Šim darbam vajadzētu notikt atsevišķi un atšķirīgi no regulatīvi noteiktas veselības aprūpes tehnoloģiju drošuma, kvalitātes, ideālā iedarbīguma vai veiktspējas novērtēšanas, kas tiek veikta uz citu Savienības tiesību aktu pamata, un tās nedrīkstētu ietekmēt saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem pieņemtus lēmumus.
  [Gr. 31] |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar šo regulu veiktajā kopīgajā darbā, jo īpaši kopīgajā klīniskajā novērtēšanā, vienmēr būtu jāiegūst augsti kvalitatīvi un savlaicīgi rezultāti, un tā nedrīkstētu kavēt

  nekavējot un neietekmējot

  CE zīmes uzlikšanu medicīniskām ierīcēm. vai veselības aprūpes tehnoloģiju piekļuvi tirgum. Šim darbam vajadzētu notikt atsevišķi un atšķirīgi no regulatīvi noteiktas veselības aprūpes tehnoloģiju drošuma, kvalitātes, ideālā iedarbīguma vai veiktspējas novērtēšanas, kas tiek veikta uz citu Savienības tiesību aktu pamata, un tās nedrīkstētu ietekmēt saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem pieņemtus lēmumus.
  [Gr. 31]

| (19a) | Darbs saistībā ar HTA, uz ko attiecas šī regula, būtu jānošķir un jāveic atsevišķi no veselības aprūpes tehnoloģiju drošuma un iedarbīguma regulatīvā novērtējuma, kuru veic saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, un attiecīgais darbs nekādi neietekmē citus ar šīs regulas priekšmetu nesaistītus aspektus, kas pieņemti, ievērojot citus Savienības tiesību aktus. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(19a)

Darbs saistībā ar HTA, uz ko attiecas šī regula, būtu jānošķir un jāveic atsevišķi no veselības aprūpes tehnoloģiju drošuma un iedarbīguma regulatīvā novērtējuma, kuru veic saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, un attiecīgais darbs nekādi neietekmē citus ar šīs regulas priekšmetu nesaistītus aspektus, kas pieņemti, ievērojot citus Savienības tiesību aktus. [Gr. 32]

| (19b) | Attiecībā uz zālēm retu slimību ārstēšanai kopīgajā ziņojumā nevajadzētu atkārtoti novērtēt reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzēto zāļu statusa piešķiršanas kritērijus. Tomēr novērtētājiem un līdzvērtētājiem vajadzētu būt pilnībā pieejamiem datiem, kurus atbildīgās iestādes ir izmantojušas, lai piešķirtu zālēm tirdzniecības atļauju, un viņi var arī izmantot vai iegūt papildu datus, kas ir svarīgi, lai novērtētu zāles saistībā ar kopīgu klīnisko novērtēšanu. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(19b)

Attiecībā uz zālēm retu slimību ārstēšanai kopīgajā ziņojumā nevajadzētu atkārtoti novērtēt reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzēto zāļu statusa piešķiršanas kritērijus. Tomēr novērtētājiem un līdzvērtētājiem vajadzētu būt pilnībā pieejamiem datiem, kurus atbildīgās iestādes ir izmantojušas, lai piešķirtu zālēm tirdzniecības atļauju, un viņi var arī izmantot vai iegūt papildu datus, kas ir svarīgi, lai novērtētu zāles saistībā ar kopīgu klīnisko novērtēšanu. [Gr. 33]

| (19c) | Regulā (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, un Regulā (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm šo ierīču apstiprināšana balstīta uz pārredzamības un drošuma principu, nevis uz iedarbīguma principu. Taču medicīnisko ierīču piedāvājuma pakāpeniskais pieaugums ar mērķi novērst klīniskās problēmas ir jauna situācija, kurai raksturīgs ļoti sadrumstalots tirgus un jo īpaši pakāpeniska inovācija, kurai trūkst klīnisko pierādījumu un saistībā ar kuru vajadzīga plašāka novērtēšanas struktūru sadarbība un savstarpēja informācijas apmaiņa. Tādēļ vajadzīga virzība uz centralizētas reģistrācijas sistēmu, kas ierīces novērtē, balstoties uz drošumu, iedarbīgumu un kvalitāti. Šī ir arī viena no jomām, kurās dalībvalstis prasa plašāku sadarbību turpmākās Eiropas HTA jomā. Patlaban 20 dalībvalstīs un Norvēģijā ir veselības HTA sistēmas, kas attiecas uz medicīniskajām ierīcēm, kā arī 12 dalībvalstīs un Norvēģijā ir noteiktas vadlīnijas un tiek īstenoti agrīni dialogi. EUnetHTA veic kvalitatīvus novērtējumus par medicīnisko ierīču relatīvo iedarbīgumu, pamatojoties uz metodiku, kuru var izmantot par kritēriju šīs regulas vajadzībām. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(19c)

Regulā (ES) 2017/745, kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, un Regulā (ES) 2017/746 par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm šo ierīču apstiprināšana balstīta uz pārredzamības un drošuma principu, nevis uz iedarbīguma principu. Taču medicīnisko ierīču piedāvājuma pakāpeniskais pieaugums ar mērķi novērst klīniskās problēmas ir jauna situācija, kurai raksturīgs ļoti sadrumstalots tirgus un jo īpaši pakāpeniska inovācija, kurai trūkst klīnisko pierādījumu un saistībā ar kuru vajadzīga plašāka novērtēšanas struktūru sadarbība un savstarpēja informācijas apmaiņa. Tādēļ vajadzīga virzība uz centralizētas reģistrācijas sistēmu, kas ierīces novērtē, balstoties uz drošumu, iedarbīgumu un kvalitāti. Šī ir arī viena no jomām, kurās dalībvalstis prasa plašāku sadarbību turpmākās Eiropas HTA jomā. Patlaban 20 dalībvalstīs un Norvēģijā ir veselības HTA sistēmas, kas attiecas uz medicīniskajām ierīcēm, kā arī 12 dalībvalstīs un Norvēģijā ir noteiktas vadlīnijas un tiek īstenoti agrīni dialogi. EUnetHTA veic kvalitatīvus novērtējumus par medicīnisko ierīču relatīvo iedarbīgumu, pamatojoties uz metodiku, kuru var izmantot par kritēriju šīs regulas vajadzībām. [Gr. 34]

| (20) | Lai veselības

  Veselības
  aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem būtu vieglāk rezultatīvi piedalīties kopīgās klīniskajās novērtēšanās, tiem būtu jādod iespēja attiecīgā gadījumā iesaistīties kopīgās zinātniskās konsultācijās ar Koordinācijas grupu, kurās tie

  izstrādātāji var īstenot kopīgas zinātniskās konsultācijas ar Koordinācijas grupu vai ar šim mērķim izveidotām darba grupām, kurās darbojas valstu vai reģionālo novērtēšanas struktūru speciālisti, lai
  saņemtu norādījumus par pierādījumiem un datiem, kādi visdrīzāk būs vajadzīgi klīniskai novērtēšanai.

  pētniecības klīniskajām vajadzībām
  ,
  kā arī vispiemērotākajiem pētījumu projektiem ar mērķi iegūt labākos iespējamos pierādījumus un maksimāli palielināt pētniecības efektivitāti
  . Tā kā šāda konsultācija būtībā ir tikai provizoriska, sniegtie norādījumi nedrīkstētu būt nedz veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem, nedz HTA iestādēm vai struktūrām saistoši. [Gr. 35] |
| --- | --- |

(20)

Lai veselības

  Veselības
  aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem būtu vieglāk rezultatīvi piedalīties kopīgās klīniskajās novērtēšanās, tiem būtu jādod iespēja attiecīgā gadījumā iesaistīties kopīgās zinātniskās konsultācijās ar Koordinācijas grupu, kurās tie

  izstrādātāji var īstenot kopīgas zinātniskās konsultācijas ar Koordinācijas grupu vai ar šim mērķim izveidotām darba grupām, kurās darbojas valstu vai reģionālo novērtēšanas struktūru speciālisti, lai
  saņemtu norādījumus par pierādījumiem un datiem, kādi visdrīzāk būs vajadzīgi klīniskai novērtēšanai.

  pētniecības klīniskajām vajadzībām
  ,
  kā arī vispiemērotākajiem pētījumu projektiem ar mērķi iegūt labākos iespējamos pierādījumus un maksimāli palielināt pētniecības efektivitāti
  . Tā kā šāda konsultācija būtībā ir tikai provizoriska, sniegtie norādījumi nedrīkstētu būt nedz veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem, nedz HTA iestādēm vai struktūrām saistoši. [Gr. 35]

| (20a) | Kopīgajās zinātniskajās konsultācijās būtu jāapspriež klīniskā pētījuma shēma, lai, pamatojoties uz labāko medicīnisko praksi, pacientu interesēs noteiktu labākos komparatorus. Būtu vajadzīgs pārredzams konsultāciju process. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(20a)

Kopīgajās zinātniskajās konsultācijās būtu jāapspriež klīniskā pētījuma shēma, lai, pamatojoties uz labāko medicīnisko praksi, pacientu interesēs noteiktu labākos komparatorus. Būtu vajadzīgs pārredzams konsultāciju process. [Gr. 36]

| (21) | Kopīgās klīniskajās novērtēšanās un kopīgajās

  Kopīgajās
  zinātniskajās konsultācijās veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem un HTA iestādēm un struktūrām nepieciešams

  varētu rasties nepieciešamība
  apmainīties ar konfidenciālu
  komerciālo
  informāciju. Lai būtu nodrošināta šādas informācijas aizsardzība, informācija, kas novērtēšanu un konsultāciju sakarā iesniegta Koordinācijas grupai, trešajām personām būtu jāatklāj tikai pēc tam, kad noslēgts konfidencialitātes nolīgums. Turklāt jebkāda informācija par kopīgu zinātnisko konsultāciju rezultātiem būtu jāpublisko anonimizēti, no tās vēl arī izrediģējot jebkādu komerciāli sensitīvu informāciju. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(21)

Kopīgās klīniskajās novērtēšanās un kopīgajās

  Kopīgajās
  zinātniskajās konsultācijās veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem un HTA iestādēm un struktūrām nepieciešams

  varētu rasties nepieciešamība
  apmainīties ar konfidenciālu
  komerciālo
  informāciju. Lai būtu nodrošināta šādas informācijas aizsardzība, informācija, kas novērtēšanu un konsultāciju sakarā iesniegta Koordinācijas grupai, trešajām personām būtu jāatklāj tikai pēc tam, kad noslēgts konfidencialitātes nolīgums. Turklāt jebkāda informācija par kopīgu zinātnisko konsultāciju rezultātiem būtu jāpublisko anonimizēti, no tās vēl arī izrediģējot jebkādu komerciāli sensitīvu informāciju. [Gr. 37]

| (21a) | Kopīgā klīniskajā novērtēšanā nepieciešami visi veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāju sniegtie klīniskie dati un zinātniskie pierādījumi, kas pieejami publiski. Izmantotajiem klīniskajiem datiem, pētījumiem, metodikai un klīniskajiem rezultātiem vajadzētu būt publiskiem. Zinātnisko datu un novērtējumu augstākais iespējamais publiskās atklātības līmenis ļaus sekmēt pētniecību biomedicīnas jomā un nodrošinās iespējami lielāku uzticēšanos sistēmai. Ja notiek komerciāli sensitīvu datu apmaiņa, šādu datu konfidencialitāte būtu jāaizsargā, iesniedzot tos anonimizēti, pirms publicēšanas rediģējot ziņojumus un aizsargājot sabiedrības intereses. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(21a)

Kopīgā klīniskajā novērtēšanā nepieciešami visi veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāju sniegtie klīniskie dati un zinātniskie pierādījumi, kas pieejami publiski. Izmantotajiem klīniskajiem datiem, pētījumiem, metodikai un klīniskajiem rezultātiem vajadzētu būt publiskiem. Zinātnisko datu un novērtējumu augstākais iespējamais publiskās atklātības līmenis ļaus sekmēt pētniecību biomedicīnas jomā un nodrošinās iespējami lielāku uzticēšanos sistēmai. Ja notiek komerciāli sensitīvu datu apmaiņa, šādu datu konfidencialitāte būtu jāaizsargā, iesniedzot tos anonimizēti, pirms publicēšanas rediģējot ziņojumus un aizsargājot sabiedrības intereses. [Gr. 38]

| (21b) | Kā norādījis Eiropas Ombuds, ja dokumentā iekļautā informācija skar personu veselību (piemēram, informācija par zāļu efektivitāti), sabiedrības intereses saistībā ar publiskošanu parasti prevalēs pār jebkādu komercnoslēpuma prasību. Sabiedrības veselības interesēm vienmēr vajadzētu prevalēt pār komercinteresēm. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(21b)

Kā norādījis Eiropas Ombuds, ja dokumentā iekļautā informācija skar personu veselību (piemēram, informācija par zāļu efektivitāti), sabiedrības intereses saistībā ar publiskošanu parasti prevalēs pār jebkādu komercnoslēpuma prasību. Sabiedrības veselības interesēm vienmēr vajadzētu prevalēt pār komercinteresēm. [Gr. 39]

| (22) | Lai nodrošinātu, ka pieejamie resursi tiek izmantoti efektīvi, lietderīgi ir paredzēt “apvāršņa skenēšanu”, kas dotu iespēju agrīni apzināt veselības aprūpes jauntehnoloģijas, kam ir izredzes pacientus, sabiedrības veselību un veselības aprūpes sistēmas visvairāk ietekmēt
  , kā arī stratēģiski virzīt pētniecības darbu
  . Šādai skenēšanai vajadzētu atvieglot kopīgai klīniskai novērtēšanai izraugāmo tehnoloģiju prioritizēšanu.

  to tehnoloģiju prioritizēšanu, kuras Koordinācijas grupa izvēlas kopīgai klīniskajai novērtēšanai
  . [Gr. 40] |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu, ka pieejamie resursi tiek izmantoti efektīvi, lietderīgi ir paredzēt “apvāršņa skenēšanu”, kas dotu iespēju agrīni apzināt veselības aprūpes jauntehnoloģijas, kam ir izredzes pacientus, sabiedrības veselību un veselības aprūpes sistēmas visvairāk ietekmēt
  , kā arī stratēģiski virzīt pētniecības darbu
  . Šādai skenēšanai vajadzētu atvieglot kopīgai klīniskai novērtēšanai izraugāmo tehnoloģiju prioritizēšanu.

  to tehnoloģiju prioritizēšanu, kuras Koordinācijas grupa izvēlas kopīgai klīniskajai novērtēšanai
  . [Gr. 40]

| (23) | Savienībai arī turpmāk būtu jāatbalsta dalībvalstu brīvprātīga sadarbība attiecībā uz HTA
  tādās

  citās
  jomās, kā

  piemēram,
  vakcinācijas programmu izstrāde

  izstrādē
  un īstenošana,

  īstenošanā
  , kā arī nacionālo

  valsts

  HTA sistēmu darbībspējas vairošana. Šādai brīvprātīgai sadarbībai būtu arī jāsekmē, ka attiecīgās digitālās un datu virzītās veselības un aprūpes jomās

  HTA

  īstenošanai noderīgu klīniskās prakses liecību sagādāšanā veidojas sinerģija ar digitālā vienotā tirgus stratēģijas iniciatīvām, palīdzot sagādāt attiecībā uz

  HTA

  relevantas klīniskās prakses liecības.

  vairošanā
  . [Gr. 41] |
| --- | --- |

(23)

Savienībai arī turpmāk būtu jāatbalsta dalībvalstu brīvprātīga sadarbība attiecībā uz HTA
  tādās

  citās
  jomās, kā

  piemēram,
  vakcinācijas programmu izstrāde

  izstrādē
  un īstenošana,

  īstenošanā
  , kā arī nacionālo

  valsts

  HTA sistēmu darbībspējas vairošana. Šādai brīvprātīgai sadarbībai būtu arī jāsekmē, ka attiecīgās digitālās un datu virzītās veselības un aprūpes jomās

  HTA

  īstenošanai noderīgu klīniskās prakses liecību sagādāšanā veidojas sinerģija ar digitālā vienotā tirgus stratēģijas iniciatīvām, palīdzot sagādāt attiecībā uz

  HTA

  relevantas klīniskās prakses liecības.

  vairošanā
  . [Gr. 41]

| (24) | Lai nodrošinātu, ka kopīgais darbs notiek iekļaujoši un caurredzami, Koordinācijas grupai būtu jāiesaista ieinteresētās puses un personas un ar tām plaši jākonsultējas. Tomēr, lai saglabātos kopīgā darba integritāte,

  nezustu kopīgā darba objektivitāte
  ,
  pārredzamība
  un
  kvalitāte
  , būtu jāizstrādā noteikumi, kas nodrošinātu kopīgā darba neatkarību
  , publicitāti
  un objektivitāti un dotu drošību, ka šādas konsultācijas nerada interešu konfliktus. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu, ka kopīgais darbs notiek iekļaujoši un caurredzami, Koordinācijas grupai būtu jāiesaista ieinteresētās puses un personas un ar tām plaši jākonsultējas. Tomēr, lai saglabātos kopīgā darba integritāte,

  nezustu kopīgā darba objektivitāte
  ,
  pārredzamība
  un
  kvalitāte
  , būtu jāizstrādā noteikumi, kas nodrošinātu kopīgā darba neatkarību
  , publicitāti
  un objektivitāti un dotu drošību, ka šādas konsultācijas nerada interešu konfliktus. [Gr. 42]

| (24a) | Būtu jānodrošina dialogs starp Koordinācijas grupu un pacientu organizācijām, patērētāju organizācijām, nevalstiskajām veselības aprūpes organizācijām, veselības aprūpes ekspertiem un speciālistiem, tādēļ jo īpaši veidojot ieinteresēto personu tīklu, kurā tiek garantēta viņu neatkarība un pieņemto lēmumu pārredzamība un objektivitāte. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(24a)

Būtu jānodrošina dialogs starp Koordinācijas grupu un pacientu organizācijām, patērētāju organizācijām, nevalstiskajām veselības aprūpes organizācijām, veselības aprūpes ekspertiem un speciālistiem, tādēļ jo īpaši veidojot ieinteresēto personu tīklu, kurā tiek garantēta viņu neatkarība un pieņemto lēmumu pārredzamība un objektivitāte. [Gr. 43]

| (24b) | Lai nodrošinātu efektīvu lēmumu pieņemšanu un atvieglotu zāļu pieejamību, ir svarīgi nodrošināt pienācīgu sadarbību starp lēmumu pieņēmējiem zāļu dzīves cikla galvenajos posmos. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(24b)

Lai nodrošinātu efektīvu lēmumu pieņemšanu un atvieglotu zāļu pieejamību, ir svarīgi nodrošināt pienācīgu sadarbību starp lēmumu pieņēmējiem zāļu dzīves cikla galvenajos posmos. [Gr. 44]

| (25) | Lai šajā regulā paredzētajam kopīgajam darbam nodrošinātu vienveidīgu pieeju, vajadzētu Komisijai piešķirt īstenošanas pilnvaras izveidot vienotu procedurālu

  Koordinācijas grupai, kuras sastāvā ir valsts un/vai reģionālās iestādes
  un metodoloģisku satvaru klīniskajām novērtēšanām, kopīgas klīniskās novērtēšanas procedūrām un kopīgo zinātnisko konsultāciju procedūrām. Attiecīgā gadījumā zālēm

  struktūras, kas atbildīgas par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un kas ir apliecinājušas savas spējas, neatkarību
  un medicīniskajām ierīcēm

  un objektivitāti, būtu jāizstrādā metodika, lai garantētu visa darba augstu kvalitāti
  .
  Komisijai ar īstenošanas aktiem būtu jāapstiprina minētā metodika un vienota procedūras sistēma kopīgai klīniskajai novērtēšanai
  un
  kopīgām zinātniskām konsultācijām. Ja nepieciešams, pamatotos gadījumos
  būtu jāizstrādā atsevišķi noteikumi
  zālēm un medicīniskajām ierīcēm
  . Šādus noteikumus izstrādājot, Komisijai būtu jāņem vērā EUNetHTA
  vienotajās rīcībās

  vienotās rīcības pasākumu sakarā
  jau veiktā

  padarītā
  darba rezultāti. Būtu arī jāņem vērā

  un jo īpaši metodiskās pamatnostādnes un pierādījumu iesniegšanas veidlapas,

  HTA iniciatīvas, kas finansētas pētniecības programmā “Apvārsnis 2020”, un tādas reģionālas HTA iniciatīvas kā “Beneluxa” un Valetas deklarācija. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). [Gr. 45] |
| --- | --- |

(25)

Lai šajā regulā paredzētajam kopīgajam darbam nodrošinātu vienveidīgu pieeju, vajadzētu Komisijai piešķirt īstenošanas pilnvaras izveidot vienotu procedurālu

  Koordinācijas grupai, kuras sastāvā ir valsts un/vai reģionālās iestādes
  un metodoloģisku satvaru klīniskajām novērtēšanām, kopīgas klīniskās novērtēšanas procedūrām un kopīgo zinātnisko konsultāciju procedūrām. Attiecīgā gadījumā zālēm

  struktūras, kas atbildīgas par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un kas ir apliecinājušas savas spējas, neatkarību
  un medicīniskajām ierīcēm

  un objektivitāti, būtu jāizstrādā metodika, lai garantētu visa darba augstu kvalitāti
  .
  Komisijai ar īstenošanas aktiem būtu jāapstiprina minētā metodika un vienota procedūras sistēma kopīgai klīniskajai novērtēšanai
  un
  kopīgām zinātniskām konsultācijām. Ja nepieciešams, pamatotos gadījumos
  būtu jāizstrādā atsevišķi noteikumi
  zālēm un medicīniskajām ierīcēm
  . Šādus noteikumus izstrādājot, Komisijai būtu jāņem vērā EUNetHTA
  vienotajās rīcībās

  vienotās rīcības pasākumu sakarā
  jau veiktā

  padarītā
  darba rezultāti. Būtu arī jāņem vērā

  un jo īpaši metodiskās pamatnostādnes un pierādījumu iesniegšanas veidlapas,

  HTA iniciatīvas, kas finansētas pētniecības programmā “Apvārsnis 2020”, un tādas reģionālas HTA iniciatīvas kā “Beneluxa” un Valetas deklarācija. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). [Gr. 45]

| (25a) | Metodikas sistēmai saskaņā ar Helsinku deklarāciju būtu jāgarantē augsta kvalitāte un augsta līmeņa klīniskie pierādījumi, izraugoties vispiemērotākos kritērijus. Tās pamatā vajadzētu būt augstiem kvalitātes standartiem, vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kas galvenokārt izriet no randomizētiem dubultakliem klīniskajiem pētījumiem, metaanalīzēm un sistemātiskiem pārskatiem, un tajā būtu jāņem vērā klīniskie kritēriji, kas ir lietderīgi, piemēroti, reāli, konkrēti un pielāgoti attiecīgajai klīniskajai situācijai, priekšroku dodot mērķparametriem (“end-points”). Dokumentiem, kas jāsaņem no pieteikuma iesniedzēja, būtu jāatbilst visaktuālākajiem publiski pieejamajiem datiem. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(25a)

Metodikas sistēmai saskaņā ar Helsinku deklarāciju būtu jāgarantē augsta kvalitāte un augsta līmeņa klīniskie pierādījumi, izraugoties vispiemērotākos kritērijus. Tās pamatā vajadzētu būt augstiem kvalitātes standartiem, vislabākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kas galvenokārt izriet no randomizētiem dubultakliem klīniskajiem pētījumiem, metaanalīzēm un sistemātiskiem pārskatiem, un tajā būtu jāņem vērā klīniskie kritēriji, kas ir lietderīgi, piemēroti, reāli, konkrēti un pielāgoti attiecīgajai klīniskajai situācijai, priekšroku dodot mērķparametriem (“end-points”). Dokumentiem, kas jāsaņem no pieteikuma iesniedzēja, būtu jāatbilst visaktuālākajiem publiski pieejamajiem datiem. [Gr. 46]

| (25b) | Jebkādas specifiskas metodes, piemēram, attiecībā uz vakcīnām, būtu jāpamato un jāpielāgo ļoti specifiskajiem apstākļiem, tām vajadzētu būt ar tādu pašu zinātnisko precizitāti un ar tādiem pašiem zinātniskajiem standartiem, bet tās nekādā gadījumā nedrīkstētu kaitēt veselības aprūpes tehnoloģiju vai klīnisko pierādījumu kvalitātei. [Gr. 47] |
| --- | --- |

(25b)

Jebkādas specifiskas metodes, piemēram, attiecībā uz vakcīnām, būtu jāpamato un jāpielāgo ļoti specifiskajiem apstākļiem, tām vajadzētu būt ar tādu pašu zinātnisko precizitāti un ar tādiem pašiem zinātniskajiem standartiem, bet tās nekādā gadījumā nedrīkstētu kaitēt veselības aprūpes tehnoloģiju vai klīnisko pierādījumu kvalitātei. [Gr. 47]

| (25c) | Komisijai būtu jāsniedz administratīvs atbalsts kopīgajam darbam, ko veic Koordinācijas grupa, kurai pēc konsultācijām ar personām būtu jāsniedz galīgais atzinums par minēto darbu. [Gr. 48] |
| --- | --- |

(25c)

Komisijai būtu jāsniedz administratīvs atbalsts kopīgajam darbam, ko veic Koordinācijas grupa, kurai pēc konsultācijām ar personām būtu jāsniedz galīgais atzinums par minēto darbu. [Gr. 48]

| (26) | Lai

  Komisijai
  būtu drošība, ka šī regula pilnvērtīgi darbojas, un lai to varētu pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai, attiecībā uz iesniedzamo dokumentu, klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu saturu, kopīgu zinātnisku konsultāciju pieprasīšanas dokumentu un šo konsultāciju ziņojumu saturu,

  jāpieņem īstenošanas akti, ar ko nosaka procedūras noteikumus par kopīgām klīniskajām novērtēšanām
  ,
  kopīgām zinātniskām konsultācijām
  , kā arī noteikumiem par ieinteresēto personu izraudzīšanos. Komisijai būtu deleģējamas pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Sevišķi svarīgi ir tas, lai Komisija, veicot priekšdarbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13)
  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu vajadzīga sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.
  [Gr. 49] |
| --- | --- |

(26)

Lai

  Komisijai
  būtu drošība, ka šī regula pilnvērtīgi darbojas, un lai to varētu pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai, attiecībā uz iesniedzamo dokumentu, klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu saturu, kopīgu zinātnisku konsultāciju pieprasīšanas dokumentu un šo konsultāciju ziņojumu saturu,

  jāpieņem īstenošanas akti, ar ko nosaka procedūras noteikumus par kopīgām klīniskajām novērtēšanām
  ,
  kopīgām zinātniskām konsultācijām
  , kā arī noteikumiem par ieinteresēto personu izraudzīšanos. Komisijai būtu deleģējamas pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Sevišķi svarīgi ir tas, lai Komisija, veicot priekšdarbus, rīkotu attiecīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13)
  . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu vajadzīga sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.
  [Gr. 49]

| (27) | Lai būtu drošība, ka šajā regulā paredzētajam kopīgajam darbam ir pieejami pietiekami līdzekļi
  un stabils administratīvais atbalsts
  , Savienībai būtu jāfinansē kopīgais darbs

  jāgarantē stabils un pastāvīgs publiskais finansējums daudzgadu finanšu shēmas ietvaros kopīgajam darbam
  un brīvprātīgā sadarbība,

  brīvprātīgajai sadarbībai
  , kā arī atbalsta shēma, kas paredzēta šīm darbībām. Finansējumam


  Dalībvalstīm


  būtu jāsedz


  vajadzīga


  arī kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopīgu zinātnisko konsultāciju ziņojumu gatavošanas izmaksas. Dalībvalstīm vajadzētu arī būt iespējai uz Komisiju norīkot nacionālos ekspertus nolūkā atbalstīt Koordinācijas grupas sekretariātu.
  Komisijai būtu jāizveido maksu sistēma veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem, kas prasa kopīgas zinātniskās konsultācijas un kopīgas klīniskās novērtēšanas, kuras attiecas uz neaptvertu medicīnisko vajadzību izpēti. Ar minētajām maksām nekādā gadījumā nedrīkst finansēt kopīgā darba pasākumus šīs regulas ietvaros. [Gr. 50] |
| --- | --- |

(27)

Lai būtu drošība, ka šajā regulā paredzētajam kopīgajam darbam ir pieejami pietiekami līdzekļi
  un stabils administratīvais atbalsts
  , Savienībai būtu jāfinansē kopīgais darbs

  jāgarantē stabils un pastāvīgs publiskais finansējums daudzgadu finanšu shēmas ietvaros kopīgajam darbam
  un brīvprātīgā sadarbība,

  brīvprātīgajai sadarbībai
  , kā arī atbalsta shēma, kas paredzēta šīm darbībām. Finansējumam


  Dalībvalstīm


  būtu jāsedz


  vajadzīga


  arī kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopīgu zinātnisko konsultāciju ziņojumu gatavošanas izmaksas. Dalībvalstīm vajadzētu arī būt iespējai uz Komisiju norīkot nacionālos ekspertus nolūkā atbalstīt Koordinācijas grupas sekretariātu.
  Komisijai būtu jāizveido maksu sistēma veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem, kas prasa kopīgas zinātniskās konsultācijas un kopīgas klīniskās novērtēšanas, kuras attiecas uz neaptvertu medicīnisko vajadzību izpēti. Ar minētajām maksām nekādā gadījumā nedrīkst finansēt kopīgā darba pasākumus šīs regulas ietvaros. [Gr. 50]

| (28) | Lai atvieglotu kopīgo darbu un dalībvalstu apmainīšanos ar informāciju par HTA, būtu jāparedz, ka tiek izveidota IT platforma ar attiecīgām datubāzēm un drošiem saziņas kanāliem
  , kā arī ar visu informāciju par procedūru, metodiku, apmācību un ieinteresēto personu tīkla dalībnieku un novērtētāju interesēm un ar ziņojumiem un kopīgā darba rezultātiem, kuriem vajadzētu būt publiski pieejamiem
  . Komisijai būtu arī jānodrošina saikne starp IT platformu un tādām citām HTA nolūkiem noderīgām datu infrastruktūrām kā klīniskās prakses datu reģistri. [Gr. 51] |
| --- | --- |

(28)

Lai atvieglotu kopīgo darbu un dalībvalstu apmainīšanos ar informāciju par HTA, būtu jāparedz, ka tiek izveidota IT platforma ar attiecīgām datubāzēm un drošiem saziņas kanāliem
  , kā arī ar visu informāciju par procedūru, metodiku, apmācību un ieinteresēto personu tīkla dalībnieku un novērtētāju interesēm un ar ziņojumiem un kopīgā darba rezultātiem, kuriem vajadzētu būt publiski pieejamiem
  . Komisijai būtu arī jānodrošina saikne starp IT platformu un tādām citām HTA nolūkiem noderīgām datu infrastruktūrām kā klīniskās prakses datu reģistri. [Gr. 51]

| (28a) | Sadarbības pamatā vajadzētu būt labas pārvaldības principam, kas ietver pārredzamību, objektivitāti, pieredzes neatkarību un procedūras taisnīgumu. Uzticēšanās ir sekmīgas sadarbības priekšnoteikums, un to var panākt tikai tad, ja visas ieinteresētās personas faktiski ievēro savas saistības un ja ir pieejama kvalitatīva pieredze, spēju veidošana un ir augsts izpildes līmenis. [Gr. 52] |
| --- | --- |

(28a)

Sadarbības pamatā vajadzētu būt labas pārvaldības principam, kas ietver pārredzamību, objektivitāti, pieredzes neatkarību un procedūras taisnīgumu. Uzticēšanās ir sekmīgas sadarbības priekšnoteikums, un to var panākt tikai tad, ja visas ieinteresētās personas faktiski ievēro savas saistības un ja ir pieejama kvalitatīva pieredze, spēju veidošana un ir augsts izpildes līmenis. [Gr. 52]

| (28b) | Tā kā patlaban nepastāv kopīgi saskaņotas definīcijas jēdzieniem “kvalitatīva inovācija” vai “pievienotā terapeitiskā vērtība”, Savienībai būtu jāpieņem šo jēdzienu definīcija, saņemot piekrišanu no visām personām vai panākot to vienprātību. [Gr. 53] |
| --- | --- |

(28b)

Tā kā patlaban nepastāv kopīgi saskaņotas definīcijas jēdzieniem “kvalitatīva inovācija” vai “pievienotā terapeitiskā vērtība”, Savienībai būtu jāpieņem šo jēdzienu definīcija, saņemot piekrišanu no visām personām vai panākot to vienprātību. [Gr. 53]

| (29) | Lai Savienības līmeņa kopīgas novērtēšanas sistēma būtu ērti izveidojama un darbotos bez traucējumiem un lai varētu nosargāt tās kvalitāti, lietderīgi ir paredzēt pārejas periodu, kurā gada laikā izdarīto kopīgo novērtēšanu skaitu būtu iespējams arvien palielināt. Tas, cik novērtējumu izdara, būtu jānoteic, pienācīgi ņemot vērā pieejamos resursus un piedalīgo dalībvalstu skaitu, bet tā, lai līdz pārejas perioda beigām būtu sasniegta pilna darbībspēja. Turklāt šāda pārejas perioda noteikšana pavērtu dalībvalstīm iespēju nacionālās sistēmas pilnīgi saskaņot ar kopīgā darba regulējumu attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu, termiņu noteikšanu un novērtēšanu prioritizēšanu. |
| --- | --- |

(29)

Lai Savienības līmeņa kopīgas novērtēšanas sistēma būtu ērti izveidojama un darbotos bez traucējumiem un lai varētu nosargāt tās kvalitāti, lietderīgi ir paredzēt pārejas periodu, kurā gada laikā izdarīto kopīgo novērtēšanu skaitu būtu iespējams arvien palielināt. Tas, cik novērtējumu izdara, būtu jānoteic, pienācīgi ņemot vērā pieejamos resursus un piedalīgo dalībvalstu skaitu, bet tā, lai līdz pārejas perioda beigām būtu sasniegta pilna darbībspēja. Turklāt šāda pārejas perioda noteikšana pavērtu dalībvalstīm iespēju nacionālās sistēmas pilnīgi saskaņot ar kopīgā darba regulējumu attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu, termiņu noteikšanu un novērtēšanu prioritizēšanu.

| (30) | Pārejas periodā nevajadzētu būt tā, ka dalībvalstīm obligāti jāpiedalās kopīgās klīniskajās novērtēšanās un kopīgās zinātniskajās konsultācijās. Tomēr neobligātumam nebūtu jāskar dalībvalstu pienākums uz nacionālā līmenī izdarītu klīnisku novērtēšanu attiecināt saskaņotus noteikumus.

  Turklāt
  šajā pārejas periodā dalībvalstis, kas kopīgajā darbā nepiedalās, jebkurā laikā var izlemt tajā piedalīties. Lai būtu nodrošināta stabila un netraucēta kopīgā darba organizācija un iekšējā tirgus darbība, nevajadzētu atļaut, ka dalībvalstis, kas jau ir dalībnieces, izstājas no šā kopīgajam darbam paredzētā satvara.
  Klīnisku novērtēšanu, kas dalībvalstīs sākta pirms šīs regulas piemērošanas, būtu jāturpina, ja dalībvalstis nenolemj to pārtraukt. [Gr. 54] |
| --- | --- |

(30)

Pārejas periodā nevajadzētu būt tā, ka dalībvalstīm obligāti jāpiedalās kopīgās klīniskajās novērtēšanās un kopīgās zinātniskajās konsultācijās. Tomēr neobligātumam nebūtu jāskar dalībvalstu pienākums uz nacionālā līmenī izdarītu klīnisku novērtēšanu attiecināt saskaņotus noteikumus.

  Turklāt
  šajā pārejas periodā dalībvalstis, kas kopīgajā darbā nepiedalās, jebkurā laikā var izlemt tajā piedalīties. Lai būtu nodrošināta stabila un netraucēta kopīgā darba organizācija un iekšējā tirgus darbība, nevajadzētu atļaut, ka dalībvalstis, kas jau ir dalībnieces, izstājas no šā kopīgajam darbam paredzētā satvara.
  Klīnisku novērtēšanu, kas dalībvalstīs sākta pirms šīs regulas piemērošanas, būtu jāturpina, ja dalībvalstis nenolemj to pārtraukt. [Gr. 54]

| (31) | Raugoties, lai atbalsta shēma saglabātos iespējami efektīva

  Pēc pārejas perioda
  un rentabla, Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc pārejas perioda beigām būtu jāziņo, kā tiek īstenoti noteikumi

  pirms saskaņā ar šo regulu noteiktā HTA saskaņotā sistēma kļūst obligāta
  ,
  Komisijai būtu jāiesniedz ietekmes novērtējums
  par kopīgo klīnisko novērtēšanu tvērumu un par atbalsta shēmas darbību. Ziņojumā it īpaši var pievērsties tam, vai šī atbalsta shēma nav jāpārceļ uz kādu no Savienības aģentūrām

  visu ieviesto procedūru. Minētajā ietekmes novērtējumā cita starpā būtu jāizvērtē sasniegtais attiecībā uz jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamību pacientiem un iekšējā tirgus darbību, ietekme uz inovācijas kvalitāti
  un vai nav jāievieš maksu mehānisms, ar kura starpniecību

  veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju
  ,
  kā
  arī veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji piedalītos kopīgā darba finansēšanā.

  kopīgo klīnisko novērtēšanu tvēruma atbilstība un atbalsta shēmas darbība
  . [Gr. 55] |
| --- | --- |

(31)

Raugoties, lai atbalsta shēma saglabātos iespējami efektīva

  Pēc pārejas perioda
  un rentabla, Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc pārejas perioda beigām būtu jāziņo, kā tiek īstenoti noteikumi

  pirms saskaņā ar šo regulu noteiktā HTA saskaņotā sistēma kļūst obligāta
  ,
  Komisijai būtu jāiesniedz ietekmes novērtējums
  par kopīgo klīnisko novērtēšanu tvērumu un par atbalsta shēmas darbību. Ziņojumā it īpaši var pievērsties tam, vai šī atbalsta shēma nav jāpārceļ uz kādu no Savienības aģentūrām

  visu ieviesto procedūru. Minētajā ietekmes novērtējumā cita starpā būtu jāizvērtē sasniegtais attiecībā uz jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju pieejamību pacientiem un iekšējā tirgus darbību, ietekme uz inovācijas kvalitāti
  un vai nav jāievieš maksu mehānisms, ar kura starpniecību

  veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju
  ,
  kā
  arī veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji piedalītos kopīgā darba finansēšanā.

  kopīgo klīnisko novērtēšanu tvēruma atbilstība un atbalsta shēmas darbība
  . [Gr. 55]

| (32) | Komisijai šī regula būtu jāizvērtē. No Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. panta izriet, ka minētajai izvērtēšanai būtu jābalstās uz pieciem kritērijiem — efektivitāte, lietderīgums, būtiskums, saskanība un ES pievienotā vērtība — un jānotiek ar kādas pārraudzības programmas atbalstu.
  Minētā izvērtējuma rezultāti būtu jādara zināmi arī Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 56] |
| --- | --- |

(32)

Komisijai šī regula būtu jāizvērtē. No Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. panta izriet, ka minētajai izvērtēšanai būtu jābalstās uz pieciem kritērijiem — efektivitāte, lietderīgums, būtiskums, saskanība un ES pievienotā vērtība — un jānotiek ar kādas pārraudzības programmas atbalstu.
  Minētā izvērtējuma rezultāti būtu jādara zināmi arī Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 56]

| (33) | Direktīva 2011/24/ES nosaka, ka Savienība atbalsta un atvieglo sadarbību un zinātniskas informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm brīvprātīgā tīklā, kurā savienotas dalībvalstu ieceltas nacionālās iestādes vai struktūras, kuras atbild par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu. Minētos jautājumus reglamentē šī regula, tāpēc Direktīva 2011/24/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(33)

Direktīva 2011/24/ES nosaka, ka Savienība atbalsta un atvieglo sadarbību un zinātniskas informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm brīvprātīgā tīklā, kurā savienotas dalībvalstu ieceltas nacionālās iestādes vai struktūras, kuras atbild par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu. Minētos jautājumus reglamentē šī regula, tāpēc Direktīva 2011/24/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (34) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – tuvināt dalībvalstu noteikumus par klīnisko novērtēšanu nacionālā līmenī un izveidot regulējumu, kas attiektos uz noteiktu veselības aprūpes tehnoloģiju obligātu kopīgu novērtēšanu Savienības līmenī,

  klīnisko novērtēšanu šīs regulas darbības jomas ietvaros
   — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minēto mērķu mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, [Gr. 57] |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – tuvināt dalībvalstu noteikumus par klīnisko novērtēšanu nacionālā līmenī un izveidot regulējumu, kas attiektos uz noteiktu veselības aprūpes tehnoloģiju obligātu kopīgu novērtēšanu Savienības līmenī,

  klīnisko novērtēšanu šīs regulas darbības jomas ietvaros
   — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minēto mērķu mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, [Gr. 57]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

1.   Ar

  Ņemot vērā EUnetHTA vienotās rīcības pasākumu sakarā jau padarītā darba rezultātus, ar
  šo regulu nosaka: [Gr. 58]

| a) | atbalsta shēmu un procedūras sadarbībai veselības aprūpes tehnoloģiju
  klīniskai
  novērtēšanai Savienības līmenī; [Gr. 59] |
| --- | --- |

a)

atbalsta shēmu un procedūras sadarbībai veselības aprūpes tehnoloģiju
  klīniskai
  novērtēšanai Savienības līmenī; [Gr. 59]

| b) | kopīgus noteikumus

  kopīgu metodiku
  par veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko novērtēšanu. [Gr. 60] |
| --- | --- |

b)

kopīgus noteikumus

  kopīgu metodiku
  par veselības aprūpes tehnoloģiju klīnisko novērtēšanu. [Gr. 60]

2.   Šī regula neskar dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanu un sniegšanu, kā arī šiem nolūkiem atvēlēto līdzekļu sadali.
  Turklāt šī regula neskar dalībvalstu ekskluzīvo kompetenci pieņemt lēmumus par konkrētajā valstī piemērojamām cenām un kompensācijām. [Gr. 61]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “zāles” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK definētas cilvēkiem paredzētas zāles (14); |
| --- | --- |

a)

“zāles” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK definētas cilvēkiem paredzētas zāles (14);

| b) | “medicīniska ierīce” ir Regulā (ES) 2017/745 definēta medicīniska ierīce; |
| --- | --- |

b)

“medicīniska ierīce” ir Regulā (ES) 2017/745 definēta medicīniska ierīce;

| ba) | “in vitro diagnostikas medicīniskā ierīce” ir Regulā (ES) 2017/746 definētā in vitro diagnostikas medicīniskā ierīce; [Gr. 62] |
| --- | --- |

ba)

“in vitro diagnostikas medicīniskā ierīce” ir Regulā (ES) 2017/746 definētā in vitro diagnostikas medicīniskā ierīce; [Gr. 62]

| bb) | “medicīniskas ierīces novērtējums” ir tādas metodes novērtējums, kuru veido vairāk nekā viena medicīniska ierīce, vai tādas metodes novērtējums, kuru veido medicīniska ierīce un noteikts aprūpes cikls ar citiem ārstēšanas veidiem; [Gr. 63] |
| --- | --- |

bb)

“medicīniskas ierīces novērtējums” ir tādas metodes novērtējums, kuru veido vairāk nekā viena medicīniska ierīce, vai tādas metodes novērtējums, kuru veido medicīniska ierīce un noteikts aprūpes cikls ar citiem ārstēšanas veidiem; [Gr. 63]

| c) | “veselības aprūpes tehnoloģija” ir Direktīvā 2011/24/ES definēta veselības aprūpes tehnoloģija; |
| --- | --- |

c)

“veselības aprūpes tehnoloģija” ir Direktīvā 2011/24/ES definēta veselības aprūpes tehnoloģija;

| d) | “veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšana” ir multidisciplināras salīdzinošas novērtēšanas process, kurš balstās uz klīniskas un neklīniskas novērtēšanas jomām un kurā apkopo un izvērtē pieejamos pierādījumus par klīniskajām un neklīniskajām problēmām, kas saistītas ar kādas veselības aprūpes tehnoloģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

“veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšana” ir multidisciplināras salīdzinošas novērtēšanas process, kurš balstās uz klīniskas un neklīniskas novērtēšanas jomām un kurā apkopo un izvērtē pieejamos pierādījumus par klīniskajām un neklīniskajām problēmām, kas saistītas ar kādas veselības aprūpes tehnoloģijas izmantošanu;

| e) | “klīniska

  “kopīga klīniskā
  novērtēšana” ir process, kurā apkopo

  sistemātiska zinātniskās informācijas apkopošana
  un izvērtē pieejamos zinātniskos pierādījumus par kādu

  tās salīdzinoša izvērtēšana, kā arī šo procedūru sintēze, konkrētās
  veselības aprūpes tehnoloģiju salīdzinājumā

  tehnoloģijas salīdzināšana
  ar vienu vai vairākām citām veselības aprūpes tehnoloģijām
  vai esošajām procedūrām, kas ir kritērijs konkrētai klīniskai indikācijai
  , balstoties uz šādām veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas klīniskajām jomām:

  labākajiem klīniskajiem zinātniskajiem pierādījumiem un pacientiem piemērotiem klīniskajiem kritērijiem, ņemot vērā šādas klīniskās jomas
  : gan attiecīgās veselības aprūpes tehnoloģijas risinātās veselības problēmas, gan citu šīs veselības problēmas risināšanā pašlaik izmantoto veselības aprūpes tehnoloģiju
  vai procedūru
  aprakstīšana, šīs veselības aprūpes tehnoloģijas, tās relatīvā klīniskā iedarbīguma un relatīvā drošuma aprakstīšana un tehniskā raksturošana; [Gr. 64] |
| --- | --- |

e)

“klīniska

  “kopīga klīniskā
  novērtēšana” ir process, kurā apkopo

  sistemātiska zinātniskās informācijas apkopošana
  un izvērtē pieejamos zinātniskos pierādījumus par kādu

  tās salīdzinoša izvērtēšana, kā arī šo procedūru sintēze, konkrētās
  veselības aprūpes tehnoloģiju salīdzinājumā

  tehnoloģijas salīdzināšana
  ar vienu vai vairākām citām veselības aprūpes tehnoloģijām
  vai esošajām procedūrām, kas ir kritērijs konkrētai klīniskai indikācijai
  , balstoties uz šādām veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas klīniskajām jomām:

  labākajiem klīniskajiem zinātniskajiem pierādījumiem un pacientiem piemērotiem klīniskajiem kritērijiem, ņemot vērā šādas klīniskās jomas
  : gan attiecīgās veselības aprūpes tehnoloģijas risinātās veselības problēmas, gan citu šīs veselības problēmas risināšanā pašlaik izmantoto veselības aprūpes tehnoloģiju
  vai procedūru
  aprakstīšana, šīs veselības aprūpes tehnoloģijas, tās relatīvā klīniskā iedarbīguma un relatīvā drošuma aprakstīšana un tehniskā raksturošana; [Gr. 64]

| f) | “neklīniska novērtēšana” ir veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas daļa, kuras pamatā ir šādas veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas neklīniskās jomas: veselības aprūpes tehnoloģijas izmaksu un ekonomiskā aspekta, kā arī ar tās izmantošanu saistīto ētisko, organizatorisko, sociālo un juridisko aspektu izvērtēšana; |
| --- | --- |

f)

“neklīniska novērtēšana” ir veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas daļa, kuras pamatā ir šādas veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas neklīniskās jomas: veselības aprūpes tehnoloģijas izmaksu un ekonomiskā aspekta, kā arī ar tās izmantošanu saistīto ētisko, organizatorisko, sociālo un juridisko aspektu izvērtēšana;

| g) | “sadarbīga novērtēšana” ir medicīniskas ierīces klīniska novērtēšana, ko Savienības līmenī veic vairākas ieinteresētās veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas iestādes un struktūras, kas šajā darbā piedalās brīvprātīgi; |
| --- | --- |

g)

“sadarbīga novērtēšana” ir medicīniskas ierīces klīniska novērtēšana, ko Savienības līmenī veic vairākas ieinteresētās veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas iestādes un struktūras, kas šajā darbā piedalās brīvprātīgi;

| ga) | “vērtējums” ir attiecīgo tehnoloģiju pievienotās vērtības konstatēšana valsts vērtējuma procedūrās, kurās var tikt apsvērti gan klīniski, gan neklīniski dati un kritēriji saistībā ar aprūpi konkrētajā valstī; [Gr. 65] |
| --- | --- |

ga)

“vērtējums” ir attiecīgo tehnoloģiju pievienotās vērtības konstatēšana valsts vērtējuma procedūrās, kurās var tikt apsvērti gan klīniski, gan neklīniski dati un kritēriji saistībā ar aprūpi konkrētajā valstī; [Gr. 65]

| gb) | “pacientu veselībai būtiski rezultāti” ir dati, ar ko konstatē vai prognozē tādus rādītājus kā mirstība, saslimstība, ar veselību saistīta dzīves kvalitāte un nevēlami notikumi. [Gr. 202] |
| --- | --- |

gb)

“pacientu veselībai būtiski rezultāti” ir dati, ar ko konstatē vai prognozē tādus rādītājus kā mirstība, saslimstība, ar veselību saistīta dzīves kvalitāte un nevēlami notikumi. [Gr. 202]

3. pants

Dalībvalstu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas koordinācijas grupa

1.   Ar šo regulu izveido Dalībvalstu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas koordinācijas grupu (“Koordinācijas grupa”).

2.   Dalībvalstis savas nacionālās

  valsts vai reģionālās
  iestādes un

  vai
  struktūras, kas atbild par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu,
  valsts līmenī
  ieceļ par Koordinācijas grupas un tās apakšgrupu locekļiem. un par iecelšanu un jebkādām vēlākām pārmaiņām informē Komisiju. Par Koordinācijas grupas vai vienas vai vairāku tās apakšgrupu locekļiem dalībvalstis var iecelt vairāk nekā vienu iestādi vai struktūru, kas atbild par veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu.
  [Gr. 66]

3.   Koordinācijas grupa rīkojas vienprātīgi vai, ja nepieciešams, lemj ar vienkāršu
  kvalificētu
  balsu vairākumu. Katrai dalībvalstij ir viena balss.

Koordinācijas grupas īstenotās procedūras ir pārredzamas, un tās sanāksmju protokoli un balsojumi, cita starpā jebkādi iebildumi, tiek dokumentēti un publiskoti. [Gr. 203]

4.   Koordinācijas grupas sanāksmes kopīgi vada Komisija
  , kurai nav balsstiesību,
  un līdzpriekšsēdētāja;

  līdzpriekšsēdētājs,
  kuru uz noteiktu laiku, ko nosaka

  ik gadu pēc rotācijas principa ieceļ no
  grupas reglaments, izvēlē no grupas locekļiem.

  locekļiem. Līdzpriekšsēdētājiem ir tikai administratīvas funkcijas
  . [Gr. 68]

5.   Koordinācijas grupas locekļi
  , kas ir valsts vai reģionālas novērtēšanas iestādes vai struktūras,

  ad hoc vai uz pastāvīgu laiku ieceļ savus pārstāvjus Koordinācijas grupā un apakšgrupās, kurās tās ir locekļi
  . Dalībvalstis var minēto iecelšanu atsaukt, ja to pamato iecelšanas prasības. Tomēr darba slodzes, apakšgrupu sastāva vai speciālo zināšanu prasību dēļ katru dalībvalsti var pārstāvēt vairāk nekā viens eksperts novērtētājs, neskarot principu, kas paredz to, ka lēmumu pieņemšanā katrai dalībvalstij ir tikai viena balss. Pārstāvjus ieceļ, ņemot vērā zinātību, kas nepieciešama apakšgrupas mērķu sasniegšanai. Eiropas Parlaments, Padome
  un
  Komisija ir informēti
  par iecelšanu un jebkādām vēlākām pārmaiņām informē Komisiju.

  visām ieceltajām personām un iespējamiem atcelšanas gadījumiem
  . [Gr. 69]

6.   Koordinācijas

  Lai garantētu kvalitatīvu darbu, Koordinācijas
  grupas locekļi un to ieceltie pārstāvji ievēro neatkarības, objektivitātes un konfidencialitātes principu.

  locekļus izraugās no valsts vai reģionālajām veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas aģentūrām vai struktūrām
  ,
  kas atbildīgas par šo jomu
  .

Koordinācijas grupas locekļiem, ekspertiem un novērtētājiem kopumā nedrīkst būt tādas finansiālas vai citu veidu intereses veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādes nozarē vai apdrošināšanas uzņēmumā, kas var ietekmēt viņu objektivitāti. Viņi apņemas darboties sabiedrības interesēs un neatkarīgi un katru gadu iesniedz interešu deklarāciju. Minētās interešu deklarācijas reģistrē 27. pantā minētajā IT platformā, kā arī nodrošina to pieejamību sabiedrībai.

Koordinācijas grupas locekļu pienākums katrā sanāksmē ir paziņot par jebkādām īpašām interesēm, ko var uzskatīt par viņu neatkarības apdraudējumu. Ja rodas interešu konflikts, attiecīgais Koordinācijas grupas loceklis nepiedalās sanāksmē, kamēr tiek izskatīti attiecīgie darba kārtības jautājumi. Interešu konfliktu gadījumā piemērojamos procedūras noteikumus izklāsta saskaņā ar 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta iiia) punktu.

Lai nodrošinātu pārredzamību un sabiedrības informētību par procesu un veicinātu uzticēšanos sistēmai, attiecībā uz visiem izvērtējamiem klīniskajiem datiem būtu jānodrošina visaugstākā līmeņa pārredzamība un publiskošana. Ja komerciālu iemeslu dēļ dati ir konfidenciāli, šāda konfidencialitāte ir skaidri jādefinē un jāpamato, un konfidenciālie dati ir rūpīgi jānorobežo un jāaizsargā. [Gr. 70]

7.   Iecelto Koordinācijas grupas un tās apakšgrupu locekļu
  un citu ekspertu atjauninātu
  sarakstu Komisija publicē IT platformā, kas minēta 27. pantā
  , norādot viņu kvalifikāciju un specializācijas jomas, kā arī publicējot viņu ikgadējo interešu deklarāciju
  .

Pirmajā daļā minēto informāciju Komisija atjaunina katru gadu un situācijās, kad to uzskata par vajadzīgu iespējamu jaunu apstākļu dēļ. Šī atjauninātā informācija ir publiski pieejama. [Gr. 71]

8.   Koordinācijas grupa:

| a) | pieņem sanāksmju norises reglamentu un, ja nepieciešams, to atjaunina; |
| --- | --- |

a)

pieņem sanāksmju norises reglamentu un, ja nepieciešams, to atjaunina;

| b) | koordinē un apstiprina apakšgrupu darbu; |
| --- | --- |

b)

koordinē un apstiprina apakšgrupu darbu;

| c) | nodrošina tādu sadarbību

  sadarbojas
  ar attiecīgām Savienības līmeņa struktūrām, kas palīdz iegūt tās darbam vajadzīgos papildu pierādījumus; [Gr. 72] |
| --- | --- |

c)

nodrošina tādu sadarbību

  sadarbojas
  ar attiecīgām Savienības līmeņa struktūrām, kas palīdz iegūt tās darbam vajadzīgos papildu pierādījumus; [Gr. 72]

| d) | gādā, lai

  savā darbā nodrošina pienācīgu apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ekspertiem. Šādas apspriedes tiek dokumentētas
  ,
  iekļaujot publiski pieejamas

  to darbā būtu pienācīgi iesaistītas ieinteresētās personas;

  ieinteresēto personu interešu deklarācijas, ar kurām notikusi apspriešanās, un iekļautas galīgajā kopīgās novērtēšanas ziņojumā. [Gr. 73] |
| --- | --- |

d)

gādā, lai

  savā darbā nodrošina pienācīgu apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ekspertiem. Šādas apspriedes tiek dokumentētas
  ,
  iekļaujot publiski pieejamas

  to darbā būtu pienācīgi iesaistītas ieinteresētās personas;

  ieinteresēto personu interešu deklarācijas, ar kurām notikusi apspriešanās, un iekļautas galīgajā kopīgās novērtēšanas ziņojumā. [Gr. 73]

| e) | izveido apakšgrupas šādām vajadzībām:






  i) | kopīgām klīniskām novērtēšanām; |
| --- | --- | --- |

e)

izveido apakšgrupas šādām vajadzībām:

i)

kopīgām klīniskām novērtēšanām;

| ii) | kopīgām zinātniskām konsultācijām; |
| --- | --- |

ii)

kopīgām zinātniskām konsultācijām;

| iii) | veselības aprūpes jauntehnoloģiju apzināšanai; |
| --- | --- |

iii)

veselības aprūpes jauntehnoloģiju apzināšanai;

| iv) | brīvprātīgai sadarbībai; |
| --- | --- |

iv)

brīvprātīgai sadarbībai;

| v) | gada darba programmu un gada ziņojumu sagatavošanai un kopīgo noteikumu un darba dokumentu atjaunināšanai. |
| --- | --- |

v)

gada darba programmu un gada ziņojumu sagatavošanai un kopīgo noteikumu un darba dokumentu atjaunināšanai.

9.   Koordinācijas grupa var dažādās konfigurācijās sanākt pa šādām veselības aprūpes tehnoloģiju kategorijām: zāles, medicīniskas ierīces un citas veselības aprūpes tehnoloģijas.

10.   Koordinācijas grupa atsevišķas apakšgrupas var izveidot šādām veselības aprūpes tehnoloģiju kategorijām: zāles, medicīniskas ierīces un citas veselības aprūpes tehnoloģijas.

10.a
     
  Jebkurā gadījumā sabiedrībai ir pieejami Koordinācijas grupas un tās apakšgrupu darbības iekšējie noteikumi, to sanāksmju darba kārtības, pieņemtie lēmumi, kā arī informācija par balsojumiem un to skaidrojumi, tostarp mazākuma viedokļi. [Gr. 74]

4. pants

Gada darba programma un gada ziņojums

1.   Apakšgrupa, kas iecelta saskaņā ar 3. panta 8. punkta e) apakšpunktu, sagatavo gada darba programmu, ko Koordinācijas grupa katru gadu apstiprina līdz 31. decembrim.

2.   Gada darba programma apraksta kalendārajā gadā pēc tās apstiprināšanas veicamo kopīgo darbu, aptverot:

| a) | plānoto kopīgo klīnisko novērtēšanu skaitu un novērtējamo veselības aprūpes tehnoloģiju veidus; |
| --- | --- |

a)

plānoto kopīgo klīnisko novērtēšanu skaitu un novērtējamo veselības aprūpes tehnoloģiju veidus;

| b) | plānoto kopīgo zinātnisko konsultāciju skaitu; |
| --- | --- |

b)

plānoto kopīgo zinātnisko konsultāciju skaitu;

| c) | brīvprātīgo sadarbību. |
| --- | --- |

c)

brīvprātīgo sadarbību.

Pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minēto nosaka atkarībā no ietekmes uz pacientiem, sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām. [Gr. 75]

3.   Gatavodama gada darba programmu, ieceltā apakšgrupa:

| a) | ņem vērā gada pētījumu par 18. pantā minētajām veselības aprūpes jauntehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā gada pētījumu par 18. pantā minētajām veselības aprūpes jauntehnoloģijām;

| b) | ņem vērā Koordinācijas grupai kopīgā darba vajadzībām pieejamos resursus; |
| --- | --- |

b)

ņem vērā Koordinācijas grupai kopīgā darba vajadzībām pieejamos resursus;

| c) | par gada darba programmas projektu konsultējas ar Komisiju un
  ieinteresēto personu tīklu 26. pantā noteikto ikgadējo sanāksmju ietvaros un
  ņem vērā tās viedokli.

  viņu piezīmes
  . [Gr. 76] |
| --- | --- |

c)

par gada darba programmas projektu konsultējas ar Komisiju un
  ieinteresēto personu tīklu 26. pantā noteikto ikgadējo sanāksmju ietvaros un
  ņem vērā tās viedokli.

  viņu piezīmes
  . [Gr. 76]

4.   Ieceltā apakšgrupa sagatavo gada ziņojumu, ko Koordinācijas grupa katru gadu apstiprina līdz 28. februārim.

5.   Gada ziņojums informē par kalendārajā gadā pirms tā apstiprināšanas veikto kopīgo darbu.

5.a
     
  Ikgadējo ziņojumu un gada darba programmu publicē 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 77]

II nodaļa

Kopīgais darbs veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanā Savienības līmenī

1. IEDAĻA

KOPĪGA KLĪNISKĀ NOVĒRTĒŠANA

5. pants

Kopīgas klīniskās novērtēšanas tvērums

1.   Kopīgajās klīniskajās novērtēšanās Koordinācijas grupa novērtē:

| a) | zāles, uz kurām attiecas Regulā (EK) Nr. 726/2004 paredzētā atļaujas piešķiršanas procedūra (izņemot zāles, attiecībā uz kurām atļauja piešķirta saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 10. un 10.a pantu), arī gadījumos, kur, mainoties terapeitiskajai indikācijai vai indikācijām, uz ko piešķirta sākotnējā atļauja, Komisijas lēmums piešķirt tirdzniecības atļauju ir grozīts; |
| --- | --- |

a)

zāles, uz kurām attiecas Regulā (EK) Nr. 726/2004 paredzētā atļaujas piešķiršanas procedūra (izņemot zāles, attiecībā uz kurām atļauja piešķirta saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 10. un 10.a pantu), arī gadījumos, kur, mainoties terapeitiskajai indikācijai vai indikācijām, uz ko piešķirta sākotnējā atļauja, Komisijas lēmums piešķirt tirdzniecības atļauju ir grozīts;

| aa) | citas zāles, uz kurām neattiecas Regulā (EK) Nr. 726/2004 paredzētā atļaujas piešķiršanas procedūra, ja veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs ir izvēlējies centralizētās reģistrēšanas procedūru un ja šīs zāles ir tehniskā, zinātniskā vai terapeitiskā ziņā būtiski inovatīvas, vai kuru reģistrēšana ir sabiedrības veselības interesēs; [Gr. 78] |
| --- | --- |

aa)

citas zāles, uz kurām neattiecas Regulā (EK) Nr. 726/2004 paredzētā atļaujas piešķiršanas procedūra, ja veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs ir izvēlējies centralizētās reģistrēšanas procedūru un ja šīs zāles ir tehniskā, zinātniskā vai terapeitiskā ziņā būtiski inovatīvas, vai kuru reģistrēšana ir sabiedrības veselības interesēs; [Gr. 78]

| b) | medicīniskas ierīces, kuras uz Regulas (ES) 2017/745 51. panta pamata klasificētas par IIb un III klases ierīcēm un par kurām attiecīgās ekspertu grupas sniegušas zinātnisku atzinumu klīniskās izvērtēšanas konsultāciju procedūrā uz minētās regulas 54. panta pamata
  , un kuras uzskata par būtisku inovāciju ar potenciāli nozīmīgu ietekmi uz sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām
  ; [Gr. 79] |
| --- | --- |

b)

medicīniskas ierīces, kuras uz Regulas (ES) 2017/745 51. panta pamata klasificētas par IIb un III klases ierīcēm un par kurām attiecīgās ekspertu grupas sniegušas zinātnisku atzinumu klīniskās izvērtēšanas konsultāciju procedūrā uz minētās regulas 54. panta pamata
  , un kuras uzskata par būtisku inovāciju ar potenciāli nozīmīgu ietekmi uz sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām
  ; [Gr. 79]

| c) | in vitro medicīniskas ierīces, kuras uz Regulas (ES) 2017/746 47. panta pamata klasificētas par D klases ierīcēm un par kurām attiecīgās ekspertu grupas sniegušas viedokli procedūrā
  , kas īstenota
  uz minētās regulas 48. panta 6. punkta pamata
  , un kuras uzskata par būtisku inovāciju ar potenciāli nozīmīgu ietekmi uz sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām
  . [Gr. 80] |
| --- | --- |

c)

in vitro medicīniskas ierīces, kuras uz Regulas (ES) 2017/746 47. panta pamata klasificētas par D klases ierīcēm un par kurām attiecīgās ekspertu grupas sniegušas viedokli procedūrā
  , kas īstenota
  uz minētās regulas 48. panta 6. punkta pamata
  , un kuras uzskata par būtisku inovāciju ar potenciāli nozīmīgu ietekmi uz sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām
  . [Gr. 80]

2.   Koordinācijas grupa 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās medicīniskās ierīces kopīgai klīniskai novērtēšanai izraugās pēc šādiem kritērijiem:

| a) | neapmierinātas medicīniskas vajadzības; |
| --- | --- |

a)

neapmierinātas medicīniskas vajadzības;

| b) | iespējama ietekme uz pacientiem, sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

b)

iespējama ietekme uz pacientiem, sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām;

| c) | būtiska pārrobežu dimensija; |
| --- | --- |

c)

būtiska pārrobežu dimensija;

| d) | liela pievienotā vērtība Savienības mērogā; |
| --- | --- |

d)

liela pievienotā vērtība Savienības mērogā;

| e) | pieejamie resursi; |
| --- | --- |

e)

pieejamie resursi;

| ea) | vajadzību palielināt klīnisko pierādījumu apjomu; [Gr. 81] |
| --- | --- |

ea)

vajadzību palielināt klīnisko pierādījumu apjomu; [Gr. 81]

| eb) | veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja pieprasījums. [Gr. 82] |
| --- | --- |

eb)

veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja pieprasījums. [Gr. 82]

6. pants

Kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu sagatavošana

1.   Veselības aprūpes tehnoloģijas kopīgu klīnisku novērtēšanu uz gada darba programmas pamata Koordinācijas grupa sāk, ieceļot apakšgrupu, kas Koordinācijas grupas vārdā pārrauga kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma sagatavošanu.

Kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumam pievieno kopsavilkuma ziņojumu;
  , kurā iekļauta vismaz šāda informācija: salīdzinātie klīniskie dati, mērķparametri, komparatori, metodika, izmantotie klīniskie pierādījumi un secinājumi par iedarbīgumu, drošumu un relatīvo iedarbīgumu, novērtējuma ierobežojumi, atšķirīgas nostājas, kopsavilkums par notikušajām konsultācijām un izdarītie konstatējumi.
  Ziņojumus sagatavo saskaņā ar šā panta

  Koordinācijas grupas noteiktajām
  prasībām, un prasībām, kas noteiktas uz 11., 22. un 23. panta pamata.

  tos publisko neatkarīgi no tā
  ,
  kādi ir ziņojumā izdarītie secinājumi
  .

Kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu par 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām zālēm Koordinācijas grupa pieņem 80–100 dienu laikā, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti Padomes Direktīvā 89/105/EEK
   (15)

  noteiktie cenu veidošanas un kompensācijas termiņi. [Gr. 83]

2.   Ieceltā apakšgrupa pieprasa, lai attiecīgie veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji

  izstrādātājs
  iesniegtu dokumentus,

  visu pieejamo aktuālo dokumentāciju
  , kas satur kopīgajai klīniskajai novērtēšanai nepieciešamo informāciju, datus un pierādījumus.

  pētījumus, tostarp gan negatīvos, gan pozitīvos rezultātus
  .
  Dokumentācijā ietver pieejamos datus, kas iegūti visās izdarītajās pārbaudēs, kā arī visos pētījumos, kuros izmantota attiecīgā tehnoloģija; augstas novērtējuma kvalitātes garantēšanai ir ļoti svarīgi gan pārbaužu, gan pētījumu dati.

Attiecībā uz 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām zālēm dokumentācijā ietver vismaz šādus elementus:

| a) | iesnieguma datni; |
| --- | --- |

a)

iesnieguma datni;

| b) | norādi par tirdzniecības atļaujas statusu; |
| --- | --- |

b)

norādi par tirdzniecības atļaujas statusu;

| c) | ja pieejams, Eiropas publiskā novērtējuma ziņojumu (EPAR), tostarp zāļu aprakstu; Eiropas Zāļu aģentūra iesniedz Koordinācijas grupai attiecīgos pieņemtos zinātniskā novērtējuma ziņojumus; |
| --- | --- |

c)

ja pieejams, Eiropas publiskā novērtējuma ziņojumu (EPAR), tostarp zāļu aprakstu; Eiropas Zāļu aģentūra iesniedz Koordinācijas grupai attiecīgos pieņemtos zinātniskā novērtējuma ziņojumus;

| d) | attiecīgā gadījumā Koordinācijas grupas prasītos papildu pētījumu rezultātus, kas pieejami veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā Koordinācijas grupas prasītos papildu pētījumu rezultātus, kas pieejami veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam;

| e) | attiecīgā gadījumā jau pieejamos HTA ziņojumus par attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju, ja veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam tie ir pieejami; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā jau pieejamos HTA ziņojumus par attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju, ja veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam tie ir pieejami;

| f) | informāciju par veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam pieejamiem pētījumiem un pētījumu reģistriem. |
| --- | --- |

f)

informāciju par veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam pieejamiem pētījumiem un pētījumu reģistriem.

Veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem ir pienākums iesniegt visus prasītos datus.

Novērtētājiem ir atļauts piekļūt arī publiskām datubāzēm un klīniskās informācijas avotiem, piemēram, pacientu reģistriem, datubāzēm vai Eiropas references tīkliem, ja šāda piekļuve tiek atzīta par vajadzīgu, lai papildinātu veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja sniegto informāciju un lai attiecīgās veselības aprūpes tehnoloģijas klīnisko novērtējumu varētu veikt precīzāk. Atbilstoši novērtēšanas atkārtojamības prasībai šo informāciju dara pieejamu sabiedrībai.

Novērtētāju un veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāju attiecībām ir jābūt neatkarīgām un objektīvām. Ar veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem drīkst konsultēties, taču viņi nekad aktīvi nepiedalās novērtēšanas procesā. [Gr. 84]

2.a
     
  Attiecībā uz zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai Koordinācijas grupa var pamatoti uzskatīt, ka nav būtiska iemesla vai papildu pierādījumu, lai pamatotu turpmāku klīnisko analīzi, kas pārsniedz Eiropas Zāļu aģentūras jau veikto būtisko ieguvumu novērtējumu. [Gr. 85]

3.   Ieceltā apakšgrupa no savu locekļu vidus ieceļ novērtētāju un līdzvērtētāju, kas izdara kopīgo klīnisko novērtēšanu. Tos

  Novērtētājs un līdzvērtētājs nav tās pašas personas, kuras iepriekš ieceltas saskaņā ar šīs regulas 13. panta 3. punktu, izņemot ārkārtas un pamatotus gadījumus, kad nav iespējams nodrošināt vajadzīgās speciālās zināšanas, un šādos gadījumos ir jāsaņem Koordinācijas grupas apstiprinājums. Novērtētāju un līdzvērtētāju
  ieceļot, ņem vērā novērtēšanai vajadzīgās speciālās zinātniskās zināšanas. [Gr. 86]

4.   Novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību sagatavo kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projektu un kopsavilkuma ziņojuma projektu.

5.   Kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojuma secinājumi aptver tikai: [Gr. 87]

| a) | analīzi par to, kā vērtētā veselības aprūpes tehnoloģija relatīvi ietekmē pacientiem būtiskos veselības iznākumus, kuri izraudzīti novērtēšanai;

  vērtētās veselības aprūpes tehnoloģijas relatīvo iedarbīgumu un drošumu, aplūkojot klīniskos mērķparametrus, kas ir būtiski novērtējumam izraudzītajai klīniskajai struktūrai un pacientu grupai
  ,
  tostarp mirstību, morbiditāti un dzīves kvalitāti, un salīdzinot ar vienu vai vairākiem salīdzināmiem terapijas veidiem, ko nosaka Koordinācijas grupa
  ; [Gr. 88] |
| --- | --- |

a)

analīzi par to, kā vērtētā veselības aprūpes tehnoloģija relatīvi ietekmē pacientiem būtiskos veselības iznākumus, kuri izraudzīti novērtēšanai;

  vērtētās veselības aprūpes tehnoloģijas relatīvo iedarbīgumu un drošumu, aplūkojot klīniskos mērķparametrus, kas ir būtiski novērtējumam izraudzītajai klīniskajai struktūrai un pacientu grupai
  ,
  tostarp mirstību, morbiditāti un dzīves kvalitāti, un salīdzinot ar vienu vai vairākiem salīdzināmiem terapijas veidiem, ko nosaka Koordinācijas grupa
  ; [Gr. 88]

| b) | to, ar kādu noteiktības pakāpi uz
  labāko
  pieejamo
  klīnisko
  pierādījumu pamata
  un salīdzinājumā ar labākajām standarta terapijām
  konstatējama relatīvā ietekme.
  Novērtējumu veic, pamatojoties uz klīniskajiem mērķparametriem, kas noteikti, ievērojot uz pierādījumiem balstītas medicīnas starptautiskos standartus, it īpaši attiecībā uz veselības stāvokļa uzlabošanu, slimības ilguma saīsināšanu, izdzīvošanas uzlabošanu, blakusparādību ierobežošanu vai dzīves kvalitātes uzlabošanu. Norāda arī apakšgrupām raksturīgas atšķirības. [Gr. 89] |
| --- | --- |

b)

to, ar kādu noteiktības pakāpi uz
  labāko
  pieejamo
  klīnisko
  pierādījumu pamata
  un salīdzinājumā ar labākajām standarta terapijām
  konstatējama relatīvā ietekme.
  Novērtējumu veic, pamatojoties uz klīniskajiem mērķparametriem, kas noteikti, ievērojot uz pierādījumiem balstītas medicīnas starptautiskos standartus, it īpaši attiecībā uz veselības stāvokļa uzlabošanu, slimības ilguma saīsināšanu, izdzīvošanas uzlabošanu, blakusparādību ierobežošanu vai dzīves kvalitātes uzlabošanu. Norāda arī apakšgrupām raksturīgas atšķirības. [Gr. 89]

Secinājumos neiekļauj vērtējumu.

Novērtētājs un līdzvērtētājs pārliecinās, ka izraudzītās attiecīgo pacientu grupas ir reprezentatīvas iesaistītajās dalībvalstīs, lai būtu iespējams pieņemt atbilstošus lēmumus par šo tehnoloģiju finansēšanu no valstu veselības aizsardzības budžeta. [Gr. 90]

6.   Ja kādā no kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projekta sagatavošanas posmiem novērtētājs uzskata, ka, lai ziņojumu varētu pabeigt, no novērtēšanu lūgušā veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja nepieciešams saņemt papildu pierādījumus, novērtētājs var prasīt, lai ieceltā apakšgrupa aptur ziņojuma sagatavošanai atvēlētā laika atskaiti un no veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāja pieprasa papildu pierādījumus. Ar veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāju apspriedies, cik daudz laika vajadzēs, lai sagādātu nepieciešamos papildu pierādījumus, novērtētājs pieprasījumā norāda, uz cik darbdienām sagatavošanu aptur.
  Ja procesa gaitā kļūst pieejami jauni klīniskie dati, attiecīgais veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs arī pēc savas iniciatīvas paziņo šo jauno informāciju novērtētājam. [Gr. 205]

7.   Ieceltie

  Ieceltās
  apakšgrupas
  vai Koordinācijas grupas
  locekļi kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projekta un kopsavilkuma ziņojuma projekta sagatavošanas laikā
  vismaz 30 dienu laikā
  sniedz komentārus. Komentārus sniegt var arī Komisija.
  [Gr. 92]

8.   Novērtētājs kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projektu un kopsavilkuma ziņojuma projektu nogādā novērtēšanu lūgušajam veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam un nosaka termiņu, līdz kuram izstrādātājs var iesniegt komentārus.

  komentāru sniegšanai
  . [Gr. 93]

9.   Ieceltā apakšgrupa gādā, lai

  Pacienti, patērētāju organizācijas, veselības nozares darbinieki, NVO, citu veselības tehnoloģiju izstrādātāju asociācijas un klīniskie eksperti
  kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projekta un kopsavilkuma ziņojuma projekta sagatavošanas laikā

  gaitā var
  sniegt komentārus, būtu iespējams arī ieinteresētajām personām, to vidū pacientiem un klīniskajiem ekspertiem, un nosaka komentāru iesniegšanas termiņu.

  ievērojot ieceltās apakšgrupas noteikto termiņu
  .

Visu konsultācijās piedalījušos ieinteresēto personu interešu deklarācijas Komisija dara publiski pieejamas 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 94]

10.   Kad visi saskaņā ar 7., 8. un 9. punktu sniegtie komentāri saņemti un izskatīti, novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projektu un kopsavilkuma ziņojuma projektu pabeidz un šos ziņojumu projektus komentēšanai iesniedz izraudzītajai apakšgrupai un Komisijai.

  Koordinācijas grupai
  .
  Uz visiem komentāriem ir sniedzamas pienācīgas atbildes, un Komisija visus komentārus publicē 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 95]

11.   Novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību ņem vērā ieceltās apakšgrupas un Komisijas

  Koordinācijas grupas
  komentārus un galīgo kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma projektu un kopsavilkuma ziņojuma projektu iesniedz Koordinācijas grupai apstiprināšanai.

  galīgā apstiprinājuma saņemšanai
  . [Gr. 96]

12.   Galīgo kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu Koordinācijas grupa apstiprina, ja vien iespējams, vienprātīgi vai, ja nepieciešams, ar dalībvalstu balsu vienkāršu

  kvalificētu
  vairākumu.

Atšķirīgās nostājas un to pamatojumu iekļauj galīgajā ziņojumā.

Galīgajā ziņojumā iekļauj jutīguma analīzi, ja pastāv viens vai vairāki šādi faktori:

| a) | atšķirīgi viedokļi par pētījumiem, kas izslēdzami nopietnas neobjektivitātes dēļ; |
| --- | --- |

a)

atšķirīgi viedokļi par pētījumiem, kas izslēdzami nopietnas neobjektivitātes dēļ;

| b) | atšķirīgas nostājas attiecībā uz pētījumu izslēgšanu, jo tie neatspoguļo aktuālo tehnoloģiju attīstību; vai |
| --- | --- |

b)

atšķirīgas nostājas attiecībā uz pētījumu izslēgšanu, jo tie neatspoguļo aktuālo tehnoloģiju attīstību; vai

| c) | domstarpības par nebūtiskuma sliekšņa noteikšanu attiecībā uz pacientiem būtiskiem klīniskajiem mērķparametriem. |
| --- | --- |

c)

domstarpības par nebūtiskuma sliekšņa noteikšanu attiecībā uz pacientiem būtiskiem klīniskajiem mērķparametriem.

Vienu vai vairāku komparatoru un pacientiem būtisko mērķparametru izvēle ir medicīniski pamatota un dokumentēta galīgajā ziņojumā.

Galīgajā ziņojumā iekļauj arī saskaņā ar 13. pantu veiktās kopīgās zinātniskās konsultācijas rezultātus. Zinātnisko konsultāciju ziņojumus dara publiski pieejamus, līdzko ir pabeigta kopīgā klīniskā novērtēšana. [Gr. 206]

13.   Novērtētājs nodrošina, ka no apstiprinātā

  apstiprinātajā
  kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma

  ziņojumā
  un kopsavilkuma ziņojuma tiek izņemta jebkāda komerciāli

  ziņojumā ir iekļauta vērtētā klīniskā informācija un izklāstīta metodika un izmantotie pētījumi. Pirms ziņojuma publicēšanas novērtētājs par to konsultējas ar izstrādātāju. Izstrādātāja rīcībā ir 10 darbdienas, lai norādītu novērtētājam, kuru informāciju tas uzskata par konfidenciālu, pamatojot, kāpēc tā pēc būtības ir
  sensitīva informācija.

  komercinformācija. Pēdīgi novērtētājs un līdzvērtētājs pieņem galīgo lēmumu par to, vai izstrādātāja prasība ievērot konfidencialitāti ir pamatota. [Gr. 98]

14.   Apstiprināto kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu Koordinācijas grupa nogādā novērtēšanu lūgušajam veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam un Komisijai
  , kura abus ziņojumus iekļauj IT platformā
  . [Gr. 99]

14.a
     
  Kad novērtēšanu lūgušais veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs ir saņēmis apstiprināto kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, tas septiņu darbdienu laikā var rakstiski iesniegt Koordinācijas grupai un Komisijai savus iebildumus. Šādā gadījumā izstrādātājs savus iebildumus izsmeļoši pamato. Koordinācijas grupa septiņu darbdienu laikā izvērtē iebildumus un, ja nepieciešams, pārstrādā ziņojumu.

Koordinācijas grupa apstiprina un iesniedz galīgo kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumu, kopsavilkuma ziņojumu un paskaidrojumu, kurā izklāsta, kā ir reaģēts uz novērtēšanu lūgušā veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja un Komisijas iebildumiem. [Gr. 100]

14.b
     
  Kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu sagatavo laikposmā, kas nav īsāks par 80 dienām un nepārsniedz 100 dienas, izņemot pamatotus gadījumus, kad klīniskas nepieciešamības dēļ process attiecīgi jāpaātrina vai jāpalēnina. [Gr. 101]

14.c
     
  Ja novērtēšanu lūgušais veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs, norādot iemeslus, atsauc tirdzniecības atļaujas pieteikumu vai ja Eiropas Zāļu aģentūra aptur novērtēšanu, par to paziņo Koordinācijas grupai, lai tā apturētu kopīgās klīniskās novērtēšanas procedūru. Pieteikuma atsaukšanas vai novērtējuma apturēšanas iemeslus Komisija publicē 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 102]

7. pants

Novērtēto veselības aprūpes tehnoloģiju saraksts

1.   Ja Komisija uzskata, ka apstiprinātais kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojums un kopsavilkuma ziņojums atbilst šīs regulas pamatprasībām un procedurālajām prasībām, Komisija vēlākais 30 dienas pēc tam, kad
  no Koordinācijas grupas saņemts
  apstiprinātais ziņojums un kopsavilkuma ziņojums saņemti no Koordinācijas grupas,

  iekļauj ziņojumā aplūkotās
  veselības aprūpes tehnoloģijas — apstiprināto ziņojumu priekšmeta — nosaukumu iekļauj

  un apstiprināto kopsavilkuma ziņojumu — neatkarīgi no tā, vai tas ticis pieņemts vai ne —,
  kopīgā klīniskajā novērtēšanā novērtēto veselības aprūpes tehnoloģiju sarakstā (“Novērtēto veselības aprūpes tehnoloģiju saraksts” jeb “Saraksts”). [Gr. 103]

2.   Ja 30 dienu laikā pēc apstiprinātā kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma un kopsavilkuma ziņojuma saņemšanas Komisija secina, ka šie apstiprinātie ziņojumi neatbilst šīs regulas pamatprasībām un

  šajā regulā noteiktajām juridiskajām
  procedurālajām prasībām, Komisija par savu secinājumu iemesliem informē Koordinācijas grupu un, tai lūdz ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu

  norādot iemeslus, prasa novērtējumu
  pārskatīt. [Gr. 104]

3.   Ieceltā apakšgrupa 2. punktā minētos secinājumus izskata un veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāju aicina līdz noteiktam termiņam iesniegt komentārus. Ņemdama vērā veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja sniegtos komentārus,

  Pirms galīgā atzinuma sniegšanas
  ieceltā apakšgrupa
  , ņemot vērā Komisijas sniegtos komentārus, pārskata
  kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu pārskata. Novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu attiecīgi modificē un iesniedz Koordinācijas grupai. Piemēro 6. panta 12. līdz 14. punktu.

  no procedurālā aspekta
  . [Gr. 105]

4.   Kad modificētais apstiprinātais kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojums un modificētais apstiprinātais kopsavilkuma ziņojums iesniegti un ja Komisija uzskata, ka šie modificētie ziņojumi atbilst šīs regulas pamatprasībām un procedurālajām prasībām, Komisija veselības aprūpes tehnoloģijas — ziņojuma un kopsavilkuma ziņojuma priekšmeta — nosaukumu iekļauj Novērtēto veselības aprūpes tehnoloģiju sarakstā.
  [Gr. 106]

5.   Ja Komisija secina, ka modificētais apstiprinātais kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojums un modificētais apstiprinātais kopsavilkuma ziņojums neatbilst šīs regulas pamatprasībām un procedurālajām prasībām, Komisija

  novērtēto
  veselības aprūpes tehnoloģijas nosaukuma iekļaušanu

  tehnoloģiju iekļauj
  Sarakstā noraida.

  kopā ar novērtējuma kopsavilkuma ziņojumu un Komisijas komentāriem, visu publicējot 27. pantā minētajā IT platformā
  . Komisija par to informē Koordinācijas grupu, norādot neiekļaušanas

  negatīvā ziņojuma
  iemeslus. Uz attiecīgo veselības aprūpes tehnoloģiju neattiecas 8. pantā noteiktie pienākumi. Koordinācijas grupa attiecīgi informē novērtēšanu lūgušo veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāju un kopsavilkumu par minētajiem ziņojumiem iekļauj gada ziņojumā. [Gr. 107]

6.   Kas attiecas

  Attiecībā
  uz Novērtēto veselības aprūpes tehnoloģiju sarakstā iekļautajām veselības aprūpes tehnoloģijām, Komisija
  27. pantā minētajā IT platformā publicē
  apstiprināto kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un apstiprināto kopsavilkuma ziņojumu, publicē 27. pantā minētajā IT platformā;

  kā arī visus ieinteresēto personu komentārus un starpposma ziņojumus un
  vēlākais 10 darbdienu laikā pēc veselības aprūpes tehnoloģijas nosaukuma iekļaušanas Sarakstā Komisija šos ziņojumus dara pieejamus novērtēšanu lūgušajam tehnoloģijas izstrādātājam. [Gr. 108]

8. pants

Kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu izmantošana dalībvalstu līmenī

1.   
  Attiecībā uz Novērtēto veselības aprūpes tehnoloģiju sarakstā iekļautajām veselības aprūpes tehnoloģijām vai attiecībā uz veselības aprūpes tehnoloģijām, par kurām sākta kopīga klīniskā novērtēšana,
  dalībvalstis: [Gr. 109]

| a) | ne klīnisku novērtēšanu, ne tai līdzvērtīgu novērtēšanu neizdara attiecībā uz tādu veselības aprūpes tehnoloģiju, kas iekļauta Novērtēto

  izmanto kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumus
  ,
  veicot
  veselības aprūpes tehnoloģiju sarakstā vai par ko jau sākta kopīga klīniska novērtēšana;

  novērtējumu dalībvalsts līmenī
  ; [Gr. 110] |
| --- | --- |

a)

ne klīnisku novērtēšanu, ne tai līdzvērtīgu novērtēšanu neizdara attiecībā uz tādu veselības aprūpes tehnoloģiju, kas iekļauta Novērtēto

  izmanto kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumus
  ,
  veicot
  veselības aprūpes tehnoloģiju sarakstā vai par ko jau sākta kopīga klīniska novērtēšana;

  novērtējumu dalībvalsts līmenī
  ; [Gr. 110]

| b) | veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējot pašas

  kopīgu klīnisko novērtēšanu neatkārto
  dalībvalsts līmenī., izmanto kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumus izmanto.
  [Gr. 111] |
| --- | --- |

b)

veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējot pašas

  kopīgu klīnisko novērtēšanu neatkārto
  dalībvalsts līmenī., izmanto kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumus izmanto.
  [Gr. 111]

1.a
     
  Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā prasība neliedz dalībvalstīm vai reģioniem veikt novērtējumus par attiecīgo tehnoloģiju pievienoto klīnisko vērtību valsts vai reģionāla līmeņa vērtēšanas procesu ietvaros, kuros var ņemt vērā konkrētajai dalībvalstij specifiskus klīniskus un neklīniskus datus un pierādījumus, kas nav ņemti vērā kopīgajā klīniskajā novērtēšanā un ir nepieciešami, lai pilnībā pabeigtu veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanu vai vispārējo cenas noteikšanas un kompensācijas procesu.

Veicot šādus papildinošus novērtējumus, attiecīgo tehnoloģiju var salīdzināt ar komparatoru, kas attiecīgajā dalībvalstī ir labākais pieejamais uz pierādījumiem balstītais veselības aprūpes standarts un kas, neraugoties uz minētās dalībvalsts pieprasījumu tvēruma noteikšanas posmā, netika iekļauts kopīgajā klīniskajā novērtēšanā. Tos veicot, tehnoloģiju var arī novērtēt attiecīgajai dalībvalstij specifiskā aprūpes kontekstā, pamatojoties uz klīnisko praksi vai kompensācijai izvēlēto kārtību.

Jebkurš šāds pasākums ir samērīgs, pamatots un vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai, nedublē Savienības līmenī veikto darbu un nepamatoti nekavē pacientu piekļuvi minētajām tehnoloģijām.

Dalībvalstis paziņo Komisijai un Koordinācijas grupai par nodomu papildināt kopīgo klīnisko novērtējumu, norādot šādas rīcības pamatojumu. [Gr. 112]

2.   Iznākumu, kas veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanā gūts attiecībā uz kādu kopīgi klīniski novērtētu tehnoloģiju, Dalībvalstis, 30 dienu laikā pēc novērtēšanas beigām paziņo Komisijai. Šim paziņojumam pievieno informāciju par to, kā kopējā veselības aprūpes tehnoloģijas novērtējumā izmantoti kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojuma secinājumi. Komisija šīs informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm atvieglo ar

  izmantojot
  27. pantā minēto IT platformu
  , iesniedz informāciju par to, kā veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanā dalībvalsts līmenī ir ņemts vērā kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojums, kā arī citus vērā ņemtos klīniskos datus un papildu pierādījumus, lai Komisija varētu atvieglot šīs informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm
  . [Gr. 113]

9. pants

Kopīgā klīniskā novērtēšanā gūto novērtējumu atjauninājumi

1.   Koordinācijas grupa kopīgus klīniskos novērtējumus atjaunina, ja:

| a) | Komisijas lēmums piešķirt 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētu zāļu tirdzniecības atļauju bijis ar nosacījumu, ka pēc tirdzniecības atļaujas saņemšanas jāizpilda kādas papildprasības; |
| --- | --- |

a)

Komisijas lēmums piešķirt 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētu zāļu tirdzniecības atļauju bijis ar nosacījumu, ka pēc tirdzniecības atļaujas saņemšanas jāizpilda kādas papildprasības;

| b) | sākotnējā kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumā prasīts, lai tad, kad būs pieejami tālākai novērtēšanai vajadzīgie papildu pierādījumi, ziņojumu
  līdz tajā noteiktajam termiņam
  atjauninātu; [Gr. 114] |
| --- | --- |

b)

sākotnējā kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumā prasīts, lai tad, kad būs pieejami tālākai novērtēšanai vajadzīgie papildu pierādījumi, ziņojumu
  līdz tajā noteiktajam termiņam
  atjauninātu; [Gr. 114]

| ba) | ja to pieprasa dalībvalsts vai veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs, kas uzskata, ka ir iegūti jauni klīniskie pierādījumi; [Gr. 115] |
| --- | --- |

ba)

ja to pieprasa dalībvalsts vai veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs, kas uzskata, ka ir iegūti jauni klīniskie pierādījumi; [Gr. 115]

| bb) | ja, apritot pieciem gadiem kopš novērtēšanas, eksistē jauni būtiski klīniski pierādījumi, vai agrāk, ja parādījušies jauni pierādījumi vai klīniskie dati. [Gr. 116] |
| --- | --- |

bb)

ja, apritot pieciem gadiem kopš novērtēšanas, eksistē jauni būtiski klīniski pierādījumi, vai agrāk, ja parādījušies jauni pierādījumi vai klīniskie dati. [Gr. 116]

1.a
     
  Šā punkta pirmās daļas a), b), ba) un bb) apakšpunktā minētajos gadījumos tehnoloģijas izstrādātājs iesniedz papildu informāciju. Pretējā gadījumā uz iepriekš veikto kopīgo novērtējumu vairs neattiecas 8. pants.

Turpina uzturēt datubāzi “EVIDENT”, lai apkopotu klīniskos pierādījumus, kas iegūti saistībā ar veselības aprūpes tehnoloģijas izmantošanu praksē, un lai pārraudzītu veselības aprūpes jomā gūtos rezultātus. [Gr. 117]

2.   Koordinācijas grupa kopīgus klīniskus novērtējumus var atjaunināt, ja to pieprasa viens vai vairāki tās locekļi.

Atjaunināt kopīgos klīniskos novērtējumus tiek prasīts, ja ir publicēta vai kļuvusi pieejama jauna informācija, kas nebija pieejama sākotnējā kopīgā ziņojuma izstrādes laikā. Ja tiek prasīts atjaunināt kopīgā klīniskā novērtējuma ziņojumu, grupas loceklis, kurš to ir ierosinājis, var atjaunināt kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumu un ierosināt pārējām dalībvalstīm to pieņemt savstarpējas atzīšanas veidā. Atjauninot kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumu, dalībvalsts piemēro Koordinācijas grupas noteiktās metodes un standartus.

Ja dalībvalstis nevar vienoties par atjauninājumu, jautājumu nodod Koordinācijas grupai. Koordinācijas grupa lemj par to, vai, pamatojoties uz jauno informāciju, veikt atjaunināšanu.

Kopīgās klīniskās novērtēšanas ziņojumu uzskata par atjauninātu, ja atjauninājumu apstiprina, savstarpēji to atzīstot, vai pēc Koordinācijas grupas lēmuma pieņemšanas. [Gr. 118]

3.   Atjaunināšanu izdara saskaņā ar procedurālajiem noteikumiem, kas noteikti uz 11. panta 1. punkta d) apakšpunkta pamata.

10. pants

Pārejas kārtība attiecībā uz kopīgu klīnisko novērtēšanu

33. panta 1. punktā minētajā pārejas periodā:

| a) | Koordinācijas grupa:






  i) | plānoto kopīgo klīnisko novērtēšanu skaitu gadā balsta uz piedalīgo dalībvalstu skaitu un tai pieejamajiem resursiem; |
| --- | --- | --- |

a)

Koordinācijas grupa:

i)

plānoto kopīgo klīnisko novērtēšanu skaitu gadā balsta uz piedalīgo dalībvalstu skaitu un tai pieejamajiem resursiem;

| ii) | kopīgai klīniskai novērtēšanai, kas balstās uz 5. panta 2. punktā minētajiem izraudzīšanās kritērijiem, izraugās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētas zāles; |
| --- | --- |

ii)

kopīgai klīniskai novērtēšanai, kas balstās uz 5. panta 2. punktā minētajiem izraudzīšanās kritērijiem, izraugās 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētas zāles;

| b) | Koordinācijas grupas locekļi no dalībvalstīm, kas nepiedalās kopīgās klīniskās novērtēšanās:






  i) | netiek iecelti par novērtētājiem un līdzvērtētājiem; |
| --- | --- | --- |

b)

Koordinācijas grupas locekļi no dalībvalstīm, kas nepiedalās kopīgās klīniskās novērtēšanās:

i)

netiek iecelti par novērtētājiem un līdzvērtētājiem;

| ii) | nekomentē kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma un kopsavilkuma ziņojuma projektu; |
| --- | --- |

ii)

nekomentē kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojuma un kopsavilkuma ziņojuma projektu;

| iii) | nepiedalās galīgo kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu apstiprināšanā; |
| --- | --- |

iii)

nepiedalās galīgo kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu apstiprināšanā;

| iv) | nepiedalās kopīgām klīniskām novērtēšanām veltīto gada darba programmu daļu sagatavošanā un apstiprināšanā; |
| --- | --- |

iv)

nepiedalās kopīgām klīniskām novērtēšanām veltīto gada darba programmu daļu sagatavošanā un apstiprināšanā;

| v) | nav pakļauti 8. pantā norādītajiem pienākumiem attiecībā uz veselības aprūpes tehnoloģijām, kurām ir veikta kopīga klīniskā novērtēšana. |
| --- | --- |

v)

nav pakļauti 8. pantā norādītajiem pienākumiem attiecībā uz veselības aprūpes tehnoloģijām, kurām ir veikta kopīga klīniskā novērtēšana.

11. pants

Kopīgām klīniskām novērtēšanām paredzētu detalizētu procedurālu noteikumu pieņemšana

1.   Komisija
  saskaņā ar šo regulu
  ar īstenošanas aktu starpniecību izstrādā procedurālus noteikumus, kas reglamentē, kā: [Gr. 119]

| a) | veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji iesniedz informāciju, datus un pierādījumus;
  [Gr. 120] |
| --- | --- |

a)

veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji iesniedz informāciju, datus un pierādījumus;
  [Gr. 120]

| b) | tiek iecelti novērtētāji un līdzvērtētāji; |
| --- | --- |

b)

tiek iecelti novērtētāji un līdzvērtētāji;

| c) | noteic detalizētus procedurālos soļus,

  procedūras etapus un
  to termiņus; un kopīgas klīniskās novērtēšanas kopējo ilgumu;
  [Gr. 121] |
| --- | --- |

c)

noteic detalizētus procedurālos soļus,

  procedūras etapus un
  to termiņus; un kopīgas klīniskās novērtēšanas kopējo ilgumu;
  [Gr. 121]

| d) | atjaunina kopīgos klīniskos novērtējumus; |
| --- | --- |

d)

atjaunina kopīgos klīniskos novērtējumus;

| e) | notiek sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru, sagatavojot un atjauninot kopīgus klīniskus novērtējumus par zālēm; |
| --- | --- |

e)

notiek sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru, sagatavojot un atjauninot kopīgus klīniskus novērtējumus par zālēm;

| f) | notiek sadarbība ar paziņotajām struktūrām un ekspertu grupām., sagatavojot un atjauninot kopīgus klīniskus novērtējumus par medicīniskām ierīcēm.
  [Gr. 122] |
| --- | --- |

f)

notiek sadarbība ar paziņotajām struktūrām un ekspertu grupām., sagatavojot un atjauninot kopīgus klīniskus novērtējumus par medicīniskām ierīcēm.
  [Gr. 122]

2.   Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 30. panta 2. punktā.

2. IEDAĻA

KOPĪGAS ZINĀTNISKAS KONSULTĀCIJAS

12. pants

Kopīgu zinātnisku konsultāciju pieprasīšana

1.   Veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji var pieprasīt, lai Koordinācijas grupa tiem sniedz kopīgu zinātnisku konsultāciju, kurā tie varētu saņemt zinātnisku padomu par to, kādi dati un pierādījumi var būt nepieciešami kopīgā klīniskā novērtēšanā.

  optimāli strukturētu zinātnisko pētījumu un pētniecības darba klīniskajiem aspektiem, lai iegūtu labākos zinātniskos pierādījumus, uzlabotu prognozējamību, saskaņotu pētniecības prioritātes un palielinātu pētniecības kvalitāti un efektivitāti nolūkā gūt labākos pierādījumus
  . [Gr. 123]

Ja veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji izstrādā zāles, tie var pieprasīt, lai kopīgā zinātniskā konsultācija notiktu līdztekus zinātniska padoma (konsultācijas) saņemšanai no Eiropas Zāļu aģentūras uz Regulas (EK) Nr. 726/2004 57. panta 1. punkta n) apakšpunkta pamata. Šajā gadījumā izstrādātājs konsultāciju pieprasa brīdī, kad pieteikumu uz zinātnisku padomu iesniedz Eiropas Zāļu aģentūrai.

2.   Izskatīdama pieprasījumu pēc kopīgas zinātniskas konsultācijas, Koordinācijas grupa ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | varbūtība, ka tehnoloģija, ko izstrādā, saskaņā ar 5. panta 1. punktu būs kopīgas klīniskas novērtēšanas priekšmets; |
| --- | --- |

a)

varbūtība, ka tehnoloģija, ko izstrādā, saskaņā ar 5. panta 1. punktu būs kopīgas klīniskas novērtēšanas priekšmets;

| b) | neapmierinātas medicīniskās vajadzības; |
| --- | --- |

b)

neapmierinātas medicīniskās vajadzības;

| c) | iespējama ietekme uz pacientiem, sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

c)

iespējama ietekme uz pacientiem, sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmām;

| d) | būtiska pārrobežu dimensija; |
| --- | --- |

d)

būtiska pārrobežu dimensija;

| e) | liela pievienotā vērtība Savienības mērogā; |
| --- | --- |

e)

liela pievienotā vērtība Savienības mērogā;

| f) | pieejamie resursi; |
| --- | --- |

f)

pieejamie resursi;

| fa) | Savienības klīniskās pētniecības prioritātes. [Gr. 124] |
| --- | --- |

fa)

Savienības klīniskās pētniecības prioritātes. [Gr. 124]

3.   15 darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas Koordinācijas grupa konsultāciju lūgušo veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāju informē, vai tā iesaistīsies kopīgā zinātniskā konsultācijā. Ja Koordinācijas grupa pieprasījumu noraida, tā par noraidījumu informē veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāju un, ņemot vērā 2. punktā noteiktos kritērijus, paskaidro atteikuma iemeslus.

Kopīgās zinātniskās konsultācijas neietekmē kopīgo tehnoloģiju novērtējumu objektivitāti un neatkarību, nedz arī to rezultātus vai secinājumus. Saskaņā ar 13. panta 3. punktu ieceltais novērtētājs un līdzvērtētājs, kuru pienākums ir īstenot konsultācijas, nav tās pašas personas, kuras saskaņā ar 6. panta 3. punktu ieceltas kopīgās tehnoloģiju novērtēšanas veikšanai.

Konsultāciju tematu un satura kopsavilkumu publicē 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 125]

13. pants

Kopīgas zinātniskās konsultācijas ziņojumu sagatavošana

  procedūra [Gr. 126]

1.   Kad saskaņā ar 12. pantu pieprasījums pēc kopīgas zinātniskas konsultācijas ir pieņemts, Koordinācijas grupa, balstoties uz gada darba programmu, ieceļ apakšgrupu, kas Koordinācijas grupas vārdā pārrauga kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojuma sagatavošanu.

Kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojumu sagatavo saskaņā ar šā panta prasībām un saskaņā ar 16. un 17. panta kārtībā iedibinātajiem procedurālajiem noteikumiem

  izveidoto procedūru
  un dokumentāciju. [Gr. 127]

2.   Ieceltā apakšgrupa pieprasa, lai veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs iesniedz
  aktuālu pieejamo
  dokumentāciju, kurā ir
  iekļauti visi informācijas apstrādes posmi, dati un pētījumi, kas nepieciešami
  kopīgajai zinātniskajai konsultācijai, nepieciešamā informācija, dati un pierādījumi.

  piemēram, pieejamie dati, kas iegūti visās veiktajās pārbaudēs un visos pētījumos, kuros attiecīgā tehnoloģija izmantota
  .
  Zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai var izstrādāt situācijai pielāgotu klīniskās novērtēšanas procedūru, ņemot vērā to, ka klīniskajā izpētē ir iesaistīts neliels skaits pacientu un/vai trūkst komparatoru. Visu minēto informāciju dara publiski pieejamu, līdzko ir pabeigta kopīgā klīniskā novērtēšana.

Izraudzītā apakšgrupa un attiecīgais veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs notur kopīgu sanāksmi, pamatojoties uz šā punkta pirmajā daļā aprakstīto dokumentāciju. [Gr. 128]

3.   Ieceltā apakšgrupa no savu locekļu vidus ieceļ novērtētāju un līdzvērtētāju, kuri atbild par kopīgās zinātniskās konsultācijas norisi
  un nav tās pašas personas, kas ieceltas par novērtētāju un līdzvērtētāju saskaņā ar 6. panta 3. punktu
  . Tos

  Novērtētāju un līdzvērtētāju
  ieceļot, ņem vērā novērtēšanai vajadzīgās speciālās zinātniskās zināšanas. [Gr. 129]

4.   Novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību sagatavo kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojuma projektu.

5.   Ja jebkurā kopīgas zinātniskās konsultācijas projekta sagatavošanas posmā novērtētājs uzskata, ka ziņojuma sagatavošanai no veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāja nepieciešami papildu pierādījumi, novērtētājs var prasīt, lai ieceltā apakšgrupa aptur ziņojuma sagatavošanai atvēlētā laika atskaiti un no veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāja pieprasa papildu pierādījumus. Ar veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātāju apspriedies, cik daudz laika vajadzēs, lai sagādātu nepieciešamos papildu pierādījumus, novērtētājs pieprasījumā norāda, uz cik darbdienām sagatavošanu aptur.

6.   Ieceltās apakšgrupas locekļi kopīgās zinātniskas konsultācijas ziņojuma projekta sagatavošanas laikā sniedz komentārus.

7.   Novērtētājs kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojuma projektu nogādā novērtēšanu lūgušajam veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam un nosaka termiņu, līdz kuram izstrādātājs var iesniegt komentārus.

  komentāru sniegšanai
  ,
  nosakot termiņu minēto komentāru sniegšanai
  . [Gr. 130]

8.   Ieceltā apakšgrupa gādā, ka kopīgās

  Kopīgās
  zinātniskās konsultācijas projekta sagatavošanas laikā sniegt komentārus ir iespējams arī ieinteresētajām personām, to vidū pacientiem

  gaitā veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs, pacienti
  ,
  veselības nozares darbinieki
  un klīniskajiem ekspertiem, un nosaka komentāru iesniegšanas termiņu.

  klīniskie eksperti var iesniegt komentārus
  . [Gr. 131]

9.   Kad visi

  visa
  saskaņā ar
  2.,
  6., 7. un 8. punktu sniegtie

  sniegtā informācija
  komentāri saņemti un izskatīti, novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojuma projektu pabeidz un šo ziņojuma projektu iesniedz izraudzītajai apakšgrupai, lai tā varētu sniegt komentārus.
  Pēc kopīgās klīniskās novērtēšanas pabeigšanas visus komentārus publicē 27. pantā minētajā IT platformā, tie ir sabiedrībai pieejami, un, ja prasīts, uz tiem sniedz atbildes. Tostarp publicē arī ieinteresēto personu sniegtos komentārus un procedūras gaitā apakšgrupas locekļu paustos atšķirīgos viedokļus. [Gr. 132]

10.   Ja kopīgā zinātniskā konsultācija notiek līdztekus zinātniska padoma saņemšanai no Eiropas Zāļu aģentūras, novērtētājs cenšas, koordinējoties ar aģentūru, nodrošināt, ka kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojuma atzinumi ir saderīgi ar zinātniskā padoma atzinumiem.

  koordinēt norises grafiku
  . [Gr. 133]

11.   Novērtētājs ar līdzvērtētāja palīdzību ņem vērā ieceltās apakšgrupas locekļu un Komisijas komentārus un galīgo kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojuma projektu iesniedz Koordinācijas grupai.

12.   Koordinācijas grupa galīgo kopīgās zinātniskās konsultācijas ziņojumu apstiprina, ja vien iespējams, vienprātīgi vai, ja nepieciešams, ar dalībvalstu balsu vienkāršu

  kvalificētu
  vairākumu un to izdara vismaz 100 dienu laikā pēc 4. punktā minētā ziņojuma gatavošanas sākuma. [Gr. 207]

14. pants

Kopīgas zinātniskas konsultācijas ziņojumi

1.   Koordinācijas grupa apstiprināto kopīgas zinātniskās konsultācijas ziņojumu vēlākais 10 darbdienas pēc tā apstiprināšanas nosūta šādu konsultāciju lūgušajam veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam.

2.   Anonimizētu Kopsavilkuma informāciju par kopīgajām zinātniskajām konsultācijām Koordinācijas grupa iekļauj gada ziņojumos un ievieto 27. pantā minētajā IT platformā.
  Šajā informācijā ietver konsultāciju tematu un komentārus.

Zinātnisko konsultāciju ziņojumus dara publiski pieejamus, līdzko ir pabeigta kopīgā klīniskā novērtēšana. [Gr. 135]

3.   Dalībvalstis neīsteno zinātnisku konsultēšanu

  konsultāciju
  vai tai līdzvērtīgu konsultēšanu

  konsultāciju
  par tādu

  kādu no 5. pantā minētajām
  veselības aprūpes tehnoloģiju,
  tehnoloģijām
  , par kuru jau ir sākta kopīga zinātniska konsultācija, un tad, ja pieprasījuma saturs ir tāds pats, kādu aptver kopīgā zinātniskā konsultācija.

  izņemot gadījumus, kad nav ņemti vērā papildu klīniskie dati un pierādījumi, kuri tiek uzskatīti par nepieciešamiem
  .
  Informāciju par šādām valstī īstenotām zinātniskajām konsultācijām iesniedz Komisijai, lai publicētu to 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 136]

15. pants

Pārejas kārtība attiecībā uz kopīgām zinātniskām konsultācijām

Šīs regulas 33. panta 1. punktā minētajā pārejas periodā:

| a) | Koordinācijas grupa plānoto kopīgo zinātnisko konsultāciju skaitu gadā balsta uz dalīgo dalībvalstu skaitu un tai pieejamajiem resursiem; |
| --- | --- |

a)

Koordinācijas grupa plānoto kopīgo zinātnisko konsultāciju skaitu gadā balsta uz dalīgo dalībvalstu skaitu un tai pieejamajiem resursiem;

| b) | Koordinācijas grupas locekļi no dalībvalstīm, kas nepiedalās kopīgās zinātniskās konsultācijās:






  i) | netiek iecelti par novērtētājiem vai līdzvērtētājiem; |
| --- | --- | --- |

b)

Koordinācijas grupas locekļi no dalībvalstīm, kas nepiedalās kopīgās zinātniskās konsultācijās:

i)

netiek iecelti par novērtētājiem vai līdzvērtētājiem;

| ii) | nekomentē kopīgu zinātnisko konsultāciju ziņojumu projektus; |
| --- | --- |

ii)

nekomentē kopīgu zinātnisko konsultāciju ziņojumu projektus;

| iii) | nepiedalās galīgo kopīgas zinātniskās konsultācijas ziņojumu apstiprināšanā; |
| --- | --- |

iii)

nepiedalās galīgo kopīgas zinātniskās konsultācijas ziņojumu apstiprināšanā;

| iv) | nepiedalās kopīgām zinātniskām konsultācijām veltīto gada darba programmu daļu sagatavošanā un apstiprināšanā. |
| --- | --- |

iv)

nepiedalās kopīgām zinātniskām konsultācijām veltīto gada darba programmu daļu sagatavošanā un apstiprināšanā.

16. pants

Detalizētu kopīgas zinātniskās konsultācijas procedurālo noteikumu pieņemšana

1.   Komisija ar īstenošanas aktu starpniecību izstrādā procedurālus noteikumus, kas reglamentē, kā:

| a) | veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji iesniedz pieprasījumus; un kā tos iesaista kopīgas zinātniskās konsultācijas ziņojumu sagatavošanā;
  [Gr. 137] |
| --- | --- |

a)

veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji iesniedz pieprasījumus; un kā tos iesaista kopīgas zinātniskās konsultācijas ziņojumu sagatavošanā;
  [Gr. 137]

| b) | ieceļ novērtētājus un līdzvērtētājus; |
| --- | --- |

b)

ieceļ novērtētājus un līdzvērtētājus;

| c) | nosaka detalizētos procedūras soļus un to termiņus; |
| --- | --- |

c)

nosaka detalizētos procedūras soļus un to termiņus;

| d) | notiek konsultēšanās ar pacientiem, klīniskajiem ekspertiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām;

  tiek iesniegti pacientu, veselības nozares darbinieku
  ,
  pacientu asociāciju, sociālo partneru, nevalstisko organizāciju, klīnisko ekspertu un citu attiecīgo ieinteresēto personu komentāri
  ; [Gr. 138] |
| --- | --- |

d)

notiek konsultēšanās ar pacientiem, klīniskajiem ekspertiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām;

  tiek iesniegti pacientu, veselības nozares darbinieku
  ,
  pacientu asociāciju, sociālo partneru, nevalstisko organizāciju, klīnisko ekspertu un citu attiecīgo ieinteresēto personu komentāri
  ; [Gr. 138]

| e) | attiecībā uz kopīgu zinātnisko konsultāciju par zālēm notiek sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru, — ja veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs lūdzis, lai šī konsultācija notiek līdztekus zinātniska padoma saņemšanai no šīs aģentūras; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz kopīgu zinātnisko konsultāciju par zālēm notiek sadarbība ar Eiropas Zāļu aģentūru, — ja veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs lūdzis, lai šī konsultācija notiek līdztekus zinātniska padoma saņemšanai no šīs aģentūras;

| f) | attiecībā uz kopīgām zinātniskajām konsultācijām par medicīniskām ierīcēm notiek sadarbība ar Regulas (ES) 2017/745 106. panta 1. punktā minētajām ekspertu grupām. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz kopīgām zinātniskajām konsultācijām par medicīniskām ierīcēm notiek sadarbība ar Regulas (ES) 2017/745 106. panta 1. punktā minētajām ekspertu grupām.

2.   Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 30. panta 2. punktā.

17. pants

Kā izraugās ieinteresētās personas kopīgām zinātniskajām konsultācijām: dokumentācija un noteikumi

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 31. 
  30
  .
  un 32.
  pantu pieņemt deleģētos

  īstenošanas
  aktus attiecībā uz: [Gr. 139]

| a) | šādu dokumentu saturu:

  šādām procedūrām
  : [Gr. 140]







  i) | veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāju pieprasījumi pēc kopīgām zinātniskām konsultēšanām; |
| --- | --- | --- |

a)

šādu dokumentu saturu:

  šādām procedūrām
  : [Gr. 140]

i)

veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāju pieprasījumi pēc kopīgām zinātniskām konsultēšanām;

| ii) | dosjē ar informāciju, datiem un pierādījumiem, ko kopīgas zinātniskas konsultācijas vajadzībām iesniedz veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs; |
| --- | --- |

ii)

dosjē ar informāciju, datiem un pierādījumiem, ko kopīgas zinātniskas konsultācijas vajadzībām iesniedz veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs;

| iii) | kopīgu zinātnisku konsultāciju ziņojumi; |
| --- | --- |

iii)

kopīgu zinātnisku konsultāciju ziņojumi;

| iiia) | ieinteresēto personu iesaistīšana šīs nodaļas vajadzībām, tostarp noteikumi par interešu konfliktiem. Dara publiski pieejamas visu to ieinteresēto personu un ekspertu interešu deklarācijas, ar kuriem notikusi apspriešanās. Ieinteresētās personas un eksperti, kuriem pastāv interešu konflikts, procesā nepiedalās. [Gr. 141] |
| --- | --- |

iiia)

ieinteresēto personu iesaistīšana šīs nodaļas vajadzībām, tostarp noteikumi par interešu konfliktiem. Dara publiski pieejamas visu to ieinteresēto personu un ekspertu interešu deklarācijas, ar kuriem notikusi apspriešanās. Ieinteresētās personas un eksperti, kuriem pastāv interešu konflikts, procesā nepiedalās. [Gr. 141]

| b) | noteikumi, pēc kuriem izlemj, ar kādām ieinteresētajām personām konsultētie šīs nodaļas jautājumu sakarā.
  [Gr. 142] |
| --- | --- |

b)

noteikumi, pēc kuriem izlemj, ar kādām ieinteresētajām personām konsultētie šīs nodaļas jautājumu sakarā.
  [Gr. 142]

3. IEDAĻA

VESELĪBAS APRŪPES JAUNTEHNOLOĢIJAS

18. pants

Veselības aprūpes jauntehnoloģiju apzināšana

1.   Koordinācijas grupa ik gadu sagatavo pētījumu par tādām veselības aprūpes jauntehnoloģijām, kas, gaidāms, stipri ietekmēs pacientus, sabiedrības veselību vai veselības aprūpes sistēmas.

2.   Pētījuma sagatavošanā Koordinācijas grupa apspriežas ar:

| a) | veselības tehnoloģiju izstrādātājiem; |
| --- | --- |

a)

veselības tehnoloģiju izstrādātājiem;

| b) | pacientu
  un patērētāju
  organizācijām
  un veselības nozares darbiniekiem savā ikgadējā sanāksmē
  ; [Gr. 143] |
| --- | --- |

b)

pacientu
  un patērētāju
  organizācijām
  un veselības nozares darbiniekiem savā ikgadējā sanāksmē
  ; [Gr. 143]

| c) | klīniskajiem ekspertiem; |
| --- | --- |

c)

klīniskajiem ekspertiem;

| d) | Eiropas Zāļu aģentūru, arī attiecībā uz zāļu iepriekšēju paziņošanu pirms tirdzniecības atļaujas pieteikuma; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Zāļu aģentūru, arī attiecībā uz zāļu iepriekšēju paziņošanu pirms tirdzniecības atļaujas pieteikuma;

| e) | Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu, kas izveidota ar Regulas (ES) 2017/745 103. pantu. |
| --- | --- |

e)

Medicīnisko ierīču koordinācijas grupu, kas izveidota ar Regulas (ES) 2017/745 103. pantu.

2.a
     
  Sagatavojot pētījumu, Koordinācijas grupa nodrošina veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāja sniegtās konfidenciālās komerciālās informācijas pienācīgu aizsardzību. Šajā nolūkā Koordinācijas grupa dod veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājam iespēju iesniegt komentārus par pētījuma saturu un pienācīgi ņem vērā šos komentārus. [Gr. 144]

3.   Pētījuma secinājumi ir apkopoti Koordinācijas grupas gada ziņojumā, un tos ņem vērā, gatavojot grupas gada darba programmu.

4. IEDAĻA

BRĪVPRĀTĪGA SADARBĪBA VESELĪBAS APRŪPES TEHNOLOĢIJU NOVĒRTĒŠANĀ

19. pants

Brīvprātīgā sadarbība

1.   Komisija atbalsta dalībvalstu
  turpmāku
  sadarbību un apmainīšanos ar zinātnisku informāciju par
  šādiem jautājumiem
  : [Gr. 145]

| a) | veselības aprūpes tehnoloģiju neklīnisku novērtēšanu; |
| --- | --- |

a)

veselības aprūpes tehnoloģiju neklīnisku novērtēšanu;

| b) | medicīnisku ierīču sadarbīgu novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

medicīnisku ierīču sadarbīgu novērtēšanu;

| c) | tādu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu, kas nav zāles vai medicīniskas ierīces; |
| --- | --- |

c)

tādu veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu, kas nav zāles vai medicīniskas ierīces;

| d) | veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas atbalstīšanā vajadzīgo papildu pierādījumu sagādāšanu; |
| --- | --- |

d)

veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas atbalstīšanā vajadzīgo papildu pierādījumu sagādāšanu;

| da) | dalībvalstīs veiktiem zāļu un medicīnisko ierīču klīniskajiem novērtējumiem; [Gr. 146] |
| --- | --- |

da)

dalībvalstīs veiktiem zāļu un medicīnisko ierīču klīniskajiem novērtējumiem; [Gr. 146]

| db) | pasākumiem, kas klīniskajā praksē saistīti ar zāļu lietošanu līdzjūtības dēļ, nolūkā uzlabot pierādījumu bāzi un izstrādāt šim mērķim reģistru; [Gr. 147] |
| --- | --- |

db)

pasākumiem, kas klīniskajā praksē saistīti ar zāļu lietošanu līdzjūtības dēļ, nolūkā uzlabot pierādījumu bāzi un izstrādāt šim mērķim reģistru; [Gr. 147]

| dc) | medicīniskās paraugprakses vadlīniju izstrādi, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem; [Gr. 148] |
| --- | --- |

dc)

medicīniskās paraugprakses vadlīniju izstrādi, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem; [Gr. 148]

| dd) | atbrīvošanos no novecojušām tehnoloģijām; [Gr. 149] |
| --- | --- |

dd)

atbrīvošanos no novecojušām tehnoloģijām; [Gr. 149]

| de) | stingrāku noteikumu ieviešanu attiecībā uz klīnisko pierādījumu sagādāšanu un pārraudzību; [Gr. 150] |
| --- | --- |

de)

stingrāku noteikumu ieviešanu attiecībā uz klīnisko pierādījumu sagādāšanu un pārraudzību; [Gr. 150]

2.   1. punktā minētās sadarbības sekmēšanai tiek izmantota Koordinācijas grupa.

3.   Šā panta 1. punkta b), un c)
  , db) un de)
  apakšpunktā minēto sadarbību var īstenot, izmantojot saskaņā ar 11. pantu iedibinātos procedurālos noteikumus un saskaņā ar 22. un 23. pantu iedibinātos vienotos noteikumus. [Gr. 151]

4.   Šā panta 1. punktā minēto sadarbību iekļauj Koordinācijas grupas gada darba programmās, savukārt sadarbības rezultātus Koordinācijas grupa iekļauj gada ziņojumos un ievieto 27. pantā minētajā IT platformā.

III nodaļa

Klīniskās novērtēšanas noteikumi

20. pants

Saskaņotie klīniskās novērtēšanas noteikumi

1.
     Saskaņā ar 22. pantu iedibinātie kopīgie procedurālie noteikumi un metodika un saskaņā ar 23. pantu noteiktās prasības attiecas uz:

| a) | kopīgu klīnisko novērtēšanu, kas izdarīta saskaņā ar II nodaļu. |
| --- | --- |

a)

kopīgu klīnisko novērtēšanu, kas izdarīta saskaņā ar II nodaļu.

| b) | zāļu un medicīnisku ierīču klīnisko novērtēšanu, ko izdarījušas dalībvalstis. |
| --- | --- |

b)

zāļu un medicīnisku ierīču klīnisko novērtēšanu, ko izdarījušas dalībvalstis.

1.a
     
  Attiecīgā gadījumā, ja tas ir piemēroti, dalībvalstis tiek mudinātas piemērot šajā regulā noteiktos kopīgos procedurālos noteikumus un kopīgo metodiku šīs regulas piemērošanas jomā neiekļautu zāļu un medicīnisko ierīču klīniskajā novērtēšanā, ko dalībvalstis veic valsts līmenī. [Gr. 153]

21. pants

Klīniskās novērtēšanas ziņojumi

1.   Ja klīnisku novērtēšanu veic dalībvalsts, tā ne vēlāk kā 30 darbdienas pēc veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas beigām Komisijai iesniedz klīniskā novērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu.

2.   Komisija 1. punktā minētos kopsavilkuma ziņojumus publicē 27. pantā minētajā IT platformā un klīniskās novērtēšanas ziņojumus šajā pašā platformā dara pieejamus citām dalībvalstīm.

22. pants

Kopīgie procedurālie noteikumi un metodika

1.   Komisija
  , ņemot vērā EUnetHTA kopīgo rīcību ietvaros jau veiktā darba rezultātus un konsultējoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  pieņem īstenošanas aktus, kas reglamentē: [Gr. 154]

| a) | procedurālos noteikumus šādos jautājumos:






  i) | kā nodrošina, lai par veselības aprūpes tehnoloģijām atbildīgās iestādes un struktūras klīnisku

  Koordinācijas grupas locekļi klīnisko
  novērtēšanu izdara neatkarīgi un caurredzami,

  pārredzami
  , bez interešu konfliktiem
  , kā noteikts 3. panta 6. un 7. punktā
  ; [Gr. 155] |
| --- | --- | --- |

a)

procedurālos noteikumus šādos jautājumos:

i)

kā nodrošina, lai par veselības aprūpes tehnoloģijām atbildīgās iestādes un struktūras klīnisku

  Koordinācijas grupas locekļi klīnisko
  novērtēšanu izdara neatkarīgi un caurredzami,

  pārredzami
  , bez interešu konfliktiem
  , kā noteikts 3. panta 6. un 7. punktā
  ; [Gr. 155]

| ii) | ar kādu mehānismu starpniecību klīniskas novērtēšanas laikā par veselības aprūpes tehnoloģijām atbildīgās struktūras mijiedarbojas ar veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem
  , ievērojot iepriekšējo pantu prasības
  ; [Gr. 156] |
| --- | --- |

ii)

ar kādu mehānismu starpniecību klīniskas novērtēšanas laikā par veselības aprūpes tehnoloģijām atbildīgās struktūras mijiedarbojas ar veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem
  , ievērojot iepriekšējo pantu prasības
  ; [Gr. 156]

| iii) | kā klīniskā novērtēšanā

  klīniskās novērtēšanas gaitā
  notiek konsultēšanās ar

  komentāru saņemšana no
  pacientiem,
  veselības nozares darbiniekiem, patērētāju organizācijām,
  klīniskajiem ekspertiem un citām ieinteresētajām personām
  un kā uz tiem sniedzamas pienācīgi pamatotas atbildes, ievērojot iepriekšējo pantu prasības
  ; [Gr. 157] |
| --- | --- |

iii)

kā klīniskā novērtēšanā

  klīniskās novērtēšanas gaitā
  notiek konsultēšanās ar

  komentāru saņemšana no
  pacientiem,
  veselības nozares darbiniekiem, patērētāju organizācijām,
  klīniskajiem ekspertiem un citām ieinteresētajām personām
  un kā uz tiem sniedzamas pienācīgi pamatotas atbildes, ievērojot iepriekšējo pantu prasības
  ; [Gr. 157]

| iiia) | kā risināt iespējamos interešu konfliktus; [Gr. 158] |
| --- | --- |

iiia)

kā risināt iespējamos interešu konfliktus; [Gr. 158]

| iiib) | kā nodrošināt, ka medicīnisko ierīču novērtēšana var notikt piemērotā brīdī pēc laišanas tirgū, lai varētu izmantot datus par klīnisko iedarbīgumu, tostarp praksē gūtus datus; piemēroto brīdi nosaka sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. [Gr. 159] |
| --- | --- |

iiib)

kā nodrošināt, ka medicīnisko ierīču novērtēšana var notikt piemērotā brīdī pēc laišanas tirgū, lai varētu izmantot datus par klīnisko iedarbīgumu, tostarp praksē gūtus datus; piemēroto brīdi nosaka sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. [Gr. 159]

| b) | kādu metodiku izmanto, formulējot klīniskas novērtēšanas saturu un struktūru.

  sankciju mehānismu, kas piemērojams, ja tehnoloģijas izstrādātājs nav izpildījis prasības par pieejamās informācijas sniegšanu, procesa kvalitātes garantēšanas labad
  . [Gr. 160] |
| --- | --- |

b)

kādu metodiku izmanto, formulējot klīniskas novērtēšanas saturu un struktūru.

  sankciju mehānismu, kas piemērojams, ja tehnoloģijas izstrādātājs nav izpildījis prasības par pieejamās informācijas sniegšanu, procesa kvalitātes garantēšanas labad
  . [Gr. 160]

1.a
     
  [6 mēnešu laikā] no šīs regulas stāšanās spēkā datuma Koordinācijas grupa izstrādā projektu īstenošanas regulai par metodiku, kas konsekventi izmantojama, lai īstenotu kopīgo klīnisko novērtēšanu un kopīgās klīniskās konsultācijas, un nosaka šādas novērtēšanas un konsultāciju saturu. Metodiku izstrādā, pamatojoties uz pastāvošajiem EUnetHTA metodiskajiem norādījumiem un pierādījumu iesniegšanas veidlapām. Metodika jebkurā gadījumā atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | metodika ir balstīta uz augstiem kvalitātes standartiem, labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kuri, ja tas ir praktiski iespējams un ētiski attaisnojams, galvenokārt izriet no randomizētiem dubultakliem klīniskajiem pētījumiem, metaanalīzēm un sistemātiskiem pārskatiem; |
| --- | --- |

a)

metodika ir balstīta uz augstiem kvalitātes standartiem, labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kuri, ja tas ir praktiski iespējams un ētiski attaisnojams, galvenokārt izriet no randomizētiem dubultakliem klīniskajiem pētījumiem, metaanalīzēm un sistemātiskiem pārskatiem;

| b) | relatīvā iedarbīguma novērtējums ir balstīts uz pacientam būtiskiem mērķparametriem, izmantojot attiecīgajai klīniskajai situācijai piemērotus noderīgus, būtiskus, reālus un specifiskus kritērijus; |
| --- | --- |

b)

relatīvā iedarbīguma novērtējums ir balstīts uz pacientam būtiskiem mērķparametriem, izmantojot attiecīgajai klīniskajai situācijai piemērotus noderīgus, būtiskus, reālus un specifiskus kritērijus;

| c) | metodikā tiek ņemta vērā jaunu procedūru un dažu tādu zāļu veidu specifika, kuru gadījumā tirdzniecības atļaujas piešķiršanas laikā nav pieejams daudz klīnisko pierādījumu (piemēram, zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai vai tirdzniecības atļaujas piešķiršana ar nosacījumiem); tomēr šāds pierādījumu trūkums neliedz ģenerēt papildu pierādījumus, kam būtu vajadzīga ex post pārraudzība un kam var būt vajadzīgs pēcnovērtējums, un tas neietekmē nedz pacientu drošību, nedz zinātnisko kvalitāti; |
| --- | --- |

c)

metodikā tiek ņemta vērā jaunu procedūru un dažu tādu zāļu veidu specifika, kuru gadījumā tirdzniecības atļaujas piešķiršanas laikā nav pieejams daudz klīnisko pierādījumu (piemēram, zāles reti sastopamu slimību ārstēšanai vai tirdzniecības atļaujas piešķiršana ar nosacījumiem); tomēr šāds pierādījumu trūkums neliedz ģenerēt papildu pierādījumus, kam būtu vajadzīga ex post pārraudzība un kam var būt vajadzīgs pēcnovērtējums, un tas neietekmē nedz pacientu drošību, nedz zinātnisko kvalitāti;

| d) | komparatori ir attiecīgās klīniskās struktūras atsauces komparatori un labākais un/vai ierastāk lietotais tehnoloģijas vai procesa komparators; |
| --- | --- |

d)

komparatori ir attiecīgās klīniskās struktūras atsauces komparatori un labākais un/vai ierastāk lietotais tehnoloģijas vai procesa komparators;

| e) | zāļu klīniskās novērtēšanas vajadzībām tehnoloģiju izstrādātāji iesniedz Koordinācijas grupai dokumentāciju eCTD formātā, kas iesniegta Eiropas Zāļu aģentūrai centralizētās atļaujas saņemšanai; minētajā dokumentu kopumā iekļauj klīniskās izpētes ziņojumu; |
| --- | --- |

e)

zāļu klīniskās novērtēšanas vajadzībām tehnoloģiju izstrādātāji iesniedz Koordinācijas grupai dokumentāciju eCTD formātā, kas iesniegta Eiropas Zāļu aģentūrai centralizētās atļaujas saņemšanai; minētajā dokumentu kopumā iekļauj klīniskās izpētes ziņojumu;

| f) | informācija, ko sniedz veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājs, ir saistīta ar jaunākajiem un publiski pieejamiem datiem; šīs prasības neizpildīšanas gadījumā var piemērot sankciju mehānismu; |
| --- | --- |

f)

informācija, ko sniedz veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājs, ir saistīta ar jaunākajiem un publiski pieejamiem datiem; šīs prasības neizpildīšanas gadījumā var piemērot sankciju mehānismu;

| g) | klīniskie pētījumi ir izcilākie pētījumi biomedicīnas jomā, tādēļ cita veida pētījumus, piemēram, epidemioloģiskus pētījumus, var veikt izņēmuma gadījumos, un to izmantošanai jābūt pilnībā pamatotai; |
| --- | --- |

g)

klīniskie pētījumi ir izcilākie pētījumi biomedicīnas jomā, tādēļ cita veida pētījumus, piemēram, epidemioloģiskus pētījumus, var veikt izņēmuma gadījumos, un to izmantošanai jābūt pilnībā pamatotai;

| h) | kopējās metodēs, kā arī datu prasībās un mērķa kritērijos ņem vērā medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču specifiku; |
| --- | --- |

h)

kopējās metodēs, kā arī datu prasībās un mērķa kritērijos ņem vērā medicīnisko ierīču un in vitro diagnostikas medicīnisko ierīču specifiku;

| i) | attiecībā uz vakcīnām metodikā ņem vērā vakcīnas iedarbību mūža garumā, nosakot piemērotu analīzes laikposmu; netiešo ietekmi, piemēram, populācijas imunitāti, un ar vakcīnas būtību nesaistītus elementus, piemēram, ar programmām saistīto vakcinācijas aptvēruma līmeni; |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz vakcīnām metodikā ņem vērā vakcīnas iedarbību mūža garumā, nosakot piemērotu analīzes laikposmu; netiešo ietekmi, piemēram, populācijas imunitāti, un ar vakcīnas būtību nesaistītus elementus, piemēram, ar programmām saistīto vakcinācijas aptvēruma līmeni;

| j) | ja tas ir praktiski iespējams un ētiski attaisnojams, veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs veic vismaz vienu randomizētu kontrolētu klīnisko pētījumu, kura gaitā tas, aplūkojot klīniski nozīmīgos rezultātus, salīdzina izstrādāto veselības aprūpes tehnoloģiju ar aktīvu komparatoru, kas pētījuma izstrādes brīdī ir uzskatāms par līdz šim labāko pārbaudīto intervences veidu (standarta terapija) vai visbiežāk izmantoto intervences veidu, ja nepastāv standarta terapija. Veiktajos salīdzinošajos pētījumos iegūtos datus un rezultātus tehnoloģijas izstrādātājs norāda dokumentācijas kopumā, ko iesniedz kopīgās klīniskās novērtēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

j)

ja tas ir praktiski iespējams un ētiski attaisnojams, veselības aprūpes tehnoloģijas izstrādātājs veic vismaz vienu randomizētu kontrolētu klīnisko pētījumu, kura gaitā tas, aplūkojot klīniski nozīmīgos rezultātus, salīdzina izstrādāto veselības aprūpes tehnoloģiju ar aktīvu komparatoru, kas pētījuma izstrādes brīdī ir uzskatāms par līdz šim labāko pārbaudīto intervences veidu (standarta terapija) vai visbiežāk izmantoto intervences veidu, ja nepastāv standarta terapija. Veiktajos salīdzinošajos pētījumos iegūtos datus un rezultātus tehnoloģijas izstrādātājs norāda dokumentācijas kopumā, ko iesniedz kopīgās klīniskās novērtēšanas vajadzībām.

Medicīniskas ierīces novērtēšanai metodiku pielāgo ierīces īpašībām un specifikai, balstoties uz EUnetHTA jau izstrādāto metodiku.

Koordinācijas grupa iesniedz izstrādāto īstenošanas regulas projektu Komisijai apstiprināšanai.

[3 mēnešu] laikā no pasākuma projekta saņemšanas Komisija nolemj, vai to apstiprināt, pieņemot īstenošanas aktu saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Ja Komisija plāno neapstiprināt pasākuma projektu vai apstiprināt to daļēji vai ar grozījumiem, tā nosūta projektu atpakaļ Koordinācijas grupai, izklāstot iemeslus. Koordinācijas grupa, pamatojoties uz Komisijas sniegtajām norādēm un ierosinātajiem grozījumiem, [sešu nedēļu] laikā var izdarīt grozījumus pasākuma projektā un atkārtoti iesniegt to Komisijai.

Ja, beidzoties [sešu nedēļu laikposmam], Koordinācijas grupa nav iesniegusi grozītu pasākuma projektu vai ir iesniegusi pasākuma projektu, kurā grozījumi nav izdarīti atbilstīgi Komisijas ierosinātajiem grozījumiem, Komisija var pieņemt īstenošanas regulu ar grozījumiem, kurus tā uzskata par būtiskiem, vai arī noraidīt to.

Ja Koordinācijas grupa neiesniedz pasākuma projektu Komisijai atbilstoši [1. punktam] norādītajos termiņos, Komisija var pieņemt īstenošanas regulu bez Koordinācijas grupas iesniegta projekta. [Gr. 208/rev]

2.   Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 30. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

23. pants

Iesnieguma un ziņojuma dokumentu saturs un ieinteresēto personu izraudzīšanās noteikumi

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 31. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz:

  Koordinācijas grupa, ievērojot 2. panta 1
  .
  punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru, nosaka
  : [Gr. 162]

| a) | šādu dokumentu saturu:

  formātu un veidlapas
  : [Gr. 163]







  i) | dosjē ar informāciju, datiem un pierādījumiem, kurus klīniskas novērtēšanas vajadzībām sniedz veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājs; |
| --- | --- | --- |

a)

šādu dokumentu saturu:

  formātu un veidlapas
  : [Gr. 163]

i)

dosjē ar informāciju, datiem un pierādījumiem, kurus klīniskas novērtēšanas vajadzībām sniedz veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājs;

| ii) | klīniskas novērtēšanas ziņojumi; |
| --- | --- |

ii)

klīniskas novērtēšanas ziņojumi;

| iii) | klīniskas novērtēšanas kopsavilkuma ziņojumi; |
| --- | --- |

iii)

klīniskas novērtēšanas kopsavilkuma ziņojumi;

| b) | noteikumi,

  neatkarīgi no 26. panta — noteikumus
  , pēc kuriem izlemj, ar kādām ieinteresētajām personām konsultēties II nodaļas 1. iedaļas un šīs nodaļas jautājumu sakarā. [Gr. 164] |
| --- | --- |

b)

noteikumi,

  neatkarīgi no 26. panta — noteikumus
  , pēc kuriem izlemj, ar kādām ieinteresētajām personām konsultēties II nodaļas 1. iedaļas un šīs nodaļas jautājumu sakarā. [Gr. 164]

IV nodaļa

Atbalsta shēma

24. pants

Savienības Finansējums [Gr. 165]

1.   Finansējumu Koordinācijas grupas un tās apakšgrupu darbam un tā atbalstīšanas pasākumiem, kuri ietver sadarbību ar Komisiju, ar Eiropas Zāļu aģentūru un ar 26. pantā minēto ieinteresēto personu tīklu, nodrošina Savienība. Savienības finansiālo palīdzību pasākumiem, kas izriet no šīs regulas, īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (16).

2.   Šā panta 1. punktā minētajā finansējumā ietilpst finansējums dalībvalstu iecelto par veselības aprūpes tehnoloģijām atbildīgo iestāžu un struktūru līdzdalībai kopīgas klīniskās novērtēšanas un kopīgu zinātnisko konsultāciju darbā. Vērtētājiem un līdzvērtētājiem ir tiesības uz īpašu pabalstu, kas viņiem saskaņā ar Komisijas iekšējiem noteikumiem kompensē darbu pie kopīgas klīniskās novērtēšanas un kopīgām zinātniskajām konsultācijām.

2.a
     
  Savienība nodrošina stabilu un pastāvīgu publisko finansējumu kopīgajam darbam saistībā ar HTA, kas īstenojams bez tieša vai netieša veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāju finansējuma. [Gr. 166]

2.b
     
  Komisija var izveidot sistēmu maksu iekasēšanai no veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātājiem, kuri pieprasa gan kopīgas zinātniskās konsultācijas, gan kopīgas klīniskās novērtēšanas, un izmanto minētās maksas pētniecības darbam, kas saistīts ar neapmierinātām medicīniskajām vajadzībām vai klīniskām prioritātēm. Šādu maksu sistēmu nekādā gadījumā neizmanto šajā regulā noteikto pasākumu finansēšanai. [Gr. 167]

25. pants

Komisijas atbalsts Koordinācijas grupai

Komisija atbalsta Koordinācijas grupas darbu. Komisija jo īpaši:

| a) | savās telpās izmitina Koordinācijas grupas sanāksmes un tajās ir līdzpriekšsēdētāja lomā
  ar iespēju paust nostāju, taču bez balsstiesībām
  ; [Gr. 168] |
| --- | --- |

a)

savās telpās izmitina Koordinācijas grupas sanāksmes un tajās ir līdzpriekšsēdētāja lomā
  ar iespēju paust nostāju, taču bez balsstiesībām
  ; [Gr. 168]

| b) | Koordinācijas grupai nodrošina sekretariātu un sniedz administratīvu, zinātnisku un IT atbalstu; [Gr. 169] |
| --- | --- |

b)

Koordinācijas grupai nodrošina sekretariātu un sniedz administratīvu, zinātnisku un IT atbalstu; [Gr. 169]

| c) | Koordinācijas grupas gada darba programmas, gada ziņojumus, sanāksmju kopsavilkuma protokolus, kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumus un kopsavilkuma ziņojumus publicē IT platformā, kas minēta 27. pantā; |
| --- | --- |

c)

Koordinācijas grupas gada darba programmas, gada ziņojumus, sanāksmju kopsavilkuma protokolus, kopīgas klīniskās novērtēšanas ziņojumus un kopsavilkuma ziņojumus publicē IT platformā, kas minēta 27. pantā;

| d) | pārbauda, vai Koordinācijas grupa darbojas neatkarīgi un caurredzami;

  pārredzami un saskaņā ar izveidotajiem procedurālajiem noteikumiem
  ; [Gr. 170] |
| --- | --- |

d)

pārbauda, vai Koordinācijas grupa darbojas neatkarīgi un caurredzami;

  pārredzami un saskaņā ar izveidotajiem procedurālajiem noteikumiem
  ; [Gr. 170]

| e) | atvieglina sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru kopīgajā darbā attiecībā uz zālēm, arī attiecībā uz apmaiņu ar konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- |

e)

atvieglina sadarbību ar Eiropas Zāļu aģentūru kopīgajā darbā attiecībā uz zālēm, arī attiecībā uz apmaiņu ar konfidenciālu informāciju;

| f) | atvieglina sadarbību ar attiecīgajām Savienības līmeņa struktūrām kopīgajā darbā attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, arī

  tostarp
  attiecībā uz apmaiņu ar konfidenciālu informāciju.

  informācijas apmaiņu
  . [Gr. 171] |
| --- | --- |

f)

atvieglina sadarbību ar attiecīgajām Savienības līmeņa struktūrām kopīgajā darbā attiecībā uz medicīniskām ierīcēm, arī

  tostarp
  attiecībā uz apmaiņu ar konfidenciālu informāciju.

  informācijas apmaiņu
  . [Gr. 171]

26. pants

Ieinteresēto personu tīkls

1.   Komisija, izmantojot atklātu uzaicinājumu iesniegt pieteikumus un pēc atklātajam uzaicinājumam noteiktajiem izraudzīšanās kritērijiem
  , piemēram, leģitimitātes, reprezentācijas, pārredzamības un pārskatatbildības kritērijiem,
  izraugoties piemērotas ieinteresēto personu organizācijas, izveido ieinteresēto personu tīklu.

Organizācijas, uz kurām attiecina uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, ir pacientu apvienības, patērētāju organizācijas, veselības jomā darbojošās nevalstiskās organizācijas, veselības aprūpes tehnoloģiju izstrādātāji un veselības nozares darbinieki.

Izraugoties ieinteresēto personu tīkla dalībniekus, piemēro interešu konfliktu novēršanas paraugpraksi.

Ieinteresēto personu tīklā darbojas divi Eiropas Parlamenta pārstāvji. [Gr. 172]

2.   Komisija publicē sarakstu ar ieinteresēto personu tīklā iekļautajām ieinteresēto personu organizācijām.
  Ieinteresētajām personām nav interešu konfliktu, un IT platformā publicē šo personu interešu deklarācijas. [Gr. 173]

3.   Komisija
  vismaz reizi gadā rīko
  ieinteresēto personu tīklam

  tīkla
  un Koordinācijas grupai organizē

  ad hoc

  sanāksmes, lai:

  grupas sanāksmi, lai veicinātu konstruktīvu dialogu. Ieinteresēto personu tīklam ir šādas funkcijas
  : [Gr. 174]

| a) | ieinteresētās personas informētu

  nodrošināt informācijas apmaiņu
  par jaunumiem

  Koordinācijas
  grupas darbā;

  darbu un novērtēšanas procesu
  ; [Gr. 175] |
| --- | --- |

a)

ieinteresētās personas informētu

  nodrošināt informācijas apmaiņu
  par jaunumiem

  Koordinācijas
  grupas darbā;

  darbu un novērtēšanas procesu
  ; [Gr. 175]

| b) | radītu iespēju apmainīties ar informāciju par Koordinācijas grupas darbu;

  piedalīties semināros vai darbsemināros, vai īpašās darbībās, kas īstenotas saistībā ar konkrētiem aspektiem; [Gr. 176] |
| --- | --- |

b)

radītu iespēju apmainīties ar informāciju par Koordinācijas grupas darbu;

  piedalīties semināros vai darbsemināros, vai īpašās darbībās, kas īstenotas saistībā ar konkrētiem aspektiem; [Gr. 176]

| ba) | atbalstīt piekļuvi praktiskai pieredzei attiecībā uz slimībām, slimību pārvaldību un veselības aprūpes tehnoloģiju faktisko izmantojumu praksē, lai labāk izprastu to, kādu vērtību ieinteresētās personas piešķir novērtēšanas procesā nodrošinātajiem zinātniskajiem pierādījumiem; [Gr. 177] |
| --- | --- |

ba)

atbalstīt piekļuvi praktiskai pieredzei attiecībā uz slimībām, slimību pārvaldību un veselības aprūpes tehnoloģiju faktisko izmantojumu praksē, lai labāk izprastu to, kādu vērtību ieinteresētās personas piešķir novērtēšanas procesā nodrošinātajiem zinātniskajiem pierādījumiem; [Gr. 177]

| bb) | veicināt mērķorientētāku un efektīvāku komunikāciju ar ieinteresētajām personām un starp tām ar mērķi atbalstīt to lomu drošā un racionālā veselības aprūpes tehnoloģiju izmantošanā; [Gr. 178] |
| --- | --- |

bb)

veicināt mērķorientētāku un efektīvāku komunikāciju ar ieinteresētajām personām un starp tām ar mērķi atbalstīt to lomu drošā un racionālā veselības aprūpes tehnoloģiju izmantošanā; [Gr. 178]

| bc) | izstrādāt medicīniskās pētniecības prioritāšu sarakstu; [Gr. 179] |
| --- | --- |

bc)

izstrādāt medicīniskās pētniecības prioritāšu sarakstu; [Gr. 179]

| bd) | nodrošināt ieguldījumu Koordinācijas grupas gada darba programmas un gada pētījuma sagatavošanā; [Gr. 180] |
| --- | --- |

bd)

nodrošināt ieguldījumu Koordinācijas grupas gada darba programmas un gada pētījuma sagatavošanā; [Gr. 180]

Ieinteresēto personu intereses un dibināšanas dokumentus, kā arī kopsavilkumu par gadskārtējām sanāksmēm un iespējamām darbībām publicē 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 181]

4.   Pēc Koordinācijas grupas pieprasījuma Komisija aicina ieinteresēto personu tīkla izraudzītus pacientus
  , veselības nozares darbiniekus
  un klīniskos ekspertus piedalīties Koordinācijas grupas sanāksmēs novērotāju statusā. [Gr. 182]

5.   Pēc Koordinācijas grupas pieprasījuma ieinteresēto personu tīkls atbalsta Koordinācijas grupu tās apakšgrupu darbam vajadzīgo pacientu un speciālo klīnisko zināšanu apzināšanā.

27. pants

IT platforma

1.   
  Balstoties uz EUnetHTA kopīgās rīcības ietvaros jau veikto darbu,
  Komisija izstrādā un uztur IT platformu, kas satur informāciju par: [Gr. 183]

| a) | plānotām, notiekošām un pabeigtām kopīgām klīniskām novērtēšanām un dalībvalstu veiktām veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanām; |
| --- | --- |

a)

plānotām, notiekošām un pabeigtām kopīgām klīniskām novērtēšanām un dalībvalstu veiktām veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanām;

| b) | kopīgām zinātniskām konsultācijām; |
| --- | --- |

b)

kopīgām zinātniskām konsultācijām;

| c) | pētījumiem par veselības aprūpes jauntehnoloģiju apzināšanu; |
| --- | --- |

c)

pētījumiem par veselības aprūpes jauntehnoloģiju apzināšanu;

| d) | dalībvalstu brīvprātīgās sadarbības rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

dalībvalstu brīvprātīgās sadarbības rezultātiem;

| da) | Koordinācijas grupas un tās apakšgrupu locekļu un citu ekspertu sarakstu, kā arī minēto personu finansiālo interešu deklarācijas; [Gr. 184] |
| --- | --- |

da)

Koordinācijas grupas un tās apakšgrupu locekļu un citu ekspertu sarakstu, kā arī minēto personu finansiālo interešu deklarācijas; [Gr. 184]

| db) | visu informāciju, ko prasīts publicēt atbilstoši šai regulai; [Gr. 185] |
| --- | --- |

db)

visu informāciju, ko prasīts publicēt atbilstoši šai regulai; [Gr. 185]

| dc) | kopīgās klīniskās novērtēšanas galīgos ziņojumus un kopsavilkuma ziņojumus nespeciālistam saprotamā formātā visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās; [Gr. 186] |
| --- | --- |

dc)

kopīgās klīniskās novērtēšanas galīgos ziņojumus un kopsavilkuma ziņojumus nespeciālistam saprotamā formātā visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās; [Gr. 186]

| dd) | ieinteresēto personu tīklā iekļauto organizāciju sarakstu; [Gr. 187] |
| --- | --- |

dd)

ieinteresēto personu tīklā iekļauto organizāciju sarakstu; [Gr. 187]

2.   Komisija pienācīgā līmenī nodrošina, lai IT platformas informācija būtu piekļūstama dalībvalstu struktūrām, ieinteresēto personu tīkla locekļiem un plašai sabiedrībai. [Gr. 188]

28. pants

Īstenošanas ziņojums

  Pārejas perioda novērtēšanas ziņojums [Gr. 189]

Ne vēlāk kā divus gadus pēc

  Regulas
  33. panta 1. punktā minētā

  pantā minētā
  pārejas perioda beigām

  beigās un pirms saskaņā ar šo regulu izveidotā saskaņotā veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanas sistēma ir kļuvusi obligāta,
  Komisija ziņo, kā īstenoti kopīgas klīniskās novērtēšanas tvēruma noteikumi un kā darbojas šajā nodaļā minētā

  iesniedz ietekmes novērtējuma ziņojumu attiecībā uz visu ieviesto procedūru, līdzās citiem kritērijiem novērtējot progresu, kas gūts attiecībā uz pacientu piekļuvi veselības aprūpes jauntehnoloģijām un iekšējā tirgus darbību, ietekmi uz inovācijas kvalitāti, piemēram, inovatīvu zāļu izstrādi jomās, kurās pastāv neapmierinātas vajadzības, uz veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju, HTA kvalitāti un kapacitāti valstu un reģionālā līmenī, kā arī kopīgo klīnisko novērtēšanu tvēruma un
  atbalsta shēma.

  shēmas darbības atbilstību
  . [Gr. 190]

V nodaļa

Nobeiguma noteikumi

29. pants

Izvērtēšana un pārraudzība

1.   Ne vēlāk kā piecus gadus pēc 28. pantā minētā ziņojuma publicēšanas Komisija šo regulu izvērtē un ziņo par secinājumiem.

2.   Vēlākais līdz [one year after the date of application] Komisija izveido šīs regulas īstenošanas pārraudzības programmu. Pārraudzības programma apraksta, kādā veidā un kādos laika intervālos dati un citi nepieciešamie pierādījumi tiks ievākti. Tā konkretizē pasākumus, ko īsteno Komisija un dalībvalstis, lai vāktu un analizētu datus un citus pierādījumus.

3.   Kā daļu no pārraudzības programmas izmanto Koordinācijas grupas gada ziņojumus.

30. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

31. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 17. un 23. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [

  insert date of entry into force of this Regulation
  ].

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 17. un 23. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

  vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 17. un 23. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
  [Gr. 191]

32. pants

Īstenošanas aktu un deleģēto aktu sagatavošana [Gr. 192]

1.   Komisija 11., 16., 17.,
  un
  22. un 23. pantā minētos īstenošanas aktus un deleģētos aktus pieņem vēlākais līdz šīs regulas piemērošanas dienai. [Gr. 193]

2.   Sagatavojot šos īstenošanas aktus, un deleģētos aktus, Komisija ņem vērā zāļu un medicīnisko ierīču nozaru atšķirīgās īpatnības
  un ņem vērā EUnetHTA kopīgo rīcību ietvaros jau paveikto darbu
  . [Gr. 194]

33. pants

Pārejas noteikumi

1.   Līdzdalību

  Dalībvalstis var atlikt līdzdalību II nodaļas 1. un 2. sadaļā minētās
  kopīgās klīniskās novērtēšanas un kopīgo zinātnisko konsultāciju sistēmā var atlikt līdz...

  [3 years after the date of application]

  ; kopīgās klīniskās novērtēšanas un zinātniskās konsultācijas ir II nodaļas 1. un 2. sadaļā minētās novērtēšanas un konsultācijas.

  līdz
  ...
  [4 gadi pēc piemērošanas datuma] attiecībā uz 5. panta 1. punkta a) un aa) apakšpunktā minētajām zālēm un līdz ... [7 gadi pēc piemērošanas datuma] attiecībā uz 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām medicīniskajām ierīcēm un attiecībā uz 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm. [Gr. 195]

2.   Ja dalībvalstis paredzējušas izmantot 1. punktā aprakstīto pārejas periodu, tās vismaz gadu pirms šīs regulas piemērošanas dienas par to informē Komisiju.

3.   Dalībvalstis, kas saskaņā ar 1. punktu nolēmušas savu dalību atlikt, var sākt piedalīties no nākamā finanšu gada; par savu piedalīšanos tās Komisijai paziņo vismaz trīs mēnešus pirms attiecīgā finanšu gada sākuma.

34. pants

Drošības klauzula

1.   Dalībvalstis, balstoties uz
  8. panta 1.a punktā minētajiem apsvērumiem un
  vajadzību aizsargāt sabiedrības veselību attiecīgajās dalībvalstīs un ievērojot nosacījumu, ka pasākums ir pamatots, nepieciešams un samērīgs šā mērķa sasniegšanai, klīnisku novērtēšanu var izdarīt arī ar citiem līdzekļiem, nevis ar šīs regulas III nodaļā paredzētajiem noteikumiem. [Gr. 196]

2.   Nodomu veikt klīnisku novērtēšanu, izmantojot citu

  citus
  līdzekļus, dalībvalstis paziņo Komisijai
  un Koordinācijas grupai
  , norādot arī šādas rīcības pamatojumu. [Gr. 197]

2.a
     
  Koordinācijas grupa var novērtēt, vai pieprasījums atbilst 1. punktā minētajiem nosacījumiem, un savus secinājumus darīt zināmus Komisijai. [Gr. 198]

3.   Trīs mēnešu laikā no 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas dienas Komisija, verificējusi,

  pārliecinājusies
  , vai plānotā novērtēšana atbilst 1. punktā minētajām prasībām un vai tā nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības ierobežojums, šo novērtēšanu apstiprina vai noraida. Ja, pēc

  apritot
  trīs mēnešu beigām

  mēnešiem,
  Komisija lēmumu nav pieņēmusi, plānoto klīnisko novērtēšanu uzskata par apstiprinātu.
  Komisijas lēmumu publicē 27. pantā minētajā IT platformā. [Gr. 199]

35. pants

Direktīvas 2011/24/ES grozījumi

1.   Direktīvas 2011/24/ES 15. pantu svītro.

2.   Atsauces uz svītroto pantu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

36. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no ... [trīs gadi no spēkā stāšanās dienas].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 283, 10.8.2018., 28. lpp.

1

(2)  OV C ... lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra nostāja.

3

(4)  

  OV C 263, 25.7.2018., 4. lpp.

4

OV C 263, 25.7.2018., 4. lpp.

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/24/ES (2011. gada 9. marts) par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.).

(6)  OV C 438, 6.12.2014., 12. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta rezolūcija par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību — 2016/2057(INI).

7

(8)  COM(2015)0550, 19. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/745 (2017. gada 5. aprīlis), kas attiecas uz medicīniskām ierīcēm, ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002 un Regulu (EK) Nr. 1223/2009 un atceļ Padomes Direktīvas 90/385/EEK un 93/42/EEK (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.)

10

(11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.).

11

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/746 (2017. gada 5. aprīlis) par in vitro diagnostikas medicīniskām ierīcēm un ar ko atceļ Direktīvu 98/79/EK un Komisijas Lēmumu 2010/227/ES (OV L 117, 5.5.2017., 176. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

(13)  Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

13

Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

14

(15)  
  Padomes Direktīva 89/105/EEK (1988. gada 21. decembris) par to pasākumu pārskatāmību, kas reglamentē cilvēkiem paredzēto zāļu cenas un to iekļaušanu valstu veselības apdrošināšanas sistēmās (OV L 40, 11.2.1989., 8. lpp.)

15

Padomes Direktīva 89/105/EEK (1988. gada 21. decembris) par to pasākumu pārskatāmību, kas reglamentē cilvēkiem paredzēto zāļu cenas un to iekļaušanu valstu veselības apdrošināšanas sistēmās (OV L 40, 11.2.1989., 8. lpp.)

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

16

Euratom

Euratom

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/673 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/673

---

P8_TA(2019)0121

Satvars ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (COM(2017)0487 – C8-0309/2017 – 2017/0224(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/67)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0487),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0309/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu, (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu, (1)

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 23. marta atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 23. marta atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Ārlietu komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A8-0198/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Ārlietu komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A8-0198/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 262, 25.7.2018., 94. lpp.

(2)  OV C 247, 13.7.2018., 28. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0224

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/452.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Eiropas Komisija apņemas:

| — | sniegt Eiropas Parlamentam standartveidlapas, ko Eiropas Komisija izstrādās, lai dalībvalstīm būtu vieglāk izpildīt regulas 5. panta pienākumu sniegt gada ziņojumu, tiklīdz veidlapu izstrāde būs pabeigta, un |
| --- | --- |

—

sniegt Eiropas Parlamentam standartveidlapas, ko Eiropas Komisija izstrādās, lai dalībvalstīm būtu vieglāk izpildīt regulas 5. panta pienākumu sniegt gada ziņojumu, tiklīdz veidlapu izstrāde būs pabeigta, un

| — | šādas stadartveidlapas Eiropas Parlamentam katru gadu sniegt kopā ar regulas 5. panta 3. punktā noteikto gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

—

šādas stadartveidlapas Eiropas Parlamentam katru gadu sniegt kopā ar regulas 5. panta 3. punktā noteikto gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/676 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/676

---

P8_TA(2019)0122

Ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēja izmantojamība un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšana Savienībā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0280 – C8-0173/2017 – 2017/0128(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2020/C 449/68)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0280), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0280),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0173/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 24. jūlija vēstuli Transporta un tūrisma komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2017. gada 24. jūlija vēstuli Transporta un tūrisma komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 28. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 28. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0199/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0199/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 81, 2.3.2018., 181. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0128

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/... par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2019/520.)

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/678 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/678

---

P8_TA(2019)0123

Citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēja atzīšana ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu (COM(2017)0796 – C8-0005/2018 – 2017/0354(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/69)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0796), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0796),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0005/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 28. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 28. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0274/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0274/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 283, 10.8.2018., 19. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0354

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par citā dalībvalstī likumīgi tirgotu preču savstarpēju atzīšanu un Regulas (EK) Nr. 764/2008 atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/515.)

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/679 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/679

---

P8_TA(2019)0124

Maksas par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksas par valūtas maiņu ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas maiņu groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (COM(2018)0163 – C8-0129/2018 – 2018/0076(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/70)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0163), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0163),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0129/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 31. augusta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 31. augusta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0360/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0360/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 382, 23.10.2018., 7. lpp.

(2)  OV C 367, 10.10.2018., 28. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0076

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 attiecībā uz konkrētām maksām par pārrobežu maksājumiem Savienībā un maksām par valūtas konvertēšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/518.)

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/680 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/680

---

P8_TA(2019)0125

Kopīgi noteikumi attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum (COM(2017)0647 – C8-0396/2017 – 2017/0288(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/71)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0647), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0647),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0396/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0396/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Īrijas parlamenta Pārstāvju palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Īrijas parlamenta Pārstāvju palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinums (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinums (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0032/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0032/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 262, 25.7.2018., 47. lpp.

(2)  OV C 387, 25.10.2018., 70. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0288

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/2009 (4) piemērošana ir atklājusi, ka
  daži
  pārvadātāji vietējos tirgos saskaras ar
  nepamatotiem
  šķēršļiem starppilsētu autobusu pakalpojumu attīstīšanā
  pasažieru labā
  . Turklāt pasažieru autopārvadājumi pieejamības un kvalitātes ziņā neatbilst iedzīvotāju jaunajām vajadzībām, bet ilgtspējīgu transporta veidu īpatsvars joprojām ir zems. Tādējādi atsevišķas iedzīvotāju grupas ir nostādītas neizdevīgā situācijā pasažieru pārvadājumu pieejamības ziņā un biežākas automobiļu lietošanas dēļ ir pieaudzis gan ceļu satiksmes negadījumu un sastrēgumu skaits, gan emisiju apmērs
  un pieaugušas infrastruktūras izmaksas
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/2009 (4) piemērošana ir atklājusi, ka
  daži
  pārvadātāji vietējos tirgos saskaras ar
  nepamatotiem
  šķēršļiem starppilsētu autobusu pakalpojumu attīstīšanā
  pasažieru labā
  . Turklāt pasažieru autopārvadājumi pieejamības un kvalitātes ziņā neatbilst iedzīvotāju jaunajām vajadzībām, bet ilgtspējīgu transporta veidu īpatsvars joprojām ir zems. Tādējādi atsevišķas iedzīvotāju grupas ir nostādītas neizdevīgā situācijā pasažieru pārvadājumu pieejamības ziņā un biežākas automobiļu lietošanas dēļ ir pieaudzis gan ceļu satiksmes negadījumu un sastrēgumu skaits, gan emisiju apmērs
  un pieaugušas infrastruktūras izmaksas
  . [Gr. 1]

| (2) | Lai visā Savienībā nodrošinātu saskaņotu sistēmu pasažieru regulāriem starppilsētu autobusu pārvadājumiem, Regula (EK) Nr. 1073/2009 būtu jāattiecina uz visiem regulārajiem starppilsētu pārvadājumiem. Tādēļ būtu jāpaplašina minētās regulas darbības joma
  , bet to nevajadzētu piemērot pilsētas vai piepilsētas centriem vai konurbācijām un tā nedrīkstētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007
   (5)

  noteikumus
  . [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Lai visā Savienībā nodrošinātu saskaņotu sistēmu pasažieru regulāriem starppilsētu autobusu pārvadājumiem, Regula (EK) Nr. 1073/2009 būtu jāattiecina uz visiem regulārajiem starppilsētu pārvadājumiem. Tādēļ būtu jāpaplašina minētās regulas darbības joma
  , bet to nevajadzētu piemērot pilsētas vai piepilsētas centriem vai konurbācijām un tā nedrīkstētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007
   (5)

  noteikumus
  . [Gr. 2]

| (3) | Lai nodrošinātu pasažieru autopārvadājumu tirgus pareizu darbību, katrā dalībvalstī

  katrai dalībvalstij
  būtu jāizraugās neatkarīga un objektīva regulatīvā iestāde
  , kurai būtu uzdevums sniegt saistošus atzinumus
  . Minētā iestāde var būt atbildīga arī par citām regulējamām nozarēm, piemēram, dzelzceļa transportu, enerģētiku un telekomunikācijām. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasažieru autopārvadājumu tirgus pareizu darbību, katrā dalībvalstī

  katrai dalībvalstij
  būtu jāizraugās neatkarīga un objektīva regulatīvā iestāde
  , kurai būtu uzdevums sniegt saistošus atzinumus
  . Minētā iestāde var būt atbildīga arī par citām regulējamām nozarēm, piemēram, dzelzceļa transportu, enerģētiku un telekomunikācijām. [Gr. 3]

| (4) | Regulārie komercpārvadājumi nedrīkstētu apdraudēt
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007
  spēkā esošo
  vai piešķirto
  publisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru. Tādēļ, lai to nodrošinātu, regulatīvajai iestādei vajadzētu būt spējīgai veikt objektīvu ekonomisko analīzi
  un attiecīgā gadījumā ierosināt nepieciešamos pasākumus
  .
  Regulārie komercpārvadājumi nedrīkstētu konkurēt ar tādiem transporta pakalpojumu sniedzējiem, kuriem ir piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt noteiktus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus apmaiņā pret sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu saskaņā ar publisko pakalpojumu līgumu
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4)

Regulārie komercpārvadājumi nedrīkstētu apdraudēt
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007
  spēkā esošo
  vai piešķirto
  publisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru. Tādēļ, lai to nodrošinātu, regulatīvajai iestādei vajadzētu būt spējīgai veikt objektīvu ekonomisko analīzi
  un attiecīgā gadījumā ierosināt nepieciešamos pasākumus
  .
  Regulārie komercpārvadājumi nedrīkstētu konkurēt ar tādiem transporta pakalpojumu sniedzējiem, kuriem ir piešķirtas ekskluzīvas tiesības sniegt noteiktus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus apmaiņā pret sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu saskaņā ar publisko pakalpojumu līgumu
  . [Gr. 4]

| (5) | Regulāri kabotāžas pārvadājumi būtu veicami tikai tad, ja ir saņemta Kopienas atļauja
  un ja tiek izmantots viedais tahogrāfs, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 165/2014
   (6)

  II nodaļā
  . Lai atvieglotu izpildiestādēm šo pārvadājumu efektīvu kontroli, būtu jāprecizē noteikumi par Kopienas atļauju izsniegšanu
  un jāizstrādā Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) modulis norīkojuma paziņojumu un elektronisko pieprasījumu nosūtīšanai, kuru izmantojot, darbiniekiem, kas veic pārbaudes uz ceļiem, būtu tieša piekļuve reāllaikā Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistrā (ERRU) un Iekšējā tirgus informācijas sistēmā (IMI) saglabātajiem datiem un informācijai un varētu nodrošināt, ka par norīkotajiem autobusu vadītājiem patiešām tiek veiktas sociālās iemaksas
  . [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Regulāri kabotāžas pārvadājumi būtu veicami tikai tad, ja ir saņemta Kopienas atļauja
  un ja tiek izmantots viedais tahogrāfs, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 165/2014
   (6)

  II nodaļā
  . Lai atvieglotu izpildiestādēm šo pārvadājumu efektīvu kontroli, būtu jāprecizē noteikumi par Kopienas atļauju izsniegšanu
  un jāizstrādā Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) modulis norīkojuma paziņojumu un elektronisko pieprasījumu nosūtīšanai, kuru izmantojot, darbiniekiem, kas veic pārbaudes uz ceļiem, būtu tieša piekļuve reāllaikā Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistrā (ERRU) un Iekšējā tirgus informācijas sistēmā (IMI) saglabātajiem datiem un informācijai un varētu nodrošināt, ka par norīkotajiem autobusu vadītājiem patiešām tiek veiktas sociālās iemaksas
  . [Gr. 5]

| (6) | Lai tirgū nodrošinātu godīgu konkurenci, Savienībā regulāro pārvadājumu veicējiem būtu nodrošināmas tiesības piekļūt autoostām, pamatojoties uz godīgiem, taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem noteikumiem.
  Autoostas darbībai būtu jāsaņem atļauja, ko izsniedz valsts iestāde, kurai būtu jānodrošina, kādas prasības ir vajadzīgas un kādas ir jāizpilda.
  Pārsūdzības par lēmumiem, ar kuriem tiek liegta vai ierobežota piekļuve, būtu jāiesniedz regulatīvajai iestādei.
  Dalībvalstis var atbrīvot autoostas, kas pieder autoostas apsaimniekotājam un ko tas izmanto vienīgi pats saviem pasažieru autopārvadājumiem
  . [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Lai tirgū nodrošinātu godīgu konkurenci, Savienībā regulāro pārvadājumu veicējiem būtu nodrošināmas tiesības piekļūt autoostām, pamatojoties uz godīgiem, taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem noteikumiem.
  Autoostas darbībai būtu jāsaņem atļauja, ko izsniedz valsts iestāde, kurai būtu jānodrošina, kādas prasības ir vajadzīgas un kādas ir jāizpilda.
  Pārsūdzības par lēmumiem, ar kuriem tiek liegta vai ierobežota piekļuve, būtu jāiesniedz regulatīvajai iestādei.
  Dalībvalstis var atbrīvot autoostas, kas pieder autoostas apsaimniekotājam un ko tas izmanto vienīgi pats saviem pasažieru autopārvadājumiem
  . [Gr. 6]

| (7) | Saglabājot spēkā atļaujas izsniegšanas kārtību regulāriem pārvadājumiem, būtu jāpielāgo atsevišķi noteikumi par atļaujas izsniegšanas procedūru. |
| --- | --- |

(7)

Saglabājot spēkā atļaujas izsniegšanas kārtību regulāriem pārvadājumiem, būtu jāpielāgo atsevišķi noteikumi par atļaujas izsniegšanas procedūru.

| (8) | Atļaujas izsniegšanas procedūra būtu jāpiemēro, izsniedzot atļaujas gan iekšzemes, gan starptautiskiem regulāriem pārvadājumiem. Atļauja būtu jāpiešķir, ja vien nepastāv īpaši iemesli, lai atteiktu pieteikuma iesniedzējam, vai attiecīgais pakalpojums neapdraud publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. Lai nodrošinātu, ka regulāri komercpārvadājumi neapdraud spēkā esošo publisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru, būtu jāievieš attāluma robežvērtība. Attiecībā uz maršrutiem, ko jau apkalpo, noslēdzot vairāk nekā vienu publisko pakalpojumu līgumu, vajadzētu būt iespējai palielināt minēto robežvērtību.
  , kuru nosaka dalībvalstis un kurai jebkurā gadījumā nevajadzētu pārsniegt 100 kilometru brauciena attālumu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(8)

Atļaujas izsniegšanas procedūra būtu jāpiemēro, izsniedzot atļaujas gan iekšzemes, gan starptautiskiem regulāriem pārvadājumiem. Atļauja būtu jāpiešķir, ja vien nepastāv īpaši iemesli, lai atteiktu pieteikuma iesniedzējam, vai attiecīgais pakalpojums neapdraud publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. Lai nodrošinātu, ka regulāri komercpārvadājumi neapdraud spēkā esošo publisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru, būtu jāievieš attāluma robežvērtība. Attiecībā uz maršrutiem, ko jau apkalpo, noslēdzot vairāk nekā vienu publisko pakalpojumu līgumu, vajadzētu būt iespējai palielināt minēto robežvērtību.
  , kuru nosaka dalībvalstis un kurai jebkurā gadījumā nevajadzētu pārsniegt 100 kilometru brauciena attālumu. [Gr. 7]

| (9) | Ārvalstu pārvadātājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt regulārus vietējos pārvadājumus saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vietējie pārvadātāji
  , ja vien tie ir izpildījuši autotransporta vai citus attiecīgos valsts, Savienības un starptautisko tiesību aktu noteikumus
  . [Gr. 8] |
| --- | --- |

(9)

Ārvalstu pārvadātājiem vajadzētu būt spējīgiem veikt regulārus vietējos pārvadājumus saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vietējie pārvadātāji
  , ja vien tie ir izpildījuši autotransporta vai citus attiecīgos valsts, Savienības un starptautisko tiesību aktu noteikumus
  . [Gr. 8]

| (10) | Administratīvās formalitātes pēc iespējas,
  kur vien iespējams,
  būtu jāvienkāršo, neatceļot kontroles līdzekļus un sankcijas, kas nodrošina Regulas (EK) Nr. 1073/2009 pareizu piemērošanu un efektīvu ieviešanu. Brauciena formulārs rada nevajadzīgu administratīvo slogu un tādēļ būtu jāatceļ. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(10)

Administratīvās formalitātes pēc iespējas,
  kur vien iespējams,
  būtu jāvienkāršo, neatceļot kontroles līdzekļus un sankcijas, kas nodrošina Regulas (EK) Nr. 1073/2009 pareizu piemērošanu un efektīvu ieviešanu. Brauciena formulārs rada nevajadzīgu administratīvo slogu un tādēļ būtu jāatceļ. [Gr. 9]

| (11) | Vietējas ekskursijas ir atļautie kabotāžas pārvadājumi, un uz tām attiecas kabotāžas vispārīgie noteikumi. Tāpēc pants par vietējām ekskursijām būtu jāsvītro.
  [Gr. 10] |
| --- | --- |

(11)

Vietējas ekskursijas ir atļautie kabotāžas pārvadājumi, un uz tām attiecas kabotāžas vispārīgie noteikumi. Tāpēc pants par vietējām ekskursijām būtu jāsvītro.
  [Gr. 10]

| (12) | Ņemot vērā to, cik svarīga ir Regulas (EK) Nr. 1073/2009 efektīva ieviešana, būtu jāgroza noteikumi par pārbaudēm uz ceļiem un uzņēmumos, lai iekļautu kabotāžas pārvadājumus. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, cik svarīga ir Regulas (EK) Nr. 1073/2009 efektīva ieviešana, būtu jāgroza noteikumi par pārbaudēm uz ceļiem un uzņēmumos, lai iekļautu kabotāžas pārvadājumus.

| (13) | Ciktāl šī regula saskaņo vietējo tirgu noteikumus par regulāriem autobusu pārvadājumiem un piekļuvi autoostām, tās mērķus — proti, veicināt starppilsētu mobilitāti un palielināt pasažieru ilgtspējīgu pārvadājumu veidu īpatsvaru — nevar pietiekami sekmīgi īstenot dalībvalstu līmenī. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Eiropas Savienības līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas izklāstīts minētajā pantā, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Ciktāl šī regula saskaņo vietējo tirgu noteikumus par regulāriem autobusu pārvadājumiem un piekļuvi autoostām, tās mērķus — proti, veicināt starppilsētu mobilitāti un palielināt pasažieru ilgtspējīgu pārvadājumu veidu īpatsvaru — nevar pietiekami sekmīgi īstenot dalībvalstu līmenī. Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Eiropas Savienības līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas izklāstīts minētajā pantā, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (14) | Lai ņemtu vērā tirgus norises un tehnikas attīstību, saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienību darbību būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus, ar ko grozīt Regulas (EK) Nr. 1073/2009 I un II pielikumu un papildināt minēto regulu ar noteikumiem par pašpārvadājumu sertifikātu formātu, atļaujas pieteikumu un pašu atļauju formātu, procedūrām un kritērijiem, kas jāievēro, lai noteiktu, vai piedāvātais pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, kā arī dalībvalstu ziņošanas pienākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Konkrētāk, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem un Eiropas Parlamenta un Padomes ekspertiem būtu sistemātiski jāpiedalās Komisijas ekspertu grupas sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(14)

Lai ņemtu vērā tirgus norises un tehnikas attīstību, saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienību darbību būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus, ar ko grozīt Regulas (EK) Nr. 1073/2009 I un II pielikumu un papildināt minēto regulu ar noteikumiem par pašpārvadājumu sertifikātu formātu, atļaujas pieteikumu un pašu atļauju formātu, procedūrām un kritērijiem, kas jāievēro, lai noteiktu, vai piedāvātais pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, kā arī dalībvalstu ziņošanas pienākumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriedes tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Konkrētāk, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem un Eiropas Parlamenta un Padomes ekspertiem būtu sistemātiski jāpiedalās Komisijas ekspertu grupas sanāksmēs, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Gr. 11]

| (15) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1073/2009, |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1073/2009,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1073/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Šo regulu piemēro pasažieru iekšzemes
  starppilsētu
  komercpārvadājumiem, ko veic ārvalstu pārvadātājs, kā paredzēts V nodaļā
  , un tā neskar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumus
  .”; [Gr. 12] |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Šo regulu piemēro pasažieru iekšzemes
  starppilsētu
  komercpārvadājumiem, ko veic ārvalstu pārvadātājs, kā paredzēts V nodaļā
  , un tā neskar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumus
  .”; [Gr. 12]

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2)   “regulāri pārvadājumi” ir tādi pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, vai nu neveicot starppieturas, vai pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2)   “regulāri pārvadājumi” ir tādi pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, vai nu neveicot starppieturas, vai pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās;”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:



  “7)   “kabotāžas pārvadājumi” ir pasažieru iekšzemes autopārvadājumi, kas komercdarbības nolūkā tiek veikti uzņēmējā dalībvalstī;”;
  [Gr. 83] |
| --- | --- |

b)

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7)   “kabotāžas pārvadājumi” ir pasažieru iekšzemes autopārvadājumi, kas komercdarbības nolūkā tiek veikti uzņēmējā dalībvalstī;”;
  [Gr. 83]

| c) | pievieno šādu 9. līdz 11.b punktu:






  “9) | “autoosta” ir jebkurš

  atļauju saņēmis
  objekts ar minimālo laukumu 600 m2
  , kurā tiek nodrošināts stāvlaukums, ko izmanto autobusi pasažieru uzņemšanai vai izsēdināšanai; [Gr. 13] |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu 9. līdz 11.b punktu:

“9)

“autoosta” ir jebkurš

atļauju saņēmis

ar minimālo laukumu 600 m2

[Gr. 13]

| 10) | “autoostas apsaimniekotājs” ir jebkura persona, kas ir atbildīga par to, lai piešķirtu piekļuvi autoostaiir
  dalībvalsts organizatoriska vienība, kura atbild par autoostas pārvaldību, kas atbilst profesionālās kompetences un finanšu kapacitātes prasībām
  ; [Gr. 14] |
| --- | --- |

10)

“autoostas apsaimniekotājs” ir jebkura persona, kas ir atbildīga par to, lai piešķirtu piekļuvi autoostai

dalībvalsts organizatoriska vienība, kura atbild par autoostas pārvaldību, kas atbilst profesionālās kompetences un finanšu kapacitātes prasībām

[Gr. 14]

| 11) | “reāla alternatīva” ir cita autoosta, kas pārvadātājam ir ekonomiski pieņemama un
  nodrošina līdzīgu infrastruktūru un savienojamību ar to autoostu, attiecībā uz kuru sākotnēji bijis pieprasījums, nodrošina pasažieriem piekļuvi citiem sabiedriskā transporta veidiem, kā arī
  ļauj tam

  pārvadātājam
  veikt pasažieru attiecīgo pārvadājumu
  līdzīgi kā uz to autoostu, attiecībā uz kuru sākotnēji bija pieprasījums
  ; [Gr. 15] |
| --- | --- |

11)

“reāla alternatīva” ir cita autoosta, kas pārvadātājam ir ekonomiski pieņemama un
  nodrošina līdzīgu infrastruktūru un savienojamību ar to autoostu, attiecībā uz kuru sākotnēji bijis pieprasījums, nodrošina pasažieriem piekļuvi citiem sabiedriskā transporta veidiem, kā arī

tam

pārvadātājam

līdzīgi kā uz to autoostu, attiecībā uz kuru sākotnēji bija pieprasījums

[Gr. 15]

| 11.a | “pakalpojumu valsts līgums” ir viens vai vairāki akti, kas uzliek juridiskas saistības un kuros ir apliecināta kādas kompetentās iestādes vienošanās ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, uzticot šim sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam tādu sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu apsaimniekošanu un sniegšanu, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; atkarībā no dalībvalsts tiesību aktiem līgums var būt arī kompetentās iestādes pieņemts lēmums individuāla tiesību akta vai normatīva akta veidā vai tāds, kurā ir nosacījumi, kā kompetentā iestāde pati sniedz pakalpojumus vai uztic šādu pakalpojumu sniegšanu tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam; [Gr. 16] |
| --- | --- |

11.a

11.a

“pakalpojumu valsts līgums” ir viens vai vairāki akti, kas uzliek juridiskas saistības un kuros ir apliecināta kādas kompetentās iestādes vienošanās ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, uzticot šim sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam tādu sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu apsaimniekošanu un sniegšanu, uz kuriem attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; atkarībā no dalībvalsts tiesību aktiem līgums var būt arī kompetentās iestādes pieņemts lēmums individuāla tiesību akta vai normatīva akta veidā vai tāds, kurā ir nosacījumi, kā kompetentā iestāde pati sniedz pakalpojumus vai uztic šādu pakalpojumu sniegšanu tieši pakļautam pakalpojumu sniedzējam;

| 11.b | “alternatīvs maršruts” ir cits pastāvošs regulāri veikts maršruts starp to pašu izbraukšanas punktu un galamērķi, kas ļauj aizstāt pašreizējo maršrutu.”; [Gr. 17] |
| --- | --- |

11.b

11.b

“alternatīvs maršruts” ir cits pastāvošs regulāri veikts maršruts starp to pašu izbraukšanas punktu un galamērķi, kas ļauj aizstāt pašreizējo maršrutu.”;

| 3) | pirms II nodaļas iekļauj šādu pantu:

  “3.a pants
  Regulatīvā iestāde

  1.   Katra dalībvalsts

  Kompetentās iestādes katrā dalībvalstī
  izraugās vienu valsts
  publisku
  regulatīvo iestādi, kas ir atbildīga par pasažieru autopārvadājumu nozari. Minētā iestāde ir objektīva institūcija, kas organizatoriskā, funkcionālā, hierarhijas un lēmumu pieņemšanas ziņā ir juridiski nošķirta
  , pārredzama
  un neatkarīga no jebkuras citas valsts vai privātas iestādes. Tā ir neatkarīga no jebkuras kompetentās iestādes, kas iesaistīta publisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā. [Gr. 18]

  Regulatīvā iestāde var būt atbildīga

  iestāde, kas jau strādā un kas atbild
  par citām regulējamām nozarēm

  citiem regulējamiem pakalpojumiem
  . [Gr. 19]



  2.   Cilvēkresursu
  , finanšu
  un materiālās bāzes ziņā pasažieru autopārvadājumu nozares regulatīvajai iestādei ir
  tās uzdevumu pildīšanai
  vajadzīgās organizatoriskās spējas, kuras ir samērīgas ar minētās nozares nozīmi attiecīgajā dalībvalstī. [Gr. 20]





  2.a
     
  Neskarot valstu konkurences iestāžu kompetenci, regulatīvajai iestādei ir pilnvaras novērot konkurences situāciju iekšzemes tirgū attiecībā uz regulāriem pasažieru autopārvadājumiem, ar mērķi novērst diskrimināciju vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu tirgū, tostarp gadījumos, ja tiek slēgti apakšlīgumi. Tās atzinumi ir saistoši. [Gr. 21]



  3.   Regulatīvā iestāde veic šādus uzdevumus:






  a) | veic ekonomisko analīzi par to, vai ierosinātais jaunais pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru; |
| --- | --- | --- |

3)

pirms II nodaļas iekļauj šādu pantu:

“3.a pants

Regulatīvā iestāde

1.   Katra dalībvalsts

  Kompetentās iestādes katrā dalībvalstī
  izraugās vienu valsts
  publisku
  regulatīvo iestādi, kas ir atbildīga par pasažieru autopārvadājumu nozari. Minētā iestāde ir objektīva institūcija, kas organizatoriskā, funkcionālā, hierarhijas un lēmumu pieņemšanas ziņā ir juridiski nošķirta
  , pārredzama
  un neatkarīga no jebkuras citas valsts vai privātas iestādes. Tā ir neatkarīga no jebkuras kompetentās iestādes, kas iesaistīta publisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā. [Gr. 18]

Regulatīvā iestāde var būt atbildīga

  iestāde, kas jau strādā un kas atbild
  par citām regulējamām nozarēm

  citiem regulējamiem pakalpojumiem
  . [Gr. 19]

2.   Cilvēkresursu
  , finanšu
  un materiālās bāzes ziņā pasažieru autopārvadājumu nozares regulatīvajai iestādei ir
  tās uzdevumu pildīšanai
  vajadzīgās organizatoriskās spējas, kuras ir samērīgas ar minētās nozares nozīmi attiecīgajā dalībvalstī. [Gr. 20]

2.a
     
  Neskarot valstu konkurences iestāžu kompetenci, regulatīvajai iestādei ir pilnvaras novērot konkurences situāciju iekšzemes tirgū attiecībā uz regulāriem pasažieru autopārvadājumiem, ar mērķi novērst diskrimināciju vai dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu tirgū, tostarp gadījumos, ja tiek slēgti apakšlīgumi. Tās atzinumi ir saistoši. [Gr. 21]

3.   Regulatīvā iestāde veic šādus uzdevumus:

a)

veic ekonomisko analīzi par to, vai ierosinātais jaunais pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru;

| b) | apkopo un sniedz informāciju par piekļuvi autoostām; kā arī

  ar mērķi nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējiem piekļuvi autoostām piešķir saskaņā ar taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem; [Gr. 22] |
| --- | --- |

b)

apkopo un sniedz informāciju par piekļuvi autoostām; kā arī

  ar mērķi nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējiem piekļuvi autoostām piešķir saskaņā ar taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem nosacījumiem; [Gr. 22]

| c) | lemj par autoostas apsaimniekotāju lēmumu pārsūdzībām
  ; kā arī
  . [Gr. 23] |
| --- | --- |

c)

lemj par autoostas apsaimniekotāju lēmumu pārsūdzībām
  ; kā arī
  . [Gr. 23]

| ca) | izveido elektronisku publiski pieejamu reģistru, kurā iekļauj visus apstiprinātos regulāros iekšzemes un starptautisko pārvadājumus; [Gr. 24] |
| --- | --- |

ca)

izveido elektronisku publiski pieejamu reģistru, kurā iekļauj visus apstiprinātos regulāros iekšzemes un starptautisko pārvadājumus; [Gr. 24]

4.   Regulatīvā iestāde, pildot savus uzdevumus, var pieprasīt attiecīgu informāciju no
  citām
  kompetentajām iestādēm, autoostu apsaimniekotājiem, pieteikumu iesniedzējiem un jebkuras trešās personas, kas darbojas attiecīgās dalībvalsts teritorijā. [Gr. 25]

Pieprasīto informāciju iesniedz saprātīgā termiņā, ko noteikusi regulatīvā iestāde un kas nepārsniedz vienu mēnesi.
  Pienācīgi
  pamatotos gadījumos regulatīvā iestāde var pagarināt termiņu informācijas iesniegšanai ilgākais par divām nedēļām. Regulatīvā iestāde spēj nodrošināt informācijas prasības izpildi, izmantojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. [Gr. 26]

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka regulatīvās iestādes pieņemtie lēmumi ir pakļauti
  ātrai
  pārskatīšanai tiesā. Minēto pārskatīšanu var apturēt tikai tad, ja regulatīvās iestādes lēmuma tūlītēja stāšanās spēkā var apelācijas iesniedzējam radīt neatgriezenisku vai nepārprotami pārmērīgu kaitējumu. Šis noteikums neskar apelāciju izskatīšanas tiesas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar attiecīgās dalībvalsts konstitucionālajiem tiesību aktiem. [Gr. 27]

6.   Regulatīvās iestādes pieņemtos lēmumus publisko
  divu nedēļu laikā pēc to pieņemšanas
  .”; [Gr. 28]

| 4) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Starptautiskos pasažieru pārvadājumus un kabotāžas pārvadājumus ar autobusu veic saskaņā ar Kopienas atļauju, ko izsniedz tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Starptautiskos pasažieru pārvadājumus un kabotāžas pārvadājumus ar autobusu veic saskaņā ar Kopienas atļauju, ko izsniedz tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību.”;

| b) | panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko grozīt I un II pielikumu, lai tos pielāgotu tehnikas attīstībai.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko grozīt I un II pielikumu, lai tos pielāgotu tehnikas attīstībai.”;

| 5) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta piekto daļu svītro; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta piekto daļu svītro;

| b) | panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka sertifikātu formātu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka sertifikātu formātu.”;

| 6) | iekļauj šādu pantu:

  “5.a pants
  Piekļuve autoostām

  1.   Regulāru pārvadājumu veikšanai autoostu apsaimniekotāji piešķir pārvadātājiem tiesības piekļūt autoostai, tostarp visiem objektiem vai pakalpojumiem, kas attiecīgajā autoostā tiek nodrošināti, pamatojoties uz godīgiem, taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem noteikumiem.




  1.a
     
  Ja autoostu apsaimniekotāji piešķir piekļuves tiesības, autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji ievēro spēkā esošos autoostas darbības noteikumus. [Gr. 29]



  2.   Lai nodrošinātu autoostu optimālu izmantošanu, autoostu apsaimniekotāji cenšas izpildīt visus piekļuves pieprasījumus.
  Piekļuves
  autoostām
  pieprasījumu var noraidīt, pamatojoties tikai uz
  apsvērumiem par
  nepietiekamu ietilpību
  , to, ka autopārvadātājs atkārtoti nemaksā nodevas, ir tikuši pienācīgi dokumentēti gadījumi par autopārvadātāja pieļautiem nopietniem un atkārtotiem pārkāpumiem, vai citiem valsts noteikumiem, ar nosacījumu, ka tos piemēro konsekventi un ka tie nav diskriminējoši pret konkrētiem pārvadātājiem, kas vēlas piekļūt autoostai, vai ar šiem pārvadātājiem saistītajiem uzņēmējdarbības modeļiem
  .
  Ja pieprasījums tiek noraidīts, autoostas apsaimniekotājs par savu lēmumu paziņo arī regulatīvajai iestādei
  . [Gr. 30]

  Ja autoostas apsaimniekotājs noraida piekļuves pieprasījumu, tas norāda visas reālās alternatīvas

  tam vajadzētu norādīt uz labākajām reālajām alternatīvām, kas tam zināmas
  . [Gr. 31]



  3.   Autoostu apsaimniekotāji divās vai vairākās

  attiecīgajās valsts valodās un vēl vienā citā
  Savienības oficiālajās valodās

  oficiālajā valodā
  publicē vismaz šādu informāciju: [Gr. 32]







  a) | sarakstu ar visiem sniedzamajiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu cenām; |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

“5.a pants

Piekļuve autoostām

1.   Regulāru pārvadājumu veikšanai autoostu apsaimniekotāji piešķir pārvadātājiem tiesības piekļūt autoostai, tostarp visiem objektiem vai pakalpojumiem, kas attiecīgajā autoostā tiek nodrošināti, pamatojoties uz godīgiem, taisnīgiem, nediskriminējošiem un pārredzamiem noteikumiem.

1.a
     
  Ja autoostu apsaimniekotāji piešķir piekļuves tiesības, autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzēji ievēro spēkā esošos autoostas darbības noteikumus. [Gr. 29]

2.   Lai nodrošinātu autoostu optimālu izmantošanu, autoostu apsaimniekotāji cenšas izpildīt visus piekļuves pieprasījumus.

Piekļuves
  autoostām
  pieprasījumu var noraidīt, pamatojoties tikai uz
  apsvērumiem par
  nepietiekamu ietilpību
  , to, ka autopārvadātājs atkārtoti nemaksā nodevas, ir tikuši pienācīgi dokumentēti gadījumi par autopārvadātāja pieļautiem nopietniem un atkārtotiem pārkāpumiem, vai citiem valsts noteikumiem, ar nosacījumu, ka tos piemēro konsekventi un ka tie nav diskriminējoši pret konkrētiem pārvadātājiem, kas vēlas piekļūt autoostai, vai ar šiem pārvadātājiem saistītajiem uzņēmējdarbības modeļiem
  .
  Ja pieprasījums tiek noraidīts, autoostas apsaimniekotājs par savu lēmumu paziņo arī regulatīvajai iestādei
  . [Gr. 30]

Ja autoostas apsaimniekotājs noraida piekļuves pieprasījumu, tas norāda visas reālās alternatīvas

  tam vajadzētu norādīt uz labākajām reālajām alternatīvām, kas tam zināmas
  . [Gr. 31]

3.   Autoostu apsaimniekotāji divās vai vairākās

  attiecīgajās valsts valodās un vēl vienā citā
  Savienības oficiālajās valodās

  oficiālajā valodā
  publicē vismaz šādu informāciju: [Gr. 32]

a)

sarakstu ar visiem sniedzamajiem pakalpojumiem un šo pakalpojumu cenām;

| aa) | visas esošās infrastruktūras uzskaitījumu un autoostas tehniskos parametrus; [Gr. 33] |
| --- | --- |

aa)

visas esošās infrastruktūras uzskaitījumu un autoostas tehniskos parametrus; [Gr. 33]

| b) | noteikumus par ietilpības sadales plānojumu; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par ietilpības sadales plānojumu;

| c) | pašreizējo kustības grafiku un ietilpības sadali. |
| --- | --- |

c)

pašreizējo kustības grafiku un ietilpības sadali.

Pēc pieprasījuma autoostas apsaimniekotājs un regulatīvā iestāde bez maksas dara minēto informāciju pieejamu elektroniskā formātā un savā tīmekļvietnē (ja tāda ir).

Šo informāciju pēc vajadzības atjaunina un groza.

3.a
     
  Dalībvalstis no šā panta piemērošanas var atbrīvot autoostas, kas pieder autoostas apsaimniekotājam un ko tas izmanto vienīgi pats saviem pasažieru autopārvadājumiem. Apsverot pieteikumu par nepiemērošanu, regulatīvās iestādes ņem vērā reālo alternatīvu pieejamību.”; [Gr. 34]

| 7) | iekļauj šādu pantu:

  “5.b pants
  Procedūra, atbilstīgi kurai piešķir piekļuvi autoostai

  1.   Pārvadātājs, kas vēlas darboties autoostā, iesniedz pieteikumu autoostas apsaimniekotājam.



  2.   Ja pieteikumā pieprasīto piekļuvi nevar piešķirt, autoostas apsaimniekotājs sāk pārrunas ar visiem ieinteresētajiem pārvadātājiem ar nolūku izpildīt attiecīgo pieprasījumu.
  [Gr. 35]



  3.   Autoostas apsaimniekotājs pieņem lēmumu par jebkuru pieteikumu attiecībā uz piekļuvi autoostai divos mēnešos

  bez kavēšanās un ne vēlāk kā viena mēneša laikā
  , skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. Piekļuves lēmumos norāda to pamatojumu

  Ja piekļuve tiek atteikta, autoostas apsaimniekotājs pamato savu lēmumu
  . [Gr. 36]



  4.   Pieteikuma iesniedzēji var pārsūdzēt autoostu apsaimniekotāju lēmumus. Pārsūdzības iesniedz regulatīvajai iestādei.


  5.   Ja regulatīvā iestāde izskata autoostas apsaimniekotāja lēmuma pārsūdzību, tā pieņem pamatotu lēmumu noteiktā termiņā, bet ne vēlāk kā trīs nedēļas pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.
  Regulatīvās iestādes lēmums par pārsūdzību ir saistošs
  atkarībā no valstu tiesību aktu noteikumiem par pārskatīšanu tiesā
  . Regulatīvā iestāde spēj nodrošināt tā izpildi, izmantojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. [Gr. 37]

  Šis lēmums ir pakļauts tikai pārskatīšanai tiesā.”; |
| --- | --- |

7)

iekļauj šādu pantu:

“5.b pants

Procedūra, atbilstīgi kurai piešķir piekļuvi autoostai

1.   Pārvadātājs, kas vēlas darboties autoostā, iesniedz pieteikumu autoostas apsaimniekotājam.

2.   Ja pieteikumā pieprasīto piekļuvi nevar piešķirt, autoostas apsaimniekotājs sāk pārrunas ar visiem ieinteresētajiem pārvadātājiem ar nolūku izpildīt attiecīgo pieprasījumu.
  [Gr. 35]

3.   Autoostas apsaimniekotājs pieņem lēmumu par jebkuru pieteikumu attiecībā uz piekļuvi autoostai divos mēnešos

  bez kavēšanās un ne vēlāk kā viena mēneša laikā
  , skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. Piekļuves lēmumos norāda to pamatojumu

  Ja piekļuve tiek atteikta, autoostas apsaimniekotājs pamato savu lēmumu
  . [Gr. 36]

4.   Pieteikuma iesniedzēji var pārsūdzēt autoostu apsaimniekotāju lēmumus. Pārsūdzības iesniedz regulatīvajai iestādei.

5.   Ja regulatīvā iestāde izskata autoostas apsaimniekotāja lēmuma pārsūdzību, tā pieņem pamatotu lēmumu noteiktā termiņā, bet ne vēlāk kā trīs nedēļas pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.

Regulatīvās iestādes lēmums par pārsūdzību ir saistošs
  atkarībā no valstu tiesību aktu noteikumiem par pārskatīšanu tiesā
  . Regulatīvā iestāde spēj nodrošināt tā izpildi, izmantojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas. [Gr. 37]

Šis lēmums ir pakļauts tikai pārskatīšanai tiesā.”;

| 8) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Atļaujas, kas sagatavota uz papīra vai elektroniskā formātā, izsniedz uz pārvadātāja vārda, un tās nevar nodot trešām personām.”; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Atļaujas, kas sagatavota uz papīra vai elektroniskā formātā, izsniedz uz pārvadātāja vārda, un tās nevar nodot trešām personām.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka atļauju formātu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka atļauju formātu.”;

| 9) | regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Regulārā pārvadājuma atļaujas pieteikumus, kas sagatavoti uz papīra vai elektroniskā formātā, iesniedz atļaujas izsniedzējai iestādei.


  2.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka pieteikumu formātu.”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Regulārā pārvadājuma atļaujas pieteikumus, kas sagatavoti uz papīra vai elektroniskā formātā, iesniedz atļaujas izsniedzējai iestādei.

2.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka pieteikumu formātu.”;

| 10) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “8. pants
  Atļaujas izsniegšanas procedūra

  , apturēšanas un anulēšanas procedūras
  attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz
  ir līdz
  100 kilometrus
  kilometriem [Gr. 38]


  1.   Atļaujas izsniedz ar visu to dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišanu, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, kā arī pārvadājumi tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz

  ko nosaka katra dalībvalsts un kuru attālums ir līdz
  100 kilometrus

  kilometru braukšanas ceļa
  . Divu nedēļu laikā pēc pieteikuma saņemšanas atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta pieteikuma kopiju kopā ar visu citu attiecīgo dokumentu kopijām uz šīm kompetentajām iestādēm ar lūgumu dot savu piekrišanu. Vienlaikus informēšanas nolūkā atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta šos dokumentus to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas. [Gr. 39]



  2.   To dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, trīs

  divu
  mēnešu laikā paziņo atļaujas izsniedzējai iestādei savu lēmumu. Šo termiņu aprēķina, skaitot no dienas, kurā saņemts lūgums izteikt piekrišanu un kura norādīta saņemšanas apstiprinājuma kvītī. Ja dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, to nedod, tās norāda iemeslus. [Gr. 40]

  Ja dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, neatbild šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā, uzskata, ka tās ir devušas savu piekrišanu.


  3.   Atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu četros

  trīs
  mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. [Gr. 41]



  4.   Atļauju piešķir, ja vien atteikumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem Regulas 8.c panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā norādītajiem
  objektīvajiem
  iemesliem
  , kas attiecas uz sabiedrības interesēm
  . [Gr. 42]





  4.a
     
  Gadījumā, ja regulārs starptautisks autobusu pārvadājumu pakalpojums izjauc publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru ārkārtas iemeslu dēļ, kurus nevarēja paredzēt atļaujas piešķiršanas brīdī un par kuriem publisko pakalpojumu līguma turētājs nav atbildīgs, attiecīgā dalībvalsts var ar Komisijas piekrišanu apturēt vai anulēt atļauju sniegt pakalpojumu, par to pārvadātājam paziņojot sešus mēnešus iepriekš. Pārvadātājiem ir iespēja pārsūdzēt šādu lēmumu. [Gr. 43]



  5.   Ja viena no kompetentajām iestādēm nepiekrīt atļaujas izsniegšanai, tad divu mēnešu laikā pēc tās atbildes saņemšanas šo lietu var nodot izskatīšanai Komisijai.


  6.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras nepiekrita atļaujas izsniegšanai, Komisija četru

  ne ilgāk kā divu
  mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no atļaujas izsniedzējas iestādes pieņem lēmumu. Šis lēmums stājas spēkā pēc 30 dienām kopš tā paziņošanas attiecīgajām dalībvalstīm

  attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  . [Gr. 44]



  7.   Komisijas lēmumu piemēro, kamēr dalībvalstis panāk vienošanos un atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Atļaujas izsniegšanas procedūra

  , apturēšanas un anulēšanas procedūras
  attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz
  ir līdz
  100 kilometrus
  kilometriem [Gr. 38]

1.   Atļaujas izsniedz ar visu to dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišanu, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, kā arī pārvadājumi tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz

  ko nosaka katra dalībvalsts un kuru attālums ir līdz
  100 kilometrus

  kilometru braukšanas ceļa
  . Divu nedēļu laikā pēc pieteikuma saņemšanas atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta pieteikuma kopiju kopā ar visu citu attiecīgo dokumentu kopijām uz šīm kompetentajām iestādēm ar lūgumu dot savu piekrišanu. Vienlaikus informēšanas nolūkā atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta šos dokumentus to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas. [Gr. 39]

2.   To dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, trīs

  divu
  mēnešu laikā paziņo atļaujas izsniedzējai iestādei savu lēmumu. Šo termiņu aprēķina, skaitot no dienas, kurā saņemts lūgums izteikt piekrišanu un kura norādīta saņemšanas apstiprinājuma kvītī. Ja dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, to nedod, tās norāda iemeslus. [Gr. 40]

Ja dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, neatbild šā punkta pirmajā daļā noteiktajā termiņā, uzskata, ka tās ir devušas savu piekrišanu.

3.   Atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu četros

  trīs
  mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. [Gr. 41]

4.   Atļauju piešķir, ja vien atteikumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem Regulas 8.c panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā norādītajiem
  objektīvajiem
  iemesliem
  , kas attiecas uz sabiedrības interesēm
  . [Gr. 42]

4.a
     
  Gadījumā, ja regulārs starptautisks autobusu pārvadājumu pakalpojums izjauc publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru ārkārtas iemeslu dēļ, kurus nevarēja paredzēt atļaujas piešķiršanas brīdī un par kuriem publisko pakalpojumu līguma turētājs nav atbildīgs, attiecīgā dalībvalsts var ar Komisijas piekrišanu apturēt vai anulēt atļauju sniegt pakalpojumu, par to pārvadātājam paziņojot sešus mēnešus iepriekš. Pārvadātājiem ir iespēja pārsūdzēt šādu lēmumu. [Gr. 43]

5.   Ja viena no kompetentajām iestādēm nepiekrīt atļaujas izsniegšanai, tad divu mēnešu laikā pēc tās atbildes saņemšanas šo lietu var nodot izskatīšanai Komisijai.

6.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras nepiekrita atļaujas izsniegšanai, Komisija četru

  ne ilgāk kā divu
  mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no atļaujas izsniedzējas iestādes pieņem lēmumu. Šis lēmums stājas spēkā pēc 30 dienām kopš tā paziņošanas attiecīgajām dalībvalstīm

  attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  . [Gr. 44]

7.   Komisijas lēmumu piemēro, kamēr dalībvalstis panāk vienošanos un atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu.”;

| 11) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “8.a pants
  Atļaujas izsniegšanas procedūra,
  apturēšanas un anulēšanas procedūras
  attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem tādā attālumā, kas taisnā līnijā pārsniedz 100 kilometrus vai vairāk

  braukšanas ceļa [Gr. 45]


  1.   Atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu
  bez kavēšanās un ne vēlāk kā
  divos mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. [Gr. 46]



  2.   Atļauju piešķir, ja vien atteikumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem Regulas 8.c panta 2. punkta a), b) un c) 
  ca)
  apakšpunktā norādītajiem iemesliem. [Gr. 47]



  3.   Informēšanas nolūkā

  Divu nedēļu laikā kopš atļaujas pieteikuma saņemšanas
  atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta visu to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, kā arī to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas bez pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas, pieteikuma kopiju, tai pievienojot visu citu attiecīgo dokumentu kopijas un savu novērtējumu
  , ar lūgumu dot savu piekrišanu. Informēšanas nolūkā atļaujas izsniedzēja iestāde arī nosūta attiecīgos dokumentus to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas bez pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas
  . [Gr. 48]





  3.a
     
  Ja kāda no to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšanu vai izkāpšana, nepiekrīt atļaujas izsniegšanai kāda no 2. punktā uzskaitīto iemeslu dēļ, atļauju nedrīkst piešķirt, lai gan jautājumu var nodot izskatīšanai Komisijā mēneša laikā no atbildes saņemšanas dienas. [Gr. 49]





  3.b
     
  Pēc apspriešanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras nepiekrita atļaujas izsniegšanai, Komisija četru mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no atļaujas izsniedzējas iestādes pieņem lēmumu. Šis lēmums stājas spēkā pēc 30 dienām kopš tā paziņošanas attiecīgajām dalībvalstīm. [Gr. 50]





  3.c
     
  Komisijas lēmumu piemēro, kamēr dalībvalstis panāk vienošanos un atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu.”; [Gr. 51]




  8.b pants
  Atļaujas izsniegšanas procedūra attiecībā uz regulāriem iekšzemes pārvadājumiem

  1.   Atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu
  ne vēlāk kā
  divos mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. Šo termiņu var pagarināt līdz četriem

  trīs
  mēnešiem, ja ir jāveic analīze saskaņā ar 8.c panta 2. punkta d) apakšpunktu. [Gr. 52]



  2.   Atļaujas regulāriem iekšzemes pārvadājumiem piešķir, ja vien atteikumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem Regulas 8.c panta 2. punkta a), b) un c) 
  a)–ca)
   apakšpunktā norādītajiem iemesliem un ja pasažierus pārvadā tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz

  ir līdz
  100 kilometrus

  kilometriem braukšanas ceļa, bet to nepārsniedz
  , kā noteikts 8.c panta 2. punkta d) apakšpunktā. [Gr. 53]




  3.   Attālumu, kas minēts 2. punktā, drīkst palielināt līdz 120 kilometriem, ja regulārais pārvadājums tiks ieviests, lai apkalpotu izbraukšanas vietu un galapunktu, ko jau apkalpo, noslēdzot vairāk nekā vienu publisko pakalpojumu līgumu.

  Attālumu, kas minēts 2. punktā, drīkst palielināt līdz 120 [Gr. 54]




  8.c pants
  Atļaujas izsniedzēju iestāžu lēmumi

  1.   Ievērojot 8., 8.a vai 8.b punktā izklāstīto procedūru, atļaujas izsniedzēja iestāde izsniedz atļauju, izsniedz atļauju ar ierobežojumiem vai noraida pieteikumu. Atļaujas izsniedzēja iestāde informē par savu lēmumu visas 8. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes.


  2.   Lēmumos, ar ko noraida pieteikumus vai, izsniedz atļauju ar ierobežojumiem
  vai aptur vai anulē atļauju
  , izklāsta iemeslus, kas ir to pamatā
  , un attiecīgā gadījumā ņem vērā regulatora analīzi
  .
  Pieteikuma iesniedzējam vai attiecīgajam pārvadātājam, kas sniedz pakalpojumu, ir iespēja pārsūdzēt atļaujas izsniedzējas iestādes lēmumus
  . [Gr. 55]


  Atļauju piešķir, ja vien noraidījumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem šādiem iemesliem

  Atļaujas pieteikumu var noraidīt tikai šāda viena vai vairāku iemeslu dēļ
  : [Gr. 56]







  a) | iesniedzējs nav spējīgs sniegt pakalpojumu, kas ir pieteikuma priekšmets, izmantojot tam tieši pieejamo aprīkojumu; |
| --- | --- | --- |

11)

regulā iekļauj šādus pantus:

“8.a pants

Atļaujas izsniegšanas procedūra,
  apturēšanas un anulēšanas procedūras
  attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem tādā attālumā, kas taisnā līnijā pārsniedz 100 kilometrus vai vairāk

  braukšanas ceļa [Gr. 45]

1.   Atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu
  bez kavēšanās un ne vēlāk kā
  divos mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. [Gr. 46]

2.   Atļauju piešķir, ja vien atteikumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem Regulas 8.c panta 2. punkta a), b) un c) 
  ca)
  apakšpunktā norādītajiem iemesliem. [Gr. 47]

3.   Informēšanas nolūkā

  Divu nedēļu laikā kopš atļaujas pieteikuma saņemšanas
  atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta visu to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana, kā arī to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas bez pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas, pieteikuma kopiju, tai pievienojot visu citu attiecīgo dokumentu kopijas un savu novērtējumu
  , ar lūgumu dot savu piekrišanu. Informēšanas nolūkā atļaujas izsniedzēja iestāde arī nosūta attiecīgos dokumentus to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas bez pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas
  . [Gr. 48]

3.a
     
  Ja kāda no to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijā notiek pasažieru iekāpšanu vai izkāpšana, nepiekrīt atļaujas izsniegšanai kāda no 2. punktā uzskaitīto iemeslu dēļ, atļauju nedrīkst piešķirt, lai gan jautājumu var nodot izskatīšanai Komisijā mēneša laikā no atbildes saņemšanas dienas. [Gr. 49]

3.b
     
  Pēc apspriešanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras nepiekrita atļaujas izsniegšanai, Komisija četru mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas no atļaujas izsniedzējas iestādes pieņem lēmumu. Šis lēmums stājas spēkā pēc 30 dienām kopš tā paziņošanas attiecīgajām dalībvalstīm. [Gr. 50]

3.c
     
  Komisijas lēmumu piemēro, kamēr dalībvalstis panāk vienošanos un atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu.”; [Gr. 51]

8.b pants

Atļaujas izsniegšanas procedūra attiecībā uz regulāriem iekšzemes pārvadājumiem

1.   Atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu
  ne vēlāk kā
  divos mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu. Šo termiņu var pagarināt līdz četriem

  trīs
  mēnešiem, ja ir jāveic analīze saskaņā ar 8.c panta 2. punkta d) apakšpunktu. [Gr. 52]

2.   Atļaujas regulāriem iekšzemes pārvadājumiem piešķir, ja vien atteikumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem Regulas 8.c panta 2. punkta a), b) un c) 
  a)–ca)
   apakšpunktā norādītajiem iemesliem un ja pasažierus pārvadā tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz

  ir līdz
  100 kilometrus

  kilometriem braukšanas ceļa, bet to nepārsniedz
  , kā noteikts 8.c panta 2. punkta d) apakšpunktā. [Gr. 53]

3.   Attālumu, kas minēts 2. punktā, drīkst palielināt līdz 120 kilometriem, ja regulārais pārvadājums tiks ieviests, lai apkalpotu izbraukšanas vietu un galapunktu, ko jau apkalpo, noslēdzot vairāk nekā vienu publisko pakalpojumu līgumu.

  Attālumu, kas minēts 2. punktā, drīkst palielināt līdz 120 [Gr. 54]

8.c pants

Atļaujas izsniedzēju iestāžu lēmumi

1.   Ievērojot 8., 8.a vai 8.b punktā izklāstīto procedūru, atļaujas izsniedzēja iestāde izsniedz atļauju, izsniedz atļauju ar ierobežojumiem vai noraida pieteikumu. Atļaujas izsniedzēja iestāde informē par savu lēmumu visas 8. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes.

2.   Lēmumos, ar ko noraida pieteikumus vai, izsniedz atļauju ar ierobežojumiem
  vai aptur vai anulē atļauju
  , izklāsta iemeslus, kas ir to pamatā
  , un attiecīgā gadījumā ņem vērā regulatora analīzi
  .
  Pieteikuma iesniedzējam vai attiecīgajam pārvadātājam, kas sniedz pakalpojumu, ir iespēja pārsūdzēt atļaujas izsniedzējas iestādes lēmumus
  . [Gr. 55]

Atļauju piešķir, ja vien noraidījumu nevar pamatot ar vienu vai vairākiem šādiem iemesliem

  Atļaujas pieteikumu var noraidīt tikai šāda viena vai vairāku iemeslu dēļ
  : [Gr. 56]

a)

iesniedzējs nav spējīgs sniegt pakalpojumu, kas ir pieteikuma priekšmets, izmantojot tam tieši pieejamo aprīkojumu;

| b) | iesniedzējs ir pārkāpis savas valsts vai starptautiskos tiesību aktus par autotransportu, jo īpaši noteikumus un prasības attiecībā uz atļaujām veikt starptautiskus pasažieru autopārvadājumus, vai ir izdarījis Savienības
  vai valstu, vai attiecīgā gadījumā reģionālo
  autopārvadājumu tiesību aktu nopietnu pārkāpumu, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem

  transportlīdzekļu tehniskajām prasībām
  un
  emisiju standartiem, kā arī
  un transportlīdzekļu vadītāju darba un atpūtas režīmam; [Gr. 57] |
| --- | --- |

b)

iesniedzējs ir pārkāpis savas valsts vai starptautiskos tiesību aktus par autotransportu, jo īpaši noteikumus un prasības attiecībā uz atļaujām veikt starptautiskus pasažieru autopārvadājumus, vai ir izdarījis Savienības
  vai valstu, vai attiecīgā gadījumā reģionālo
  autopārvadājumu tiesību aktu nopietnu pārkāpumu, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem

  transportlīdzekļu tehniskajām prasībām
  un
  emisiju standartiem, kā arī
  un transportlīdzekļu vadītāju darba un atpūtas režīmam; [Gr. 57]

| c) | attiecībā uz atļaujas pagarināšanas pieteikumu nav ievēroti atļaujas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz atļaujas pagarināšanas pieteikumu nav ievēroti atļaujas nosacījumi;

| ca) | iesniedzējs ir pieprasījis atļauju regulāriem pārvadājumiem tajā pašā vai alternatīvā maršrutā, ja kompetentā iestāde sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir piešķīrusi ekskluzīvas tiesības sniegt noteiktus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus apmaiņā pret sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu saskaņā ar publisko pakalpojumu līgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu. Šis noraidīšanas iemesls neskar šīs regulas 8.d panta 1.a punktu; [Gr. 58] |
| --- | --- |

ca)

iesniedzējs ir pieprasījis atļauju regulāriem pārvadājumiem tajā pašā vai alternatīvā maršrutā, ja kompetentā iestāde sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir piešķīrusi ekskluzīvas tiesības sniegt noteiktus sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus apmaiņā pret sabiedrisko pakalpojumu saistību ievērošanu saskaņā ar publisko pakalpojumu līgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu. Šis noraidīšanas iemesls neskar šīs regulas 8.d panta 1.a punktu; [Gr. 58]

| d) | regulatīvā iestāde, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi, konstatē, ka attiecīgais pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru.
  Šajā analīzē izvērtē attiecīgā tirgus un tīkla strukturālās un ģeogrāfiskās īpatnības (lielums, pieprasījuma īpatnības, tīkla sarežģītība, tehniskā un ģeogrāfiskā izolācija un līgumā noteiktie pakalpojumi) un to, vai jaunais pakalpojums veicina pakalpojumu kvalitātes vai rentabilitātes uzlabošanos
  . [Gr. 59] |
| --- | --- |

d)

regulatīvā iestāde, pamatojoties uz objektīvu ekonomisko analīzi, konstatē, ka attiecīgais pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru.
  Šajā analīzē izvērtē attiecīgā tirgus un tīkla strukturālās un ģeogrāfiskās īpatnības (lielums, pieprasījuma īpatnības, tīkla sarežģītība, tehniskā un ģeogrāfiskā izolācija un līgumā noteiktie pakalpojumi) un to, vai jaunais pakalpojums veicina pakalpojumu kvalitātes vai rentabilitātes uzlabošanos
  . [Gr. 59]

Atļaujas izsniedzējas iestādes nedrīkst noraidīt pieteikumu, pamatojoties tikai uz to, ka pārvadātājs
  , kurš pieprasa atļauju,
  piedāvā zemākas cenas nekā tās, ko piedāvā citi autopārvadātāji vai to

  , ja vien attiecīgā regulatīvā iestāde vai cita valsts iestāde nekonstatē, ka pieteikuma iesniedzējs, kas vēlas iekļūt tirgū, plāno piedāvāt pakalpojumus par cenām, kas zemākas par to normālo vērtību ilgākā laikposmā, un ka šāda rīcība var kaitēt godīgai konkurencei. Atļaujas izsniedzējas iestādes nenoraida pieteikumu tikai tādēļ
  , ka attiecīgajā satiksmes līnijā jau darbojas citi autopārvadātāji. [Gr. 60]

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas izsniedzējas iestādes pieņemtie lēmumi ir pakļauti pārskatīšanai tiesā. Minēto pārskatīšanu var apturēt tikai tad, ja atļaujas izsniedzējas iestādes lēmuma tūlītēja stāšanās spēkā var apelācijas iesniedzējam radīt neatgriezenisku vai nepārprotami pārmērīgu kaitējumu. Šis noteikums neskar apelāciju izskatīšanas tiesas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar attiecīgās dalībvalsts konstitucionālajiem tiesību aktiem.

8.d pants

Piekļuves tiesību ierobežojumi

1.   Dalībvalstis var ierobežot tiesības piekļūt regulāro
  autobusu
  pārvadājumu starptautiskajiem un vietējiem tirgiem, ja piedāvātais regulārais pārvadājums nodrošina pasažieru pārvadāšanu tādā attālumā, kas taisnā līnijā nepārsniedz

  līdz
  100 kilometrus

  kilometriem brauciena ceļa
  , un ja šis pakalpojums varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru
  , vai jebkādā attālumā, ja to veic pilsētas vai piepilsētas centrā vai konurbācijā vai nodrošina pārvadājumus starp tiem un apkārtējām teritorijām, vai ja pieteikuma iesniedzējs nav izpildījis valsts, Savienības vai starptautisko tiesību aktu noteikumus
  . [Gr. 61]

1.a
     
  Ja kompetentā iestāde ir piešķīrusi ekskluzīvas tiesības uzņēmumam, kas īsteno publisko pakalpojumu līgumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 3. pantu, ekskluzīvo tiesību aizsardzība attiecas tikai uz sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, kas nodrošina pārvadājumus tajos pašos vai alternatīvos maršrutos. Ekskluzīvo tiesību piešķiršana neizslēdz jaunu regulāro pārvadājumu pakalpojumu atļaušanu, ja šie pārvadājumu pakalpojumi nekonkurē ar pakalpojumiem, ko sniedz pakalpojumu valsts līguma ietvaros vai darbojas citos maršrutos. [Gr. 62]

2.   Kompetentās iestādes, kas piešķīrušas publisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības, vai publiskie pakalpojumu sniedzēji, kas pilda publisko pakalpojumu līgumu, var pieprasīt regulatīvajai iestādei veikt analīzi par to, vai varētu būt apdraudēts publisko pakalpojumu līguma ekonomiskais līdzsvars.

Ja tiek saņemts šāds pieprasījums,
  regulatīvā iestāde pārbauda šo pieprasījumu un lemj

  var lemt par to
  , vai veikt ekonomisko analīzi saskaņā
  ar 8.c panta 2. punkta d) apakšpunktu, ja vien nav ārkārtēju praktisku vai citu iemeslu, kas pamato lēmumu to nedarīt
  . Tā informē ieinteresētās personas par savu lēmumu. [Gr. 63]

3.   Ja regulatīvā iestāde veic ekonomisko analīzi, tā informē visas ieinteresētās personas par minētās analīzes rezultātiem un saviem secinājumiem sešu nedēļu

  , taču ne vēlāk kā 3 mēnešus
  laikā pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas. Regulatīvā iestāde var secināt, ka atļauja ir jāizsniedz, jāizsniedz atbilstīgi nosacījumiem vai ka to nedrīkst izsniegt. [Gr. 64]

Regulatīvās iestādes secinājumi ir saistoši atļaujas izsniedzējām iestādēm.

4.   Kompetentās iestādes un publiskie pakalpojumu sniedzēji iesniedz regulatīvajai iestādei atbilstīgi 2. un 3. punktam vajadzīgo informāciju.

5.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka procedūru un kritērijus, kas jāievēro
  , piemērojot šo pantu, jo īpaši veicot ekonomisko analīzi
  . [Gr. 65]

5.a
     
  Dalībvalstis var vēl vairāk liberalizēt savu atļauju sistēmu regulārajiem iekšzemes pārvadājumiem attiecībā uz atļauju izsniegšanas procedūru un kilometru ierobežojumiem. [Gr. 66]

| 12) | regulas 9. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Šīs regulas 8., 8.a, 8.b un 8.c pantu mutatis mutandis piemēro tiem pieteikumiem par atļauju pagarināšanu vai noteikumu maiņu, atbilstīgi kuriem jāveic pakalpojumi, par ko saņemta atļauja.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 9. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Šīs regulas 8., 8.a, 8.b un 8.c pantu mutatis mutandis piemēro tiem pieteikumiem par atļauju pagarināšanu vai noteikumu maiņu, atbilstīgi kuriem jāveic pakalpojumi, par ko saņemta atļauja.”;

mutatis mutandis

| 13) | regulas IV nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “SPECIĀLIE REGULĀRIE PĀRVADĀJUMI, KURIEM NAV VAJADZĪGA ATĻAUJA” |
| --- | --- |

13)

regulas IV nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“SPECIĀLIE REGULĀRIE PĀRVADĀJUMI, KURIEM NAV VAJADZĪGA ATĻAUJA”

| (13a) | regulas 11. pantam pievieno šādu punktu:





  “3.a
     
  Dalībvalsts var pieņemt lēmumu pieprasīt ārvalstu pārvadātājam uzņēmējā dalībvalstī ievērot nosacījumus, kas attiecas uz prasību par uzņēmējdarbības veikšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009

   (*1)

  , pēc tam, kad šim pārvadātājam ir piešķirta atļauja regulāriem iekšzemes pārvadājumiem, un pirms pārvadātājs uzsāk attiecīgos pārvadājumus.. Šādos lēmumos norāda to pamatojumu. Lēmumā ņem vērā ārvalstu pārvadātāja uzņēmējā dalībvalstī veiktās darbības apjomu un ilgumu. Ja uzņēmēja dalībvalsts konstatē, ka ārvalstu pārvadātājs neatbilst uzņēmējdarbības prasībai, tā var anulēt attiecīgās atļaujas, kas tam piešķirtas regulāriem iekšzemes pārvadājumiem, vai tās apturēt, līdz ir izpildītas prasība.”;




  (*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).[Gr. 67]" |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

regulas 11. pantam pievieno šādu punktu:

regulas 11. pantam pievieno šādu punktu:

“3.a
     
  Dalībvalsts var pieņemt lēmumu pieprasīt ārvalstu pārvadātājam uzņēmējā dalībvalstī ievērot nosacījumus, kas attiecas uz prasību par uzņēmējdarbības veikšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009

   (*1)

  , pēc tam, kad šim pārvadātājam ir piešķirta atļauja regulāriem iekšzemes pārvadājumiem, un pirms pārvadātājs uzsāk attiecīgos pārvadājumus.. Šādos lēmumos norāda to pamatojumu. Lēmumā ņem vērā ārvalstu pārvadātāja uzņēmējā dalībvalstī veiktās darbības apjomu un ilgumu. Ja uzņēmēja dalībvalsts konstatē, ka ārvalstu pārvadātājs neatbilst uzņēmējdarbības prasībai, tā var anulēt attiecīgās atļaujas, kas tam piešķirtas regulāriem iekšzemes pārvadājumiem, vai tās apturēt, līdz ir izpildītas prasība.”;

(*1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).[Gr. 67]"

*1

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

| 14) | regulas 12. panta 1.–5. punktu svītro; |
| --- | --- |

14)

regulas 12. panta 1.–5. punktu svītro;

| 15) | regulas 13. pantu svītro;
  [Gr. 68] |
| --- | --- |

15)

15)

regulas 13. pantu svītro;
  [Gr. 68]

regulas 13. pantu svītro;

[Gr. 68]

| 16) | regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:

  “15. pants
  Atļautie kabotāžas pārvadājumi
  Kabotāžas pārvadājumi ir atļauti šādiem pakalpojumiem:






  a) | pagaidu kārtā veikti speciāli regulāri pārvadājumi, ja tie ietverti līgumā, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju; |
| --- | --- | --- |

16)

regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Atļautie kabotāžas pārvadājumi

Kabotāžas pārvadājumi ir atļauti šādiem pakalpojumiem:

a)

pagaidu kārtā veikti speciāli regulāri pārvadājumi, ja tie ietverti līgumā, kas noslēgts starp organizētāju un pārvadātāju;

| b) | pagaidu kārtā veikti neregulāri pārvadājumi; [Gr. 69] |
| --- | --- |

b)

pagaidu kārtā veikti neregulāri pārvadājumi; [Gr. 69]

| c) | saskaņā ar šo regulu veikti regulāri pārvadājumi
  , ko kā regulārus starptautiskus pārvadājumus saskaņā ar šo regulu veic pārvadātājs, kurš nav uzņēmējas dalībvalsts rezidents, izņemot pārvadājumu pakalpojumus, kas nodrošina pilsētas centra vai konurbācijas vajadzības un vajadzības pēc pārvadājumiem starp tām un apkārtējām teritorijām. Kabotāžas pārvadājumi netiek veikti neatkarīgi no šiem starptautiskajiem pārvadājumiem
  .”; [Gr. 70] |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar šo regulu veikti regulāri pārvadājumi
  , ko kā regulārus starptautiskus pārvadājumus saskaņā ar šo regulu veic pārvadātājs, kurš nav uzņēmējas dalībvalsts rezidents, izņemot pārvadājumu pakalpojumus, kas nodrošina pilsētas centra vai konurbācijas vajadzības un vajadzības pēc pārvadājumiem starp tām un apkārtējām teritorijām. Kabotāžas pārvadājumi netiek veikti neatkarīgi no šiem starptautiskajiem pārvadājumiem
  .”; [Gr. 70]

| (16a) | regulas 16. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:



  “1.   Kabotāžas pārvadājumu veikšana, ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, pakļauta
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 96/71/EK

   (*2)

  un
  normatīviem un administratīviem aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī attiecībā uz”:


  (*2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.). [Gr. 72]" |
| --- | --- |

(16a)

(16a)

regulas 16. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

regulas 16. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.   Kabotāžas pārvadājumu veikšana, ja Kopienas tiesību aktos nav noteikts citādi, pakļauta
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 96/71/EK

   (*2)

  un
  normatīviem un administratīviem aktiem, kas ir spēkā uzņēmējā dalībvalstī attiecībā uz”:

(*2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.). [Gr. 72]"

*2

Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.).

| 17) | regulas 17. pantu svītro;
  [Gr. 73] |
| --- | --- |

17)

17)

regulas 17. pantu svītro;
  [Gr. 73]

regulas 17. pantu svītro;

[Gr. 73]

| (17a) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:



  “17. pants
  Kabotāžas pārvadājumu kontroles dokumenti

  1.   Kabotāžas pārvadājumus neregulāru pārvadājumu veidā veic saskaņā ar 12. pantā minēto brauciena formulāru, kas atrodas autotransporta līdzeklī

  pieejams papīra vai elektroniskā formātā
  un ko uzrāda pēc jebkura pilnvarota kontroles darbinieka

  inspektora
  pieprasījuma.


  2.   Brauciena formulārā norāda šādas ziņas:






  a) | pārvadājuma sākuma un beigu vieta; |
| --- | --- | --- |

(17a)

(17a)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Kabotāžas pārvadājumu kontroles dokumenti

1.   Kabotāžas pārvadājumus neregulāru pārvadājumu veidā veic saskaņā ar 12. pantā minēto brauciena formulāru, kas atrodas autotransporta līdzeklī

  pieejams papīra vai elektroniskā formātā
  un ko uzrāda pēc jebkura pilnvarota kontroles darbinieka

  inspektora
  pieprasījuma.

2.   Brauciena formulārā norāda šādas ziņas:

a)

pārvadājuma sākuma un beigu vieta;

| b) | pārvadājuma sākuma datums un beigu datums. |
| --- | --- |

b)

pārvadājuma sākuma datums un beigu datums.

3.   Brauciena formulāri, kā minēts 12. pantā, tiek izsniegti brauciena formulāru grāmatiņās, ko apstiprinājusi kompetentā iestāde vai struktūra pārvadātāja uzņēmējdarbības dalībvalstī.

4.   Speciālu regulāru pārvadājumu gadījumā kontroles dokuments ir starp pārvadātāju un pārvadājuma organizētāju noslēgtais līgums vai tā apliecināta kopija. Tomēr brauciena formulāru aizpilda ikmēneša pārskata veidā.

Tomēr brauciena formulāru aizpilda ikmēneša pārskata veidā.

5.   Izlietotos brauciena formulārus nodod atpakaļ kompetentajai iestādei vai struktūrai pārvadātāja uzņēmējdarbības dalībvalstī saskaņā ar procedūrām, ko izstrādājusi šī iestāde vai struktūra

  . Kontroles laikā transportlīdzekļa vadītājam ir tiesības sazināties ar galveno biroju, pārvadājuma operatoru vai jebkuru citu personu vai iestādi, kas var nodrošināt pieprasītos dokumentus.
  ”; [Gr. 74]

| 18) | regulas 19. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “2.   Pārvadātāji, kas veic kabotāžas vai starptautiskus pasažieru pārvadājumus ar autobusiem, dod iespēju veikt visas pārbaudes, kuru nolūks ir nodrošināt, ka transporta pakalpojumi tiek veikti pareizi, īpaši attiecībā uz autobusu vadītāju darba un atpūtas periodiem.”; |
| --- | --- |

18)

regulas 19. panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“2.   Pārvadātāji, kas veic kabotāžas vai starptautiskus pasažieru pārvadājumus ar autobusiem, dod iespēju veikt visas pārbaudes, kuru nolūks ir nodrošināt, ka transporta pakalpojumi tiek veikti pareizi, īpaši attiecībā uz autobusu vadītāju darba un atpūtas periodiem.”;

| 19) | regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

  “20. pants
  Savstarpēja palīdzība

  1.   Dalībvalstis palīdz viena otrai nodrošināt šīs regulas piemērošanu un uzraudzību. Tās apmainās ar informāciju, izmantojot valstu kontaktpunktus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas Regulation (EK) Nr. 1071/2009 18. pantu.


  2.   Regulatīvās iestādes sadarbojas, veicot ekonomisko analīzi par to, vai piedāvātie regulārie pārvadājumi varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līgumu par starptautiskajiem sabiedriskā transporta pakalpojumiem. Atļaujas izsniedzēja iestāde apspriežas ar visu to dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, caur kuru teritoriju veic attiecīgo regulāro starptautisko pārvadājumu, un vajadzības gadījumā pirms lēmuma pieņemšanas pieprasa no tām visu vajadzīgo informāciju.”; |
| --- | --- |

19)

regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

“20. pants

Savstarpēja palīdzība

1.   Dalībvalstis palīdz viena otrai nodrošināt šīs regulas piemērošanu un uzraudzību. Tās apmainās ar informāciju, izmantojot valstu kontaktpunktus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas Regulation (EK) Nr. 1071/2009 18. pantu.

2.   Regulatīvās iestādes sadarbojas, veicot ekonomisko analīzi par to, vai piedāvātie regulārie pārvadājumi varētu apdraudēt publisko pakalpojumu līgumu par starptautiskajiem sabiedriskā transporta pakalpojumiem. Atļaujas izsniedzēja iestāde apspriežas ar visu to dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, caur kuru teritoriju veic attiecīgo regulāro starptautisko pārvadājumu, un vajadzības gadījumā pirms lēmuma pieņemšanas pieprasa no tām visu vajadzīgo informāciju.”;

| 20) | regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:

  “26. pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Uz neierobežotu laiku pēc ... [šīs regulas stāšanās spēkā diena] Komisiju pilnvaro pieņemt 4. panta 2. punktā, 5. panta 5. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 2. punktā, 8.d. panta 5. punktā un 28. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 4. panta 2. punktā, 5. panta 5. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 2. punktā, 8.d. panta 5. punktā un 28. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 4. panta 2. punktu, 5. panta 5. punktu, 6. panta 4. punktu, 7. panta 2. punktu, 8.d. panta 5. punktu un 28. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; |
| --- | --- |

20)

regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:

“26. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Uz neierobežotu laiku pēc ... [šīs regulas stāšanās spēkā diena] Komisiju pilnvaro pieņemt 4. panta 2. punktā, 5. panta 5. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 2. punktā, 8.d. panta 5. punktā un 28. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 4. panta 2. punktā, 5. panta 5. punktā, 6. panta 4. punktā, 7. panta 2. punktā, 8.d. panta 5. punktā un 28. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 4. panta 2. punktu, 5. panta 5. punktu, 6. panta 4. punktu, 7. panta 2. punktu, 8.d. panta 5. punktu un 28. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

| 21) | regulas 28. pantu aizstāj ar šādu:

  “28. pants
  Ziņošana

  1.   Katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim un pirmo reizi līdz 31. janvārim [...pirmajā janvārī pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis

  dalībvalstu kompetentās iestādes
  paziņo Komisijai iepriekšējā gadā izsniegto regulāro pārvadājumu atļauju skaitu un to regulāro pārvadājumu atļauju kopskaitu, kas ir spēkā minētā gada 31. decembrī. Minēto informāciju iesniedz atsevišķi par katru regulārā pārvadājuma galamērķa dalībvalsti. Dalībvalstis Komisijai paziņo arī datus par speciāliem regulāriem un neregulāriem kabotāžas pārvadājumiem, ko iepriekšējā gadā veikuši vietējie pārvadātāji. [Gr. 75]



  2.   Katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim un pirmo reizi līdz 31. janvārim [...pirmajā janvārī pēc šīs regulas stāšanās spēkā] uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz Komisijai statistikas datus par to atļauju skaitu, kas iepriekšējā gadā izsniegtas regulāru kabotāžas pārvadājumu veikšanai, kā minēts 15. panta c) punktā.


  3.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka iesniedzamo datu un tās tabulas formātu, kas jālieto, paziņojot 1. un 2. punktā minētos statistikas datus.


  4.   Katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim un pirmo reizi līdz 31. janvārim [...pirmajā janvārī pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis informē Komisiju par to pārvadātāju skaitu, kuriem iepriekšējā gada 31. decembrī ir Kopienas atļauja, kā arī par to apliecināto kopiju skaitu, kas atbilst šajā datumā apgrozībā esošo transportlīdzekļu skaitam.


  5.   Līdz [ievietojiet datumu, kas aprēķināts kā piecu

  pieci
  gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to, cik lielā mērā šī regula ir sekmējusi pasažieru autopārvadājumu tirgus labāku darbību
  , jo īpaši pasažieru, autobusu vadītāju un vides labā
  .”. [Gr. 76] |
| --- | --- |

21)

regulas 28. pantu aizstāj ar šādu:

“28. pants

Ziņošana

1.   Katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim un pirmo reizi līdz 31. janvārim [...pirmajā janvārī pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis

  dalībvalstu kompetentās iestādes
  paziņo Komisijai iepriekšējā gadā izsniegto regulāro pārvadājumu atļauju skaitu un to regulāro pārvadājumu atļauju kopskaitu, kas ir spēkā minētā gada 31. decembrī. Minēto informāciju iesniedz atsevišķi par katru regulārā pārvadājuma galamērķa dalībvalsti. Dalībvalstis Komisijai paziņo arī datus par speciāliem regulāriem un neregulāriem kabotāžas pārvadājumiem, ko iepriekšējā gadā veikuši vietējie pārvadātāji. [Gr. 75]

2.   Katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim un pirmo reizi līdz 31. janvārim [...pirmajā janvārī pēc šīs regulas stāšanās spēkā] uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz Komisijai statistikas datus par to atļauju skaitu, kas iepriekšējā gadā izsniegtas regulāru kabotāžas pārvadājumu veikšanai, kā minēts 15. panta c) punktā.

3.   Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka iesniedzamo datu un tās tabulas formātu, kas jālieto, paziņojot 1. un 2. punktā minētos statistikas datus.

4.   Katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim un pirmo reizi līdz 31. janvārim [...pirmajā janvārī pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis informē Komisiju par to pārvadātāju skaitu, kuriem iepriekšējā gada 31. decembrī ir Kopienas atļauja, kā arī par to apliecināto kopiju skaitu, kas atbilst šajā datumā apgrozībā esošo transportlīdzekļu skaitam.

5.   Līdz [ievietojiet datumu, kas aprēķināts kā piecu

  pieci
  gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par to, cik lielā mērā šī regula ir sekmējusi pasažieru autopārvadājumu tirgus labāku darbību
  , jo īpaši pasažieru, autobusu vadītāju un vides labā
  .”. [Gr. 76]

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no [XX].

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 262, 25.7.2018., 47. lpp.

1

(2)  OV C 387, 25.10.2018., 70. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra nostāja.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

7

---

| 23.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/694 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/694

---

P8_TA(2019)0126

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšana, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] pielāgošanu, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (COM(2018)0744 – C8-0482/2018 – 2018/0385(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 449/72)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0744), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0744),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 192. panta 1. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0482/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 192. panta 1. punktu un 194. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0482/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 30. janvāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 30. janvāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0014/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0014/2019),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0385

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 14. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/... par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšanu, kas vajadzīga sakarā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2019/504.)

---